Anguse, Anna, Ilumetsa, Kaansoo, Külmallika, Lasva, Luiste, Lõõla, Muuga, Nõva, Orava, Padise, Palamulla, Põrsu, Riguldi, Roela, Rägavere, Sooniste, Tudu, Veerksu, Veriora ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine – Riigi Teataja\nAnguse, Anna, Ilumetsa, Kaansoo, Külmallika, Lasva, Luiste, Lõõla, Muuga, Nõva, Orava, Padise, Palamulla, Põrsu, Riguldi, Roela, Rägavere, Sooniste, Tudu, Veerksu, Veriora ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine\nAnguse, Anna, Ilumetsa, Kaansoo, Külmallika, Lasva, Luiste, Lõõla, Muuga, Nõva, Orava, Padise, Palamulla, Põrsu, Riguldi, Roela, Rägavere, Sooniste, Tudu, Veerksu, Veriora ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine - sisukord\n§ 1 Anguse jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 2 Anna jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 3 Ilumetsa jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 4 Kaansoo jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 5 Külmallika jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 6 Lasva jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 7 Luiste jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 8 Lõõla jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 9 Muuga jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 10 Nõva jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 11 Orava jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 12 Padise jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 13 Palamulla jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 14 Põrsu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 15 Riguldi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 16 Roela jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 17 Rägavere jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 18 Sooniste jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 19 Tudu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 20 Veerksu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 21 Veriora jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n§ 22 Väätsa jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\nAnguse, Anna, Ilumetsa, Kaansoo, Külmallika, Lasva, Luiste, Lõõla, Muuga, Nõva, Orava, Padise, Palamulla, Põrsu, Riguldi, Roela, Rägavere, Sooniste, Tudu, Veerksu, Veriora ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine1\nVastu võetud 25.06.2009 nr 29\nRTL 2009, 53, 778\n§ 1. Anguse jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Anguse jahipiirkonna pindala on 28 390 hektarit.\n(2) Anguse jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nAnguse jahipiirkonna piir läheb Pohlaaru–Sonda maantee ja Tallinna–Narva raudtee ristumiskohast mööda Tallinna–Narva raudteed Prügimäe teeni, jätkudes mööda Prügimäe teed endise Sonda–Avinurme–Mustvee raudteeni ning mööda endist Sonda–Avinurme–Mustvee raudteed Raja sihini; siis mööda Raja sihti Põrna teeni; sealt mööda Põrna teed Rakvere–Luige maanteeni, jätkudes mööda Rakvere–Luige maanteed Lääne-Virumaa metskonna kvartali VV182 läänesihini; edasi mööda kvartalite VV182 ja VV137 läänesihti Paasvere–Avinurme kõrgepingeliini trassini ning mööda kõrgepingeliini trassi Mariküla–Ilistvere teeni, jätkudes mööda Mariküla–Ilistvere teed Karja ojani; seejärel mööda Karja oja Kärje–Rasivere maanteeni; sealt mööda Kärje–Rasivere maanteed Rasivere–Saunakünka maanteeni; teeristist mööda Rasivere–Saunakünka maanteed Rannapungerja–Rakvere maanteeni ning mööda Rannapungerja–Rakvere maanteed Rohujahu teeni; seejärel mööda Rohujahu teed Rihula peakraavini, jätkudes mööda Rihula peakraavi Anguse–Rihula maanteeni ning mööda Anguse–Rihula maanteed Rihula–Uljaste maanteeni; teeristist mööda Rihula–Uljaste maanteed Pohlaaru–Sonda maanteeni ning mööda Pohlaaru–Sonda maanteed Tallinna–Narva raudteeni.\n§ 2. Anna jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Anna jahipiirkonna pindala on 13 520 hektarit.\nAnna jahipiirkonna piir läheb Sikkemäe kinnistu idapiiri ning Albu ja Paide valla vahelise piirisihi ristumiskohast mööda Albu ja Paide valla vahelist piirisihti Jägala jõeni, jätkudes mööda Jägala jõge Järvamaa metskonna kvartali PD095 loodenurgani; sealt mööda Järvamaa metskonna kvartalite PD095, PD096 ja PD097 läänesihti Pärnu jõeni ning mööda Pärnu jõge Järvamaa metskonna kvartali PD104 loodenurgani; edasi mööda Järvamaa metskonna kvartali PD104 põhja- ja ida-, kvartali PD118 ida- ning kvartali PD120 ida- ja lõunasihti Pärnu jõeni; siitpeale mööda Pärnu jõge Lasputre ojani ning mööda Lasputre oja Järvamaa metskonna kvartali PD164 edelanurgani, jätkudes mööda kvartalite PD164 ja PD165 lõunasihti Rakvere–Paide maanteeni; sealt mööda Rakvere–Paide maanteed Lasputre ojani ning mööda Lasputre oja Vodja jõeni; edasi mööda Vodja jõge Tartu–Tallinna maanteeni; seejärel mööda Tartu–Tallinna maanteed Mäo teeristini; siitpeale mööda Mäo–Paide maanteed Paide linna piirini, jätkudes mööda Paide linna piiri lääne suunas Pärnu jõeni ning mööda Pärnu jõge Eivere peakraavi suudmeni; Eivere peakraavi suudmest mööda Eivere peakraavi Järvamaa metskonna kvartali PD192 lõunasihini; seejärel mööda Järvamaa metskonna kvartalite PD192 ja PD191 lõunasihti Prääma turbaraba idapiirini; edasi mööda Prääma turbaraba ida- ja põhjapiiri Järvamaa metskonna kvartali PD181 lõunasihini; sealt mööda Järvamaa metskonna kvartali PD181 lõunasihti kvartali PD181 edelanurgani, jätkudes mööda Järvamaa metskonna kvartalite PD181, PD175 ja PD171 läänesihti Leedu peakraavini ning mööda Leedu peakraavi Reopalu jõeni; siitpeale mööda Reopalu jõge Suuresaare teeni; siis mööda Suuresaare teed Lintsi–Ussisoo teeni ning mööda Lintsi–Ussisoo teed Tartu–Tallinna maanteeni; teeristist mööda Tartu–Tallinna maanteed vana Tartu–Tallinna maanteeni Järvamaa metskonna kvartali VT129 loodenurgas; siis mööda vana Tartu–Tallinna maanteed uue Tartu–Tallinna maanteeni Matsimäel, jätkudes mööda uut Tartu–Tallinna maanteed Mustla–Saarnakõrve teeni; seejärel mööda Mustla–Saarnakõrve teed Lintsi jõeni ning mööda Lintsi jõge Tõrvaaugu kinnistu lõunapiirini; edasi mööda Tõrvaaugu kinnistu lõunapiiri Kasesalu teeni; siitpeale mööda Kasesalu teed Mustla raba sihini; seejärel mööda Mustla raba sihti Järvamaa metskonna kvartali VT030 edelanurgani; sealt mööda Järvamaa metskonna kvartalite VT030 ja VT029 edelasihti Järvamaa metskonna kvartali VT027 kagusihini; siis mööda Järvamaa metskonna kvartalite VT027, VT026, VT025 ja VT024 kagusihti Järvamaa metskonna kvartali VT031 loodesihini, jätkudes mööda Järvamaa metskonna kvartali VT031 loodesihti kvartali VT031 kirdesihini ning mööda kvartalite VT031, VT032 ja VT033 kirdesihti Reopalu jõeni; edasi mööda Reopalu jõge Järvamaa metskonna kvartali VT018 läänesihini; sealt mööda kvartalite VT018 ja VT017 läänesihti Sikkemäe kinnistu idapiirini ning mööda Sikkemäe kinnistu idapiiri Albu ja Paide valla vahelise piirisihini.\n§ 3. Ilumetsa jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Ilumetsa jahipiirkonna pindala on 14 880 hektarit.\n(2) Ilumetsa jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nIlumetsa jahipiirkonna piir läheb Leevi asulast mööda Räpina–Võru maanteed Karisilla–Põlva maanteeni ning mööda Karisilla–Põlva maanteed Veerksu ojani, jätkudes mööda Veerksu oja Väike-Veerksu–Kahkva–Orava maanteeni; sealt mööda Väike-Veerksu–Kahkva–Orava maanteed Rebasmäe ojani ning mööda Rebasmäe oja Kamnitsa–Ilumetsa maanteeni; seejärel mööda Kamnitsa–Ilumetsa maanteed Kahkva–Lepassaare maanteeni; teeristist mööda Kahkva–Lepassaare maanteed Lõo teeni ning mööda Lõo teed Lõo kinnistu lõunapiirini; siitpeale mööda Lõo kinnistu lõuna- ja läänepiiri Tuderna ojani; siis mööda Tuderna oja Hanikase–Jantra maanteeni, jätkudes mööda Hanikase–Jantra maanteed Mudaküla teeni; teeristist mööda Mudaküla teed Lepassaare–Viluste maanteeni; sealt mööda Lepassaare–Viluste maanteed Kõrgessaare teeni ning mööda Kõrgessaare teed Leevi–Lepassaare maanteeni, jätkudes mööda Leevi–Lepassaare maanteed Räpina–Võru maanteeni Leevi asulas.\n§ 4. Kaansoo jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Kaansoo jahipiirkonna pindala on 14 100 hektarit.\n(2) Kaansoo jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nKaansoo jahipiirkonna piir läheb Järvamaa metskonna kvartali KB001 põhjanurgast mööda Järvamaa metskonna kvartalite KB001, KB003, KB005, KB008, KB011, KB015, KB019, KB023 ja KB028 idasihti kvartalis KB029 asuva metsateeni; sealt mööda metsateed, läbides Järvamaa metskonna kvartalid KB029, KB034, KB040, KB045, KB052, KB059, KB065 ja KB077 kvartalis KB085 oleva teeristini; teeristist mööda metsateed Tõrvaaugu–Võhma maanteeni, jätkudes mööda Tõrvaaugu–Võhma maanteed Kabala metskonna kontorini; sealt mööda Tõrvaaugu–Jälevere maanteed Navesti jõeni, jätkudes mööda Navesti jõge Suure-Jaani–Vändra maanteeni; edasi mööda Suure-Jaani–Vändra maanteed Vihiküla–Rääka teeni; teeristist mööda Vihiküla–Rääka teed Labida teeni, jätkudes mööda Labida teed Võlli–Suure-Jaani maanteeni; teeristist mööda Võlli–Suure-Jaani maanteed Võlli–Kibaru teeni, jätkudes mööda Võlli–Kibaru teed Kibaruni ning Kibarust loode suunas mööda metsateed Viljandimaa metskonna kvartali KB406 idapiirini; siitpeale mööda Viljandimaa metskonna kvartalite SS014, SS010, SS009 ja SS008 idapiiri Arjadi ojani, jätkudes mööda Arjadi oja Navesti jõeni ning mööda Navesti jõge Kaansoo ojani; siis mööda Kaansoo oja Suure-Jaani–Vändra maanteeni; sealt mööda Suure-Jaani–Vändra maanteed Kaansoo–Pärassaare teeni; teeristist mööda Kaansoo–Pärassaare teed Järvamaa metskonna kvartali KB286 läänesihini, jätkudes mööda kvartalite KB286, KB279 ja KB270 läänesihti kvartali KB262 edelanurka; siis mööda kvartalite KB262, KB254, KB246, KB237, KB227, KB218, KB198, KB180, KB158, KB143, KB134, KB111, KB091, KB081, KB072, KB060, KB054, KB047, KB035, KB030, KB025, KB020, KB017, KB013, KB010 ja KB007 loodesihti Sillajaagu kinnistu loodepiirini; seejärel mööda Sillajaagu kinnistu loodepiiri Järvamaa metskonna kvartali KB003 loodesihini, jätkudes mööda kvartalite KB003 ja KB001 loodesihti kvartali KB001 põhjanurgani.\n§ 5. Külmallika jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Külmallika jahipiirkonna pindala on 9130 hektarit.\n(2) Külmallika jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nKülmallika jahipiirkonna piir läheb Tallinna–Pärnu ja Kernu–Kohila maantee ristumiskohast mööda Kernu–Kohila maanteed Hageri–Kodila maanteeni; teeristist mööda Hageri–Kodila maanteed Rabivere peakraavini; edasi mööda Rabivere peakraavi Kasari jõeni ning mööda Kasari jõge Jutapere ojani; siis mööda Jutapere oja Mustu peakraavini, jätkudes mööda Mustu peakraavi Mustu–Kustja–Haiba teeni; seejärel mööda Mustu–Kustja–Haiba teed Kernu–Riisipere maanteeni; teeristist mööda Kernu–Riisipere maanteed Mõnuste teeni ning mööda Mõnuste teed Haiba–Pohla maanteeni; siitpeale mööda Haiba–Pohla maanteed Kernu–Riisipere maanteeni, jätkudes mööda Kernu–Riisipere maanteed Tallinna–Pärnu maanteeni ning mööda Tallinna–Pärnu maanteed Kernu–Kohila maanteeni.\n§ 6. Lasva jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Lasva jahipiirkonna pindala on 9880 hektarit.\n(2) Lasva jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nLasva jahipiirkonna piir läheb Põlvamaa metskonna kvartali QB060 edelanurgast Võhandu jõe kaldal mööda kvartali QB060 lõunasihti Põlvamaa metskonna kvartali QB063 läänesihini; edasi mööda Põlvamaa metskonna kvartalite QB063 ja QB064 läänesihti Võrumaa metskonna kvartali QB071 loodenurgani; seejärel mööda Võrumaa metskonna kvartalite QB071 ja QB072 põhjasihti kvartali QB072 kirdenurgani, jätkudes mööda Võrumaa metskonna kvartalite QB072, QB076 ja QB079 kirdesihti Eha teeni; sealt mööda Eha teed Leevi–Lepassaare maanteeni, jätkudes mööda Leevi–Lepassaare maanteed Kõrgessaare teeni; siis mööda Kõrgessaare teed Lepassaare–Viluste maanteeni; edasi mööda Lepassaare–Viluste maanteed Leevi–Lepassaare maanteeni, jätkudes mööda Leevi–Lepassaare maanteed Otsa–Lepassaare maanteeni; teeristist mööda Otsa–Lepassaare maanteed Obinitsa–Võru maanteeni ning mööda Obinitsa–Võru maanteed Võru–Petseri raudteeni; siitpeale mööda Võru–Petseri raudteed Lindora–Lepassaare maanteeni, jätkudes mööda Lindora–Lepassaare maanteed Põlva ja Võru maakonna vahelise piirini ning mööda maakondadevahelist piiri Pelska–Hellekannu maanteeni; edasi mööda Pelska–Hellekannu maanteed Võru–Obinitsa maanteeni; teeristist mööda Võru–Obinitsa maanteed Kõrgesilla–Loosi–Nõnovo maanteeni, jätkudes mööda Kõrgesilla–Loosi–Nõnovo maanteed Iskna jõeni; sealt mööda Iskna jõge Võru ja Lasva valla vahelise piirini; siitpeale mööda Võru ja Lasva valla vahelist piiri Märssoo peakraavini ning mööda peakraavi Iskna jõeni; edasi mööda Iskna jõge Võhandu jõeni ning mööda Võhandu jõge Põlvamaa metskonna kvartali QB060 edelanurgani.