2011. aasta kava\nAvaleht Organisatsioonist Aruanded ERÜ Organisatsioonist Aruanded 2011. aasta kava\nEESTI RAAMATUKOGUHOIDJATE ÜHINGU TEGEVUSE PÕHISUUNAD 2011. AASTAL\n2011. aastal toimub laiapõhjaline „Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing arengukava aastateks 2011–2014“ arutelu ning tuleb kokku leppida eesmärgid, mille poole ERÜ kolme lähima aasta jooksul jõudma peab. Avalöögiks on 10. veebruaril toimuv ERÜ juhatus väljasõiduseminar Kohila raamatukogus.\n2011. aastal jätkub kutse andmine raamatukoguhoidjatele ja raamatukoguhoidjad saavad kutset taotleda kahes voorus: kevadel ja sügisel. Kutsekoja juurde on moodustatud töörühm, kelle ülesandeks on välja töötada uus Raamatukoguhoidja kutsestandard. Kultuuri Kutsenõukogu ettepanekul 2011 aastal korraldatakse kutse andja avalik konkurss mitmes valdkonnas, s.h ka raamatukogundus.\nRaamatukoguhoidjate tunnustamiseks antakse välja aasta- ja teenetepreemia, selgitatakse F. Puksoo auhinna saaja, aasta tegu teadus- ja erialaraamatukogus. Ühtlustatakse auhindade statuudid ja tunnustatakse aasta raamatukoguhoidjaid maa-, laste- ja kooliraamatukogus.\nERÜ aastakoosolek ja kõnekoosolek „Raamatukogu erakondade kultuuripoliitikas“ toimuvad veebruari lõpus RRis, traditsiooniliste raamatukogupäevade avapäev on 20. oktoobril Paide Kultuurimajas.\nIlmub ERÜ aastaraamatut 2010/nr 22, koostajaks Kai Kalvik (TLÜ AR). Tallinna Keskraamatukoguga on sõlmitud eelkokkulepped 2011. aasta aastaraamatu koostamise osas.\nAjakirja “Raamatukogu” väljaandmiseks sõlmisid ERÜ ja Rahvusraamatukogu 21. veebruaril 2011. aastal lepingu. ERÜ on võtnud endale kohustuse leida ka 2011. aastal rahastamist trükikulude katteks. Eraisikud saavad tellida ajakirja „Raamatukogu“ ERÜ kaudu soodushinnaga.\nIFLA liikmena tegutsevad ERÜ esindajad Liigitamise ja märksõnastamise ja hariduse ja koolituse sektsioonide alalistes komiteedes.\nKoostöös raamatukogudega jätkub töö ERBA andmebaasiga, loodetavasti 2011. aastal andmebaasi täiendamine aktiviseerub. Jätkub liikmete andmebaasi korrastamine.\nTÜR-i ettekandepäeval tehakse teatavaks Fr. Puksoo auhinna laureaat\nERÜ juhatuse ja aktiivi väljasõiduseminar Kohila raamatukogus\nERÜ üld- ja kõnekoosolek RRis\nERÜ rahvaraamatukogude komplekteerimise töörühma koolituspäev Sõle raamatukogus Tallinnas\nERÜ maaraamatukogude sektsiooni teabepäev "Kirjandusmuuseumi virtuaalne kelder" RRis\nEKS-klubi aastakoosolek ELK-s\nERÜ kooliraamatukogude sektsiooni teabepäev\n20. aprill-20. mai\nERÜ võtab vastu avaldusi raamatukoguhoidja kutse tõendamiseks ja omistamiseks\nERÜ vanaraamatu toimkonna seminar Järvamaa Muuseumis\nERÜ maaraamatukogude sektsiooni suveseminar Pärnumaal\nLasteraamatukoguhoidjate suveakadeemia Viljandis\nERÜ kooliraamatukogude sektsiooni suveseminar Põlvamaa\nERÜ võtab vastu avaldusi tõendamiseks ja raamatukoguhoidja kutse omistamisek\nEks-klubi bussireis Tartusse\nERÜ kogude toimkonna seminar "Emakeelne e-raamat raamatukogus" koostöös ELNET Konsortsiumiga\n8. lasteraamatukoguhoidjate päev Tallinna Keskraamatukogus\nERÜ Rahvaraamatukogude komplekteerimise töörühma koolituspäev Tallinnas\nERÜ terminoloogiatoimkonna oskuskeelepäev RR-is\nIV teadus- ja erialaraamatukogu päev\nXI maaraamatukoguhoidja päev Lääne-Virumaal\nERÜ struktuuriüksuste kavadest 2011. aastaks\nKooliraamatukogude sektsioon. Esinaine Piia Selge.\nKooliraamatukogude sektsioonil on kavas traditsioonilised teabepäevad kevadel ja sügisel ning kooliraamatukoguhoidjate suveseminar. Valitakse kandidaatide hulgast Aasta kooliraamatukoguhoidja 2011.\nMaaraamatukogude sektsioon. Esinaine Irma Raatma.\nSektsioon korraldab kevadel teabepäeva, koostöös Pärnu keskraamatukoguga suveseminari Pärnumaal ning koos Lääne-Virumaa Keskraamatukoguga 11. maaraamatukoguhoidja päeva.\nLiigitamise ja märksõnastamise toimkond. Toimkonna juhatuse kaasesimehed Tamara Kozõreva ja Malle Lang.\nJätkatakse koostööd ELNET Konsortsiumi liigitamise ja märksõnastamise töörühmaga. UDK Konsortsiumi aastaraamatu “Extensions and Corrections to the UDK” saabudes on kavas kolleege täiendustega tutvustada ning leppida kokku täienduste ja paranduste kasutuselevõtus Eesti raamatukogudes. Toimkonna liige Sirje Nilbe hoiab meid kursis rahvusvahelise arenguga meie valdkonnas ning on Eesti esindaja IFLA liigitamise ja märksõnastamise sektsiooni alalises komitees. Jätkatakse külaskäike Eesti raamatukogudesse.\nLasteteeninduse toimkond. Juht Ülle Rüütel.\nToimkond kaasab oma tegevusse esindajad kõikidest maakondadest. Koostöös VKA korraldatakse lasteraamatukoguhoidjate suveakadeemia. VII lasteraamatukoguhoidja päev korraldatakse septembris Tallinnas, kus avalikustatakse Aasta lasteraamatukoguhoidja 2011.\nKoolituse toimkond. Juht Ilmar Vaaro.\nJätkab koostööd kutsekomisjoniga, jälgib kutsesüsteemi arengut, kavandab arutelusid täiendkoolituse sisuliste küsimuste ja raamatukoguhoidja kutseoskusnõuete üle, korraldab koolitus- ja väljasõiduseminari jm.\nKogude toimkond. Juht Kristina Pai.\nToimkonnal on kavas korraldada traditsiooniline seminar (teema täpsustamisel). Jätkatakse Estonica teema käsitlemist, mis seoses mitmete seadusemuudatustega on jäänud tahaplaanile. Arutatakse digitaalarhiivide DIGAR, DSpace jt eesmärke ja digikogude säilitamise põhimõtteid ning raamatukogude ootusi veebiarhiveerijatele. Tegeletakse välismaal ilmunud e-raamatu problemaatikaga: kus raamatukogud neid säilitavad või kas on plaanis säilitada?\nKavas on külastada Eesti Pimedate raamatukogu ja uue hoone valmimisel Kunstiakadeemia raamatukogus). Teha koostööd ERÜ teadus- ja erialaraamatukogude sektsiooniga ja teiste erialaühingutega (Muuseumiühing jt). Otsida rahastamist koolitusreisi korraldamiseks Soome raamatukogudesse.\nTerminoloogiatoimkond. Juht Kalju Tammaru.\n2011. aastal jätkub toimkonna tegevus väljakujunenud rutiinis. Koosolekuid korraldatakse üle kuu või vajadusel tihedamini, kuid mitte vähem kui 6–7 töökoosolekut. Töökava järgi tuleb ennekõike lõpetada andmebaasis olevate poolikute terminikirjete täpsustamine-täiendamine ning teha andmebaasi asjakohased parandused. Plaanis on uuesti täpsustada valdkonnaga seotud rahvusvaheliste organisatsioonide ja projektide eestikeelsed nimetused ning avaldada toimkonna otsused ajakirjas Raamatukogu ning RR-i Kirjanduse ja keele ajaveebis. Toimkonna otsusega kinnitatud terminikirjed tehakse veebisõnastiku vahendusel kõigile huvilistele avalikult kättesaadavaks.\nKoostöös Rahvusraamatukogu teadus- ja arenduskeskusega valmistatakse ette ja korraldatakse oktoobris järjekordne oskuskeelepäev.\nJätkub koostöö sidusvaldkondade terminoloogia-asjatundjatega ja Eesti Terminoloogia Ühinguga.\nVanaraamatu toimkond. Toimkonna juht Urve Sildre.\nToimkond kavatseb korraldada mais seminari Järvamaa muuseumis (Paide) ja graafikakoguga tutvumise eesmärgil KUMU-sse .\nRahvaraamatukogude komplekteerimise töörühm. Töörühma juht Tiina Talvet.\nTöörühm jätkab keskraamatukogude komplekteerijate koolitusega. Kavandatud on kaks koolituspäeva: märtsis ja septembris Tallinnas. Koolituspäevadel temaatikas on vene kirjandus, kas ja kuidas lugemisaasta mõjutas eesti kirjanduse lugemust, DVD-de laenutamine raamatukogudes jm.\nEks-klubi. President Anne Kalvik.\nKohtutakse huvitavate inimestega, külastatakse Riigikogu, Lennusadamat, Botaanikaaia uusi kasvuhooneid, Amandus Adamsoni muuseumi Paldiskis, Nõmme muuseumi ja tehakse bussireis Tartusse. Peetakse klubi aastakoosolek ELK-is ja traditsiooniline jõulupidu RR-is.\nTartumaa Kogu. Kogu juht Luule Ahu.\nKülastatakse näitusi, osaletakse ERÜ üritustel, tutvutakse Oskar Lutsu Majamuuseumiga, osaletakse reisil "Lätimaa tuntud mõisad" ja kultuurireisil Saksamaale "Schwarzwald ja Reinimaa" jm.\nVõrumaa Ühendus. Ühenduse juht Ere Raag.\nÜhenduse aasta on toimekas nagu alati. Jätkub kohapärimuse kogumine ja talletamine, koostöös MTÜ Kakoraga alustatakse kombatavate raamatute tegemist. Toimuvad mitmed vestlusringid ja ettekandekoosolekud. Aasta lõpetab raamatukogutöötajate jõulupidu üllatuskülalisega ja tööjuubilaride austamine.


Jaanuarivaikuse meie portfellis lõi paigast kodusadamasse jõudnud Tallink – Elunaut\n5. veebr. 2020 6. veebr. 2020 Postitatud kategoorias Kuukokkuvõtted.\nAhhoi, kõik investeerimisgurmaanid! Kuidagi tüütult käib see aastaring. Alles tundus, et kõik on uus ja midagi vägevat ootab ees, aga juba jaanuar läbi ja täpselt samasugune rutiin taas võimust võtnud. Või mitte?\nTegelikult peab ütlema, et nii ja naa. Ma tegelikult rutiiniinimene ja mulle enamuse ajast selline (inglise keeles on hea sõna) grindimine meeldib. Selle rutiini vahelt kuukokkuvõtte numbreid vaadates aga paistab järjest rohkem päikest ja tuleb üha süvenev usk, et investeerimistee alguses pandud eesmärgid on täiesti reaalselt saavutatavad.\nMida suuremaks portfell paisub, seda kiiremaid tuure see ka üles võtab. Nii ju tegelikult kõik kuulsad investeerimisgurud kogu aeg ka kinnitanud on. Ja, kui mina aastaid tagasi ühisrahastusse südame värinal paarisaja euro kaupa varvast sisse kastsin, siis ma seda ka uskusin. Uskusin küll, aga ikkagi tundus ulme. Nüüd tunduvad kõik asjad tehtavad, lihtsalt aega on vaja. Mitte liiga palju aega, täpselt parasjagu. Vähemalt nii tundub.\nAga numbrid, te küsite? Kus on numbrid?\nTulud/kulud. Uue aasta esimene kuu algas aktiivsete tulude mõttes okeilt, kui koju tuli pere peale 4782 eurot. See oli küll eelmise kalendriaasta keskmisest neljasaja euro võrra väiksema summa, kuid jällegi üle-eelmise aasta keskmisega võrreldes 800 eurot enam. Kuna jaanuaris oli fookus pigem mujal, kui raha teenimisel, siis jäime tulemusega väga rahule. Kulude pool püsis korralikult kontrolli all, kui välja voolas 2247 eurot, mis 40 eurot vähem, kui eelmise aasta keskmine. Investeerimiseks sai seega kõrvale panna veidi üle 2500 euro ehk 53%. 50% ongi meie jaoks aasta keskmist arvestades kujunenud selliseks sweet spotiks, kohati veidi vähem, kohati veidi rohkem. Aga mina arvan, et igati hea koht, kus olla.\nNetoväärtuse graafikus vähendasin ühisrahastuse osakaalu 27,1% pealt 24,5% peale. Suurimaks tõusjaks oli aktsiate siialakas; 27,8% pealt 31,3% peale. Ülejäänud liikumised olid kosmeetilised. Muutuste põhjustest räägin täpsemalt kahes järgnevas teemalõigus.\nAktsiad. Jaanuar oli meie aktsiaportfellis Tallinki kuu! Luftitasin turul hoolega sajalisi ja ostsin meile kahes jaos koguni 6000 Tallinki aktsiat, viies laevafirma positsiooni meie aktsiaportfelli suurimaks (16,8%). Eelmisel aastal paika pandud dividendistrateegia, ettevõtte üldine suurus ja liikumissuund, insaiderite suured ostud ja suurte fondide väljumisest tingitud hinnasurve olid põhjused, miks ostuks läks. Vahepeal läksin nii ahneks, et tahtsin veel rohkem osta, aga suutsin hetkel pidurit tõmmata.\nEelmises kuukokkuvõttes mainitud PRVT2 ehk ühte alustavasse ettevõttesse tehtud osalusinvesteering tekitas kohe jaanuaris ärevaid hetki, kui tundus, et asjad ei suju tegijatel nii, nagu plaan ette nägi. Midagi ühes või teises plaanis selgeks pole veel saanud, aga probleemid nii varajases staadiumis tekitavad veidi nõutust. Eks saame näha.\nVõlakirjade rindel midagi ei muutunud ja absoluutsummad ja vahekorrad jäid samaks. Küll on veebruar toomas tõenäoliselt siia olulist muutust. Aga sellest umbes kuu aja pärast.\nÜhisrahastuses oli avalikkuses ülimalt värvikas kuu, kui kaks portaali osutusid pettusteks ja panid oma uksed kinni. Kuna ma polnud kummagi portaali olemasolust varasemalt isegi teadlik, siis ei raisanud ka energiat kogu selle saaga jälgimisele. Meie ühisrahastusportaal kahanes ca 3000 euro võrra, kuna võtsin Tallinki aktsiate ostmiseks kapitali. Üldises plaanis olen Mintosega praegu väga rahul. Minu strateegiaks vajalikud lühilaenud on olnud küllalt kõrge intressiga ning pidevalt saadaval. Üsna hästi on töötanud ka järelturg, mis minu likviidsuse hoidmise strateegia jaoks tähtis. Crowdestate’is olen sees veel vaid mõne üksiku projektiga ja Estategurus on kümmekond laenu õhus. Mõlemast portaalist oleme praeguseks välja võtnud rohkem, kui oma raha sisse sai pandud.\nPassiivse tulu arvestuses tegime oma investeerimisajaloo paremuselt viienda kuu. Umbes 60 senti jäi 900 euro piirist vajaka.\nMäletatavasti panin 2020. aasta eesmärgiks, et meie portfell toodab aasta lõpuks igakuiselt keskmiselt tuhat euro passiivset tulu. Esimesel kuul seega jäime veidi latile alla. Aga arvestades eelmiste aastate jaanuari, on edasiminek silmnähtav.\nKokkuvõttes rullib lumepall endiselt hea hooga mäest alla ning pakib enda külge järjest rohkem ja rohkem lund – netoväärtus kasvas kuuga 3,4%. Elu(nautimise) koefitsient tegi olulise hüppe väiksemaks, kuna minu arvutuspõhimõtete järgi enam ei võeta arvesse üle-eelmise aasta keskmiseid kuukulutusi. Mul on valemis jooksva aasta ja eelmise aasta keskmised kulutused ja kuna me mullu otsustasime natuke elujärge tõsta, siis see on kajastumas ka numbrites. Kui detsembri lõpu seisuga oli Elu(nautimise) koefitsient 4,996, siis nüüd valemi värskendamise järel on see number 4,73.\nPrevious: Previous post: Üliedukas 2019 teeb ruumi aastale 2020! Kas viirus laastab edasi?\nNext: Next post: Veebruar – börs kukkus kivina, aga karavan sõitis edasi!