\n§ 7. Luiste jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Luiste jahipiirkonna pindala on 10 420 hektarit.\n(2) Luiste jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nLuiste jahipiirkonna piir kulgeb Koluverest mööda Koluvere–Märjamaa maanteed Kiristu kraavini (Jüri bussipeatuseni), jätkudes mööda Kiristu kraavi Loodna peakraavini ning mööda Loodna peakraavi Luiste kraavini; sealt mööda Luiste kraavi Krahvi teeni; edasi mööda Krahvi teed Klausimetsa kraavini; seejärel mööda Klausimetsa, Jõe ja Kõki kraavi Pokuti ojani, jätkudes mööda Pokuti oja Luiste jõeni ning mööda Luiste jõge Kõrtsu kraavini; siitpeale mööda Kõrtsu ja Nurme kraavi Nurme talu teeni; siis mööda Nurme talu teed Silla–Jädivere maanteeni ning mööda Silla–Jädivere maanteed Loodna–Vigala maanteeni; teeristist mööda Loodna–Vigala maanteed Kasari jõeni; edasi mööda Kasari jõge Laastreni;Laastrest mööda Laastre–Üdruma teed Virtsu–Risti maanteeni ning mööda Virtsu–Risti maanteed Koluvereni.\n§ 8. Lõõla jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Lõõla jahipiirkonna pindala on 10 950 hektarit.\n(2) Lõõla jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nLõõla jahipiirkonna piir läheb Saueaugult mööda Saueaugu–Paide maanteed Järvamaa metskonna kvartali VT265 edelanurgani, jätkudes mööda Järvamaa metskonna kvartali VT265 lõunasihti Palivere sihini ning mööda Palivere sihti Palivere teeni; sealt mööda Palivere teed Reopalu jõeni ning mööda Reopalu jõge Leedu peakraavini; edasi mööda Leedu peakraavi Järvamaa metskonna kvartali PD170 kirdenurgani; seejärel mööda kvartalite PD170, PD174 ja PD180 idasihti Järvamaa metskonna kvartali PD181 edelanurgani; sealt mööda kvartali PD181 lõunasihti Prääma turbarabani, jätkudes mööda Prääma turbaraba põhja- ja idapiiri Järvamaa metskonna kvartali PD191 edelanurgani; siitpeale mööda kvartalite PD191 ja PD192 lõunasihti Eivere peakraavini; edasi mööda Eivere peakraavi Pärnu jõeni ning mööda Pärnu jõge Järvamaa metskonna kvartali PD202 kagunurgani; siis mööda kvartali PD202 lõunasihti Prääma turbaraba kagunurgani, jätkudes mööda Prääma turbaraba lõunapiiri Järvamaa metskonna kvartali PD201 kagunurgani; sealt mööda kvartali PD201 lõuna- ja läänesihti Prääma Saeveski kinnistu kagupiirini, jätkudes mööda Prääma Saeveski kinnistu kagupiiri Järvamaa metskonna kvartali PD200 kagunurgani; seejärel mööda kvartali PD200 lõunasihti Reopalu jõeni ning mööda Reopalu jõge Pärnu jõeni, jätkudes mööda Pärnu jõge Kopliotsa kinnistu piirini; sealt mööda sihti Paide–Türi maanteeni; seejärel üle maantee mööda Järvamaa metskonna kvartali PD220 põhja- ja läänesihti Mihkli II kinnistu kagunurgani, jätkudes mööda Mihkli II, Risti, Allika 2, Aru I, Aru-Põllu ja Aru II kinnistu lõunasihti Lokuta jõeni; edasi mööda Lokuta jõge Lassi kinnistu kagunurgani, jätkudes mööda Lassi kinnistu lõunapiiri Türi–Väätsa maantee ja Sõeru kinnistu piiri ristumiskohani; seejärel mööda Sõeru, Lepiku ja Tüve kinnistu lõunapiiri Järvamaa metskonna kvartali TY017 kagunurgani; sealt mööda kvartali TY017 lõuna- ja läänesihti Kõlli kinnistu kagunurgani; edasi mööda Kõlli ja Raja kinnistu lõunapiiri Lintsi jõeni, jätkudes mööda Lintsi jõge Kõrgepingi kinnistu kagunurgani; siitpeale mööda Kõrgepingi kinnistu lõunapiiri Piiumetsa–Vahastu maanteeni ning mööda Piiumetsa–Vahastu maanteed Vahastuni; Vahastust mööda Vahastu–Saueaugu maanteed Saueauguni.\n§ 9. Muuga jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Muuga jahipiirkonna pindala on 5880 hektarit.\n(2) Muuga jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nMuuga jahipiirkonna piir läheb Rakvere–Luige maantee ja Muuga–Pasti maantee ristumiskohast mööda Muuga–Pasti maanteed Rasivere–Kärje maanteeni; teeristist mööda Rasivere–Kärje maanteed Karja ojani ning mööda Karja oja Mariküla–Ilistvere teeni, jätkudes mööda Mariküla–Ilistvere teed Paasvere–Avinurme kõrgepingeliini trassini; edasi mööda kõrgepingeliini trassi Lääne-Virumaa metskonna kvartali VV137 läänesihini; sealt mööda kvartalite VV137 ja VV182 läänesihti Rakvere–Luige maanteeni ning mööda Rakvere–Luige maanteed Muuga–Pasti maanteeni.\n§ 10. Nõva jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Nõva jahipiirkonna pindala on 39 020 hektarit.\n(2) Nõva jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nNõva jahipiirkonna piir läheb Läänemere rannajoone ja Ristna–Maissoo tee ristumiskohast mööda Ristna–Maissoo teed Kobru–Puismaa teeni, jätkudes mööda Kobru–Puismaa teed Harju-Risti–Nõva maanteeni ning mööda Harju-Risti–Nõva maanteed Tänavjärve teeni; teeristist mööda Tänavjärve teed Soo-otsa teeni ning mööda Soo-otsa teed Aareni sillale viiva metsateeni; siitpeale mööda metsateed Aareni sillani Vihterpalu jõel; sealt mööda Vihterpalu jõge Piirsalu jõeni ning mööda Piirsalu jõge Kaldamäe ojani, jätkudes mööda Kaldamäe oja Läänemaa metskonna kvartali PI004 põhjasihini; edasi mööda Läänemaa metskonna kvartalite PI004 ja PI005 põhjasihti Keila–Haapsalu maanteeni; seejärel Keila–Haapsalu maanteed mööda Linsi sõjaväebaasi teeni; siitpeale mööda Linsi sõjaväebaasi teed Linsi sõjaväebaasi väravani, jätkudes mööda Turvaste metsateed Lepasteni ning mööda Lepaste–Ellamaa teed Ääsmäe–Haapsalu maanteeni; teeristist mööda Ääsmäe–Haapsalu maanteed Risti–Kuijõe maanteeni, jätkudes mööda Risti–Kuijõe maanteed Keila–Haapsalu maanteeni ning mööda Keila–Haapsalu maanteed Valgeristini; Valgeristilt mööda Valgeristi–Nõva maanteed Valgepostini; edasi mööda Seljaküla teed Mäe taluni (majani); siitpeale mööda kraavi Läänemaa metskonna kvartali PI055 idasihini; seejärel mööda Läänemaa metskonna kvartali PI055 ida- ja lõunasihti ning kvartalite VP107, VP106 ja VP105 lõunasihti Viluvereni, jätkudes mööda Viluvere–Metsküla–Höbringi teed Haapsalu–Nõva maanteeni; teeristist mööda Haapsalu–Nõva maanteed Saunamäe teeni ning mööda Saunamäe teed Tõldsillani; sealt mööda Nõva jõge Kase trassini ning mööda Kase trassi Veskijõeni; edasi mööda Veskijõge Harju-Risti–Nõva–Riguldi maanteeni; siis mööda Harju-Risti–Nõva–Riguldi maanteed Peraküla teeni, jätkudes mööda Peraküla teed Läänemere rannajooneni ning mööda Läänemere rannajoont Ristnani (jahipiirkonna juurde kuulub mereakvatooriumi osa koos laidudega, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest).\n§ 11. Orava jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Orava jahipiirkonna pindala on 12 460 hektarit.\n(2) Orava jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nOrava jahipiirkonna piir läheb Karisilla–Põlva maantee ja Kahkva–Lepassaare maantee ristumiskohast mööda Karisilla–Põlva maanteed Mädajõeni; edasi mööda Mädajõge Soe–Orava maanteeni ning mööda Soe–Orava maanteed Räpina–Koidula maanteeni; teeristist mööda Räpina–Koidula maanteed Piusa jõeni ning mööda Piusa jõge Võrumaa metskonna kvartali VS060 idanurgani; seejärel mööda kvartali VS060 kagusihti sama kvartali lõunanurgani, jätkudes mööda Võrumaa metskonna kvartali VS060 edelasihti Obinitsa–Võru maanteeni ning mööda Obinitsa–Võru maanteed Lindora–Lepassaare maanteeni; teeristist mööda Lindora–Lepassaare maanteed Võru–Petseri raudteeni; sealt mööda Võru–Petseri raudteed Obinitsa–Võru maanteeni ning mööda Obinitsa–Võru maanteed Otsa–Lepassaare maanteeni; teeristist mööda Otsa–Lepassaare maanteed Lepassaare–Leevi maanteeni, jätkudes mööda Lepassaare–Leevi maanteed Lepassaare–Viluste teeni ning mööda Lepassaare–Viluste teed Mudaküla teeni; edasi mööda Mudaküla teed Hanikase–Jantra maanteeni, jätkudes mööda Hanikase–Jantra maanteed Tuderna ojani ning mööda Tuderna oja Lõo kinnistu läänepiirini; sealt mööda Lõo kinnistu lääne- ja lõunapiiri Lõo teeni ning mööda Lõo teed Lepassaare–Kahkva maanteeni; siis mööda Lepassaare–Kahkva maanteed Kamnitsa–Ilumäe maanteeni; seejärel mööda Kamnitsa–Ilumäe maanteed Rebasmäe ojani, jätkudes mööda Rebasmäe oja Lepassaare–Kahkva maanteeni ning mööda Lepassaare–Kahkva maanteed Karisilla–Põlva maanteeni.\n§ 12. Padise jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Padise jahipiirkonna pindala on 29 460 hektarit.\nPadise jahipiirkonna piir läheb Läänemere rannajoone ja Ristna–Maissoo tee ristumiskohast mööda mere rannajoont Vasalemma jõe suudmeni (jahipiirkonna juurde kuulub mereakvatooriumi osa, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest), jätkudes mööda Vasalemma jõge Lennuraja kraavini; sealt mööda Lennuraja kraavi Ämari lennuvälja teeni ning mööda Ämari lennuvälja teed Suurkülani; Suurkülast mööda Suurküla teed Kasepere–Paldiski maanteeni, jätkudes mööda Kasepere–Paldiski maanteed Keila–Haapsalu maanteeni; teeristist mööda Keila–Haapsalu maanteed Keila suunas vana Keila–Haapsalu maanteeni Rummu alevikus; edasi mööda vana Keila–Haapsalu maanteed Rummu karjääri lõunapiiri tähistava teeni, jätkudes mööda teed Sõeru kraavini ning mööda Sõeru kraavi Kloostri peakraavini; seejärel mööda Kloostri peakraavi Laiassoo teeni ning mööda Laiassoo teed Tiidu teeni, jätkudes mööda Tiidu teed Kasepere–Aude teeni; teeristist mööda Kasepere–Aude teed Surnumäe sihini ning mööda Surnumäe sihti Kobru–Munalaskme teeni; sealt mööda Kobru–Munalaskme teed Kloostri jõeni, jätkudes mööda Kloostri jõge Harjumaa metskonna kvartali KL169 kagunurgani; siis mööda kvartalite KL169, KL164, KL163 ja KL162 lõunasihti Padise–Kivitammi maanteeni; sealt mööda Padise–Kivitammi maanteed Siimika–Lintsi metsateeni; teeristist mööda Siimika–Lintsi metsateed Keila–Haapsalu maanteeni ning mööda Keila–Haapsalu maanteed Haapsalu suunas Metsavahi sihini; sealt mööda Metsavahi sihti Kaldamäe ojani ning mööda Kaldamäe oja selle suudmeni Piirsalu jões; siis mööda Piirsalu jõge Vihterpalu jõeni ning mööda Vihterpalu jõge Aareni sillani; Aareni sillalt mööda metsateed Soo-otsa teeni ning mööda Soo-otsa teed Tänavjärve teeni, jätkudes mööda Tänavjärve teed Harju-Risti–Nõva maanteeni; teeristilt mööda Harju-Risti–Nõva maanteed Kobru–Puismaa teeni; edasi mööda Kobru–Puismaa teed Ristna–Maissoo teeni ning mööda Ristna–Maissoo teed Läänemere rannajooneni.\n§ 13. Palamulla jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Palamulla jahipiirkonna pindala on 11 270 hektarit.\n(2) Palamulla jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nPalamulla jahipiirkonna piir läheb Tallinna–Pärnu maantee ja Kasari jõe ristumiskohast (Ruunavere silla juurest) mööda Kasari jõge Rabivere peakraavini, jätkudes mööda Rabivere peakraavi Hageri–Kodila maanteeni ning mööda Hageri–Kodila maanteed Alu–Varbola maanteeni; teeristist mööda Alu–Varbola maanteed Ohukotsu–Nõmmealuse maanteeni; sealt mööda Ohukotsu–Nõmmealuse maanteed Pärnu–Tallinna maanteeni ning mööda Pärnu–Tallinna maanteed Kasari jõeni.\n§ 14. Põrsu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Põrsu jahipiirkonna pindala on 12 660 hektarit.\n(2) Põrsu jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nPõrsu jahipiirkonna piir läheb Tallinna–Pärnu ja Ääsmäe–Hageri maantee ristumiskohast (Haruteel) mööda Ääsmäe–Hageri maanteed Maidla–Kiisa maanteeni, jätkudes mööda Maidla–Kiisa maanteed Hageri–Tõdva maanteeni ning mööda Hageri–Tõdva maanteed Tallinna–Rapla maanteeni; teeristist mööda Tallinna–Rapla maanteed Tagadi–Kurtna maanteeni, jätkudes mööda Tagadi–Kurtna maanteed Nõela teeni ning mööda Nõela teed Saia kraavini; sealt mööda Saia kraavi Tallinna–Rapla raudteeni; siis mööda Tallinna–Rapla raudteed Kohila–Hageri maanteeni, jätkudes mööda Kohila–Hageri maanteed Tallinna–Pärnu maanteeni; seejärel mööda Tallinna–Pärnu maanteed Muusika teeni; teeristist mööda Muusika teed Turba–Kiisa kõrgepingeliini trassini ning mööda kõrgepingeliini trassi Tallinna–Pärnu maanteeni; edasi mööda Tallinna–Pärnu maanteed Ääsmäe–Hageri maanteeni Haruteel.