Kuidas õigeaegselt tuvastada ja ravida varvaste liigeste artroosi? - Massaaž - 2022\nVarvaste artroos on liigeste krooniline haigus. Seda iseloomustab degeneratiivsete protsesside teke kõhre kudes. Haiguse progresseerumine põhjustab tugevat valu, mida raskendab kõndimine. Kõige sagedamini on patoloogia registreeritud üle 40-45-aastastel patsientidel.\nJalgade artroos on degeneratiivne haigus. Kõige sagedamini kannatab suur varba, kuid patoloogilises protsessis võivad osaleda ka teised liigesed. Varvaste artroosi iseloomustavad tugevad valulikud tunded liikumise ajal.\nKeskmisest ja vanast patsiendist on patoloogia arengule kõige vastuvõtlikumad.\nJalgade artroos võib areneda mitmete negatiivsete tegurite mõju tõttu kehale:\nkahjustatud vereringe ja metaboolsed reaktsioonid liigeses;\nliigese düsplaasia (alaareng);\njalgade regulaarne jahutamine või jala külmutamine;\nmikroelementoosid (kehas mikroelementide puudulikkus või liigne sisaldus);\nomandatud või kaasasündinud liigeste deformatsioonid;\npõletikuliste reaktsioonide olemasolu liigeses;\nprofessionaalne sport või tantsimine;\nMitteaktiivne elustiil, kontoritöö ja halbade harjumuste esinemine võivad vallandada suurvarba artroosi sümptomid.\nInimjalal on väga keeruline struktuur. See toimib tugi seisva asendina ja liikudes. Jalgades eristage istandikuid ja seljapindu, selle alus on metatarsuse, tarsuse ja varvaste luud. Jalg on moodustatud 26 luudest. Tarsus koosneb 7 spongiaalsest luudest - calcaneal, pahkluu, navicular, cuboid ja sphenoid (mediaalne, lateraalne, vahepealne). Tarsus on ühendatud tarsus. Viimane on ühendatud jala varvastega. Luude distaalne osa on sileda pinnaga, mis on moodustatud hüaliini kõhre poolt.\nLuude ja kõõluste vahel tagab luude omavaheline ühendus. Kõiki liigeseid ümbritseb liigeste kott (bursa), mis on sisemiselt vooderdatud koos sisemise liigese vedelikuga sünoviaalmembraaniga. Jalgade lihaseline karkass vastutab liikumise keerukuse ja sujuvuse eest. Elundi verevarustus on tagatud sääreluu arterite poolt.\nInimese jala ainulaadne struktuur\nArtrosiidi algstaadiumid on iseloomustatud degeneratiivsete reaktsioonide tekkega hüaliini kõhre struktuuris. Teadlased väidavad, et esmalt on perioseloonse kihi vereringet rikutud. Kuna kõhre trofilisus on tingitud toitainete ühendite transportimisest verest, põhjustab verevoolu düsfunktsioon asjaolu, et kõhre kaob elastsuse ja muutub õhemaks. Pinnale ilmuvad mikrokiibid, liigeste vedeliku biosüntees väheneb, tagades luude libisemise liigeses. Liikumise ajal on valu ja iseloomulik kriis.\nEsialgu on jalgade artroosi sümptomid kerged, kuid aja jooksul hakkavad nad andma patsiendile märkimisväärset ebamugavust. Suure varba liigese deformeeruva artroosi ravi on üsna keeruline, sest väga sageli on selle patoloogia keeruliseks bursiit ja artriit.\nEristatakse varvaste primaarset artroosi, mis esineb eelnevalt tervetel liigestel, ja sekundaarset, mis on seotud varasema patoloogiaga.\nÕigeaegne diagnoosimine takistab deformeeruvate protsesside tekkimist pahkluu ja subtalari liigestes\nPatoloogia peamised tunnused hõlmavad järgmisi sümptomeid:\nkrepitus (kriis) liigeses liikumise ajal;\nRaske valu on üks peamisi ram-navikulaarse liigese artroosi sümptomeid.\nValu kõigepealt nõrgeneb, koormates riiki, suurenevad ja muutuvad pidevalt. Põletikuliste reaktsioonide tekkega liigesevalu puhul suureneb ebamugavustunne. Horisontaalasendis kaob valu. Patoloogilise protsessi süvenemise tõttu häirivad valu tunded patsienti isegi öösel.\nSee on oluline! Mida kauem haigus progresseerub, seda rohkem väljendub see crepituse sümptom - liigeste iseloomulik kriis liikumise ajal.\nSubtalarliigese osteoartriiti nähakse sageli kutselistel sportlastel (hokimängijad, tantsijad, biathletlased, poksijad, jalgpallurite jne). Selle osteoartriidi peamine tunnusjoon on suurenev valu treeningu ajal. Degeneratiivsete-destruktiivsete protsesside areng ühenduses vähendab sidekoe kotide ja sidemete elastsust, mis põhjustab hõõrdemüra, klikke ja iseloomulikku kriimustust pahkluu. Artrosiidi tekkimise algstaadiumis saab seda tuvastada ainult instrumentaalsete diagnostiliste meetoditega.\nSubtalaarse liigese artroosi kirurgiline ravi (artrodesis koos kruvidega)\nSuuartriosi ravi võib läbi viia konservatiivsete või operatiivsete meetoditega. Positiivse tulemuse annab ravimiteraapia oskuslik kombinatsioon füüsilise ja manuaalse ravi meetoditega. Väärib märkimist, et jalgade deformeeruva artroosi ravimine on peaaegu võimatu.\nSee on oluline! Konkreetse ravimeetodi valiku peab valima kvalifitseeritud spetsialist, võttes arvesse patsiendi individuaalseid omadusi.\nVarvaste artroosi ravi ravimite abil on suunatud valu leevendamisele, metabolismi normaliseerumisele ja kahjustatud liigeste vereringele. Soovitud tulemuse saavutamiseks kasutatakse järgmisi ravimirühmi:\nVarem kirjutasime suu liigeste raviks ja soovitasime selle artikli lisada järjehoidjatesse.\nPatsiendid, kellel on diagnoositud "jalgade artroos" harjutused, tuleb teostada treeningteraapia juhendaja järelevalve all. Töö käigus uuritakse hoolikalt iga ühist. Võimlemisõppused valitakse individuaalselt, võttes arvesse patoloogia patoloogiat ja patsiendi individuaalseid omadusi. Kui suu artriit näitab vesiaeroobikat.\nVõimlemisõppused aitavad taastada jala kahjustatud liigesed\nSelle tulemusena tekib mitte ainult selle hävitamine, hõrenemine ja kadumine, vaid ka kogu liikumise elundi degeneratsioon.\nArtroosi teke algab pärast seda, kui on tekkinud kokkupuude kõhre koe normaalset metabolismi rikkuvate teguritega.\nEsimene ilmneb ühiste tervete sõrmede puhul, teine areneb eelnevate patoloogiatega patsientidel.\nPikaajaline peatumine jalgades kutsetegevuse tõttu;\nVäljendatud kriis (crepitus);\nKoormuse seisuga - võimendatakse ja muutub pidevaks.\nLiikumise ja jalgade koormuse ajal on valu alati olemas. Selle põhjuseks on kahjustatud elundi põletik. Uinudes need tunded kaovad.\nSee erineb tervislike sõrmede klõpsamisest. Esialgsel perioodil on nõrk, kuid haiguse edenemisega muutub tugev ja selge. See on tingitud liigese jämedate, rikutud pindade hõõrdumisest.\nSõrme degeneratsiooni süvenemise käigus täheldatakse nende liikuvuse olulist vähenemist. See on tingitud luukoe kasvust erinevate kuju (osteofüütid), sünoviaalse vedeliku puudumise, liigese ruumi kitsenemise või minimaalse või täieliku kadumiseni, periartikulaarsete lihaste spasmid.\nDeformatsioonimuutused tekivad osteofüütide ja luu modifikatsioonide tekke tõttu, mis on seotud selles liikumisorganis.\nLisaks varvaste artrosise ajal esinevatele 3 raskusastme ühistele tunnustele, on talle individuaalne, unikaalne. Tüüpiliseks tunnuseks on kõigi alumise jäseme sõrmede samaaegne kahjustus.\nEsimeses astmes on kerge valu, mõnikord on kogu jalg veidi kerge. See ei põhjusta liikumise või jäsemete koormuse puhul mingeid erilisi probleeme, nii et nad jäävad sageli kõrvale.\nTeises astmes läbib ravimata, arenev patoloogiline protsess. On märkimisväärne jäikus, jalgsi käimisel on krahhi. Valu tundlikkus kasvab kiiresti. Sõrmede piirkonnas esineb paistetust, põletikku väljendatakse hüpereemia (punetus), kehatemperatuur võib suureneda, täheldada lihaste atroofiat.\nRikkumised ravi või selle puudumise korral toovad kaasa kolmanda raskusastme. Sel juhul intensiivistub valu ja see ei kesta nii päev ega öö. Intensiivselt kasvav luukoe, mis põhjustab liigeste deformatsiooni ja muutusi sõrmede pikkuses.\nMõnikord avaldub haiguse neljas aste, kui liigesed on täielikult hävinud. Sellisel juhul tuleb see asendada endoproteesiga.\nOsteoartriit on tuntud juba pikka aega, meditsiinis on olemas traditsioonilised raviskeemid, millele lisanduvad täiendavad meetodid.\nNeed on keerulised, mille eesmärk on pärssida põletikulisi protsesse, valu, kahjustatud liigese kudede parandamist, vereringe ja metaboolsete protsesside parandamist, taastamist, sidemete ja lihaste tugevdamist ning degeneratiivsete muutuste põhjuste kõrvaldamist.\nSaadud tulemuse parandamiseks lisatakse mittesteroidsed põletikuvastased salvid ja geelid. Enesehoolduseks ei ole need piisavalt efektiivsed, kuid toimivad hästi süstitavate vormide ja tablettidega.\nSeetõttu nimetatakse nad piiratud ja lühikesteks perioodideks, sagedamini süstitakse patsiendi sõrme. See on keeruline valulik protseduur, mis nõuab oskusi ja mida rakendatakse väga hoolikalt.\nElektrienergia töötlemiseks kasutatakse UHF-ravi, mis parandab vereringet ja ainevahetust, pärsib põletikku ja valu.\nMagnetravi pärsib põletikku ja valu, mõjutades magnetvälja mõjutatud organile.\nElektroforees aitab kaasa narkootikumide kvalitatiivsele sisseviimisele naha kaudu elektrivoolu abil anesteetilise toime varases alguses.\nAlumise otsa massaaž tugevdab lihaseid, parandab verevarustust, metabolismi, aktiveerib toksiinide ja kahjulike ainete eemaldamist, tugevdab organismi kaitsevõimet ja soodustab paranemist.\nVarvaste osteoartriit mõjutab tavaliselt inimesi, kes on ületanud neljanda tosina rida. Kuid viimasel ajal on ebakorrektse elustiili tõttu sagedamini esinenud kaebusi selle haiguse kohta noorte seas.\nTeisene. Selle tunnuseks on jäsemete mõjutatud piirkondade areng.\nLiigete võime rikkuda ennast ja sünoviaalvedeliku tootmist. Selline seisund võib põhjustada vereringehäireid, pehmete kudede põletikku, hormonaalset ebaõnnestumist.\nSiseorganite kroonilised patoloogiad: süüfilis, diabeet, tuberkuloos.\nSõrme artroos mõjutab liigest ja areneb selle täielikuks hävitamiseks. Haiguse neli etappi on:\nEsimest etappi iseloomustab kerge ebamugavustunne, kui jalg laaditakse. 1. klass on täielik ravi.\nKolmas etapp on liikuvuse osaline kaotamine, kõnnaku muutus, peaaegu pidev valu sündroom. Interkalangeaalne kõhre on peaaegu täielikult deformeerunud.\nEsimeses etapis tunneb patsient ebamugavust ja kerget valu. Praktiliselt ei ole piirangut, mistõttu on haigust kergesti segaduses jalgade tavalise väsimusega.\nKolmandas etapis jääb valu ka pärast ravimite võtmist. Pukseerimiskatte abil visualiseeritakse tükk, jalg deformeerub. Isik kogeb liigutamisel valu ja tugevat jäikust.\nPidev valu. Pealegi on ebamugavustunne paikne mitte ainult kahjustatud piirkonnas, see võib mõjutada reieluu ja kogu seljaaju. See on tingitud asjaolust, et kui jalgade koormus ei ole valulike tunnete tõttu korralikult jaotunud, tekib moonutus, mis muudab teiste liigeste ja elundite asukohta.\nPukseeri lüüasaamise põhjuseks võib olla kõik need tegurid, kuid kõrgel kandjal kingadel on suurim kahju. Samal ajal on jalg pikemat aega painutatud, mis provotseerib liigese liikumist vales suunas. Sama juhtub ka karmide kingade kandmisel.\nDiagnoosi kinnitamiseks viib arst esmase uuringu läbi ja saadab röntgeni. Pildi dešifreerimisel saad teavet patoloogia olemasolu, mõjutatud phalangide arvu, haiguse arenguetapi ja tüsistuste astme kohta.\nKoduhooldusmeetodid: kompressid, vedelikud.\nKuidas massaaž ja manuaalsed protseduurid mõjutavad\nVarvaste phalangeede osteoartriiti ravitakse sageli käsitsi. Kogenud arst, kes tegeleb eriliigutustega, aitab taastada kõõluste, lihaste, sidemete toimimist. Protseduurid aktiveerivad võime taastuda.\nSellisel juhul peaks ravi hõlmama kõiki kahjustatud toimimisalasid, vastasel juhul on kordumise oht kõrge.\nVarvaste artroosi ravi põhineb kõhre kude taastamisel, põletiku eemaldamisel ja kahjustatud piirkonna valu leevendamisel. Selleks kasutage:\nValuvaigistitel ei ole terapeutilist toimet, neid on vaja ebamugavuse leevendamiseks. Kõige populaarsemad: Analgin, Spazmalgon.\nOperatsiooni näidustuseks on pöidla eraldatud artroos, kui see kaotab liikuvuse. Sel juhul asendatakse kahjustatud liigend implantaadiga.\nVarbad vaheldumisi suruvad ja pigistavad üksteist.\nSõrmed on ülespoole, seejärel surutakse sisekülje talla külge.\nVahetage rulli iga jalaga või kõndige ortopeedilisel matil.\nDieet tuleks läbi vaadata, kuna kõhre kudede taastamiseks on vaja täiendavaid varusid. Samal ajal on vaja loobuda kahjulikest toitudest, suitsetamisest ja alkoholist.\nEsmaste varvaste artrosümptomite korral võib ravi läbi viia kodus. Selleks on riiklik esmaabikomplekt kogunud palju tõhusaid retsepte:\n1 spl. Lusikatäis segatükki, sabelnik, sõnajalad, kase lehed valatakse liitri keeva veega ja infundeeritakse 15-20 minutit. Puljong lahjendatakse veega ja jalgadega 40 kraadi juures.\nPurustatud kriit tuleb lahustada kefiiris või jogurtis, viies segu seente olekusse. Saadud mass rakendatakse õhtul artroosi poolt mõjutatud liigesele, soojendades tsellofaani ja sidet. Tihendage kogu öö ja eemaldage see. Soovitatav on korrata protseduuri iga päev kuni seisundi leevendamiseni.\nTurpentiin kantakse lehe esiküljele ja kantakse ühendusele. Pind on kaetud polüetüleeniga, jalg asetatakse sokki ja kompress on jäänud 1 tunniks. Öösel kasutamiseks ei ole see tehnika sobiv, kuna võib alata tugev põletustunne, mis on protseduuri peatamise signaal. Manipulatsiooni soovitatakse teha iga päev 2-3 kuud.\nVärske takja- või kapsaplaat on ümbritsetud artrosiooni mõjutatud piirkonnaga, kindlustades selle varba või sidemega. Kui see kuivab, asendage see uue vastu.\nVajalik on segada võrdsetes osades oliiviõli või päevalilleõli koos propoliga, mis on sulanud veevannis. Tööriista kasutatakse ebamugavustunde ja öösel.\nSuvel pannakse värsked võilill lilled purki ja täidetakse joodiga. Kaane tihedalt sulgemine nõuab 4 päeva pimedas kohas. Tinktuuri rakendatakse puhta tallaga võrgusilmana. Protseduurid tuleb läbi viia iga päev 14 päeva jooksul.\nValmistage see värsketest marjadest ja viinast. Komponendid ühenduvad ja jätavad konteineri kuu aega pimedas kohas. Seejärel kasutatakse tinktuuri kahjustatud piirkondade lihvimiseks. See ravi kestab mitu kuud, on oluline pärast pealekandmist kohe soojad sokid panna.\nFolk õiguskaitsevahendid sobivad kasutamiseks algstaadiumis haigus, kui haigus võib veel peatada. Neid meetodeid ei tohiks kasutada ilma arsti loata, need on näidustatud adjuvantravina ega asenda traditsioonilist ravi.\nPöörduge arsti poole õigeaegselt, kui ilmnevad liigesevalu.\nTe peate kandma mugavaid kingi, millel ei ole kõrvu ja mis ei jaga.\nJalgade igapäevased harjutused.\nVarvaste osteoartriit on üsna ohtlik haigus ja tähelepanuta jäetud olukorras võib see viia jala osalise või täieliku halvatuseni. Varases staadiumis reageerib haigus hästi ravile, mis saadetakse õigeaegselt spetsialistile, ja arsti soovituste järgimist.\nLiigendi koormuse eemaldamine. See on eriti oluline pärast sõrmede või jala purunemist. Patsiendile määratakse sidemete ja voodikattega. Soovitame kasutada ortopeediliste kaartidega mugavaid kingi.\nLiikuvuse taastamine - artroosi korral on soovitatav läbi viia suure varba massaaž, füüsilise ravi määramine ja muud vajalikud protseduurid. Hea tulemuse annab spetsiaalselt välja töötatud võimlemine. Ravimid võivad leevendada põletikku ja kõrvaldada valu, mis võimaldab teostada muid füsioterapeutilisi protseduure.\nNende eesmärkide saavutamiseks peab arst välja töötama ravikuuri, mis on igal juhul efektiivne. Selleks võetakse kindlasti röntgen. Samuti võetakse arvesse patsiendi üldist seisundit ja kaebusi.\nNende hulka kuuluvad jalavannid, kompressid, hõõrumine, võtete ja infusioonide võtmine ainevahetuse normaliseerimiseks, põletiku leevendamiseks. Hilisemas staadiumis, kui valu muutub talumatuks ja inimene ei saa ilma abivahendita kõndida, kasutavad nad kirurgilist sekkumist.\nSee on määratud madala rasvasisaldusega dieedile, lihtsatele süsivesikutele, piiratud soolasisaldusele. Näidatud on kõrge valgusisaldusega, kiu ja kaltsiumi sisaldusega tooted.\nKõige sagedamini avaldub ja diagnoositakse kõrvalekalle juba varases eas. Skolioosi iseloomulik ja nähtav märk on kummitav kõndimine ja ebaühtlane õla tase.


See on vältimatu protsess.! Vaja on täiendavaid stiimuleid. Tavaliselt algab see protsess aastaselt. Pidev käskluste ja soovituste jagamine on väsitav, kuid samal ajal ei saa me piisavalt informatsiooni selle kohta, kuidas need tegevused täpsemalt keha ja tervist. Meeste "väärikuse" ja liiga kõva seksi suuruse tähelepanuta jätmine võib põhjustada väliste ja sisemiste suguelundite tõsiseid vigastusi.\nBlondid shemale kutid masturbeerivad kolumbia tüdrukud hoorasid fotosid kolumbia hooradest sõltumatud massöörid ilusad naised hoorad. Bitte kontaktieren Sie uns, wenn Sie anstößige Inhalte gefunden zu haben. Song: Sex Artist: The Storyline Kathy became hetero -: bye Just kidding we're still together, shes just ugly but shes my ugly I made this in like 4 hours. Disclaimer: TubeGold.\nMa spetsiaalselt märkida Kinnita plaaster värvi valik. Kui olete registreeritud töötuna, siis töötutoetuse päevamäär SuurustabelitS : õlg 44cm rind cm pikkcmM : õlad 46cm rind cm pikkcmL : õlg 48cm rind cm pikkcmXL : õlad 50cm rind cm pikkcm2 XL : õlg 52cm rind cm pikkcm Uute tulijate hamburger ringer T-särk mood Unisex tasku burger t-särk kvaliteetse moe tumblr naised Mehed top tees EEK See on sanitaar-ja keskkonnasõbralik seina kleebis, mis on eemaldatav ja veekindel nähtav dual ühepoolne mustrid.\nKimp-aster Kimp-astrite seemned külvatakse märtsis-aprillis, sukeldutakse esimese paari lehtede ilmumisega vastavalt 5x5 cm skeemile, seemikud istutatakse mai keskpaigast juuni alguseni avatud maapinnale. Prostitutas japon numeros de prostitutos lits xxxx hoor metroos semi kääbus tüdruk perses Swingeri klubi nantes binningen itaalia amatöör fuck twerk porn naised kes otsivad caracasest poiss sõpra abiellumiseks naist. Rosea Ideaalne alpi liumäele. Galina Ulanova Haruldane kolonniline aprikoosivärv.\nVallavanema ja linnapea õigus moodustada valitsus 1 Vallavanemal või linnapeal on valituks osutumise päevast volitus moodustada valitsus. Volikogu liikme volituste taastumine 1 Volikogu liikme volituste taastumiseks esitab ta vastava avalduse valla- või linnasekretärile, kes saadab selle hiljemalt kolme tööpäeva jooksul valla või linna valimiskomisjonile. Teised mängijad on vajalikul hetkel vahetamiseks ja istuvad võistkonnaalas mänguväljaku kõrval. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem. Näiteks surnud palliga võib mängija platsil liikuda seda põrgatamata ja see ei ole reeglite rikkumine. Minutiline vaheaeg antakse pärast treeneri vastavat palvet lauakohtunikule.\nFOTO: autoavariis hukkunud kantrilaulja postitas vaid paar tundi enne surma prohvetliku. Nii nagu pole võimalik ette ennustada, kas kasiinos langeb võit — kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seadust ettevalmistava komisjoni liige. Tasuta klienditugi. Meeste psühholoogia langeb sel juhul kokku - enamik neist ei soovi lahutust. See kehtib ikkagi suuremate detailide teritamise eest, kuid eemaldab nende väiksemate detailide teritamise.\nTuuma laeng Liitlause: rind- ja põimlause. Siin koondus tükki kakskümmend mitmesuguste erialade kaheksanullist. Jutustasin, nagu te aimata võite, armunud nooruki paatose. Kirjandusteose adressaat, teema, idee, süžee, karakter, kompositsioon, kõnekujundid, stiil, illustratsioonid. Kuid ma annan sulle selle programmi, kui sa lubad mul rahulikult lahkuda, juba homme sinu planeedi maha jätta.\nAitäh, et te nüüd nii ilmselged hetked avaldasite, sest ma loodan, et see aitab ka palju emme ja isa. Seksuaalelu on võimalik, kuid on olemas viljatus; Gonadaalne düskineesia - peenise olemasolul on inimesel naise siseelundid emakas, lisad. See tähendab munandite suurust, peenise pikkust, juuste kasvu. Check out our recommended apps below: Millionaire Match: It has over 5 million high-quality members. Aja jooksul see ka möödub, inimkond täieneb täiskasvanud meeste ja naistega.\nSee protsess on loomulik ja seega ei ole väärt, et teda paneb imestama. Mandri-Eesti kõige läänepoolsem punkt asub Ramsi neemel.\nJa nende miljonit aktiivset kasutajat kuus pole naljaasi. Welltoki EngageME lahendus korraldab ja seab esikohale kõigi liikmete suhtlemise, et vältida koondamisi, tuvastada konsolideerimise võimalused ja suurendada mitmekanalilise teavitustegevust. Sa oled siin. Palun suurendada liikmete arvu poole\nCannes'i disainikategooria. Suurendada penisa Kui palju on suurenenud liige Vladivostok. Nõuandeid, kuidas on võimalik kodus ise kiiresti saavutada suurenenud pea pikkus ja paksus peenise ilma salvid. University lecturers were also aktiivse liikme, füüsik Jaak Lippmaa ja geneetik Richard Villemsi eest- vedamisele. Loe lisaks.\nTa on 23 aastase aktiivse kogemusega treener, kes on on läbi viinud kaugelt üle tuhande treeningu ja koolituse. Kui Lepingus pole märgitud teisiti, siis Klubi esitab kõik Lepinguga, Üldtingimustega, Sisekorraeeskirjadega ja Broneerimisreeglitega seonduvad teated ja muu kirjavahetuse Liikmele kasutades Lepingus märgitud kontaktandmeid, eelkõige Lepingusse märgitud e-posti aadressil. Liige pääseb Spordiklubisse, kasutades Liikmekaarti, Perioodikaarti või ühekordset pääset. Liitumistasu tasutakse igakordsel Lepingu sõlmimisel; 2. Kuigi vastumeelselt, oli ka Rootsi selle otsusega nõus.\nSigade kunstlik viljastamine seisneb selles, et seakasvatusse paigutatakse spetsiaalne seade, mis toidab isasseeme emakasse. Salongi meetodid hõlmavad tavaliselt küünegeeli tugevdamist ja palju muid võimalusi, mida me ka meie artiklis käsitleme. Juhid ei kogu enam aruandeid kuu jooksul külastatud perede ja üksikute inimeste kohta. Teine võimalus kohaliku tase on loomulikult suurendada testosterooni toidu kaudu.\nÜhes uuringus küsitleti naist. Kõige täpsemad mõõtmised saadakse elastse kangamõõturi abil, kuid kui teil seda pole, on see korras. Ei ole üleliigne lisada meresoola või muid kasulikke, kuid puhastavaid koostisosi. Tööstus pakub meestele palju võimalusi oma "väärikuse" suurendamiseks. Menstruatsiooni ajal on naise tupp nakkustele eriti vastuvõtlik ja need bakterid võivad haigusi põhjustada.\nSuguelundite orel meestel Kuidas suurendada suurust


AnnaisLaskhmi profiil | Bongacams\n20, Kalad, Jupiter\nViimase sisselogimise aeg: 06.07.20 14:02:50\nKlõpsates nupul, tõstad AnnaisLaskhmi esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. AnnaisLaskhmi hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja AnnaisLaskhmi kohta\nKasutaja AnnaisLaskhmi tööaeg


Riigikogu õiguskomisjon tahaks idapiiri kiiremaks valmisehitamiseks vajadusel kasutada võõrtööjõu abi - Delfi Eesti\nRiigikogu õiguskomisjon tahaks idapiiri kiiremaks valmisehitamiseks vajadusel kasutada võõrtööjõu abi\n09.august 2018 13:16\nRiigikogu õiguskomisjon leidis tänasel istungil, et idapiir tuleks kiiremini valmis ehitada kui praegu plaanis. Vajadusel tuleks selleks kasutada võõrtööjõu abi.\nÕiguskomisjon kuulas tänasel istungil piiri ehitamise eest vastutavate ametkondade selgitusi idapiiri ehituse ajagraafiku, projekti ja maksumuse asjus.\nLepiti kokku, et 12 päeva jooksul saadab politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektor Elmar Vaher komisjonile ülevaate, mis takistab piiri kiiremat ehitust ja ettepanekud, milliseid õiguslikke või muid initsiatiive saaks riigikogu võtta.\nKomisjoni istungil selgus, et Euroopa Liidu vahendite kaasamist piiriehitusse kaalutakse, küll aga võiks esimehe Jaanus Karilaiu hinnangul lobitöö sel suunal aktiivsem olla.\nSamuti tekitas komisjonis küsimusi väide, et piiriehituse aeg pikeneb ehitussektori alajõudluse tõttu. "Kui tegu on Euroopa Liidu välispiiriga, siis kas ei oleks variant kaasata ka rahvusvahelist ehitustööjõudu," ütles Karilaid.\n"Idapiir on olnud narko- ja inimkaubanduse üks transiitteid. Seetõttu on piiri kiire valmimine ning sellise kaubanduse tõkestamine ja likvideerimine oluline julgeolekuküsimus," teatas Karilaid.\nKui PPA tegi 2015. aastal esialgse hinnangu idapiiri väljaehitamise hinna ja ajagraafiku kohta, tuli esialgne vastus, et piiri saab välja ehitatud 2019. aastaks ning see maksab 79 miljonit.\nHiljem hakkas idapiiri hinnasilt järjest kasvama ja viimastel andmetel valmib see 2026. aastal. Hind on koos hooldusega 320 miljonit. Väljaehitatud idapiiri hooldus läheb igal aastal maksma seitse miljonit.\nRiigikogu õiguskomisjon tahaks idapiiri kiiremaks valmisehitamiseks vajadusel kasutada võõrtö...\nJohannes Kert: Eesti ei peaks hetkel helikoptereid ostma. Olulisemad võimekused on rannikukaitse ja eelkõige õhutõrje (131) 06.08.2018\nPoliitikud kritiseerivad Tsahknat: kui Tsahkna kirjeldas riigikogu liikme vähese koormusega tööd, rääkis ta ilmselt oma isiklikust kogemusest (232) 05.08.2018\nMart Laar leiab, et on leidnud Eesti Panga nõukogu esimehena poliitilisuse ja neutraalsuse vahel hea tasakaalu (80) 01.06.2018\nVälismaalased on riigile üha tulusamad (18)