\n§ 15. Riguldi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Riguldi jahipiirkonna pindala on 9290 hektarit.\n(2) Riguldi jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nRiguldi jahipiirkonna piir läheb Läänemere rannajoone ja Peraküla tee ristumiskohast mööda Peraküla teed Riguldi–Nõva–Harju-Risti maanteeni, jätkudes mööda Riguldi–Nõva–Harju-Risti maanteed Veski ojani ning mööda Veski oja Kase trassini; sealt mööda Kase trassi Nõva jõeni; edasi mööda Nõva jõge Tõldsillani ning Tõldsillalt mööda Saunamäe teed Nõva–Haapsalu maanteeni; teeristist mööda Nõva–Haapsalu maanteed Riguldi jõeni; seejärel mööda Riguldi jõge selle suudmeni Läänemeres, jätkudes mööda Läänemere rannajoont Peraküla teeni (jahipiirkonna juurde kuulub mereakvatooriumi osa koos laidudega, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest).\n(3) Jahipiirkonna juurde kuulub Osmussaar mereakvatooriumi osaga, mis ulatub 200 meetri kaugusele saare rannajoonest.\n§ 16. Roela jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Roela jahipiirkonna pindala on 13 070 hektarit.\n(2) Roela jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nRoela jahipiirkonna piir läheb Rakvere–Luige maantee ja Küti–Anguse maantee ristumiskohast mööda Küti–Anguse maanteed Rakvere–Rannapungerja maanteeni, jätkudes mööda Rakvere–Rannapungerja maanteed Saunakünka–Rasivere maanteeni ning mööda Saunakünka–Rasivere maanteed Rasivere–Kärje maanteeni; teeristist mööda Rasivere–Kärje maanteed Pasti–Muuga maanteeni; seejärel mööda Pasti–Muuga maanteed Rakvere–Luige maanteeni ning mööda Rakvere–Luige maanteed Triigi metskonna kvartali RO124 lõunasihini; edasi mööda Triigi metskonna kvartalite RO124, RO123, RO121, RO120, RO116, RO115, RO113 ja RO112 lõunasihti Rahkla–Viru-Jaagupi maanteeni; seejärel mööda Rahkla–Viru-Jaagupi maanteed Aruküla–Kulina maanteeni, jätkudes mööda Aruküla–Kulina maanteed Rakvere–Luige maanteeni (Kulina) ning mööda Rakvere–Luige maanteed Küti–Anguse maanteeni.\n§ 17. Rägavere jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Rägavere jahipiirkonna pindala on 9780 hektarit.\n(2) Rägavere jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nRägavere jahipiirkonna piir läheb Nurkse–Põlula maantee ja Tallinna–Narva raudtee ristumiskohast mööda Tallinna–Narva raudteed Sonda–Pohlaaru maanteeni, jätkudes mööda Sonda–Pohlaaru maanteed Uljaste–Rihula maanteeni ning mööda Uljaste–Rihula maanteed Rihula–Anguse maanteeni; teeristist mööda Rihula–Anguse maanteed Rihula peakraavini ning mööda Rihula peakraavi Rohujahu teeni; seejärel mööda Rohujahu teed Rakvere–Rannapungerja maanteeni; edasi mööda Rakvere–Rannapungerja maanteed Anguse–Küti maanteeni ning mööda Anguse–Küti maanteed Männikvälja–Roostava teeni, jätkudes mööda Männikvälja–Roostava teed Rakvere–Rannapungerja maanteeni; edasi mööda Rakvere–Rannapungerja maanteed Nurkseni; Nurksest mööda Nurkse–Põlula maanteed Narva–Tallinna raudteeni.\n§ 18. Sooniste jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Sooniste jahipiirkonna pindala on 13 320 hektarit.\n(2) Sooniste jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nSooniste jahipiirkonna piir läheb Haapsalu–Ääsmäe maantee ja Ellamaa–Laukna maantee ristumiskohast mööda Ellamaa–Laukna maanteed Virutamme kraavini, jätkudes mööda Virutamme kraavi kõrgepingeliini trassini ning mööda kõrgepingeliini trassi Kasari jõeni; sealt mööda Kasari jõge Märjamaa–Koluvere maanteeni; seejärel mööda Märjamaa–Koluvere maanteed Virtsu–Risti maanteeni; teeristist mööda Virtsu–Risti maanteed Haapsalu–Ääsmäe maanteeni ning mööda Haapsalu–Ääsmäe maanteed Ellamaa–Laukna maanteeni.\n§ 19. Tudu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Tudu jahipiirkonna pindala on 5790 hektarit.\n(2) Tudu jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nTudu jahipiirkonna piir läheb endise Sonda–Avinurme–Mustvee raudtee ja Tudu metskonna kvartali TU116 idasihi ristumiskohast mööda Tudu metskonna kvartali TU116 idasihti Tudu–Oandu–Lüganuse maanteeni, jätkudes mööda Tudu–Oandu–Lüganuse maanteed Rakvere–Rannapungerja maanteeni ning mööda Rakvere–Rannapungerja maanteed Oonurme–Aadomäe maanteeni; teeristist mööda Oonurme–Aadomäe maanteed endise Sonda–Avinurme–Mustvee raudteeni ning mööda endist Sonda–Avinurme–Mustvee raudteed Tudu metskonna kvartali TU116 idasihini.\n§ 20. Veerksu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Veerksu jahipiirkonna pindala on 7120 hektarit.\n(2) Veerksu jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nVeerksu jahipiirkonna piir läheb Räpina linna piiri ja Räpina–Koidula maantee ristumiskohast mööda Räpina–Koidula maanteed Mädajõeni, jätkudes mööda Mädajõge Veerksu–Usinitsa maanteeni; edasi mööda Veerksu–Usinitsa maanteed Väike-Veerksu–Pahtpää maanteeni; teeristist mööda Väike-Veerksu–Pahtpää maanteed Veerksu ojani, jätkudes mööda Veerksu oja Tartu–Petseri raudteeni ja mööda Tartu–Petseri raudteed Põlva–Võru maanteeni ning mööda Põlva–Võru maanteed Leesikmäe teeni, jätkudes mööda Leesikmäe teed Kirmsi–Võuküla maanteeni ning mööda Kirmsi–Võuküla maanteed Kassilaane–Rõsna maanteeni; sealt mööda Kassilaane–Rõsna maanteed Rõsna–Võuküla maanteeni; seejärel mööda Rõsna–Võuküla maanteed Jaanikeste–Leevaku maanteeni ning mööda Jaanikeste–Leevaku maanteed Pahtpää jõeni; siis mööda Pahtpää jõge Võhandu jõeni ning mööda Võhandu jõge Räpina linna piirini, jätkudes mööda Räpina linna piiri Räpina–Koidula maanteeni.\n§ 21. Veriora jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Veriora jahipiirkonna pindala on 9150 hektarit.\n(2) Veriora jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:\nVeriora jahipiirkonna piir läheb Veriora–Ruusa ja Pindi–Pääsna maantee ristumiskohast mööda Veriora–Ruusa maanteed Tsirski teeni, jätkudes mööda Tsirski teed Leesikmäe teeni ning mööda Leesikmäe teed Põlva–Võru maanteeni; sealt mööda Põlva–Võru maanteed Tartu–Petseri raudteeni; siitpeale mööda Tartu–Petseri raudteed Veerksu ojani, jätkudes mööda Veerksu oja Karisilla–Põlva maanteeni ning mööda Karisilla–Põlva maanteed Põlva–Võru maanteeni; teeristist mööda Põlva–Võru maanteed Leevi–Lepassaare maanteeni, jätkudes mööda Leevi–Lepassaare maanteed Eha teeni ning mööda Eha teed Võrumaa metskonna kvartali QB079 kirdesihini; seejärel mööda Võrumaa metskonna kvartalite QB079, QB076 ja QB072 kirdesihti kvartali QB072 kirdenurgani; sealt mööda Võrumaa metskonna kvartalite QB072 ja QB071 põhjasihti Põlvamaa metskonna kvartali QB064 läänesihini, jätkudes mööda kvartalite QB064 ja QB063 läänesihti Põlvamaa metskonna kvartali QB060 lõunasihini; seejärel mööda Põlvamaa metskonna kvartali QB060 lõunasihti Võhandu jõeni ning mööda Võhandu jõge Koolma 6 kinnistu kirdenurgani; edasi mööda Koolma 6 kinnistu kirdepiiri Koolma teeni ning mööda Koolma teed Pikkjärve teeni; teeristist mööda Pikkjärve teed Koolma–Tsolgo teeni, jätkudes mööda Koolma–Tsolgo teed Timo–Leevi maanteeni ning mööda Timo–Leevi maanteed karjääri teeni; seejärel mööda karjääri teed Partsi–Timo maanteeni; sealt mööda Partsi–Timo maanteed Karisilla–Põlva maanteeni ning mööda Karisilla–Põlva maanteed Uibujärve teeni; seejärel mööda Uibujärve teed Sillametsa talu teeni, jätkudes mööda Sillametsa talu teed Lepasaare kraavini ning mööda Lepasaare kraavi Ruunasoo peakraavini; siit mööda Ruunasoo peakraavi Tedresaare kinnistu läänepiirini; seejärel mööda Tedresaare kinnistu lääne- ja lõunapiiri Tedresaare talu teeni, jätkudes mööda Tedresaare talu teed Ruusa–Soohara maanteeni; teeristist mööda Ruusa–Soohara maanteed Ruusa–Põlva kõrgepingeliini trassini, jätkudes mööda Ruusa–Põlva kõrgepingeliini trassi Poska peakraavini; siitpeale mööda Poska peakraavi Pääsna–Soohara teeni, jätkudes mööda Pääsna–Soohara teed Pindi–Pääsna maanteeni ning mööda Pindi–Pääsna maanteed Veriora–Ruusa maanteeni.\n§ 22. Väätsa jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus\n(1) Väätsa jahipiirkonna pindala on 10 980 hektarit.\nVäätsa jahipiirkonna piir läheb Tallinna–Tartu maantee ja Ussisoo–Lintsi tee ristumiskohast mööda Ussisoo–Lintsi teed Suuresaare teeni, jätkudes mööda Suuresaare teed Reopalu jõeni ning mööda Reopalu jõge Palivere teeni; seejärel mööda Palivere teed Palivere sihini; siitpeale mööda Palivere sihti Järvamaa metskonna kvartali VT265 kagunurgani; sealt mööda kvartali VT265 lõunasihti Paide–Saueaugu maanteeni, jätkudes mööda Paide–Saueaugu maanteed Saueauguni; Saueaugult mööda Saueaugu–Vahastu maanteed Järvamaa metskonna kvartali VT213 läänesihini; sealt mööda kvartalite VT213, VT202 ja VT188 läänesihti Järvamaa metskonna kvartali VT188 loodenurgani; seejärel mööda kvartalite VT188, VT174, VT175 ja VT176 põhjasihti Järvamaa metskonna kvartali VT163 loodesihini; edasi mööda kvartalite VT163, VT154, VT145 ja VT143 loodesihti Järvamaa metskonna kvartali VT143 põhjasihini, jätkudes mööda kvartalite VT143 ja VT144 põhjasihti Saueaugu–Saarnakõrve maanteeni ning mööda Saueaugu–Saarnakõrve maanteed Saarnakõrve–Mustla teeni; teeristist mööda Saarnakõrve–Mustla teed Tallinna–Tartu maanteeni ning mööda Tallinna–Tartu maanteed vana Tallinna–Tartu maanteeni Matsimäel; Matsimäelt mööda vana Tallinna–Tartu maanteed uue Tallinna–Tartu maanteeni Järvamaa metskonna kvartali VT129 loodenurgas, jätkudes mööda uut Tallinna–Tartu maanteed Ussisoo–Lintsi teeni.\n§ 23. – § 31.[Käesolevast tekstist välja jäetud]\n1Külmallika, Palamulla ja Põrsu jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 14. juuni 2005. a määrusega nr 52 «Hageri, Juuru, Leva, Kaiu, Kohila, Märjamaa, Rapla, Valtu ja Vardi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1»moodustatud Hageri jahipiirkonna baasil; Anguse, Muuga, Roela, Rägavere ja Tudu jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 29. mai 2007. a määrusega nr 38 «Anguse, Haljala, Kadrina, Kiltsi, Kullaaru, Kunda, Laekvere, Mahu, Nõmmküla, Pajusti, Porkuni, Rakke, Ranna, Simuna, Tamsalu, Triigi, Tõrma, Uhtna, Varangu, Viitna, Vinni, Viru-Nigula, Vohnja ja Väike-Maarja jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» moodustatud Anguse jahipiirkonna baasil; Anna ja Väätsa jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 31. mai 2006. a määrusega nr 36 «Anna, Jäneda, Kõrvemaa, Lehtse ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» moodustatud Väätsa ja Anna jahipiirkondade baasil; Lõõla jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 30. juuli 2002. a määrusega nr 48 «Järva maakonna rendijahipiirkondade moodustamine» moodustatud Väätsa rendijahipiirkonna ja Väätsa jahipiirkonna baasil; Luiste, Nõva, Sooniste ja Riguldi jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 4. märtsi 2005. a määrusega nr 14 «Keskkonnaministri 17. augusti 2004. a määruse nr 105 «Urevere ja Nõva-Kullamaa jahipiirkonna moodustamine» muutmine» moodustatud Nõva-Kullamaa jahipiirkonna baasil; Padise jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 31. mai 2006. a määrusega nr 38 «Aegviidu, Ida-Harju, Keila, Kose, Lääne-Harju, Maapaju, Nahe, Nissi, Padise, Paldiski, Põhja-Kõrvemaa, Rae, Siniallika ja Vääna jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» moodustatud Padise ja Nõva-Kullamaa jahipiirkonna baasil; Kaansoo jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 23. oktoobri 2003. a määrusega nr 79 «Kaansoo, Nõva-Kullamaa ja Tipu jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» moodustatud Kaansoo jahipiirkonna ümberkorraldamisega; Ilumetsa, Orava, Veerksu ja Veriora jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 14. juuni 2005. a määrusega nr 51 «Ahja, Kanepi, Kauksi, Kõlleste, Laheda, Mäe, Orava, Peri, Põlgaste, Põlva, Rasina, Ruusa, Räpina, Saverna, Taevaskoja, Valgjärve, Vastse-Kuuste, Veerksu, Veriora ja Värska jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» moodustatud Orava, Veerksu, Veriora jahipiirkonna baasil ning Ilumetsa jahipiirkonna ümberkorraldamisega; Lasva jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 3. juuni 2005. a määrusega nr 48 «Kääpa, Lasva, Vastseliina, Võhandu ja Väimela jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» moodustatud Lasva ja Ilumetsa jahipiirkonna baasil.