baka.ee foorum / Vaata teemat - Mida Animatsurist oodata?\nMida Animatsurist oodata?\nLiitunud: 7 Juul 2014\nPostitatud: Nelj Juul 10, 2014 00:21 Teema: Mida Animatsurist oodata?\nOlen siin foorumis (ja eesti animekommuunis üldiselt) üsna uus tegelane ja eriti miskite conide või sarnase kohta midagi ei tea. Nüüd tekkis plaan esimest korda Animatsurile minna (meelitati tulema sellega, et lubati, et osu! turniir tehakse ) ja ma ausalt öeldes ei oska ette kujutada, kuidas see kõik seal toimuma hakkab. Kas keegi oskab ehk natuke valgustada, mis ja kuidas see seal toimub? Kas mul oleks rohkem mõtet tulla ühe või kahe päeva piletiga? Väideti ka, et miskit majutust pakutakse tavaliselt (ise asun Tallinnas, nii et seda oleks vaja, kuna pole soovi ühel päeval edasi-tagasi bussiga käia), millal ja kust selle kohta teada saab?\nPõhimõtteliselt tahaks teada igasugust informatsiooni, mida keegi anda oskab. Sry kui teema valesse kohta sattunud, aga ürituste alla ei tundunud selline küsimus väga sobivat.\nAitäh kõigile, kes vastata-aidata viitsivad.\nPostitatud: Nelj Juul 10, 2014 02:34 Teema:\nhttp://animatsuri.anime.ee/ siit saab info mis animatsuri kohta vaja teada praegu küll ei ole selle aasta kava veel väljas\nPostitatud: Nelj Juul 10, 2014 02:47 Teema:\nLoe tagasisidet, näiteks 2011. aastast. Vaata ka pilte (paljukest neid veel alles on), annab mulje toimunust. "Ürituste" alafoorumis leiad teiste aastate teemad ka, aga hiljutine tagasiside vähesus on foorumi madala aktiivsuse ja mitte üritusel osalajete vähesuse süü - Animatsuri on elujõuline ja särtsu veel täis. Peale paari üksiku erandi on igasugune minu kõrvadesse jõudnud vastukaja olnud väga positiivne, seega julgen soovitada.\nTäpsemat kava veel väljas ei ole, aga jällegi on eelmiste aastate teemad ja veebisait http://animatsuri.anime.ee/ kasuks, sest peamised üritused on ikka samad olnud. Majutust on palujatele alati otsitud, olgu seltskondlikemate bakalaste kodudes või siis ühispõrand ja pesuvõimalused mõne kooli ruumides. Muu infoga pead ilmselt suve lõpuni ootama, külasta aeg-ajalt foorumit või eelmainitud kodulehte.\nPostitatud: Nelj Juul 10, 2014 18:16 Teema:\nSa võid animatsurilt oodata palju higistavaid poisse ja ilusaid tüdrukuid.\nMõlemas kategoorias võib olla erandeid.\nPostitatud: Nelj Juul 10, 2014 19:08 Teema:\nmahjongi saab mängida\nPostitatud: Püh Juul 13, 2014 22:00 Teema:\nEhk annab mõne ettekujutuse 2012. aasta Animatsuri kohta tehtud video baka kasutaja soitsu poolt.


Lasse Lehis: riik ajendab töötut juhti sahkerdama - Maksumaksja Portaal\nLasse Lehis: riik ajendab töötut juhti sahkerdama\nAvaleht » Maksu-uudised » Lasse Lehis: riik ajendab töötut juhti sahkerdama\nRiina Kallas kirjutab Päevalehe Ärilehes, et kasinust järgiv riik otsib võimalusi töötute ridade vähendamiseks ning plaanib kaotada ettevõtete juhatuse liikmetele töötuna arveloleku võimaluse. Maksumaksjate liidu juht Lasse Lehis ei pea riigi manöövreid vajalikuks.\n“Meie arvates on see muudatus tülikas ja ebavajalik. Isik, kes soovib ennast töötuks registreerida, peab ennast OÜ juhatuse ametist selleks ajaks vabastama ja enda asemele kellegi “sokutama”,” ütles Lehis Ärilehele. “Kui suur see probleem praktikas on, sõltub konkreetsest juhtumist – millega äriühing tegeleb, miks juhatuse liige tegutseb seal tasuta ning kui keeruline tal asendaja leidmine on. Sellepärast ei ole maksumaksjate liit ka otseselt selle seaduse vastu protesti avaldanud, sest me ei oska neid mõjusid hinnata.” Loe edasi: http://arileht.delfi.ee/news/uudised/lasse-lehis-riik-ajendab-tootut-juhti-sahkerdama.d?id=67473578


ERMi galeriis on kuni 21. augustini 2022 avatud näitus "Talomuro ilmaruum. Lõuna-Eesti loojad". Populaarne näitus jõuab Tartusse Kumu kunstimuuseumist. Sisenemine A-sissepääsust. Näitus on vaatamiseks...\nAvatud ERMi galeriis 26.11.2021 kuni 08.05.2022 Sissepääs: A-sissepääs Näituse külastuse pilet: 5 € / 3 € Viimati esines Miljard Kilk Tartus veerandsada aastat tagasi 1996. aastal. Värske Tartu...\nERMi galeriis 27. veebruarist kuni 17. oktoobrini 2021, K–P 10–18 Kui varem oli elanikkonda lahterdatud eeskätt riikliku kuuluvuse, usu ja seisuste alusel ning enamiku rahvast moodustasid talupojad, kelle keele ja kultuuri vastu...\nAvatud ERMi galeriis 11. juulist 2020 kuni 10. jaanuarini 2021 (sisenemine A-sissepääsust). Sellel näitusel avaneb kaks muinasmaailma: Lumivalgekese, Pöial-Liisi, Une-Mati, Väikese Muki, kurjade kuningannade ja heade...\n19. septembrist 2019 kuni aprillini 2020 oli ERMis eksponeeritud valik teoseid Viinistu kunstimuuseumist - kokku ligi 200. Viinistu on Eesti ainus erakunstimuuseum. See avati aastal 2002 ja kuulub Jaan Manitskile. Algusaastate 300...\nNäitus oli avatud 31. jaanuarist kuni 30. juunini 2019. Tähelepanu all on üks levinum ja olulisem sisustuselement, milleta ei saa läbi ükski ruum. Sajandi jooksul on Eesti arhitektid ja disainerid kavandanud ning...\nNäitus oli avatud 22. novembrist 2018 kuni 6. jaanuarini 2019. Evi Tihemetsa graafikanäitus „Pühendus“ on loodud kunstniku kauaaegse abikaasa etnoloog Ants Viirese mälestuseks. Evi Tihemetsa on nimetatud maalija hingega...\nNäitus oli avatud 14. aprillist kuni 11. novembrini 2018. Emeriitprofessor ja akadeemik Anu Raua ülevaatenäitusel on eksponeeritud tema tähtteosed, mis moodustavad terviku, mõtteloo. Anu Raud on üks tunnustatumaid...\nNäitus oli avatud kuni 18.03.2018. Näituse lähtekohaks on, et juba ajal, mil talurahvas hakkas rahvarõivaste igapäevasest kandmisest loobuma, muutusid need inspiratsiooni allikaks tekstiilikunstis ja eriti rõ...\nNäitus oli avatud 4.06.2017-17.09.2017. Tiiu Kirsipuu ja Ilmar Kruusamäe portreede näitus. Tõnu Aava rääkiv elusuuruses kuju, kuut paari jalgu liigutav Andres Dvinjaninov, tantsupoosi tardunud Ülo Vilimaa, k...\nNäitus oli avatud 1. oktoober 2016 kuni 28. mai 2017. Kuidas saab ajalugu, kitsamalt rahvusromantilisi kunstiteoseid kasutada rahvustunde tekitamisel ning tugevdamisel? Missugustel aegadel pöördutakse kangelasliku mineviku, muinasaja,...


Eesti Kunstimuuseumi ajalugu - Eesti Kunstimuuseum\nEesti Kunstimuuseumi ajalugu\nEesti Rahva Muuseumi Tallinna osakonna esimene juhatus 1919\nEsimese vabariigi aastad\nValmib Kumu kunstimuuseum\nJuba 20. sajandi alguses arutleti selle üle, kas ja missugust muuseumi Eesti kunstile vaja oleks. Keerulised ajaloolised olud ja alanud Esimene maailmasõda ei soodustanud aga idee teostumist. Mõte kunstimuuseumist sai tegelikkuseks alles 1919. aastal, mil pandi alus Tallinna Eesti Muuseumile (nimi Eesti Kunstimuuseum võeti kasutusele 1929. aastal).\nEsimese Eesti Vabariigi aastad\nEesti Kunstimuuseum asutati 17. novembril 1919. aastal Tallinna Eesti Muuseumi nime all. Kuni 1929. aastani paiknes muuseum kunagises Peeter I suveresidentsis Kadrioru lossis, kus praegu asub Eesti Kunstimuuseumi üks filiaale, Kadrioru kunstimuuseum. Koguti ja eksponeeriti nii etnograafilist vanavara, kultuuriloolisi esemeid kui ka kunsti. Juba 1920. aastal sai muuseumis näha ka kaasaegsete kunstnike loomingut.\n1929. aastal kujundati loss ümber presidendi residentsiks, mistõttu pidi muuseum kolima Tallinna südalinna aadressile Narva mnt 4. Paraku põles muuseumihoone 1944. aasta märtsipommitamisel maha. Tules hävines üle 3000 hinnalise eksponaadi ning raamatukogu ja arhiiv. Õnneks oli suurem osa kogusid (ligi 10 000 kunstiteost) eelnevatel kuudel maakoolidesse ja mõisatesse evakueeritud ning kannatada ei saanud.\nTallinna Eesti Muuseumi kiosk Eesti Põllumeeste Seltsi näitusel. 1922. Fotograaf teadmata, Eesti Kunstimuuseumi fotokogu\nNõukogude periood Kadrioru lossis\n1946. aastal sai kunstimuuseum tagasi ruumid Kadrioru lossis, kus tegutseti kogu nõukogude perioodi. Kuigi okupatsiooniajal oli näitusetegevus piiratud ning tänapäeval nii oluline rahvusvaheline mõõde peaaegu puudus, suutis muuseum luua tasakaalustatud näitusetegevuse kunstiajaloo ja kaasaja vahel, arendada uurimistegevust ning kirjastada katalooge.\nSel ajal avati ka esimesed filiaalid: 1980. aastal Tarbekunstimuuseum (iseseisvus 2004, praegu Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum), 1983. aastal Adamson-Ericu muuseum, 1984. aastal Niguliste muuseum ja 1984. aastal Kristjan Raua majamuuseum (suleti 2008. aastal).\nTaasiseseisvumisaja algus – uue maja ootuses\nPärast Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamist 1991. aastal tuli amortiseerunud Kadrioru loss põhjalikuks remondiks sulgeda. Ajutise lahendusena koliti muuseum Toompeale Rüütelkonna hoonesse, kus jätkati aktiivset tegutsemist, avades juba 1993. aastal uue püsiekspositsiooni. Näitusetegevust laiendati Rotermanni soolalao esimesele korrusele, mida kasutati aastatel 1996–2005 kaasaegse kunsti näitusesaalina. Suuri pingutusi tehti Kadrioru lossiansambli hoonete renoveerimiseks, et neid kasutada muuseumina. 1997. aastal avas lossi endises köögimajas uksed kollektsionäär Johannes Mikkeli annetatud väliskunsti kogul põhinev Mikkeli muuseum. 2000. aastal avati taas Kadrioru loss, kuid mitte enam kui Eesti Kunstimuuseumi peahoone, vaid kui Väliskunstimuuseum, praeguse nimega Kadrioru kunstimuuseum.\nJuba 1930. aastatel oli korduvalt tõstatatud muuseumile päris oma hoone ehitamise küsimus. 1936. aastal viidi läbi ka rahvusvaheline arhitektuurikonkurss, mille võitsid Eesti arhitektid Edgar Johan Kuusik ja Erich Jacoby. Teise maailmasõja algus nurjas ehitusplaanid.\nPärast Eesti taasiseseisvumist algas kogu protsess taas. 1993. aastal toimunud rahvusvahelise arhitektuurikonkursi võitis soome arhitekt Pekka Vapaavuori. Hoone ehitust Kadriorgu, Weizenbergi tänava lõpus asuvale Lasnamäe nõlvale alustati 2002. aastal.\nNäitus „Loomad ja inimesed. Animalistika kunstis“ Rüütelkonna hoones. 2004. Foto: Stanislav Stepaško, Eesti Kunstimuuseumi fotokogu\nValmib Kumu kunstimuuseum – esimene uus muuseumihoone Ida-Euroopas\nKumu kunstimuuseum, Eesti Kunstimuuseumi uus peahoone avati 2006. aastal. 2008. aastal pälvis 140 kandidaadi hulgast valitud Kumu kunstimuuseum Euroopa Muuseumifoorumi (European Museum Forum) väljaantava Euroopa aasta parima muuseumi auhinna EMYA. Tähtsaks peeti uut lähenemist muuseumi tegevusele, eriti tunnustati publiku aktiivset kaasamist. 2014. aastal toimus Euroopa Muuseumifoorumi aastakonverents (EMYA 2014) – Euroopa aasta parima muuseumi auhinna üleandmistseremoonia – juba Eesti Kunstimuuseumis.\nÄsja valminud hoone võimaldas muuseumi tegevust oluliselt laiendada ja arendada. Moodsa tehnoloogiaga varustatud ruumid sai konserveerimisosakond, kõrgtasemel tehnikaga varustatud auditoorium annab võimaluse korraldada nii konverentse kui ka kasutada ruumi kontserdi- ja teatrisaalina. Avar pood ning kohvik pakuvad muuseumikülastajatele lisaväärtust vaba aja veetmisel. Kumu kunstimuuseumi avamine aktiviseeris kõiki filiaale, Eesti Kunstimuuseum arenes kiiresti kaasaegseks rahvusvahelisse koostöösse haaratud organisatsiooniks.