Millised riigid New Yorgi osariigi piiril? - Histoire-Ucad.org\nMillised riigid New Yorgi osariigi piiril?\nNew York on riik, mis asub Ameerika Ühendriikide kirdeosas. Riigi esimesed elanikud kolisid 10.000 eKr. Mõned kohalikud kogukonnad, kes elasid seal, olid Algonquian ja Iroquoian. New York jagab oma piire viie riigiga: Pennsylvania, New Jersey, Vermont, Connecticut ja Massachusetts. New Yorgis on ka merepiir Rhode Islandi osariigiga.\nNew Yorki ja Pennsylvania eraldav piir asub New Yorgi lõunaosas. Ajalooliselt jaguneb kahe riigi vaheline piir kolmeks eraldi osaks. Üks lõikudest järgneb 42. paralleelsele põhjale ja seda uuriti 1785. ja 1786. aastal. Sel ajal kättesaadavate mõõtmismeetodite ebatäpsuste tõttu ei järgi sektsioon täpselt 42. paralleeli.\nNew Jersey ja New Yorgi riike eraldab New Yorgi põhjaosas asuv piir. 1700-ndatel aastatel osales New York ja New Jersey piiriüleses vaidluses, mida nimetati NJ Line Wariks. Selle aja jooksul võitlesid New Yorgi ja New Jersey fraktsioonid üle piiri piiri kontrolli all. Ajaloolased arvasid, et rühmad võitlesid umbes 328 ruut miili kaugusel maast. Lõplik sõda fraktsioonide vahel toimus 1765. aastal ja selle tulemuseks oli New Yorgi liidrite püüdmine.\nNew York jagab osa oma idapiirist Vermontiga. Koloniaalperioodil nõudsid nii New York kui ka New Hampshire territooriumi, mis hiljem sai Vermontiks. Kuningas George II paigutas territooriumi New Yorgi kontrolli alla. Pärast kuninga avaldust, et ala oli New Yorgi kontrolli all, kuulutasid rahulolematud isikud end iseseisvaks ja moodustasid Vermonti Vabariigi.\nNew York ja Connecticut on eraldatud piiri, mis asub New Yorgi idaservas. Koloniaalperioodil erinesid Connecticut ja New York oma jagatud piiri täpsest asukohast. Küsimus esitati koloniaalvalitsusele, kes nõudis New Yorgi ja Connecticuti piiriülest vaatlust. 1717. aastaks ei olnud kumbki riik piire uurinud. 1717. aastal alustas Connecticuti valitsus piiride uurimist ja New Yorgi valitsus toetas uuringut hiljem.\nMassachusettsi ja New Yorki eraldav piir asub New Yorgi idaserval. Koloonia ajal osales Massachusetts ja New York piiriüleses vaidluses, mis oli tingitud Massachusettsile antud toetusest. 1785. aastal määras Continental Kongress vaidluse lahendamiseks Thomas Hutchins'i juhitud meeskonna. Meeskond lahendas vaidluse, veenides Massachusettsi loobuma vaidlusalusest territooriumist New Yorki.\nAtlandi ookeanis asuv merepiir eraldab New Yorgi ja Rhode Islandi osariigid. New Yorgi ja Rhode Islandi eraldav funktsioon on tuntud kui Long Island Sound ja 1980. aastatel toimus Riigikohtu kohtuasi. See juhtum oli tingitud USA, Rhode Islandi ja New Yorgi valitsuste vahelisest kohtuvaidlusest. Probleemi lahendamiseks määras Riigikohus erimehi. Special Masteri raport klassifitseeris Long Island Soundi juriidiliseks laheks, mis tähendab, et see oli riigi valitsuste, mitte riigi valitsuse jurisdiktsiooni all.


Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks\nRaportöör: Isabella Lövin\nettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks\n– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0413),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7‑0202/2012),\n– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. novembri 2012. aasta arvamust(1),\n– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0242/2013),\n(-1) Komisjon peaks liikmesriikidelt saadud teabe alusel esitama aruande angerjavarude majandamiskavade rakendamise tulemuse kohta ja tegema vajaduse korral kiireloomulise ettepaneku vajalike meetmete kohta, et saavutada suure tõenäosusega euroopa angerja taastumine.\n(2) Lissaboni lepingu jõustumise tulemusena on vaja komisjonile määrusega (EÜ) nr 1100/2007 antud volitused viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklitega 290 ja 291.\n(2) Lissaboni lepingu jõustumise tulemusena on vaja komisjonile määrusega (EÜ) nr 1100/2007 antud volitused viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikliga 291.\n(3) Määruse (EÜ) nr 1100/2007 teatavate sätete kohaldamiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, et komisjon saaks võtta meetmeid, mis aitaksid lahendada probleemi, et varude uuendamiseks kasutatavate angerjate keskmine turuhind on tunduvalt langenud, võrreldes muuks otstarbeks kasutatavate angerjate hinnaga.\n(3) Määruse (EÜ) nr 1100/2007 teatavate sätete kohaldamiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, et komisjon saaks võtta meetmeid, mis aitaksid lahendada probleemi, et varude uuendamiseks kasutatavate angerjate keskmine turuhind on tunduvalt langenud, võrreldes muuks otstarbeks kasutatavate angerjate hinnaga. Eriti tähtis on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid, viimastel teaduslikel nõuannetel ja teaduslikel soovitustel põhinevaid konsultatsioone, eelkõige ekspertide tasandil, tagamaks, et talle kättesaadav teave oleks erapooletu, täpne, täielik ja ajakohane. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.\n(5) Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.\n(6) Selleks et tagada ühesugused tingimused määruse (EÜ) nr 1100/2007 rakendamiseks seoses angerjavarude majandamiskavade heakskiitmisega komisjoni poolt tehnilise ja teadusliku hinnangu põhjal, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.\n(6) Selleks et tagada ühesugused tingimused määruse (EÜ) nr 1100/2007 rakendamiseks seoses angerjavarude majandamiskavade heakskiitmisega komisjoni poolt parima ja värskeima kättesaadava tehnilise ja teadusliku teabe põhjal, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.\n(6 a) ICES peaks andma uusi ja laiahaardelisemaid nõuandeid angerja varude seisundi kohta 2013. aastal. Nõuandeid koostades peaks ICES pöörama tähelepanu kõikidele angerjavarude vähenemise põhjustele, sealhulgas ka seoses koelmutega. Juhul kui ICES kinnitab, et angerjavarude seisund on jätkuvalt kriitiline, peaks komisjon esitama võimalikult kiiresti ettepaneku võtta vastu uus määrus euroopa angerja varude taastamise kohta. Nimetatud määrus peaks samuti hõlmama pikaajalisi lahendusi, nagu näiteks rändevõimaluste avamise viise.\n(7 a) On oluline, et komisjon karistaks liikmesriike, kes ei ole edastanud või analüüsinud kogu neile kättesaadavat teavet, et euroopa angerja olukorrast oleks võimalik teha põhjaliku ja teaduslikult põhjendatud ülevaate.\n(11 a) Niikaua kui rändeteed jäävad suletuks, on taasasustamine angerja taastumise toetamiseks ainus olemasolev ajutine meede. Kui klaasangerja ületoomine toimub vastavalt olemasolevatele parimatele tavadele, näiteks jätkusuutlikule angerjastandardile, on see tõhus viis angerja taastumisele kaasa aitamiseks. Teine ajutine meede, mis suurendaks täiskasvanud angerja merre kudema jõudmise võimalusi, on aidata nad inimjõul üle selliste takistuste nagu kraavid, hüdroelektrijaamad ja veepumbad. Ajal, mil kalurid otsivad alternatiivseid tegevusi, saaksid nad oma oskusi kasutada selleks, et kiirendada euroopa angerja taastumist.\nMäärus (EÜ) nr 1100/2007\n(1 a) Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:\n„1. Liikmesriigid määravad kindlaks ja piiritlevad nende riigi territooriumil asuvad eraldi vesikonnad, mis on euroopa angerja looduslikuks elupaigaks („angerjate vesikonnad”) ning mis võivad hõlmata mereakvatooriumi. […]”\nArtikkel 2 – lõige 10\n(1 b) Artikli 2 lõige 10 asendatakse järgmisega:\n„10. Iga liikmesriik rakendab angerjavarude majandamiskavas kohaseid meetmeid võimalikult kiiresti, et vähendada kalapüügivälistest teguritest, sealhulgas hüdroelektrijaamade turbiinide ja pumpade põhjustatud angerjate suremust. Vajaduse korral võetakse täiendavaid meetmeid muudest teguritest põhjustatud suremuse vähendamiseks, et täita kava eesmärgid.”\n(3 a) Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:\n„4. Liikmesriik, kes on 31. detsembriks 2008 esitanud komisjonile heakskiitmiseks angerjavarude majandamiskava, mida komisjon ei saa lõike 1 kohaselt heaks kiita, või kes ei täida artiklis 9 sätestatud aruandluse ja hindamise tingimusi, peab kas vähendama oma püügikoormust vähemalt 50 %, võrreldes keskmise püügikoormusega aastatel 2004–2006, või vähendama püügikoormust, et tagada angerjapüügi vähendamine vähemalt 50 %, võrreldes keskmise püügikoormusega aastatel 2004–2006, lühendades selleks angerjapüügihooaega või kasutades muid meetodeid. Sellist vähendamist rakendatakse kolme kuu jooksul alates kava heaks kiitmata jätmise otsusest või kolme kuu jooksul alates aruande esitamise tähtaja möödalaskmisest.”\nArtikkel 5 – lõige 7 (uus)\n(3 b) Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:\n„7. Alates 1. jaanuarist 2014 vaadatakse kõik angerjavarude majandamiskavad üle ja neid ajakohastatakse iga kahe aasta tagant, võttes arvesse viimaseid teaduslikke nõuandeid.”\nArtikkel 7 – lõiked 6 ja 7\n6. Kui taasasustamiseks kasutatavate angerjate keskmine turuhind on oluliselt langenud, võrreldes muudel eesmärkidel kasutatavate angerjate hindadega, teavitavad asjaomased liikmesriigid sellest komisjoni. Olukorra parandamiseks võib komisjon artikli 12a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega ajutiselt vähendada lõike 2 kohast taasasustamiseks kasutatavate angerjate protsendimäära.\n6. Kui taasasustamiseks kasutatavate angerjate keskmine turuhind on oluliselt langenud, võrreldes muudel eesmärkidel kasutatavate angerjate hindadega, teavitavad asjaomased liikmesriigid sellest komisjoni. Olukorra parandamiseks võib komisjon artikli 12a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega ajutiselt vähendada lõike 2 kohast taasasustamiseks kasutatavate angerjate protsendimäära, kui angerjavarude majandamiskava on kooskõlas artikli 2 lõikega 4.\n7. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembril 2012 aruande ning annab hinnangu taasasustamist käsitlevatele meetmetele, sealhulgas turuhindade muutustele.\n7. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. oktoobriks 2013 aruande ning annab hinnangu taasasustamist käsitlevatele meetmetele, võttes arvesse uusimaid teaduslikke nõuandeid tingimuste kohta, mille korral on tõenäoline, et taasasustamine aitab kaasa kudekarja biomassi suurenemisele. Komisjon vaatab nimetatud aruandes läbi turuhindade muutused.\nArtikkel 7 – lõige 8\n(4 a) Artikli 7 lõige 8 asendatakse järgmisega:\n„8. „Taasasustamine loetakse kaitsemeetmeks määruse (EÜ) nr XX/XXXX [EMKF] artikli 38 lõike 2 tähenduses, tingimusel et:\n– see on artikli 2 kohaselt koostatud angerjavarude majandamiskava osa;\n– see käsitleb angerjaid […], mis on püütud ja mida on majandatud meetodite ja seadmetega, mis tagavad võimalikult madala suremuse kala püügi, ladustamise, transpordi ja kasvatuse ajal;\n– see toimub aladel, kus on suur tõenäosus angerja ellujäämiseks ja rändeks;\n– see aitab kaasa artikli 2 lõikes 4 osutatud 40 % merre jõudmise sihttaseme saavutamisele ja\n– angerjad on paigutatud karantiini, et vältida mis tahes haiguste või parasiitide levikut.”\n(5) Artikli 9 lõige 3 jäetakse välja.\n(5) Artikkel 9 asendatakse järgnevaga:\n1. Liikmesriigid koguvad uuringuandmeid, et teha kindlaks angerjavarude suhtes võetud abinõude mõju, leida leevendusmeetmeid ja soovitada majandamisalaseid eesmärke. Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande algselt iga kolme aasta järel, kusjuures esimene aruanne tuleb esitada 30. juuniks 2012, ja teevad teabe kättesaadavaks määratud teadusasutustele. Seejärel aruannete esitamise sagedus suureneb kuni korrani iga kahe aasta järel pärast esimest kolmeaastase perioodi kohta esitatud aruannet. Aruannetes kirjeldatakse järelevalvet, rakendamist, tõhusust ja tulemusi ning antakse eelkõige parimad olemasolevad hinnangud järgmise kohta:\na) iga liikmesriigi kohta merre kudema jõudnud täiskasvanud angerja biomassi osakaal või kõnealuse liikmesriigi territooriumilt kudema rändamiseks lahkuva täiskasvanud angerja biomassi osakaal artikli 2 lõikes 4 sätestatud merre kudema jõudmise tasemega võrreldes;\nb) iga-aastase angerjapüügikoormuse tase ning selle artikli 4 lõike 2 ja artikli 5 lõike 4 kohane vähendamine;\nc) suremust mõjutavate kalapüügiväliste tegurite tase ning selle vähendamine vastavalt artikli 2 lõikele 10;\nd) vähem kui 12 cm pikkuse angerja püügikogused ja sellest erinevateks eesmärkideks kasutatud osad;\ne) taasasustatud angerjate ellujäämismäär kalapüügi, transpordi, taasasustamise või Sargasso merre kudema jõudmise jooksul;\nf) püütud angerjate kudealade vabatahtlik täpsustamine.\n2. Komisjon esitab parlamendile ja nõukogule 31. oktoobriks 2013 aruande, mis koosneb statistilisest ja teaduslikust hinnangust angerjavarude majandamiskavade rakendamise tulemuste kohta, ning sellega koos ka STECFi arvamuse. Komisjon võib nimetatud aruande järeldustele tuginedes esitada ettepanekuid, et laiendada määruse reguleerimisala ja hõlmata lisaks kalapüügile ka muid angerjate suremuse tegureid.\n3. Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2013 hinnangu euroopa angerjaga kauplemise kohta liidus ja rahvusvaheliselt, keskendudes eelkõige CITESi kohaselt liidule seatud kohustuste järgimisele, ning hinnangu euroopa angerjaga ebaseadusliku kauplemise kohta liikmesriikides. Sellises aruandes selgitatakse välja erinevate olemasolevate andmekogumite vastuolud ja soovitatakse kaubavahetuse järelevalvet parandavaid meetmeid, sealhulgas olemasoleva tolliseadustiku muutmist nii, et see võimaldaks tõhusamat järelevalvet.”\nArtikkel 9a (uus)\nVõttes arvesse artikli 7 lõikes 7 ning artikli 9 lõigetes 2 ja 3 osutatud aruannete järeldusi ning samuti kõiki uusi ja laiahaardelisemaid ICESilt saadud nõuandeid euroopa angerja varude seisundi kohta 2013. aastal, esitab komisjon hiljemalt 31. märtsil 2014 parlamendile ja nõukogule uue seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on saavutada euroopa angerja varude suure tõenäosusega taastumine. Komisjon võib seda tehes kaaluda võimalusi nimetatud määruse reguleerimisala laiendamiseks, et hõlmata ka kalapüügiväliseid suremuse tegureid.”\nArtikkel 12a – lõige 2\n2. Artikli 7 lõikes 6 osutatud volitused antakse määramata ajaks.\n2. Artikli 7 lõikes 6 osutatud volitused antakse komisjonile kolmeks aastaks alates ... *. Komisjon koostab hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase ajavahemiku lõppu aruande volituste delegeerimise kohta. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama kestvusega ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab hiljemalt kolm kuud enne vastava ajavahemiku lõppu pikendamise kohta vastuväite.\n*ELT: palun sisestada käesoleva määruse jõustamise kuupäev.\nDelegeeritud õigusaktide puhul tuleks alati sätestada kindel ajavahemik.\nKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Ühe kuu jooksul pärast jõustumist konsolideeritakse see määrusega, mida ta muudab.\nEuroopa angerjavarudega seostub rohkelt probleeme: ülepüük, kriitiliste elupaikade kadumine, reostus, parasiidid, ookeanihoovuste muutumine globaalse kliimamuutuse tõttu jne. Lahendused ei ole seetõttu lihtsad ning samuti pole ka ainult ühte süüdlast.\nJuba isegi keerulist probleemi komplitseerib veelgi see, et angerja bioloogia ja majandamise mitme olulise tahu kohta on veel palju teadmata. Varude suurus on ebakindel, angerja soo määramiseni viivaid tingimusi ei tunta hästi ja seda, kas taasasustatud angerjatest saavad tegelikult edukad kudejad, varjutab suur küsimärk ning need on ainult mõned vastuseta küsimustest.\nTeadmatust esineb ka seoses angerjavarude kasutamise järelevalve ja kontrollimisega: püügi ja ekspordi arvud erinevates andmekogumites ei kattu; ei ole täpselt teada, kuhu läheb oluline osa angerjasaagist, ja kinnitust on leidnud rahvusvahelise angerja musta turu olemasolu, kuigi selle suurus pole teada.\nÜks kalanduskomisjoni liige ütles hiljuti, et angerjad kutsuvad esile huvitavaid arutelusid, sest me peame neid väga romantilisteks loomadeks: angerjad järgivad täiskuud, ujuvad tuhandeid miile, et paarituda, ja surevad keset Atlandi ookeani kohe pärast kudemist. Sellele vastandub aga väga ebaromantiline tõsiasi, mis hoogustab angerja populatsioonide kasutamist: ülemaailmne ekspordiäri, mille väärtuseks hinnati 1997. ja 2007. aasta vahel üle 10 miljardi euro (Crook, 2010).\nEuroopa angerja populatsiooni seisund\nVärskeim Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES, 2012) teaduslik nõuanne euroopa angerja kohta ütleb, et varude seisund on jätkuvalt kriitiline ja vaja on kiireid meetmeid. Varud on väljaspool ohutuid bioloogilisi piire ja praegused kalavarud ei ole jätkusuutlikud. ICES soovitab muuta kalapüügi ja muud kalavarusid mõjutavad inimtegevused nii nullilähedaseks kui võimalik. Vastavalt ICESi angerjate töörühmale (WGEEL, 2012) on olemas „viited sellele, et angerjavarud on 2012. aastal jätkanud kahanemist. WGEELi täiendindeks on praegu oma ajalooliselt madalaimal tasemel, vähem kui 1% Põhjamerel ja 5% mujal levikualal võrreldes aastatega 1960–1979”.\nTeadlased rõhutavad sageli, et angerja kohta on palju teadmata. Kuid mõistagi võib vastuste leidmine viia meid mõlemas suunas – kas muuta veidi optimistlikumaks või tekitada hoopis veelgi suuremat muret. WGEEL 2012 märgib näiteks, et on „viiteid sellele, et angerja varude ja täiendi suhe võib olla depensatoorne, kuna täiend kahaneb kiiremini kui varude arvukus”. „Kui see on tõsi”, ütleb ICESi töörühm, „muudaks see oluliselt arvamust varude seisundi kohta ja asjakohaseid piirväärtusi ning suurendaks nõuannete pakilisust ja tõsidust”.\nKaubandusandmete tõlgendamine võib tegelikult olla ülimalt keeruline. ELil on HSi tollikoodide süsteemis ainult neli angerjakoodi (võrreldes 25ga Taiwanil). See muudab klaasangerja kollasest angerjast eristamise mitmetel juhtudel võimatuks. ICES märgib, et „ekspordilt võetava hinna tõttu näib, et mõni eksport ei ole õigesti märgistatud”, samuti on ajavahemikuks septembrist 2011 kuni juunini 2012 „suured erinevused kahe teatatud andmekogumi vahel Hispaania puhul (andmete puudumine riigi aruandes v. 2,4 t Eurostatilt) ja Prantsusmaa puhul (9 t riigi aruandes v. 24 t Eurostatilt)”. Prantsusmaa puhul on aastate 2011–2012 hooajal lossitud 34,3 tonnist angerjast 7,2 tonni mittearvestatud ja võib vastata „püügijärgse suremuse ja/või puuduliku registreerimise ning ebaseadusliku kaubanduse kombinatsioonile”. Hispaania puhul hindab ICES, et 8,5 tonni on registreerimata.\nKalapüük ei ole muidugi ainus probleem. 38% angerjatest, mis võeti prooviks 314 kohast kaheksas riigis, ületas dioksiinisarnaste polüklooritud bifenüülide maksimaalset taset toidus. See tulemusena lisatakse püügikeelde, sest need angerjad ei sobi tarbimiseks.\nNõukogu määrus nr 1100/2007\nEelnevat arvestades on raportööri kindel arvamus, et nõukogu määrus nr 1100/2007 ei ole teinud piisavalt palju euroopa angerja populatsiooni taastumise tagamiseks.\nÜks peamine probleem on see, et määruses on tehtud taasasustamisest angerjavarude majandamiskavade keskne osa, kehtestamata samas mingeid tingimusi ja andmata suuniseid, mis tagaksid, et taasasustamine annaks taastumisele võimalikult suured võimalused. Ei ole asjakohaselt hinnatud, missugustel tingimustel võib taasasustamine kujutada endast tõhusat kaitsemeedet. Määrus ei nõua hindamist, millega tagataks, et taasasustamiseks kasutatakse klaasangerjat ainult piirkondadest, kus on kindlaks tehtud ülejääk, ega ka selliste sobivate alade väljaselgitamist, kus taasasustatud angerjatel oleks suuremad võimalused saada tulevikus kudejateks, samuti ei seata piiranguid doonor- ja vastuvõtvate alade vahelisele distantsile (artikkel 7). Määrus ei kehtesta ka klaasangerjate minimaalset ellujäämismäära kinnipüüdmise ja taasasustamiseks transportimise ajal.\nAngerjavarude majandamiskavade jõustumise tõttu on taasasustamine suurenenud: „2012. aastal taasasustati umbes 22 miljonit klaasangerjat ja 10 miljonit peamiselt kasvatatud kollast angerjat ning klaasangerjate lossimisnäidud olid 2010. ja 2011. aastal kõrgemad kui 2009. aastal.” (WGEEL, 2012). Nagu ülal mainitud, esineb olulisi järelevalveprobleeme. 45,4 tonnist püütud klaasangerjast sai 36,5 tonni arvestada „eksportide, doonorriigis sisemise kasutamise ja tabamise” teel.\nEhkki taasasustamist kui kaitsemeedet kasutatakse laialdaselt ja üha rohkem, on ICES (2011) tõsiselt kritiseerinud selle tõhusust. Peame ülimalt tähtsaks, et komisjon vaataks taasasustamise meetmete rakendamise läbi, et teha kindlaks, kas meetmed on tegelikult aidanud euroopa angerja kudekarja biomassi suurendada või mitte.\nArvame ka, et praegu kehtivad aruandlusnõuded ei ole piisavalt ranged. Ei ole mingit põhjust, miks püükide, võimsuste, suremuse ja kava sätete üldise rakendamise kohta ei võiks esitada aruandeid igal aastal (artikkel 9, lõige 1). Samuti oleme veendunud, et arvestades kalandusega seotud olulisi statistilisi probleeme, tuleks aruandlust hoida vesikondade tasandil (artikkel 2, lõige 1), et tagada esitatavate andmete täpsus ja asjakohasus.\nKomisjon peaks analüüsima mitte ainult liikmesriikide esitatavaid majandamiskavu, vaid ka erinevaid teabe andmekogumeid (riikide aruanded, EUROSTAT, CITES, FAOSTAT), erilise rõhuasetusega kaubandusele, et selgitada välja võimalikud ebakõlad ja soovitada parandusi angerjate kasutamise järelevalve ja kontrollimise kohta. Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi (DG MARE) sõnul „näib, et ebaseadusliku kaubanduse maht on viimase 1–2 aasta jooksul märkimisväärselt suurenenud”.\nUue määruse osad\nEespool mainitud põhjustel usub raportöör, et kiiremas korras on vaja uut määrust. Sellist, mis asetab taasasustamise oma õigesse konteksti, peab esmatähtsaks asukoha valikut ja vähem kui 20 cm pikkusega varutud angerjate kudemisseisundisse jõudmise tõenäosuse õiget hindamist. Taasasustamisega, mis järgib selgesti kindlaks määratud, teadusel põhinevaid suuniseid, mis piiravad selle geograafilist ulatust, tagatakse, et ei levitata haigusi ning et kasutatakse noorte angerjate kohalikku ülejääki, kui seda peaks leiduma.\nVäga erinev lähenemisviis oleks näiteks see, kui liikmesriigid valiksid taasasustamiseks välja sobivad paigad, kus ei ole takistusi, saasteainete esinevus on madal ja angerjate ellujäämise võimalused oleksid head. Liikmesriigid võiksid neid alasid taasasustada, järgides ülalmainitud suuniseid, ja kõnealuse varu peamise kaitsemeetmena nendes vesikondades angerjapüügi selgesõnaliselt keelustada. Need taasasustamisalad võiksid toimida nii, nagu merekaitsealad merekeskkonnas.\nKuid ennekõike tuleks meelde tuletada, et angerja populatsioon on kriitilises seisus ja et kogu angerjapüügi peatamine peaks olema jätkuvalt esimene valik kuni ICESi 2013. aastal esitatavate nõuanneteni.\nOlemas on ainult üks ühine euroopa angerja varu. 2007. aastal, kui ELi angerja taastamiskava vastu võeti, lisati euroopa angerjas (Anguilla anguilla) CITESi II lisasse. Lisamine jõustus 2009. aastal ja eksperdid tunnistasid selgesti, et liik kvalifitseerus I lisasse. 2010. aastal liigitas Ülemaailmne Looduskaitse Liit euroopa angerja kriitiliselt ohustatuks ja 2011. aastal märkis ICES esimest korda, et on ebatõenäoline, et klaasangerja uuendusprogrammid taastumisele kaasa aitaksid.\nKõige hiljutisemates teaduslikes nõuannetes ICESilt 2013. aastaks märgiti, et varud on ajaloolises miinimumis ja taastumismärke ei ole. Lisaks ei ole ICES kunagi hinnanud 40% kudema jõudmise eesmärki ELi taastamiskavas ja on kümme aastat soovitanud keelata selle ohustatud liigi püük.\nArvestades kõike ülalmainitut ja hoiatavaid märke klaasangerjate ebaseadusliku ekspordi suurenemise kohta, küsib raportöör: kui selle konkreetse varu seisund ei ole kalapüügi peatamiseks piisavalt tõsine, siis millal peab EL olukorda sellise raske otsuse tegemiseks piisavalt tõsiseks?\nKaks Euroopa riiki, Iirimaa ja Norra, on juba keelustanud kogu angerjapüügi. Raportööri arvamus on, et kuni kehtestatakse meetmed, mis tagavad angerjavarude taastumise arvukale ja bioloogiliselt ohutule tasemele, tuleks peatada kogu euroopa angerja püük.\nVastavus Euroopa Liidu toimimise lepingule\nNõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks, annab praegu komisjonile teatavad volitused, mis komisjoni arvates tuleks ümber kvalifitseerida delegeeritud olemusega meetmeteks ja rakendusliku olemusega meetmeteks.\nVäga oluline on leida õiguslikult hästipõhjendatud lahendus, mis kaitseb ELi toimimise lepinguga parlamendile antud õigusi.\nRaportöör nõustub komisjoni ettepanekuga selles osas, mille kohaselt angerjavarude majandamiskavade heakskiitmiseks soovitatakse kasutada rakendusakte.\nViide delegeeritud õigusaktidele on aga välja jäetud, sest raportöör ei nõustu poliitikaga, mida oleks tulnud delegeeritud õigusaktidega rakendada, ja tegi ettepaneku see üldse ära jätta.\nSamuti soovitab raportöör teha komisjoni ettepanekusse mõned tehnilised muudatused.\nMeetmeid euroopa angerja varude taastamiseks käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1100/2007 muutmine


Töörahu GoBusis katkenud - Äripäev\nTöörahu GoBusis katkenud\n25. mai 2006, 11:13\nLiis Kängsepp 25. mai 2006, 11:13\nTöörahu bussiettevõttes GoBus on katkenud, kuna firma pole viie kuu jooksul suutnud sõlmida uut kollektiivlepingut.\nKuna ettevõte GoBus ei täida kehtivat kollektiivlepingut ja pole viie kuu jooksul suutnud sõlmida ametiühinguga ka uut jõukohasemat lepet, otsustas Transpordi Ametiühing täna, et loeb töörahu ettevõttes katkenuks. Muutmata lepingu alusel võiksid töötajate võlanõuded Eesti suurima bussiettevõtte vastu ulatuda mitme miljoni kroonini.\nKuigi Transpordi Ametiühing on üritanud sõlmida ettevõttes uut kollektiivlepingut juba möödunud aasta algusest, pole see tänaseni õnnestunud.\nNii kehtib ettevõttes tänaseni GoBusi eellase Tartu bussifirma AS Tarbus kollektiivleping. Alates 1. jaanuarist laienes lepingu kehtivus automaatselt ka kõigile GoBus regioonidele Rakveres, Pärnus, Saaremaal, Hiiumaal, Läänemaal, Põlvas ja Valgas. Ometi jäid nende allüksuste palgasüsteemid muutmata põhjendusega, et ettevõttel ei jätkus samade tingimuste laiendamiseks piisavalt raha.\nTranspordi Ametiühingu esimehe Peep Petersoni sõnul teeb ametiühing veel viimaseid katseid uus kollektiivleping rahumeelselt sõlmida, kuid hoiatab, et töörahu hoidmise kohustust tal enam pole. Samuti on ametiühing alustanud dokumentatsiooni kogumist, et selgitada välja töötajate täpne võlanõue. Kas ja millal hagi kohtusse antakse, ametiühing ei täpsusta.\nAS GoBus on ligi 1100 töötajaga Eesti suurim bussiettevõte, mis tegutseb kokku kaheksas maakonnas. Pooled ettevõtte töötajatest on Transpordi Ametiühingu liikmed.