Õnn ei ole raha vaid pere, sõbrad ja altruistlikud eesmärgid | | Virgo Kruve blogi\n19. oktoober 2010 Virgo Kruve\t1 Comment\n60 000 sakslase küsitluse ja 25 aastat hõlmanud andmete põhjal jõudsid teadlased järeldusele, et õnn ei ole geenides ega õnnelikus lapsepõlves, vaid perekonnas, sõprades, altruistlikes eesmärkides ja füüsilises liikumises. Uuringu kajastust saab lugeda siit:\nTeen sellest kokkuvõtte.\nÕnn on rohkem seotud meie isiklike valikutega kui pärilikkusega. Teadlased leidsid, et altruistlikud eesmärgid olid olulisemad kui raha. Keskendumine perele, sotsiaalsetele tegevustele, liikumisele (sport), usule ja õigel määral töötamisele olid head valikud, et saavutada õnne tunnet.\n1970-ndate teadlaste arvates oli igal inimesel oma õnnepunkt, mis oli määratud geenidega ja varase lapsepõlve kogemustega ning mille poole siis hiljem tagasi püüeldi. Kõnealuse uuringu järgi selgitab see teooria (“set point theory”) umbes poolte inimeste elu aga ülejäänute rahuolu on aegade jooksul muutunud. Üks kolmandik muutusi on negatiivsed, näiteks haigus või lähedase surm. Kaks kolmandikku muutustest on head aga väiksed.\nSee tähendab, et oma elus esikohale seatud asjadest oleneb ka võti õnnele. Sotsiaalsed eesmärgid on tähtsamad kui materialistlikud eesmärgid. Näiteks head tervist aitab säilitada sportimine.\nNärvilise inimese partneriks valimine on kindel tee ebaõnneks. Samas on inimestel varasemate halbade kogemuste või madala enesehinnangu tõttu ka arvamus, et sellised kogemused jätkuvad. Enda elus “õigete” valikute tegemine ei ole selle tõttu lihtne.\nMinule meenutab see olukorda 2006. aasta lõpust kui IRL riputas tänavatele loosungi õnn ei ole rahas. Hiljem tuli välja, et selle idee taga oli pedofiil Kaur Hanson ja eks siis igaüks võib mõelda, mis oli Äraostmatute pundi võimule aidanud perekonna meelest see tegelik õnn.\n← Inno ja Irja Tähismaa kaaperdasid blogis Kadi Viljaku identiteedi\nRiigikogu tööpäeva lõpus on saalis vaid 10 saadikut →\nOne thought on “Õnn ei ole raha vaid pere, sõbrad ja altruistlikud eesmärgid”\n20. oktoober 2010 at 12:16\nSilmaringi mõttes oleks muidugi hariv kogeda, kui palju perekonda, sõpru, altruistlikke eesmärke ja füüsilist liikumist jääb alles siis kui raha üldse ei ole 🙂


Ehitusfüüsika õppematerjal » Põhikooli õppematerjali kordamine.\nPõhikooli füüsikast mäletame mehhaanika valdkonda, kus ühe nähtusena käsitleti liikumist, mida iseloomustatakse mingite kindlate suuruste ja ühikutega. Et paremini mõista liikumise olemust vaatleme seda mõne tuntud elust võetud näite varal.\nKõik me oleme igapäevaelus kokku puutunud autodega ja teame, et liikumise mõõtmise suuruseks on kiirus ja kui me ei taha rikkuda liikluseeskirju, siis tuleb seda hoolega jälgida.\nKiirus mõõtmisel kasutatakse spidomeetrit, mille mõõtühikuks on km/h. Siit omakorda näeme kahte mõõtühikut; mingi lõigu pikkust (km) ja aega (h) tundides. Esmalt toodud mõõtühikus näeme, et need kaks ühikut on omavahel jagatud. Ehk kui me räägime tavapärases kõnepruugis siis ütleme, et auto kiirus on näiteks 50 kilomeetrit tunnis. Mis sisuliselt tähendab seda, et ta läbib tunniaja jooksul 50 km.\nSiit omakorda võime öelda, et kiiruse v tuletamiseks on meil vaja teada kahte suurust. Läbitavat teepikkust (s) ja selleks kulunud aega (t), mis valemina näeks välja nii:\nkus mõõtühikuks on\nja ta mõõdab teatud teepikkuse läbimiseks kulunud aega.\nKui me teame kiirust ja siis veel mingi vahemaa läbimiseks kulunud aega, siis saame selle valemi põhjal juba kergesti tuletada ka teised komponendid. Näiteks:\nkuna tema et teepikkust mõõtsime eelnenud näite puhul kilomeetrites, siis vaateme, kuidas toimub see mõõtühikutega, kui me asetame teepikkuse valemisse (vaata eelne valem 2) mõõtühikud:\nNagu näeme taandub aja ühiks korrutades välja ja alles jääb teepikkus kilomeetrites.\nKuna alati ei mõõdeta kiirust selliste mõõtühikutega. Peale selle kasutatakse füüsikas veel m/s, mis on samuti kiiruse mõõtühik. Sel juhul me peame oma mõõtühikud teisendama.\nVaatame näiteks 50 kilomeetrise tunnikiiruse korral, kui palju see on siis, kui arvestame meetrit sekundis (m/s).\nKiirus v on 50 km/h ehk teepikkuseks on 50 km. Aega kulub selleks täpselt 1 tund (1h). Et teada saada, kui suur on see kiirus m/s -tes, siis teisendame ühikud.\n50 km = 50000 m\nVastavalt valemile (1) saame järgmise lahendi:\nKiirus võib olla sirgjooneline ja kõverjooneline.\nPöörlemisel tekkiv joon- ja nurkkiirus\nKõverjoonelisel liikumisel on meie poolt vaadeldava keha või punkti liikumise trajektoor kõverjoon. Kõverjoonelisel liikumisel võib kiiruse vektor muuta suunda. Kiiruse vektori mooduli muutumist nimetatakse tangensiaalkiirenduseks aτ ja kiiruse vektori suuna muutust nimetatakse nomraalkiirenduseks an. Keha mooduli järgi püsiva kiirusega liikumist nimetatakse ühtlaseks sirgjooneliseks liikumiseks (v=const ja aτ =0).\nPöörleva keha ühtlane ringjooneline liikumine on kõverjoonelise liikumise erijuhus.\nKiirust millega pöörleval kehal asuv punkit liigub mööda ringjoont, nimetatakse selle punkti joonkiiruseks. Mida kaugemal asub punkt pöörlemisteljest, seda suurem on selle punkti joonkiirus.\nÜldjuhul mõõdetakse pöörleva keha kiirust teatud ajaühikus tehtud pöörete arvu järgi; see ühik annab ülevaatlikuma arusaamise keha pöörlemise kohta.\nFüüsikas möödetakse pöörete arvu sekundis, tehniliste lahenduste korral aga antakse pöörete arv tavaliselt minuti kohta.\nPöörlemiskiiruste mõõtmiseks kasutatakse tahhomeetrit. Kuna eelnevalt me juba ühtlase kiiruse valemiga tutvusime, siis valemi (1) alusel on võimalik tuletada ka pöörlemise joonkiirus. Leiame ajaühikus tehtavate pöörete arvu pöörlemisel tekkiva kujuteldava ringjoone raadiuse kaudu.\nÜhtlasel pöörlemisel läbib punkt ühl täispöördel teekonna, mis on võrdne ringjoone pikkusega s = 2πr; nurgamõõdus vastaks see 2π rad =360° ja π rad =180°.\nNurk on 1 rad siis, kui pöördenurga raadius r ja selle nurga moodustanud kaare pikkus l on võrdesed (l = r).\nNurk φ aga leitakse järgmise suhetega:\nNurkkiirus ω leitakse pöördenurga φ ja selle nurga moodustamiseks kulunud aja t suhtega.\nKui nurka mõõdetakse radiaanides ja aega sekundites, siis on nurkkiiruse mõõtühikuks radiaani sekundis (rad/s).\nJoonkiiruse leidmine nurkkiiruse kaudu saab toimuda nii, kui asendame valemis (6) moodustunud nurga φ valemiga (5), siis saame:\nKuna valemise (10) on näitatus joonkiiruse seos kaare pikkuse ja aja kaudu, siis asendades selle joonkiirusega, võtab avladis (7) järgneva kuju:\nKaare pikkus leitakse vaelmiga:\nl = φr (9),\nJoonkiirus aga saadakse kaarepikkuse l ja selle läbimiseks kulunud aja t suhtest.\nKui asendame l -i valemis (9) avaldise φr -iga (vt. valem 8), siis saame tuletada järgmise seose:\nJoonkiirust on võimalik leida ka nurkkiiruse ω kaudu. Kuna eelnevalt juba teame, et nurkkiirus on võrdne pöördenurga φ ja nurga moodustamiseks kulunud aja t suhtega, siis asendases selle valemis (6) ω -ga, saame siit edasi tuletada järgmise vaelmi:\nv = rω (12)\nPeriood ja sagedus\nEt paremini aru saada ringliikumise olemusest peame omandama veel ühe mõiste ja see on periood. Periood on ajavahemik, mille jooksul läbitakse täisring.\nPerioodi tähistatakse tähega T.\nNurkkiiruse valemi (6) kaudu, me tuletame aja:\nEelpool juba mainisime, et ühele täisringile vastab pöördenurk φ, mis on 2π rad ja siit saame uue seose perioodi kohta:\nSageduseks nimetatakse ajaühikus tehtud täisringide arvu.\nNäiteks elektrimootoritel on üks olulisi näitajaid pööret minutis.\nSageduse tähiseks on f (frequency - inglise keeles).\nSageduse seose leiame nurkkiiruse kaudu, kus täisringide arvule f vastab iga ringi pöördenurk 2π rad. Ajaühikus moodustunud pöördenurk on aga võrdne nurkkiirusega.\nω = 2πf (15)\nmillest edasi tuletades saame:\nAga siin omakorda võime ω asendada valemis 8 toodud kiiruse ja raadiuse avaldise kaudu, kus muudetud valem näeks välja sellisena:\nja edasi võime asenda valemi 9 põhjal alumise osa nimetaja tähisega l (kaare pikkus), kuna 2π on sama, mis φ.\nSeega saame kirja panna järgmise avaldise:\nKui vaatame valemeid (14) ja (16), siis näeme, et nad on pöördvõrdelised, ehk\nkus on sageduse mõõtühikuks 1/s (või s-1 ), mida nimetakse hertsiks (Hz).\nJa saame ka vastupidi\nSiin mõõtühikuks sekund (s). Juhime tähelepanu, et s on füüsikas tihti nii ajaühiku, kui teepikkuse tähis ja seepärast tuleb jälgida, et neid segamini ei aetaks.\nTöötava auruturbiini pöörlemiskiirus on 4000 p/min. Tööratta raadiuseks on 1020 mm. Arvuta turbiini tööratta piirdel asuva punkti joonkiirus, mille mõõtühikuks on m/s.\nr = 1020 mm = 1,02 m\nf = 4000 p/min = 4000:60 p/s\n1) Vastavalt valemile (15), leiame kõigepealt nurkiiruse ω = 2πf.\nMärkus: kuna arvutus on tehtud MathCad-i programmiga siis käsitsi arvutamisel võivad tulla vastuse saamisel ümardamise vahed. Kui aga teie kalkulaator võimaldab valida π ja kogu tehte korraga arvutada, siis peaks tulemus olema sama.\n2) Seejärel saadud nurkiiruse kaudu ka joonkiiruse.\nVastus: turbiini tööratta piirdel asuva punkti joonkiirus on 427.26 m/s


Hispaania keel - MAP[N]ALL.COM\nKeel - Hispaania keel\nKeel > Hispaania keel\nKuldajastul (17. sajandil) muutus kastiilia keel põhiliseks kirjandus- ja hariduskeeleks Galicias ja aladel, kus räägiti katalaani keelt. See põhjustas erinevates piirkondades mitmekeelsuse. 19. sajandi keskel sai ka katalaani keel kirjandusliku ja kultuurikeele staatuse. Tänapäeval on mõisted kastiilia ja hispaania keel sünonüümid ning esindavad rahvuslikku keelt, mida räägitakse Hispaanias ja 20 riigis Ameerika mandril (k.a Puerto Rico).\nKatar on riik Lähis-Idas Pärsia lahe rannikul. Piir Saudi Araabiaga (60 km), rannajoone pikkus 563 km.\nKaart (kartograafia) - Katar\nKaart (kartograafia) - Gibraltar\nKaart (kartograafia) - Costa Rica\nKaart (kartograafia) - Dominikaani Vabariik\nKaart (kartograafia) - El Salvador\nGuatemala on riik Kesk-Ameerikas. Riik piirneb Mehhiko, Belize'i, El Salvadori ja Hondurasega. Riigil on väljapääs Vaiksele ookeanile ja Atlandi ookeanile. Riigi pindala on 108 889 km² ning rahvaarv 13 276 517.\nKaart (kartograafia) - Guatemala\nKuuba on riik Ladina-Ameerikas. Ta hõlmab suurema osa Kuuba saarest ja seda ümbritsevad väiksemad saared.\nKaart (kartograafia) - Kuuba\nNicaragua on Kesk-Ameerika riik, mis piirneb põhjas Hondurase ja lõunas Costa Ricaga. Läänes uhuvad Nicaragua rannikut Vaikse ookeani lained ja idas Kariibi mere veed.\nKaart (kartograafia) - Nicaragua\n* Panama Forum (inglise keeles)\nKaart (kartograafia) - Panama\nKaart (kartograafia) - Puerto Rico\nBoliivia on riik Lõuna-Ameerikas Andides. Boliivia piirneb põhjas ja idas Brasiiliaga, lõunas Paraguay ja Argentinaga ning läänes Tšiili ja Peruuga.\nKaart (kartograafia) - Boliivia\nKaart (kartograafia) - Colombia\nKaart (kartograafia) - Ecuador\nKagus on piirijõeks Paraná jõgi. Selle lisajõgi Paraguay jõgi poolitab riigi põhjast lõunasse kaheks. Paraguay on merepiirita riik.\nKaart (kartograafia) - Paraguay\nMachu Picchu Peruu on riik Lõuna-Ameerikas Vaikse ookeani rannikul. Põhjas ulatub territoorium peaaegu ekvaatorini (puudu jääb vaid 4,3 km) ning piirneb Ecuadori ja Colombiaga, idas on naabermaaks Brasiilia, kagus Boliivia ning äärmises lõunatipus Tšiili. Kogu maad läbivad selgroona Andid.\nKaart (kartograafia) - Peruu\nKaart (kartograafia) - Tšiili\nUruguay Idavabariik on riik Lõuna-Ameerikas. Piirneb Argentina ja Brasiiliaga. Riik on nime saanud asukoha järgi Uruguay jõest idas. Edelas piirneb La Plata lahe ja lõunas Atlandi ookeaniga.\nKaart (kartograafia) - Uruguay\nKaart (kartograafia) - Venezuela