TEIE KÕIGE PAKILISEMAD PULMALILLE KÜSIMUSED, VASTATUD - LILLED\nTeie kõige pakilisemad pulmalille küsimused, vastatud\nFoto: Eliza Morrill Photography\nKes saab isiklikke lilli Kui palju kulutada lilledele Kunstlillede kasutamine Kuidas lillede pealt raha kokku hoida\nMis pulmad on ilma lilledeta? Isegi kui olete rohelus gal või eelistage pigem sisekujunduslikku lähenemist, õitsengud ilmuvad teie pulmapäeval paar korda (kõige sagedamini teie kimp ja boutonnieres, samuti keskel või altari sisekujunduses). Kuid see, et nad on populaarne valik, ei tähenda, et pulmalilledel ei oleks omaette küsimusi.\nAlates kuluprobleemidest ja lõpetades sellega, kes saab au omal viisil kokku leppida, küsiti meilt kõiki võimalikke lilleküsimusi ja õppisime selle käigus mõnda trikki. Oleme selle kitsendanud neljale suurele - ja neile vastavad vastused.\nKellele on vaja isiklikke lilli?\nKui kasutate lilli, siis loend kes neid saab võib olla pikem kui oodata võiks. Lisaks pruutidele, pruutneitsidele, peigmeestele ja peigmeestele vajate isiklikke lilli oma emadele ja isadele, ametnikele, korrapidajatele ning lilletüdrukule ja sõrmuse kandjale. Mõned paarid otsustavad ka teisi pereliikmeid (arvan, et vanavanemad) austada ka värskete õitega. Naiste jaoks saate pakkuda väikest ninasõõrmust, randmepukse või isegi lilleklambrit, mis kinnitatakse nende sidurile. Meeste jaoks boutonnieres on traditsioonilised, ehkki ametnike, korrapidajate ja rõngakandja kandjad võivad olla väiksemad kui pulmapeo meeste omad.\nOma lilletüdrukule võiksite muretseda kroonlehtede korvi, lillekrooni või isegi voolavate paeltega seotud õiekepikese.\nKui palju peaksime lilledele kulutama?\nLillede puhul on piiriks taevas. Võite valida tohutu, lopsaka paigutuse, mis täidab ruumi lõhna ja värviga ($$$) või läheb lihtsamaks valitud õitsengute klastrite abil, mis on lihtsad ja viimistletud ($). Ja muidugi on ka teie lillevalik võtmetähtsusega. Kui teil on süda sisse lülitatud pojengid kuid abiellute jaanuaris, maksate lisatasu nende importimise eest (tõenäoliselt Lõuna-Ameerikast). Siduda juulis sõlm? Kui armastate daaliaid, on teil õnne - neil on hooaeg, seega on need taskukohasemad kui muul ajal aastas.Enamik paare kulutab lilledele kaheksa kuni kümme protsenti kogu eelarvest (mis hõlmab isiklikke lilli, tseremooniakujundust ja vastuvõtukorraldust), nii et kui teil on suur visioon, kuid eelarve on väiksem, rääkige oma lillepoodiga lilledest, mis võivad teile välimus, mida soovite, ilma pankrotti rikkumata\nKas saame ehtsate asemel kasutada kunstlilli?\nVõite kindlasti kasutada kunstlilled värskete asemel (eriti kui olete reaalse tehingu suhtes ülimalt allergiline), kuid ärge minge sellele teele, kui soovite säästa raha. Tegelikult on head kunstlilled (sellised, mis näevad välja ehtsad) tavaliselt siidist ja võivad olla kallimad kui nende looduslikud analoogid. Muidugi, kui olete käsitöökuninganna ja armastate krepp-paberist lillede välimust (ja olete valmis tegema isetegemise aega), võiksite fauxiga minnes veidi raha kokku hoida.\nKuidas saaksime oma pulmalilledelt raha kokku hoida?\nParim viis säästa raha teie lillede jaoks on iga kord mitmekordne. Altari ääristamine suurte seadetega? Pange üks saatekaardi lauale ja kasutage teist riba kaunistamiseks. Kas teil on tosin pruutneitsi? Paluge oma lillemüüjal asetada tühjad vaasid keskele, seejärel kleepige igasse kimp, et oma lauad riietuda. Pungavaaside puistamine kogu kokteilitunnis? Nad võivad segada mantlit või kaunistada koogilauda. Võite ka paar tükki kokku panna, et moodustada alternatiiv ühele suurele keskele.\nkuidas oma perekonnanime muuta\nkui palju oli Meghan Markle pulmakleit\nsa oled parim asi pulmalaulud\nkas neiu teeb pulmakingi\nerinevat tüüpi petmine suhtes\nkantrilaul, miks ma seda teile teen\nkas saab pulmas kanda musti pükse\nkas panete ja külastate kuupäevade salvestamist\nkleidid, et minna külalisena pulma\nkuidas hõbe sõrmuseid teemantidega puhastada\nmiks naine vajab meest


ETIS - Viiruse levimiskiiruse Monte-Carlo analüüs sõltuvuses inimeste mobiilsusest ja sotsiaalsest distantseerumisest\nViiruse levimiskiiruse Monte-Carlo analüüs sõltuvuses inimeste mobiilsusest ja sotsiaalsest distantseerumisest\n"SARS-CoV-2 viirusega seonduvate probleemide lahendamise sihtgrant (COVSG)" projekt COVSG22\nCOVSG22 "Viiruse levimiskiiruse Monte-Carlo analüüs sõltuvuses inimeste mobiilsusest ja sotsiaalsest distantseerumisest" (1.09.2020−31.12.2021); Vastutav täitja: Jaan Kalda; Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Küberneetika instituut; Finantseerija: Sihtasutus Eesti Teadusagentuur; Eraldatud summa: 120 000 EUR.\nMonte-Carlo analysis of the spreading rate of a virus as a function of human mobility and social distancing\n4. Loodusteadused ja tehnika 4.10. Füüsika P190 Matemaatiline ja üldine teoreetiline füüsika, klassikaline mehaanika, kvantmehaanika, relatiivsus, gravitatsioon, statistiline füüsika, termodünaamika 1.3 Füüsikateadused 33,4\n4. Loodusteadused ja tehnika 4.5. Statistika P160 Statistika, operatsioonanalüüs, programmeerimine, finants- ja kindlustusmatemaatika 1.2 Arvutiteadus ja informaatika 33,3\n2. Ühiskonnateadused ja kultuur 2.11. Sotsiaalteadused S230 Sotsiaalne geograafia 5.7 Sotsiaal- ja majandusgeograafia 33,3\nTallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Küberneetika instituut koordinaator 01.09.2020−31.12.2021\n01.09.2020−31.12.2021 120 000,00 EUR\nLeidmaks optimaalne kombinatsioon viiruse levikukiiruse kontrollimiseks kasutatavatest meetmetest on vaja teada planeeritavate meetmete efektiivsust ning sotsiaalmajanduslikku hinda. Projekti eesmärgiks on koostada tööriist: arvuti kood, mis prognoosib rahvastiku viirusesse nakatumist funktsioonina ajast sõltuvuses algsete viiruskandjate arvust ja regionaalsest paiknemisest Eestis, kehtestatud piirangutest (liikumiskeelud, kaubanduskeskuste, koolide-lasteaedade sulgemine jms) ning inimeste vabatahtliku sotsiaalse distantseerumise määrast. Prognoos tugineb SEIR-mudelist lähtuval Monte-Carlo mudelil ja kasutab Eesti demograafilisi andmeid, mobiilpositsioneerimise andmeid inimeste liikumise kohta, Maanteeameti andmeid liiklustiheduse kohta ja viiruse baasnäitajaid (sh peiteaja jaotusfunktsioon). Loome suutlikkuse reproduktsiooniarvu R0 väärtuse operatiivseks ennustamiseks sõltuvuses meetmete paketist. Need prognoosid aitavad valitsusel ja kriisikomisjonil teha teadmistepõhiseid otsuseid.\nTo find the optimal combination of measures for controlling the spreading rate of a virus we need to know the effectiveness of the planned measures and their socio-economic cost. The project aims to make a tool, a computer code that predicts the population's infection rate as a function of time, depending on the number and regional distribution of initial virus carriers in Estonia, imposed restrictions (movement bans, closure of shopping centers, schools and / or kindergartens, etc.) and degree of voluntary social distancing. To that end, a SEIR-model-based Monte-Carlo model is used together with Estonian demographic data, mobile-positioning-based human mobility and traffic intensity data, and characteristics of the virus (e.g. distribution function of the incubation period). We create the capacity of operatively predicting the value of the reproduction number R0 depending on the administrative measures. The government can use these predictions for making knowledge-based decisions.\nValmis arvutikood, milles on realiseeritud Eesti elanikkonna kontaktide mudel. Iga sõlm võrgustiku ca miljonist sõlmest kirjeldab ühte inimest, kelle vanus, perekond, elu- ja töökoht jne vastavad Eesti demograafilisele olukorrale. Sõlmede vahel on moodustatud sidemed, mis on grupeeritud järgmistesse kihtidesse: kontaktid kodus/peres, töökohal, koolis/lasteaias, huvitegevusel, ostukeskustes, ühistranspordis, kultuuriüritustel. Sidemed muutuvad ajas inimeste liikumise tõttu, liikumiste mudel tuleneb 2018 a mobiilpositsioneerimise andmetelt. Iga sõlm saab olla erinevates olekutes: vaktsineerimata/vaktsineeritud; terve/nakatunud/haige/tervenenu (iga oleku kestvus leitakse Monte-Carlo meetodil kasutades tõenäosusjaotusfunktsioone). Kood võtab sisenditeks mitu protsenti on igas piirkonnas haigeid, läbipõdenuid ja vaktsineerituid ja administratiivsete piirangute nimekirja (millistel tingimustel või mis kuupäevadel piirangud kehtestatakse ja millal need kaotatakse või leevendatakse). Väljundiks on haigestunute protsent piirkondade ja vanuste kaupa ning andmed kontaktide kihtide kaupa selle kohta, kui palju toimus igal päeval nakatumisi. Mudeli seadistusparameetriteks on sidemekihtide kontaktide tugevused, st millise tõenäosusega kandub haigus üle nakkusohtlikult vastuvõtlikule isikule. Läbi viidud simulatsioonid näitasid, et superlevitajate roll on seniarvatust suurem: uue viiruse levima hakkamisel nakatub esimeses staadiumis eeskätt see osa elanikkonnast, kellel on keskmisest palju rohkem kontakte, nn superlevitajad. Edaspidi on nad juba immuunsed, mistõttu nakatumistegur R0 hakkab ajas langema. Niisugust käitumist kinnitavad ka avalikud andmed erinevate maailma riikide kohta. Seda asjaolu on võimalik ära kasutada mh viiruse leviku pidurdamiseks. Näiteks kui teha sõeluuringute abil kindlaks inimesed, kellel on paljude erinevate viiruste antikehi, siis aitaks vaid 7% suurimate superlevitajate vaktsineerimine või kaugtööle suunamine vältida pandeemia puhkemist.