PÄEVAINTERVJUU Talvik ja Haukanõmm: meie ideed omastati ja marginaliseeriti, Ratas tahab meid puudliteks - Intervjuu - Arvamus\nPÄEVAINTERVJUU Talvik ja Haukanõmm: meie ideed omastati ja marginaliseeriti, Ratas tahab meid puudliteks\n18. november 2016, 13:34\nVabaerakonna fraktsiooni liikmed Artur Talvik ja Monika Haukanõmm tunnistasid täna Postimehe stuudios, et nende valitsusse kaasamise jutt muutus päev-päevalt väheusutavamaks ning nende ideed omastati ja marginaliseeriti.\n«Ametlik põhjendus on see, et nelja erakonnaga on justkui raske juhtida. Aga sisuliselt me saame aru, et raskuspunkt on selles, et me oleks mingisugused kohad ära võtnud. See kohtade jagamine ustavatele inimestele on kahjuks vanade erakondade veregrupis sees,» põhjendas Artur Talvik hommikul Jüri Rataselt kuuldud otsust.\nVabaerakonna ideed «omastati ja marginaliseeriti»\n«Kui on läbi käidud, et kohtade jaotus tuleb 5-5-5, siis meid sisse võttes jääks keegi ilma. Me ei räägi ainult ministrikohtadest, vaid ka nõunikest ja palju suuremast hulgast inimestest. Küsimus taandub poliitilise toiduahelani,» lisas fraktsiooni juht Monika Haukanõmm.\nTalvik leiab, et Vabaerakonna tülikus seisneb nende korruptsioonivastases hoiakus, mitte niivõrd maailmavaates.\nKui veel eile oli Talvik koalitsioonileppe suhtes optimistlik ja väitis, et nende ideid leidub seal küllaga, siis tänaseks ta seda mõtet enam ei jaga.\n«See oli PR-trikk – öeldakse, et oleme teilt häid ideid võtnud, aga tegelikult on seal vaid paar marginaalset asja. Ei ole meie ideesid seal sees,» teatas Talvik.\nHaukanõmme sõnul käituti nende ideedega põhimõttel «omasta ja marginaliseeri.» «Justkui on võetud meie ideed, räägitakse, et parteide rahastamist on vaja vähendada. Loomulikult parteide rahastamisest ei ole uues leppes midagi sees, vaid räägitakse, et riigikogu valimistele võib-olla peaks panema teatud kulupiirid.»\n«See, miks me ennast üldse valitsusse pakkusime, oli, et vähendada savisaarlaste leeri võimalusi,» jätkas Talvik, «meiega koos oleks Keskerakonna räpasem pool vähem nähtav olnud. Valitsuses olles saab ka kontrollida, kas lubaduste taga on õiged teod, mida üldsusele lubatakse.»\n«Täna on selge, et see valitsus võib jääda Savisaare pantvangiks,» lisas ta.\n«Opositsioonis saame olema erakondadega, kellel on nii suur poliitiline kogemus kui ka parlamentaarse töö kogemus,» leidis Haukanõmm, «eks nad peavad ümber harjuma ja meie ka. Meil on kokkupuutepunkte, aga see ei tähenda, et me peame leivad ühte kappi panema ja ühtemoodi mõtlema. Kindlasti mitte.»\n«EKRE on uus jõud ja mõned mõttes jälgib neid protsesse nagu meiegi – et see vana kartellierakondlik mõtlemine meie poliitmaastikult kaoks,» lisas Talvik.\nReformierakonna puhul avaldas Talvik lootust, et neil võiks hakata toimuma sisemine puhastusprotsess.\nEi uskunud kaasamisjuttu\n«Ausalt öeldes oli see meil väga pikalt selge,» ütles Talvik, et teiste erakondade juttu ei võetud väga tõsiselt, «andsime väga selge veksli, et öelge ei või jah, aga see «ei» ei kippunud üle huulte tulema.»\n«See oli puhtalt otsustamatus. Igas erakonnas oli neid, kes ütlesid, et Vabaerakonna häid mõtteid on vaja. Oli ka neid, kes meid kardavad, me ei ole väga mugav partner,» lisas Haukanõmm.\nPuudliks ei hakka\n«Jüri Ratas üritab nii meis kui EKREs leida selliseid toredaid puudleid, kes võiksid valitsusele head sõbrad olla. Aga me jälgime ikka väga terava pilguga – kui hakkavad need räpased poliittrikid jälle peale, siis me ennast tagasi ei hoia,» oli Talvik resoluutne.\nIRLi kaotatud nägu\n«See on tõesti meistriklass,» kommenteeris Haukanõmm Margus Tsahkna väidet, et see, mis tuleb, pole astmeline tulumaks.\n«Kui rääkida tulevast maksupaketist, siis see on väga selgelt tagurpidi astmeline tulumaks.»\n«Palju suurem probleem on ka see geneetiliselt sisse viidud korruptiivne käitumine Keskerakonnas, mida IRL ei saa muuta. Sammuke muutmise suunas oleks olnud siis, kui meiesugused oleks ka seltskonnas olnud,» lisas Talvik.\nVideo ⟩ Hardo Pajula intervjuu teadusmaailma kõigutanud bioloogi Rupert Sheldrake'iga (2) Loe artiklit\nSuur intervjuu! Maarja Vaino: me tahame ühekorraga nii üksi olla kui ka laulupidu pidada (6) Loe artiklit\nBalti riigid kardavad kõige rohkem maailma vaikimist (2)\nIntervjuu Poola ajaloolase ja diplomaadi Hieronim Gralaga\nElu peale diagnoosi: kuidas elada, kui aega on jäänud alla poolteise aasta? (11) Loe artiklit\nRaamatukoguhoidjast pornotäheks (2)\nIntervjuu pornotähe Lola Tayloriga\n«Joodikud, vargad, liiderdajad, tainapead» ehk psühholoogilised manipulatsioonid kirikus (9) Loe artiklit\nVIDEO Haridusjuht Kanuti gängidest: äkki ei nimetaks noorte suhtlemist jõukudeks ja kampadeks? (27) Loe artiklit Vaata videot\nVIDEO Agur: mitte kõik koolid pole valmis oma peaga mõtlema Loe artiklit Vaata videot\nVIDEO Reps: appi tuleb minna koolidele, kus õpitakse eksamite pärast (7) Loe artiklit Vaata videot\nVIDEO Ajaloolane Karsten Brüggemann: Saksamaal tänast päeva ei tähistata, kuid eestlastele on memoriaal vajalik (2) Loe artiklit Vaata videot\nPOSTIMEHE VIDEO Mati Talviku telekolleegid: «mida üldse õppida legendilt?» Loe artiklit Vaata videot\nKonstantin von Eggert: Putin võitis, Trump kaotas (7) Loe artiklit\nIlmar Taska: maailm ja poliitikud ei ole eriti midagi ajaloost õppinud (21) Loe artiklit\nMark Voyger: Venemaa hübriidsõda võib veel üllatusi pakkuda (23) Loe artiklit\nJuhtkiri: bardakk Tallinna teedeehitusega (1) Loe artiklit\nVIDEO Ligi meediavabadusest: ajakirjanikud teevadki poliitikutele liiga, kuid institutsiooni ei tohi kättemaksuks kasutada (10) Loe artiklit Vaata videot\nPOSTIMEHE STUUDIO Eksperdid: Trumpi ja Kimi diili taga on Hiina (23) Loe artiklit Vaata videot\nPOSTIMEHE STUUDIO Reps ja Ligi ühte meelt: idee ei ole saata kõik lapsed sundkorras lasteaeda Loe artiklit Vaata videot\nJuhtkiri: talumatu julmus – kuidas seda peatada? (19) Loe artiklit\nEttevõtja: linnadesse koondumine on paratamatu Loe artiklit\nPOSTIMEHE STUUDIO Telemees Kajar Kase poliitikas: kirjutasin Kaja Kallasele, et mul on unistuste amet (1) Loe artiklit Vaata videot


TABEL: Vaata, kui võimas reisidokument on Eesti pass teiste maailma riikidega võrreldes - Kasulik.ee\nEesti paigutati Henley&Partnersi tabelis viisavabaduselt 14. kohale. Kõige mõjuvõimsam pass on Saksamaa kodanikel, millega saab reisida viisavabalt kõige rohkematesse sihtkohtadesse.\nHenley&Partners viisapiirangute indeks on ülemaailmne riikide pingerida, milles arvestatakse riikide kodanike vabadust viisavabalt reisida.\nRohkem kui kümnendi on Henley&Partners analüüsinud globaalseid viisaregulatsioone, et anda iga-aastane ülevaade iga riigi või territooriumi kodanike võimalustest teistesse riikidesse viisavabalt reisida.\nIndeks moodustub koostöös rahvusvahelise lennutranspordi organisatsiooni IATA-ga, mille puhul on tegemist maailma suurimat andmebaasi omava firmaga, millesse on koondatud maailma riikide reisiinfo.\nRiike hinnati ennekõike selle alusel, kui palju on teisi riike maailmas, kuhu selle kodanikud saavad oma passiga viisavabalt liikuda. Tabelis paikneb Eesti maailma riikidest 14. kohal, kuid meid edestab viisavabalt reisimise võimaluste poolest Läti.\nTäit tabelit saab vaadata siit.


Honda TRX 520FA 6 22kW - auto24.ee\nAvaleht » Sõidukikuulutused » Mototehnika » Honda » Honda TRX 520FA 6 22kW\nHonda TRX 520FA 6 22kW - HondaCenter\nMootor: (518 cm³, 22 kW)\nLäbisõidumõõdiku näit: 1 km · hooldusraamat\nKäigukast: automaat (DCT)\nHind: 9790 EUR\nEksporthind: 8158 EUR\n180EUR/ kuu 6 kuud12 kuud18 kuud24 kuud30 kuud36 kuud42 kuud48 kuud54 kuud60 kuud66 kuud72 kuud\nlisatuled, Muu lisavarustus nagu Vints, sahk ja saha-adapter kuulub eraldi hinnakirja.\nvõimsus: 22 kW\nmootori maht: 518 cm³\nkütusepaak: 14 l\ntühimass: 331 kg\nTRX520FA6 on varustatud automaat käiguvahetus süsteemiga, mis teeb sõitmise ülilihtsaks. Lisaks on TRX520FA6 varustatud teada-tuntud elektrilise käiguvahetusega Electric Shift Program (ESP), mis võimaldab käikude vahetamise mugavalt vaid vajutusest nupule.\nKõige uuenduslikum lisa Honda TRX520FA6 puhul on juhtraua leevendi, mis teeb ATV-ga manööverdamise kergeks ja mugavaks.\nMasinale on paigaldatud võimas vesijahutusega 518-kuubikuline ühesilindriline OHV mootor, mis töötab uutel, parema võimsusjaotuse ja erksuse tagavatel EFI sissepritse seadistustel. 2014 aastast sai Foreman ka uue, esisilla lukustusega TraxLok 2WD/4WD ümberlülitussüsteemi.\nMasina väljanägemine on läbinud täieliku uuenduskuuri. Uus TRX520FA6 on muudetud ergonoomiliselt veelgi mugavamaks, mis teeb töötegemise selle ATV-ga lihtsaks kui lapsemäng ning vaba aja veetmise meelelahutuslikumaks kui kunagi varem.\nRae vald, Tuleviku tee 2, Harjumaa 75312\nE-R 10-18; L 10-14\nKüsimus on: PrivaatneAvalik\nPrivaatne küsimus ja selle vastus on nähtav ainult küsijale ning vastajale.\nAvalik küsimus ja selle vastus muutub nähtavaks kõikidele kasutajatele. Seda ainult juhul, kui nii küsija kui vastaja on nõus küsimuse avalikustamisega.\nMaksimaalne sõnumi pikkus on 1000 tähemärki\n300 €9790 €\n3000 €9790 €


Amy Winehouse'i isa Lady Gagale: ”Maksa 10 miljonit ja saad kehastada mu tütart!” - Buduaar\nAmy Winehouse’i isa Lady Gagale: ”Maksa 10 miljonit ja saad kehastada mu tütart!”\n29. juuli 2012 | 00:05\nAmy Winehouse'i isa ei ole väga põnevil Lady Gaga ideest kehastada aasta aega tagasi surnud lauljatari tema eluloofilmis.\nAmy Winehouse’i isa ei ole väga põnevil Lady Gaga ideest kehastada aasta aega tagasi surnud lauljatari tema eluloofilmis.\nMitch Winehouse pani Lady Gaga unistusele kehastada kadunud Amy Winehouse`i kõva hinna.\n”Kui Gaga annab mulle 10 miljonit naela, võin ma asja üle järele mõelda,” kommenteeris Mitch asja ajalehele Daily Star. ”Minu meelest oleks mõistlik anda roll mõnele inglasest näitlejale, kuigi Gagal on rolli jaoks isegi välimust. Võiksime asja ehk isegi kaaluda.”\nVarem laitis 60-aastane Mitch idee filmist täielikult maha. ”Filmist saaks vaevalt ilma muusikata asja ja me ei loovuta iial laulude õigusi,” sõnas ta detsembris.\nAmy Winehouse`il oli suur mõju noorele Lady Gagale, enne kui ta kuulsaks sai. 26-aastane poptäht on öelnud, et siis, kui tal olid tumedad juuksed, ajasid inimesed ta Amy`ga segamini.\n”Armastasin teda tohutult. Siis, kui temast tuli staar, ei olnud mina veel keegi. Mul olid väga tumedad juuksed ja tänaval tulid inimesed pidevalt mulle ”Amy” ütlema. Nad tõepoolest arvasid, et ma olen tema,” avaldas Lady Gaga.


Bulking, iga lihasgrupp 2x nädalas\nFebruary 23, 2019, 17:03:25\nAuthor Topic: Bulking, iga lihasgrupp 2x nädalas (Read 10247 times)\n« on: October 31, 2016, 13:36:26 »\nOlen hetkel bulking faasis, toitumine on paigas ja vaba aega palju, see võimaldaks mul käia trennis ca 6x nädalas.\nSelle asemel et teha nö. "bro spliti" kus tõmmata iga lihas täiesti sodiks iga trenniga, tahaks teha ühele lihasele 2x nädalas (st iga 5 päeva tagant).\nOletame et kava on selling:\nPUSH (rind, triits, õlg)\nPULL (selg, biits, alaselg)\nLEGS (jalad, kõht)\nMitu harjutust peaksin ÜHES trennis näiteks rinnale tegema?\n3x10 Rinnalt surumine kangiga\n2x Rinnalt surumine pos. pingil hantlitega\n... oleks optimaalne? 6 seti. Või peaks tegema 9-12 seti?\nIse mõtlesid nii, et Jalad: 9 seti, Selg: 7 seti, Rind: 6 seti, Õlad: 5 seti, Biits: 4 seti, Triits 4seti - ja seda kõike siis 2x nädalas.\nEesmärk mass, lihase kasvatamine.\nRe: Bulking, iga lihasgrupp 2x nädalas\n« Reply #1 on: October 31, 2016, 14:25:06 »\nTreeningmahu kohta: http://www.aworkoutroutine.com/optimal-workout-volume/\nSodiks treenimise kohta mõtteainet:\n« Reply #2 on: October 31, 2016, 16:11:08 »\nRind 11 seti ja 1 dropset\nÕlg 6 seti\nTriits 6 seti\nSelg 11 seti\nBiits 6 seti\nJalad 18 seti\n« Reply #3 on: November 28, 2016, 23:14:16 »\nQuote from: zwen15 on October 31, 2016, 14:25:06\nSodiks treenimise kohta mõtteainet: http://www.youtube.com/watch?v=iM5DKL4q3s8\nPeaks häbi olema sellise "mehe" videosid siia lisada selle tegelase suust tuleb ainult sooja sitta.\n« Reply #4 on: November 28, 2016, 23:52:11 »\nQuote from: Revo on November 28, 2016, 23:14:16\nTal rohkem tarkust ja kogemusi jagada kui enamikel eesti "ekspertidel" kokku.\nSeda ütlen küll, et ta on tavapärase sotsiaalmeedia töö orki langenud kus raha teenib hulga sisu tootmise eest ning võimalikult suure hulga draama tekitamisest. Ehk osa sisu on rämps, kuid seda võib öelda praktiliselt ükskõik kelle kohta. Igaüks on teatud määral sitta tootnud.\nKuid sellegi poolest on suur osa tema infot väga hea. Lahanud uuringuid, viidanud teadusartiklitele, põhjalikult rääkinud steroididest, avalikustanud erinevaid kulturismimaailma telgitaguseid jms.\nTuleb lihtsalt mõistlik filter sisu ja enda aju vahele panna ning muud midagi.\n« Reply #5 on: November 29, 2016, 08:24:51 »\nblahal liiga tihti katus sõidab ja tema nõu on väga "hit or miss". tema asemel soovitaks kuulata tegelasi nagu eric helms, mike israetel, greg nuckols. alan aragon toitumise kohta.\n« Last Edit: November 29, 2016, 08:29:42 by visionofdisorder »\n« Reply #6 on: November 29, 2016, 09:44:45 »\nEi ole häbi . Antud videos on mõtteainet sodiks treenimise mõtekuse kohta nagu eelmises postituses video sissejuhatuseks kirjutasin.\nMa ei arva sugugi, et Blaha suust tuleb puhast kulda. Holger võttis asja hästi kokku.\n« Reply #7 on: November 29, 2016, 10:21:09 »\nQuote from: visionofdisorder on November 29, 2016, 08:24:51\nblahal liiga tihti katus sõidab\nHuumorisoon on ka inimestel erinev.\n« Reply #8 on: November 29, 2016, 10:40:41 »\nmujal maailmas on see tüüp nii maha tambitud kui võimalik, juutuubi fitness-kogukonna suurim naljanumber, aga siin öeldakse, et huumorisoon ja ekspert. suht oodatud tegelt.\n« Last Edit: November 29, 2016, 10:45:03 by visionofdisorder »\n« Reply #9 on: November 29, 2016, 12:17:35 »\nLihtsalt jutu jätkuks - ilma mingi suurema agendata - Nortonit nimetavad ka paljud "fitness-maailma suured" naljanumbriks. Seda blaha-meest ei ole väga üldse kuulama juhtunud. Igaüks leiab ikka endale sobivad eeskujud..\nseri.jpg (3.56 kB, 171x96 - viewed 761 times.)\n« Reply #10 on: November 29, 2016, 12:19:22 »\nQuote from: visionofdisorder on November 29, 2016, 10:40:41\nYoutube fitness-kogukond on üleüldse naljanumber. Selle kogukonna arvamuse laiemas mõistes võiks üldse prügikasti visata. Draama müüb ning kõik tahavad tükki rahapirukast. Targem on see kes ei kuula kogukonna arvamusi vaid otsustab iga video kohta ise kas oli väärt vaatamist või mitte.\nKogu sotsiaalmeedia on naljanumber tegelt.\nMa olen mitmete maailma suurte fitnessinimede sõbralistides või gruppides Facebookis ning saasta mida 24/7 toodetakse on ikka jube vahest lugeda. Absoluutselt igaüks on kellegi teise kõri kallal. Kõik teevad üksteist maha, tögavad, sõimavad jne.\nLayne Norton'it on ennast ka omajagu põrgupõhja maha tambitud ja ka piisavalt suure hulga fitnessimaailma poolt. Kõik on saanud oma osa.\nÄrge olge lambad kes masside arvamustega kaasa jooksevad.\n« Reply #11 on: November 29, 2016, 12:52:02 »\nIse teen ka 2x läbi lihased.\nSuuremad lihased 3 harjutust igas 2 tööseeriat ja väiksemad lihased 2-3 harjutust ja igas 2 tööseeriat.\nOn väikseid erinevusi - ala rinna-selja lõppu pull-over mis oleks nagu mõlemale ja sealt üks harjutus juurde. Vahest juhtub , et teen üldse ühe tööseeria mõnda harjutust.\nKui tööseeriaid vähe ehk "kiire kick-ass" treening, siis võib vabalt lõpuni pingutada. Minu arust palju kurnavam on teha maratontrenne, kus kuhjame liigselt tööseeriaid ja viimaseid seeriaid tehes ongi tunne nagu vägistaks ennast. Kas teed ühe KORRALIKU tööseeria täiesti lõpuni või üritad pingutada 5 "korraliku" tööseeriat täiesti lõpuni - on ju vahe ilmne, mis ajuga toimub. Lihas ei vaja palju seeriaid ja suurem osa töö tehakse nagunii esimeste korralike tööseeriatega.\nAga see möönan puhtalt mu isiklik lähenemine ja nii ma teinud viimased aastad.\n+ muidugi kasutada tuleks ikkagi enda jaoks võimalikult suuri raskusi. Ükski lihas ei kasva edevuse pärast või lihtsalt lampi läbi liigutades.\n« Last Edit: November 29, 2016, 12:55:06 by Joker »\n« Reply #12 on: November 29, 2016, 13:44:45 »\nQuote from: ArchangelEST on November 29, 2016, 12:19:22\njajah, kõik on lollid. gotcha.\nisiklikult ei lähegi kaasa mingi "massiarvamusega" aga blaha on ikka mitu levelit allpool sellest üldisest saastast. ja ma pole ka mingi nortoni ülistaja. ma ei hakka igat blaha videot nüüd eraldi vaatama ja analüüsima kui ma tean, et enamus mis sellest suust välja tuleb on sitt.\nPS zweni lingitud videoga pole ma nõus, kui nüüd veidi asjalikumalt rääkida. 48 tunni reegel kehtib rohkem algajatele. blaha üks suurim viga ja põhjus, miks ta eriti progresseerunud pole mitu aastat, ongi see, et ta kasutab liiga "kergeid" töömahu-väheseid kavasid (5x5 jne). tal on väga pealiskaudsed arusaamad.\n« Last Edit: November 29, 2016, 13:48:02 by visionofdisorder »\n« Reply #13 on: November 30, 2016, 10:20:50 »\nhttps://www.facebook.com/LayneNorton/videos/10154841593072975/ no kas ei ole ikka naljakas\n« Reply #14 on: November 30, 2016, 11:00:02 »\n"I am also willing to go to great links to make him feel 'safe', since he claims that he feels his life is threatened including undergoing a weapons screening and having security at the event. "


Teoreetiline ülesanne füüsikutele | Tuulelohelend\nSegaduses turistid, minu lemmikud (Berliin)\nTeoreetiline ülesanne füüsikutele\n04.09.2007 photoblog, tavalineBerlin, Germany, Italy 2007, lost, map, police, touristsepp\nKatusel käivad mingid ehitustööd ja akna taha on pargitud tõstuk – selline kast, mis otse üles tõuseb: käärtõstuk. Mina olen kolmandal korrusel (aknalauast maani umbes 7m), tõstuk on maksimaalselt lahti. Tõstuk on pargitud paralleelselt majaga ja ta kere laius on ca 2m (vt. andmeid lingist). Tõstukil on 2 meest, kogukaaluga, noh, ca 160kg (ebaoluline teave).\nNüüd rangelt teoreetiline ülesanne füüsikutele:\n– kui tugevat jõudu peab etteantud kõrgusel rakendama, et see asi ümber lükata (ilma sellel olevate meesteta)?\n– kas tavaline harjavars selist pinget kannatab? ilmselt mitte. aga diivan?\nSest mida teeb üks töökorras, ohutusnormidele vastav tõstuk, kui temaga üles-alla sõidetakse? Piiksub…\n← Hypnotoad Productions Inc.\tOh joy →\n10 thoughts on “Teoreetiline ülesanne füüsikutele”\n04.09.2007 at 12:50\nMaja kõrgus ja harjavarre materjal on ka olulised andmed:)\n04.09.2007 at 13:00\nkui juba lükkama hakata, siis ikka koos meestega. muidu ajavad püsti tagasi ja siis kogu vaev asjatu.\n04.09.2007 at 13:03\nMa ootasin ülesande püsitust pigem selliselt – kui kaua see kaadervärk peab piiksuma kuni Sepp ta oma tigedusega ümber lükkab. Sepa puhul pole ümberlükatava mass kunagi erilist rolli mänginud…\n04.09.2007 at 13:06\nOlulised andmed on tegelikult tõstuki kaal ja raskuskeskme asukoht. Sõltuvalt raskuskeskmest tuleb valida harjavarre pikkus.. tõenäoliselt jääb ka 5m harjavarrest väheks. Rakendatava jõu suurus sõltub vajaliku harjavarre pikkusest – mida pikem harjavars seda vähem jõudu on vaja.\n04.09.2007 at 14:04\nSepp, mulle nii meeldib su õelus : )\n04.09.2007 at 17:42\nmul on tunne, et mõne võrra parem plaan oleks siduda platvormi külge nöör ning siis vastava kauguse pealt tõstuk hoopis ümber tõmmata. sellisel juhul oleks ka lihtsam põgeneda – oleksid sündmuspaigast kaugemal kui lükates\n05.09.2007 at 8:36\nSepp-Sepake, sa unustasid, et käärtõstukitel on tugijalad, millised saavad enne töö alustamist laiali tõmmatud, kui tõstuki otsa ronivatel meestel vähe mõistust ja eluisu jagub. Jalgu on neli ja nende abil aetakse tõstuki kere kenasti loodi (seks otstarbeks on tõstukitel isegi kaunikujuline pisike vesilood küljes).\nMa niisama. Ajasin ülesannet keerulisemaks. Kui vana on kojamehe vanaema?\n05.09.2007 at 10:20\nSeda minagi mõtisklema jäin, kui aknast välja vaatasin – minu meelest need labad laiali ei olnud. A ma võin eksida. Samas, tead võib-olla ütlust: kui ehitaja tööriistavöö seda pidi peale paneb, et haamrid varbale ei kuku, on ta juba kvalifitseeritud tööjõud…\nRaskuskeskme teadmise vajalikkus on mõistetav, ent otse lükates ei ole tegemist kangiefektiga, seega kuidas mõista “mida pikem harjavars seda vähem jõudu on vaja”?\n05.09.2007 at 19:35\nSepp, mida pikem harjavars, seda rohkem inimesi saab sellest kinni haarata (ja lükata;)\n05.09.2007 at 20:58\ntõstuki kaalu (ja keerukamal juhul – kaalujaotust) on ka vaja.


Et Astangu projekt elas hiljem üle suuri muudatusi, kolisid kõik ideed ja mõtted TTÜ seinte vahele üle. Kakk hakkas dotsent Jüri Vilipõllu juhendamisel kirjutama magistritööd Eesti akadeemilises sfääris täiesti uudsel teemal, uurides puuetega inimestele mõeldud infotehnoloogilisi lahendusi. Mida enam asjaga tegeletud sai, seda enam selgus tegelike vajaduste suurus - 1993. aastal Eesti Invaühingute Liidu egiidi all TTÜ-s korraldatud puuetega inimeste arvutikursused tundusid olevat tilk merre (keda tollane tegevus lähemalt huvitab, võib näiteks kirjutada mõnele tollasele õpilasele ja järele uurida). Ja nii see algas.\nKakk alustas koos kahe endisest õpilasest kaastöötajaga, Aare "Pusa" Puusepa ja Taavi "David" Tuisuga (kes kõikide kiusatustest ja raskustest hoolimata jäid laboriga seotuks lõpuni) TTÜ arvutuskeskuses nokitsemist. Tööruumiks sai tuba AK-141, kus ametlikult oli "sisse kirjutatud" 14 (!) inimest, õnneks oli reaalselt kohal umbes poole vähem - kapitagune nurk jäi pikaks ajaks Kaku ja tema jüngrite pesapaigaks. Eesti Teadusfondi grantiga õnnestus hankida üks arvuti, mille abil sai tollal siinmail veel vähetuntud Interneti-nimelisest võrgust otsida teavet mujal maailmas tehtava rehabilitatsioonialase töö kohta (püsiva Interneti-nakkuse oli Kakk saanud 1991. aasta kevadel toimunud õppepraktikal Vaasa Tehnoloogiainstituudis). Varsti hakkas ka idanema pöörane idee omaenese võrguserverist, mis oleks pühendatud puuetega inimeste probleemidele. Loomulikult aga puudusid igasugused rahalised vahendid... Tuleb ka arvesse võtta, et peaaegu kogu labori ajaloo jooksul tehti seda palga mõttes n.ö. hobi korras (v.a. üks lühike periood) - kõik osalised olid TTÜ palgal kas siis õppejõu, teaduri või insenerina ja täitsid muidugi esmalt oma põhikohuseid.\n1994. aasta kevadel sai Kakk magistrikraadi ning oli üks väga vähestest puuetega inimestest, kel õnnestunud nii hea haridus saada, samamoodi oli ka väitekiri "Puuetega inimesed ja infotehnoloogia" esimene teadaolev sellealane teadustöö eesti keeles. Magistrantuurist sai sujuvalt doktorantuur (professor Rein Jürgensoni juhendamisel) ning mõtted omaenda uurimisüksuse rajamisest tiksusid omasoodu edasi. Magistritöö baasil ilmus järgmisel, 1995. aastal ka monograafia "Puuetega inimesed ja infotehnoloogia - Mis? Kuidas? Miks?".\n1994/95 õppeaastal võeti ette üritus käivitada TTÜ-s kaks eriotstarbelist õppeainet - üht üldharivat loengukursust (vältimaks värskete tehnikaspetsialistide masendavat ignorantsi puueteküsimustes; parimaks tõestuseks selles osas on Eestis valdav osa tollasest arhitektuurilisest keskkonnast) ja üht erialasemat arvutispetsialistidele. Vaatamate kursuse läbinute heale hinnangule ja mitmele arvestatava tasemega kirjalikule tööle tuli paraku tunnistada praktilist läbikukkumist - Eesti inimeste teadlikkus polnud veel puu otsast alla tulnud.\n4. Apollos, Vanalinn ja muud tegemised