, Mida ei saa uriiniga mullihaigusega süüa\nLihasvalu kõhtu allosas naistel põhjustab\nMeditsiin sagedasest urineerimisest naistel öösel\nMida ei saa uriiniga mullihaigusega süüa\nArstide kogemus ütleb, et tsüstiidiga on võimalik rasestuda, kuid selle raviks on palju raskem. Selliste liikide külvamisel saab rohelised saada umbes nädal varem kui keskmise ja hilisema liigi maandumisel. On oluline võtta arvesse enne tsüstiidi rasestumist. Kui te külvatate juure, peaks olema aeg korrapäraselt parem õhtu. Üldiselt on sordi kasvatamine läbi kultuuri üldnõudeid.\nMis on kasulik neerude juua ja süüa?\nMis on kasulik neerude jaoks Joomine ravi Neerude ja kuseteede haiguste puhul viisil. Mineraalvesi joomine on pyelonefriidi, urolitorite ja labade ennetamise ja ravi peamine looduslik ravifaktor.\nAntibakteriaalsete ravimite vastuvõtmise võimalik tulemus põie põletikulise ravimisel on soole mikrofloora rikkumine. Selle normaliseerumine eeldab ka seenevastaste ainete vastuvõtmist, last hävitava. Kui mitte tsüstiidi raviks, mis esines rasedatel naisel, on nakatunud akumuleeruva veega, loote hüpoksiaga hapniku puudumine.\nMineraalvesi lahustuvad ja peske kogunenud kuseteede omadus lima, pus, patogeensed mikroobid. Vesi vastuvõtt mineraalsed allikad põhjustab mineraalide metabolismi häirete taastamist.\nSamal ajal suureneb kaitsekolloidide tootmine, uriini soolade lahustuvus ja nende sade on peatatud.\nSeetõttu on kõrvaldatud üks kivide moodustamise või juba olemasolevate kivide edasise kasvu tingimused. Selle tulemusena vähenevad lõikuse ja soolade kihtide ümbritsetud neerukivide mõõtmed.\nSiiski tuleb märkida, et neerude ja kuseteede kivid ei saa lõpetada mis tahes mineraalvesi. Neeruhaiguste puhul kuvatakse väikese keemilise koostise väikese mineraliseerimise mineraalvesi. Mineraalvee diureetikumi omandi all on see mitte ainult keha eemaldamine kehast, vaid ka eemaldamist koos veega tarbetu organism Mineraalide ja lämmastiku vahetusvahendid.\nHot Springs suurendavad organismist uriini valikut suur sisu Seal on kokk sool. Sellise mineraalvee võtmisel suurendatakse veresisaldus veres ajutiselt selle hilisema uriiniga vabanemisega. Mineraalsete vete võime muuta uriini pH-d ja tekitab seeläbi patogeensete mikroorganismide väljatöötamiseks ebasoodsates tingimustes suur tähtsus jaoks tõhus ravi Põletikuliste protsesside kuseteede, kuid see on eriti oluline patsientide ravis urolitiaas ja labad.\nKuidas kasvatada peterselli seemnetest.\nUriini pH taset tuleks reguleerida vastavalt uriinisoolade ja kivide keemilise koostisega. Urikulaarsetel diaiatestilastel ja oksaluurias kuvatakse leeliselise mineraalse joogivee pH 7,5.\nPhosfoutouri ja fosfaatkivide juuresolekul on vaja soovitada happelisi mineraalse joogivett pH 3,8. Tuleb meeles pidada, et mineraalvee joomise pH-s on uriin varieerub kiiremini kui asjakohane toitumine.\nMineraalvee keemilises koostises on selle füsioloogilise ja selle füsioloogilise ja meditsiiniline tegevus. Mineraalses vees on gaase süsinikdioksiid, radoon, vesiniksulfiidsamuti ioonkompleksid anioonid ja katioonidmis on pidevalt ühendatud, moodustades erinevaid sooli ja eraldatud, mis on üks põhjusi rohkem väljendunud terapeutiline toime Vesi allikast võrreldes villitud vete.\nNende suurte ioonide veekogude olemasolu aitab kaasa vee kiiremale vaakumiga limaskestaga membraaniga seedetrakti Ja tema veres sisenemise.\nSee toob kaasa vere hüdrostaatilise rõhu suurenemise ja ultrafiltratsiooni suurenemise, millega kaasneb vahepealsete vahetusvahendite kudede intensiivsem evakueerimine neerude kaudu ja diurea suurenemise tõttu. Mineraalvee-bikarbonaadi, sulfaadi ja kloori peamised antioonid; Mida ei saa uriiniga mullihaigusega süüa - naatrium, kaalium, kaltsium, magneesium.\nKasvavad petersell seemnete aknalaual\nVenemaal on Zheleznovodski kõige tuntumad mineraalvesi ja Krainia valitsevad anioonid, mille sulfaadid ja bikarbonaadid. Need vesi sisaldavad kloriide vähesetes kogustes, mis kõrvaldab ärrituse võimaluse neerukab Nende joomise ajal.\nMõned mineraalvee mikroelemendid fluor, ränik, vask, raud, volfram aitavad kaasa oksalaadi ja fosfaatsoolade lahustamisele. Remissiooni ajal on ravi soovitatav sanatooriumides meditsiiniline profiil : Neeruhaiguste ravi ja kuseteede. Ravi tuleb läbi viia kogu taastav periood tingimustes kohalikud sanatooriumidsamuti kuurordid terapeutilise mustuse juuresolekul, samuti sulfiidi ja teiste mineraalvee juuresolekul.\nSoovitatav neerude ja kuseteede balneograafiliste kuurortide raviks: "Bobruisk "," "," "," "," "," "," "," ",", ",", ",", "kemeri", "", "Kozhanovovo", "", "," " Jäme """", "Nizhivozhino", "Uued võtmed", "", "", "Rogachev", " Ekspermeetiliste süsteemide puhul valitakse meetodid, mis kõrvaldavad elundite düsfunktsiooni põhjused ja puhastage need.\nNeerude ravi mineraalvesi Seda võib nimetada täiuslikuks, sest see vastab ülaltoodud kriteeriumidele.\nRasedus tsüstiidi ajal - millised on võimalused\nMis vesi sobib neerude ja põiehaiguste jaoks? Kas teil on vaja juua, kui haige neerud? Mis on mõju nende puhastamise protsessile? Mineraalsete vete paranemise omadused Paljud neist.\nPõletuse ja viljatuse põletik\nNäiteks eemaldatakse soolalahused, mis on toodetud remeralisatsiooni luukoes Keha mõjutab närvisüsteemi positiivselt, reguleerivad vee-soola tasakaalu ja mõjutavad seega arteriaalne rõhk. Need on jagatud kolme rühma: söögiriistad - Mineraliseerimine Vähem kui 1 g liitri kohta, sobib igapäevane kasutamineennetamine uriini mullihaigusega; meditsiiniline ja söögituba - mineralisatsioon g liitri kohta, nimetamata arst, keda te ei saa juua terve inimene pikka aega teatud haiguste ennetamiseks ja raviks; terapeutiline - rohkem kui 10 g liitri mineralisatsiooni indikaator liitri kohta, mida soovitatakse juua ainult spetsialisti nimetamiseks.\nNäidustused mineraalvee kasutamiseks Kui pyelonefriit, on mineraalvee kasutamine efektiivne. Ekspermeetilise süsteemi toimimise rikkumisi kaasnevad fosfaatide, oksalate, uraante kontsentratsiooni suurenemisega.\nKogunemine, nad moodustavad suspensiooni, põie ärritavad seinad aja jooksul muutuvad töötlemata kärped urineerimisel ja kiviks.\nKuidas saavutatakse ravi tulemus? Esialgu eemaldatakse mädane ja lima moodustumine, patogeenne mikrofloora kõrvaldatakse.\nMonoküllastumata rasvhapped g kohta: Palmitoliin - 0, g; Polüküllastumata rasvhapped g kohta: Linoolne - 0, g; Linoleensed - 0, Citrainaatide osana: C-vitamiin on seotud kõikide redoksprotsessidega, ilma selleta ei ole võimalik verejooks, kollageeni süntees. Teskorbiinhape tugevdab veresoonte seinad ja üldine keha immuunsus. Kolaine stimuleerib sapphapete eemaldamist ja takistab akumulleva mullide tekkimise moodustumist, aitab maksa puhastada toksiinidest, puhastab anumad kolesteroolist. Foolhape suurendab vereensüümide tootmist, kiirendab peristalics ja aitab kaasa hormoonide "rõõmu" tootmisele, serotoniini.\nSeejärel on neerumahutides asuv kolloidne tasakaal, milles soolaladuvad lahustuvad, kaob lahustumatute soolade moodustumise võimalus. Selline ravi on efektiivne neeruhaigus: pyelonefriit; tsüstiit. Kas on vastunäidustusi?\nKuigi terapeutiline vesi võib tunduda kahjutu, see ei ole. See on kasulik mida ei saa uriiniga mullihaigusega süüa siis, kui arst nimetab arst pärast esialgset uurimist. Põhineb diagnoosi, ta otsustab, millist vett töödelda, milline annus võtta, millises vormis ja millal.\nTe ei saa juua terapeutilist vedelikku: orgaanide ägeda ägenemise perioodil hea süsteem ; Ühendriigid kaasas äge neerupuudulikkus.\nTsüstiit mõjutab tugevust\nKõhuosalise valu allosas\nVere ja kõhulahtisusega jootmine\nValu kusiti pärast urineerimist naiste põhjustab\nDiagnoos äge tsüstiidi meditsiiniajalugu\nMida ei saa olla tsüstiidiga


VESILOOD KAPRO 987XL SATURN 1200MM, 3 LIBELLI - Tööriistad - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Vesilood pikkusega 1200 mm.\nLood Kapro 987XL Saturn on pikkusega 1200 mm. Loodil on kokku 3 libelli, millest horisontaalne libell on ekstra suur. See annab parema loetavuse ja täpsuse. Loodil on 2 kummist käepidet alates pikkusest 800 mm ja põrutust vähendavad kummist otsakorgid.\nTootja tootekood 987XL-41-120\nhttps://www.bauhof.ee/et/kataloog/vesilood-kapro-987xl-saturn-1200mm-3-libelli-660805 4384088 VESILOOD KAPRO 987XL SATURN 1200MM, 3 LIBELLI https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/6/660805_D1.jpg 23.79 23.79 EUR InStock /Kõik tooted/Tööriistad /Kõik tooted/Tööriistad /Mõõte- ja märkevahendid /Kõik tooted/Tööriistad /Mõõte- ja märkevahendid/Vesiloodid /Kataloog • Vesilood pikkusega 1200 mm. • Kokku 3 libelli, millest horisontaalne libell on ekstra suur. • 2 kummist käepidet alates pikkusest 800 mm ja põrutust vähendavad kummist otsakorgid. • 14-päevane tagastusõigus Lood Kapro 987XL Saturn on pikkusega 1200 mm. Loodil on kokku 3 libelli, millest horisontaalne libell on ekstra suur. See annab parema loetavuse ja täpsuse. Loodil on 2 kummist käepidet alates pikkusest 800 mm ja põrutust vähendavad kummist otsakorgid. add-to-cart 1 tk 9% 23,79 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/6/660805_E1.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/6/660805_Q1.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/6/660805_Q2.jpg\nVESILOOD KAPRO 987XL SATURN 1200MM, 3 LIBELLI on lisatud ostukorvi


Padme, Andrus, 2005-12-13 12:33:02\n” aga tundub et uute lähkritega on kaotatud märksa enam kui võidetud. protestantism mis relgioonist käsumeelse eetika teinud on ära kaotand religiooni rituaalse külje”\nJah, inimene vajab viisi ja vormi, KUIDAS oma asju toime saada, ka oma vaimseid asju. Ilma vormi ja teatavate reegliteta ei saa kohe kuidagi. Ei saa teha „igatmoodi korraga”, nagu ei saa „igatmoodi korraga” käia kõikidel teedel, ja reaalselt soovitud kohta jõuda. Maailm on oma potentsiaalsete võimaluste poolest määratlematu, oma tegelikustumiste poolest aga ühene.\nJa lihtsalt puht pragmaatiliselt on mõnda asja mõnes kindlas ja järeleproovitud vormis lihtsam toimetada, kui hakata taas jalgratast avastama. Seda siis rituaalist, mida ma vaatlen siin kui sisule vormi andvat vajalikku elementi. Inimene tegelikult vajab ikka sisu, kuid vorm on selle sisu saavutamiseks paratamatult vajalik.\nSinagi istud oma hommikupudru söömiseks korralikult laua taha, võtad oma lusika, valad piima klaasi ja sööd inimese kombel oma lusikaga oma putru, ja mitte sea kombel, kas pole? Vaata ise – nagu too väike tüdruk, kes karude juurde sattus - sa ei vaja tegelikult niivõrd lauakest, toolikest, kausikest ja lusikakest – sa vajad oma pudru, et päev läbi püsida. Kuid ilma nende abivahenditeta ei saa sa kuidagi.\nPole vaja tõsta lärmi selle väikese Mõmmi kombel, kui keegi su lauakese, toolikese, kausikese, lusikakese ja klaasikese on paigast nihutanud ja neid teisiti kasutanud. See kasutaja oli näljas ja janus. Ta sai söönuks. Rõõmusta tema üle.\njälgija, 2005-12-13 12:38:53\nAga tunnustavalt peab mainima, et Andrus on oma mõtlemises tunduvalt kaugemale jõudnud kui Padme, kes kõige primitiivsemaid klotse nüri järjekindlusega vormitusse hunnikusse tõstab.\nMis ei takista tal ennast katedraaliehitajaks tituleerimast, loomulikult.\nPadme, Andrus, 2005-12-13 12:45:14\n"just riitus pakub inimesele koostegemise tunnet\nja kosmoloogilise lunastuse taasesitust ja läbimängimist"\nParem oleks, kui sa oma “kosmoloogilise lunastuse” saad mitte riitustel seda lõputult läbi mängides, vaid reaalelus oma venda väga reaalselt teenides. Või mis?\nJeesus käis ka sünagoogides ja jutlustas templis, kuid ta teenis reaalselt inimest ega mänginud mingit “kosmoloogilist lunastust” läbi kusagil rituaalsetel teenistustel - ta vastandus neile normeeritud rituaalide ülimuslikustajatele hoopistükkis.\nTema vastandumisest välisele formaalsele rituaalsusele aga ei osatud teha midagi targemat kui välja mõelda terve trobikond uusi rituaale... Paradoks!\nEks Buddha ja tema õpetatud tee sündis samuti vastandina India üleritualiseeritud kultustele. Ja osutus seeläbi sama elavaks ja kestvaks kui Jeesuse õpetused, vaatamata inimeste loomulikule kalduvusele asju ritualiseerida.\nKuid nagu juba eelpool ütlesin - rituaal on sama vajalik, kui sulle on vajalik su lauale, toolike, kausike ja lusikake, et oma hommikust putru süüa, et jaksata oma toimetusi teha.\nPadme, jälgija, 2005-12-13 12:56:12\nVaata andrus, inimese intelligentsust ei näita mitte pähe tuubitud tark jutt, vaid reageering ümbritsevale.\nkas tõesti saime miudagi nüüd teada ka jälgija enese intelligentsusest?\nVaata, jälgija, ka ise ennast korraks - sinu kõik reageeringud igale isikule ja igale kommentaarile on siin alati sisult ühesed. Sa oled vist kõiki juba ära vaevanud oma lõputu probleemiga, et ega juhtumisi keegi teine peale sinu siin tark pole.\nRahune, ja oska olla võrdne võrdsete seas. Ära muudkui võistle ja võitle iseenda ja oma probleemiga.\nPadme, jälgija, 2005-12-13 13:02:13\nEi noh, mõnel ongi vaid üks klots antud...\nSa meenutad mulle Puhhi-lugudest Iiahit, kes sai sünnipäevaks kauni õhupalli, selle aga katki oskas teha ja siis ei leidnud enesele targemat tegevust kui seda õhupallist järele jäänud nartsu lõputult tühja meepurki ja sealt välja tõsta.\nTee vahetevahel siin midagi muud ka kui et oma nartsuga siin taas toimetad.\nandrus, 2005-12-13 13:04:22\naga nonde rangete isade jt osas Padme\njälgija, 2005-12-13 13:05:44\nKulla Padmeke, sina eksid nüüd küll kõvasti.\nAga ega saa seda sulle pahaks panna.\nAnnad ju endast parima, aga välja kukub nagu alati.\nA kui juba jutuks tuli, armas Padme, siis äkki õiendad ühe arusaamatuse ära:\n1. Kord tõestad sa veenvalt, et inimese teod ei oma mingit tähtsust, oluline on vaid usaldus-avatus Jumal-Isa ees.\n2. Järgmisel hetkel jutlustad sa aga mingit kosmo-loogilist lunastust, mille saamiseks tuleb mingit venda teenida.\nKumb see siis nüüd õige on?\nVõi on tegemist sinu kuulsa kolmese loogikaga:\nkord on nii, kord on naa, aru mõhkugi ei saa?\nv.l., 2005-12-13 13:23:23\nMina otsin ja sina otsid, kes ...\ntsukts, 2005-12-13 13:39:23\nNotsu oli see, kes ruttas ja palli katki kukkus, enne Iiahile üleandmist ja Puhh sõi purgi meest tühjaks kah enne kinkimist.\nNiiet Iiahil ei jäänudki muud üle kui nartsu purki panna ja purgist välja võtta...\nMa ei hakka muidugi paralleele tõmbama ja kellelegi vihjama.\nPadme, jälgija, 2005-12-13 13:44:45\nSee “dilemma” on väga lihtne mulle vastata ja seletada, kas ka sama lihtne sinul teatavaks võtta, jälgija... Sa ilmselt eelistad näha mind vastuolude kammitsas siplemas, kui et järgneva üle veidi mõelda... Aga olgu.\nSelle asjaga on nii, et selleks, et oma venda hästi teenida, on vaja olla esmaselt avatud usus Jumalale.\nNagu: selleks, et õpetada lastele koolis keemiat, peab õpetaja enne ise olema sina-peal keemiaga, kas pole?\nTaas esitad sa oma näivalt vastandlike punktidega näite primitiivsest duaalsest vastandamisest, taipamata vaadata asja veidi teises võtmes.\nOlgu öeldud, et see usu ja tegude teema oli veelahe, mis eristas judaismi ja kristlust. Kui juudid pidasid primaarseks jumalikku käsku (Mooses ju sai käsulauad otse Jumalalt!) ja käsukohast õiget tegu, siis Jeesus õpetas, et esmaselt tuleb olla ise õige elava Jumala ees (avatutses Jumalale usu läbi), alles siis saab olla ka õige oma kaaslaste suhtes.\nVõi: Mitte käsk, norm, tava, komme, reegel, seadus vms. pole meie tegude õigsuse mõõtja, vaid Jumal. ("Käsk on inimese, mitte inimene käsu jaoks").\nPadme, tsukts, 2005-12-13 13:47:02\nOli vist jah nii.\nEks ikka Iiahil oli teisigi võimalusi. Aga ta oli lihtsalt selline...\nPadme, 2005-12-13 13:52:42\nKooskõlalisus jumaliku tahtega annab meie maistele tegudele hinnangu, ja mitte tegu ei taga kooskülalisust Jumalaga.\nSeepärast: mitte tegude, vaide usu järgi.\nKooskõlalisus jumaliku tahtega on võimalik läbi usu - see on lihtsaim tee inimesele Jumala juurde ja seeläbi ka oma kaaslase juurde.\njälgija, 2005-12-13 14:02:14\nVõttis olukorda parimal võimalikul viisil.\nPadme oleks käskinud Notsudel-Puhhidel oma nartsuga lahkesti perse minna. Vähemate vendade teenimise mõttes või nii.\ntsukts, 2005-12-13 14:02:27\nPaistap, et ikka mõned vajavad selgitusi...\nIiah sai tühja purgi ja nartsu, aga Puhh ja Notsu kinkisid talle enda arvates õhupalli ja meepurgi...\nEks tihti nii ka inimeste ilmas,\net mull on kaunis mullitaja silmas.\nEi märka ta, et see on teinud plartsu\nja mulli asemel ta pakub nartsu...\nPadme, Andrus, 2005-12-13 14:04:55\nKunagi lugesin seda linki, Andrus. Ja vist oli selline mõte tollal, et meie pidevale kvantitatiivsele kasvule orienteeritud mõtlemine nii isiklikul kui ka riiklikul tasandil hääga ei lõppe.\nJajah, metafoorid, analoogiad, paralleelid, abstrakstioonid - need on meie mõtlemise tehnikad tõesti. Kuid need on head mitte vaid sotsiaalses vallas, vaid ka muudes valdades - näituseks mõistmaks Jumalat, tema loomust ja tahet inimese suhtes, omaenese suhtumisi ja arusaamasid jms.\nMa ei arva, et sotsiaalne võti oleks just sobiv avamaks ust religioossesse ellu. Sa nagu rõhutad religioonis vaid selle sotsiaalset aspekti - religioon on sulle justkui esmaselt teatav sotsiaalse regulatsiooni vahend. Ma arvan, et religioon on palju enamat.\nMa ei hakka seda pikka artiklit siin lahkama - läheks pikale.\nPadme, jälgija, 2005-12-13 14:06:27\nSa oled parandamatu.\nTuleb veel midagi kiftist mu aadressil?\njälgija, 2005-12-13 14:08:55\nSelle peale võid mürki võtta, neiu Padme.\njälgija, 2005-12-13 14:13:46\nTekib muidugi küsimus-\nkui Padme suudab juba Karupoeg Puhhi väikese lõigu põhjalikult ära vusserdada, mida ta siis veel keerulisemate tekstidega teeb?\nPadme, jälgija, 2005-12-13 14:15:05\nMa parem ei võta selle peale mürki. Sest tuleb niikuinii.\nLase aga tulla, kui sul nii kergem hakkab. Eks ma pärast loen.\nSopp tahab teinekord tõesti väljavalamist. Vaata vaid, et see sulle kombeks, harjumuseks, iseloomuks ei saa - see sopa väljavalamine. Tead ju küll: "Kordad tegu - saad harjumuse, kordad harjumust - saad iseloomu, kordad iseloomu - saad saatuse". Oli üks selline idamaine mõttetera.\nJuues ei saa kaineks, varastades ausaks, kurja tehes heaks.\njälgija, 2005-12-13 14:24:07\n... ega plärades pühameheks.\nKahju küll, et sa ise oma peas sihitult tiirlevatest tarkuseteradest osa ei saa.\nVõi ongi see sinu meelest vendade teenimine- et topid teiste nina alla igat masti tarkusi, endale raasukestki jätmata?


Ibaka ja Nocioni jälgedesse liikuv Janari Jõesaar on uue hooaja suhtes elevil – Korvpall24.ee\nAvaldatud 12.06.2020; 08:46\nAutor Siim Semiskar 12.06.2020; 08:46\nNeljapäeval sai ametliku kinnituse see, et Eesti koondise ääremängija Janari Jõesaar saab pärast vaheaastat kodumaal BC Kalev/Cramos taas võimaluse ennast proovile panna Hispaania kõrgliigas. 2019. aastal Tenerife klubis proovimas käinud mängumees liitub uuel hooajal 2-aastase lepingu alusel Manresa tiimiga.\nJõesaar salvestas Manresa fännide jaoks ka videotervituse, kus ta sõnas: “Tere kõigile, mina olen Janari Jõesaar Eestist. Mul on hea meel teada anda, et mängin järgmisel hooajal Baxi Manresa eest. Olen väga elevil selle võimaluse eest ja ei suuda oodata, millal kohtun uute meeskonnakaaslaste, treenerite ja fännidega. Loodame, et tuleb hea hooaeg! Seni püsige terved ja mingu teil hästi.”\nManresa on 76 250 elanikuga linn Kataloonia geograafilises keskpunktis. Peamised tööstusettevõtted tegutsevad tekstiili-, metallurgia- ja klaasisektoris. Basquet Manresa ehk momendil sponsornime Baxi Manresa kandev klubi on asutatud 1931. aastal ning täidab linna põhilise spordiatraktsiooni rolli.\nMeeskond mängib kodumänge Pavello Nou Congost nimelises spordihallis, kuhu mahub 5000 pealtvaatajat. Saali lae alla on tõmmatud kahe klubi legendi numbrid: Joan Creus (#7) ja Pep Pujolras (#10).\nAlates hooajast 1970/71 on Manresa mänginud regulaarselt Hispaania kõrgliigas, kuigi vahepeal on tippseltskonnast ka välja kukutud. Viimati käidi korraks esiliigas jõudu kogumas hooajal 2017/18. Hooajal 1997/98 tuldi klubi ajaloos ainsat korda Hispaania meistriks.\nLäbi aegade on Manresa särki kandnud mitmed väga nimekad pallurid, eesotsas 9-kordse NBA tähtede mängu osaleja George Gerviniga, kes 38-aastaselt veetis klubis ühe aasta ja kogus keskmiselt 23,1 punkti. NBA mängijatest on Manresast hoogu saanud ka Kongo ja Hispaania passiga suur äär Serge Ibaka ja argentiinlane Andres Nocioni.\nHispaania korvpallitähtedest on Manresas pallinud veel ka Sergio Llull, Sergi Vidal, Roger Grimau ja Rafa Martinez ning Eesti korvpallisõbrad mäletavad kindlasti ka Tartus mänginud ameeriklasest tsentrit Brian Cusworthi, kes hooajal 2009/10 läkski Manresasse otse meie ülikoolilinnast.\nMäletatavasti pallis 2018/19 hooaja alguses kuus kohtumist klubis ka Siim-Sander Vene, kes siirdus sealt edasi esmalt Fuenlabradasse ja seejärel Euroliiga tiimi Gran Canariasse.\nPrevious Post AMETLIK | Janari Jõesaar mängib uuel hooajal Hispaania kõrgliigas!\nNext PostKerr Kriisa tagaliinikaaslane noorteklassist siirdub uueks hooajaks samuti USA-sse


Tänane kuupäev 10 Juul 2020 04:27\n[ 94 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 6, 7, 8, 9, 10\nPostitatud: 01 Apr 2014 09:55\nselline tunne tekib neid pilte vaadates, nagu keegi tehases teeb autost pilti , ei väga ilus asi on !\ntehasest küll nii hea kvaliteediga asju välja ei tulnud\nkui just exprot ei olnud, siis tehti asju ikka 3x korda paremini kui koduturule.\nPostitatud: 01 Apr 2014 20:20\nMosse lõplik valmimine on venima jäänud. Talvel tahtsin poolikud tõõd ära lõpetada aga elu läks natuke keeruliseks ja mosse ei tulnud mõnda aega meeldegi. Nüüd on jälle päike taevas ja põhjust asjaga tegelema hakata, suvel tahaks ju sõita.\nVeebruari lõpus õnnestus täita oma ammune unistus ja Mosse sai endale väiksema venna. Esialgu nukras seisus aga loodetavasti saavad jaanipäeval juba koos päikselist ilma nautida.\nPilt on tehtud kohe peale ostmist. Praeguseks hetkeks on ta laiali võetud, tuleklaasid poleeritud, tsingitud detailid galvaanikas käinud ja väiksemad detailid liivapritsitud ja krunditud. Kere on lahti puuritud ja ootab liivapritsi, keevitamist ja värvi. Valmides peaks ta ta erinema originaalist ainult värvi poolest, tuleb minu suure mossega samades toonides. Kere punane, veljed hõbedased ja iste must.\nPostitatud: 02 Apr 2014 09:50\nmillest väiksele mosule rooli plaanid teha? Endal samasugune ootamas remonti\nPostitatud: 12 Juul 2015 17:30\nJaanipäeval mõõdus viis aastat päevast, kui mosset tegema hakkasin. Nädal enne seda tähtpäeva tegin esimese sõidu ülevaatuspunkti. Nüüd olen temaga pühapäeviti ilusa ilmaga vahel liikunud. Kuigi auto paistab nagu uus on tegemist vajavate asjade nimekiti veel lehekülje pikkune ja tõenäoliselt jätkub sellise tempoga tegevust veel aatateks. Häirivamaks asjaks on hetkel puuduvad porikummid. Uued kummid on küll riiulis olemas aga kinnitusplekid on veel värvimatta. Sobivat akut ei ole ka veel suutnud leida, rohkem silma riivavaid asju ei tohiks olla. Miskipärast tahab mootor kuumaks minna, kuigi kõik voolikud ja radiaator on tulised ja õhk peaks ka ammu väljas olema.


Tartu südalinnas valmisid eesti kunstnike seinamaalingud | NOAR\nEelmisel nädalal valmisid Tartus kahe Eesti tunnustatud graafiku, Marje Üksineni ja Mare Vindi, kavandite järgi loodud seinamaalingud. Kokku on Targa Tartu ehk SmartEnCity projekti raames hetkel lõpetamisjärgus või juba valminud 11 kunstiteost, mis moodustavad omapärase 2,1 km pikkuse avaliku galerii Eesti ja välismaa kunstnike loomingust.\nVast valminud Aleksandri 3 ja Turu 3 majadele loodud seinamaalingute kuraator ja kunstikeskkonna NOAR.eu eestvedaja Andra Orni sõnul oli seinamaalingute loomine mitme liikmelisele tiimile paras väljakutse – vihm ja keerukas tehniline teostus panid proovile esialgsed plaanid, mistõttu venisid tööpäevad vahel ka kella kaheni öösel. „Majarahvas oli väga sõbralik ja mõistev mõlema maalingu tegemisel – kui alguses oldigi veidi skeptilised, siis õhtu lõpuks ulatati meile läbi akna juba ploome, et nälg väga ei näpistaks,“ naljatleb Orn kogukonna toetava vastuvõtu üle.\nFragment Mare Vindi kavandi järgi valminud seinamaalingust\nAleksandri 3 hoonele loodud minimalistlike põõsaste autor, tunnustatud ja armastatud Eesti graafiku Mare Vindi looming sündis koostöös hoone projekteerijatega, mistõttu erineb tulemus märgatavalt teistest teostest. Tavapäraseks muutunud otsaseinte ja aknapalede kontrastsetes toonides värvimise asemel sai kogu hoone minimalistliku lahenduse, mis toetab kunstniku loomingut ning annab hoonele modernse ilme. Loodud pargimotiivid kujutavad kunstniku idamaade filosoofiast inspireeritud ideaali – eheda looduse ja inimkätega loodu vahelist täiuslikkust.\nKunstnik Marje Üksine kavandi järgi valminud Turu 3 seinamaaling erineb teistest nii visuaalselt kui ka perspektiivilt. Hoonel on kasutatud dekoratiivsete kujunditena ringe ja riste, mida võib vaadelda ka kui eestlastele omaseid geomeetrilisi pere- ja kaitsemärke, mis tehti koduseinale kaitseks kurja vastu.\n„Selleks sügiseks valmivad 11 seinamaalingut annavad väga hea ülevaate meie kunstnike loomingust ja on väga hea viis linna avastamiseks hoopis uue nurga alt. Soovitan kõigil kunstihuvilistel Tartus seinamaalingute tuur omal käel ette võtta,“ soovitab Orn.\nVaata tuuri kaarti Google Mapsis.\nAastal 2016 käivitatud SmartEnCity projekti tulemusena tekib Tartu kesklinna nutikas ja energiasäästlik linnaosa, kus asuvad ligi nullenergia hooneteks renoveeritud kortermajad. Lisaks saavad kõik projektis osalevad majad ka värske ja atraktiivse välimuse. Eesti ja lähiriikide kunstnike kavandatud seinamaalingud loovad ühest küljest Tartusse seninägematu avaliku linnagalerii ja teisest küljest tõstavad esile projektiga liitunud targad kortermajad.\nNeljapäeva õhtul toimus Tartus esimene avalik SmartEnCity seinamaalingute tuur, mis tutvustasid majasuuruseid kunstiteoseid. Tuuril tutvustasid oma loomingut kunstnikud Andriš Vitolinš, Edgar Tedresaar ja Huupi; projekti kolm kuraatorit: tänavakunstifestivali Stencibility peakorraldaja Sirla, Põhjamaade ja Baltikumi kunstikeskkonna NOAR.eu kuraator Andra Orn ning Tartu kunstnik ja kuraator Evelin Zolotko ning SmartEnCity kunstikoordinaator Andra Somelar.