Dialoogid helilooja Valentin Silvestroviga — Sirp\nDialoogid helilooja Valentin Silvestroviga\nMuusikadokumentaal „Dialoogid. Helilooja Valentin Silvestrov”, režissöör, operaator ja stsenarist Dorian Supin. Produtsent Reet Sokmann, Minor Film 2008, 82 min. Esilinastus 18. II Tallinna Kinomajas. Portreteerida filmiversioonis üht tänapäeva kuulsamat heliloojat – Dorian Supin on valinud oma linateose „Dialoogid. Valentin Silvestrov” kaameraobjektiks ukraina helilooja Valentin Silvestrovi (s 1937) – pole just lihtne ülesanne. Ei peagi olema, kui on ette teada, kuidas filmi kompositsioon võiks vaataja vaimus kujustuda linapildiks ühest tähelepanuväärsest kultuuriheerosest. Ja tõesti, ei peagi olema, kui on teada ka, et Valentin Silvestrov on Arvo Pärdi, Gia Kantšeli, Edisson Denissovi ning Sofia Gubaidulina mitte ainult mõtte-, vaid ka põlvkonnakaaslane.\nNeed seosed ilmuvad linateoses aga ikkagi vaid siis, kui Valentin Silvestrovist kui isiksusest ja muusikust räägivadki Sofia Gubaidulina, Andrei Volkonski ja Arvo Pärt. Silvestrov ise räägib filmis mõistagi samuti, kuid ega me temalt kuigivõrd analüütilist või filosofeerivat juttu ei kuule. Välja arvatud ehk episoodides, mis puudutavad tema muusika esitamisnüansse – seal esineb ta kompromissitu loojanatuurina. Ma arvan, et „Dialoogid. Helilooja Valentin Silvestrov” on hea ja huvitavalt kokku pandud muusikadokumentaal kui portreefilm, ent filmi kui terviku hindamisel on mõned momendid ehk veidi problemaatilisedki.\nKõigepealt tundub mulle, et filmi formaat (82 minutit) on sellise lavastusliku lahenduse jaoks natuke liiga pikk. Kui kompositsiooniline väljund oleks valitud teine – näiteks Valentin Silvestrovi kui isiksuse kujunemislugu –, siis oleks see ehk „täiega” pildilise materjali välja kandnud. Kõnealuses linateoses näeme me ikkagi pigem fragmentaariumi suhteliselt vabas vormis valitud-käsitletud intervjuudest, kontserdiepisoodidest ja vähestest ajaloohõnguga kroonikakaadritest. Paraku on nõukaaegsete noorheliloojate pildilisel kujutamisel ka see üsna levinud iseärasus, et neist püütakse takkajärgi teha märterlikke figuure. Olid nad siis seda või polnud (Valentin Silvestrov oli oma ajastu kunstipõhimõtete märter päris kindlasti!), kuid see situatsioon tuleks vaatajale pildiliselt ehk rohkem lahti mängida, olgu dokumentalistika või intervjuude abil. Dorian Supini filmis välja käidud variant, kus tollast asjade tagamaad seletavad helilooja Sofia Gubaidulina ja klavessinist Andrei Volkonski – sellest jääb vaatajale minu hinnangul ehk natuke väheks. Teine asi on mõistagi see, et režissöör pole ju taotlenudki mingit erilist sotsiaalset teravust.\nValentin Silvestrov kui loomenatuur praeguses ajas – sellele näib olevat suunatud selle filmi kunstiline teravik. No ja eks anekdootlikult pikantseidki momente avaneb kõnealuses linateoses, näiteks kui dirigent Igor Blažkov räägib, kuidas tollane KGB pidas ühte Weberni dodekafoonilise teose salvestust, mida eetris esitati, mingiks šifreeritud informatsiooniks. Või Silvestrovi olukord Kiievi konservatooriumi lõpetamisel, kus talle lõpudiplomit ei tahetud välja anda põhjendusel, et „noor helilooja ei tea, millist muusikat nõukogude proletariaat praegu vajab”. Silvestrov ise kommenteeris seda üsna leebelt sõnadega, et teda kiusati omal ajal taga just reeglite rikkumise pärast. Reeglid viiekümnendate Nõukogude Liidu kunstielus lähtusid, teadagi, sotsialistlikust realismist. Minevik minevikuks, kõige tabavamalt iseloomustab filmis heliloojat viiuldaja Tatjana Grindenko: „Sellistes inimestes nagu Silvestrov on peidus mingi kõrgem veendumus, nad lihtsalt tegutsevad”. Vaatamata kultuuriametnike kehtestatud reeglitele.\nKui kuuekümnendate aastate Silvestrov oli dodekafooniast lähtuv avangardist, siis seitsmekümnendatel pöördus ta juba neoromantismi radadele. Heakõlaline meloodia ning meloodiline fraas said tema jaoks nüüd erilise tähenduse. Selle kinnituseks näeme filmis päris mitmeid episoode, kus Silvestrov töötab proovisaalis koos interpreetidega ning laseb neil tundeliseks viimistleda iga fraasilõpu. Huvitav on helilooja kommentaar oma loomingulisele stiilipöördele: „Avangard on oskus avangardist eemalduda”. Arvan, et kõige sisutihedamaid kaadreid näeme just filmi lõpuosas, kus Silvestrovi muusika tõlgendamisest räägivad mitmed tuntud interpreedid. Kui Andres Mustonen konstateerib, et Silvestrovi muusika seab esitusele väga suuri nõudmisi, siis viiuldajast dirigent Gidon Kremer täpsustab, et „tuleb vabaneda neist noodimärkidest, mis Valja on paberile pannud” ning minna muusikuna nende noodimärkide taha. Nähtavast ja nähtamatust, kuuldavast ja kuuldamatust ning väljendatavast ja väljendatamatust räägib kujundlikult ka Silvestrov ise: „Teos on partituuris olemas, nüüd tuleb öelda vaid üks võlusõna, ja see teos hakkabki elama!”. Tundub, et kõnealune film ongi suuresti tolle interpretatsioonilise võlusõna otsimisest ning selle leidmise võimalikkusest.


Läänemere piirkonna digitaalse koostöö projekt DIGINNO jõuab lõpule » ITL\nLäänemere piirkonna digitaalse koostöö projekt DIGINNO jõuab lõpule\nLäänemere piirkonna digitaalse koostöö projekti DIGINNO viimane konverents "Digital Future of the BSR?" toimub 15. detsembril virtuaalselt, et tutvustada projekti tulemusi ning arutada digitaliseerimise tuleviku üle.\nKogemusi jagavad Läänemere piirkonna era- ja avaliku sektori esindajad.\nKutsutud on projektipartnerid, koostööpartnerid ja teised Läänemere piirkonna era- ja avalikust sektorist, kes on huvitatud digitaliseerimisest ja tõhusate süsteemide väljatöötamisest logistika ning avalike või eraettevõtete jaoks.\nTule ja saa osa põnevast konverentsist piirkonna digitaliseerimise tulevikust! Registreerumine.\nDiginno BSR (Digital Innovation Network) on INTERREG Baltic Sea Region programmi 2014-2020 poolt finantseeritud projekt, mille eesmärk on kiirendada Läänemere piirkonna liikumist toimiva digitaalse ühtse turu suunas.


Атырау купить закладку мефедрон, кокаин, героин, скорость меф ск, мдма, амфетамин, гашиш, экстази, шишки, бошки, шишки. Töötajad\nШымкент купить закладку мефедрон, кокаин, героин, скорость меф ск, мдма, амфетамин, гашиш, экстази, шишки, бошки, шишки. Lasteosakond\nsource site Sündmused lastele\nsource link Kasulikud lingid\nhttps://bearloges.com/znamensk.html Näituse- ja konverentsisaal\nКупить закладку кокаин, мефедрон, героин, скорость меф ск, мдма, амфетамин, гашиш, экстази, шишки, бошки, шишки Haruraamatukogud\nsource link https://chemistcheerful.com Toomas Reinpõld Vooremaa (2012) 9. august, nr. 91, lk. 8.\nsource Enamjaolt Jõgevamaa raamatukoguhoidjatest koosnenud reisiseltskond külastas tänavu juuni lõpus ja juuli algul Taanimaad. Eelmises osas oli juttu sellest, kuidas reisihuvilised kuninglikus Taanis mereäärse maa avastasid.\nАнгарск купить закладку мефедрон, кокаин, героин, скорость меф ск, мдма, амфетамин, гашиш, экстази, шишки, бошки, шишки. Kolmanda reisipäeva, 1. juuli varahommikul oli taevas tinahall ja kallas tugevat vihma, mis küll korraks hoo maha võttis ning seejärel tugeva sajuga jätkus. Ometi tuli hotellist väljumise ajaks päike pilve tagant välja ning päev algas virgutava jalutuskäiguga Odense linnas, mis on oma nime saanud Skandinaavia mütoloogia ja peajumala Odini järgi.\ngo Muinasjutukirjaniku lapsepõlvemaalt Egeskovi lossi ja aedadesse\nsource url See linn on ka H. C. Anderseni sünni- ja lapsepõlvelinnaks. Nii võib Odenses kohata skulptuure, mille loomist on inspireerinud Anderseni muinasjutud. Loomulikult tutvusime me seal ka kuulsa kirjaniku muuseumiks muudetud lapse- põlvekoduga. H. C. Anderseni kohta tasub mainida, et juba nooruses oli tema sooviks kuulsaks saada. Kuulsaks ta saigi ja kirjaniku tipphetk saabus tema eluõhtul, samuti valiti ta oma kodulinna aukodanikuks. Selle sündmuse kohta tehtud maali võib sealses muuseumis ka vaadata.\nenter site Odensest viis sõit reisiselts- konna edasi kahekümnel hektaril laiuva Egeskovi järvelossi ja selle juurde kuuluva aia juurde. Seda 600 aastast renessansslossi ja selle 300 aastast aeda külastab igal aastal rohkem kui 200 000 turisti. Selle lossi ümber võib jalutada erinevas stiilis kujundatud aedades. Näiteks 100 erineva sordiga fuksiaaias.. millest mõned on isegi kuni 80aastased. Samuti klassikalises renessanss-stiilis kujundatud Valges aias, suures bambuslabürindis, veeaias, roosiaias. Praegune Egeskovi krahv on suur motospordi huviline ning seetõttu võib kunagises lossi- talli hoones avastada vanasõidukite muuseumi, mis eelkõige meeste pilke püüab. Sealses põnevate ja kiiskavalt läikivate vanade sõidukite keskel võib tõesti ennast päris pikaks ajaks uudistama unustada. Autode kõrval on sealse muuseumi eksponaatideks ka väikelennukid ja isegi kuumaõhupall. Neljanda reisipäeva õhtul sõitsime üle Väike-Belti silla ja jõudsime Jüütimaale, mille maastik erineb muust Taanimaast oluliselt.\ngo Ajalooline Ribe ja nüüdisaegne suvituspaik\nКупить закладку кокаин, мефедрон, героин, скорость меф ск, мдма, амфетамин, гашиш, экстази, шишки, бошки, шишки Neljanda reisipäeva hommik algas 8. sajandil rajatud Ribe linna külastamisega, mis asub Taani edelaosas. Ribe linn on olnud 9.-10. sajandil Skandinaavia tähtsaim kaubanduskeskus. Ribe linn on oluline oma vahvärkmajade, vanaaegsete tänavalaternate ja munakivisillutisega tänavatega. Linna keskuses asuvatest majadest kuulub 110 hoonet riikliku kaitse alla.\nhttps://flexmarkdrugs.com/nazarovo.html Sellel reisipäeval külastasime ka Taani läänerannikul asuvat Romo saart, kuhu pääseb tammile rajatud maanteed mööda. Selle paiga peamiseks iseloomustajaks on tõus ja mõõn. Mõõna ajal jääb peaaegu kogu väin kuivaks. Sealne läänetuul toidab lugematul arvul tuulegeneraatoreid. Tuul on ranna-äärse tele aladele kuhjanud suuri liivaluiteid. Saarel asuvad sinise lipu rannad, tõus ja mõõn ning kohati kilomeetri laiune liivaala mereääres annavad sellele paigale erilise tähenduse ja pakuvad võimalusi erinevateks sportlikeks meelelahutusteks.\ngo site Suplemiseks oli ilm Eesti reisiseltskonna sinna saabudes liiga jahe. Enamik inimesi hingas täiel rinnal mereõhku kerges riietuses, Ainult üks väike rannapiiga silkas rannariietuses tuulest vahuseks puhutud lainetavas merevees. Omaette vaatamisväärsus oli tõepoolest luidetest umbes kilomeetri kaugusel asunud rannajoon, milleni võis sõita otse luidete vahel lõppenud asfaldilt kõvaks tallatud liivast ranna-ala mööda. Sõidetud sinna oligi ja mitmeid masinaid liikus mõlemas suunas, sealhulgas isegi busse. Imestama pani tõsiasi, et ühtegi tualetti rannajoone lähedal pehme rannaliiva lähistel näha ei olnud. Võib-olla tulenes see jahedast ilmast. Kilomeetri kaugusele teisele poole luiteid vaevalt keegi tualetti jooksma hakkaks. Luidete taga, n-ö maa poolel asusid rannaäärsed toitlustus- ja ilmselt ka õhtused lõbustusasutused ning muud ärid. Lisaks suured telkimise ja "haagissuvilate rajoonid". Nii mastaapset pilti suvitusrannast Eestis kusagilt ei leia. Pärastlõuna kulges raamatukogusid külastades. Vejle nn vallaraamatukogus asub Egtvegi linna kultuurikeskuses nimega Roberthus, samamoodi ka veidi väiksem raamatukogu Jellingis, majas nimega Byens Hus. 2010. aastal läksid Taani raamatukogud üle iseteenindamisele, mis toimub laenutus- ja tagastusautomaatide kaudu. Korraldus on veel uus, kuid kas ka säästlik? Kulud tööjõule raamatukogutöötaja näol küll vähenesid, kuid samas tuleb ju investeerida turvaseadmetesse. Ja kuidas lahendada inimeste suhtlemisvajadus?\nКупить закладку кокаин, мефедрон, героин, скорость меф ск, мдма, амфетамин, гашиш, экстази, шишки, бошки, шишки Kopenhagen kui turismilinn ja rahvaste paabel\nwatch Nii mõtleme meie, Taanis neid küsimusi pole. Keskus on pidevalt täis erinevate huvidega inimesi, sündmusi ja tegevusi seal jätkub. Turvaseadmed aga on iseenesestmõistetavad.\nhttps://samuraistuffshop.com/hotkovo.html Viies reisipäev viis eestlastest reisiseltskonna Taanimaa pealinna Kopenhaagenisse. Linna, mis asub roheliste põldude ja sinise mere vahel. Meri oli seal tõepoolest kõikjal pilkupüüdvalt sinine. Varem Kopenhaagenis mitte käinud inimesena on kõike Taanimaa ja selle pealinna kohta kirja pandut keeruline kommenteerida, kuid kuidagi hubane ja meeldiv võrreldes nii mõnegi muu suurema linnaga on see tõepoolest. Christiansborgi loss, Marmorkirik, Kuningaloss ja kuninglik park, sajanditevanused kirikud, raekoda.\nfollow url Ja muidugi linna sümbol - Väike merineitsi. Tahtmata rikkuda kellegi ettekujutust või muljet selle väikesest skulptuurist, võib pigem arvata, et tabava ja laiadele rahvahulkadele meeldiva legendi juurde lisamisel mistahes ehitisele, rajatisele, skulptuurile võib ka üsna tavalise kujukese ikooni staatusesse tõsta. Merineitsi skulptuuri voorisid vaatama terved bussitäied turiste ning sealsamas lähedal asunud sadamas seisis tõeliselt suur ja uhke ristluslaev. Merineitsi ümber tungles väga erinevate rasside esindajaid ning väga erinevaid keeli kõnelevaid inimesi, kellest paljud ennast selle skulptuurijuures fotografeerida soovisid. Kopenhaagenis külastasime ka sealset tõeliselt uhket ning nüüdisaegset raamatukogu "Must Teemant". Sealne noor šarmantne ja elavaloomuline raamatukogu töötaja suutis meile anda väga põhjaliku ülevaate selle raamatukogu tööst ning tegemistest. Kopenhaagenis viibides oli kätte jõudnud reisi viimane päev ja paljud meist tahtsid lõpuks ka omal käel Taani pealinnas pisut ringi vaadata. Selleks ka võimalus anti ning kel oli soovi ja tahtmist, võis minna põhjalikumalt tutvuma kuningalossiga, kes -tahtis, tegi kaasa kanalitiiru väikesel veesõidukil koos kohapealse giidiga, kes käis niisama kauplustes uudistamas.\nhttps://samuraistuffshop.com/bobrov.html Kui hommikune Kopenhaagen võttis meid vastu kerge vihmasajuga, siis pealelõunases Taanimaa pealinnas särav päike sundis juba pisut varjugi otsima. Kui nõukogude ajal öeldi, et vähemalt igast sadamalinnast leiab eest eestlasi, siis tänapäeval jätkub neid tõepoolest kõikjale. Keegi meie reisiseltskonnast leidis ühest Kopenhaageni bistroost tegutsemas eestlannast ettekandja. Sofiero lossipargis aga tervitas meid keegi Eesti tütarlaps. Eestisse tagasi sõitsime lennukiga. Kes on käinud Kopenhaageni lennujaamas, see teab, et see lennujaam on tegemist tõeliselt suur. Sealt saavad alguse ka üle Atlandi lennud Ameerikasse ning samuti maanduvad sinna Ameerikast saabuvad lennukid. Lennukiga sõitjatel tasub alati meeles pidada et lennujaama minemiseks ja lennuki peale jõudmiseks tuleb piisavalt aega varuda, sest iial ei tea, mida kõike võib juhtuda. Meil äpardusi siiski ette ei tulnud ja kojusõitki kulges viperusteta. Ei ole küll tähele pannud, et kõikide lennukite maandumise momendil lennukis viibijad seda hetke aplausiga tervitavad. Ometi aplodeerisid lennureisijad lennuki maandumise hetkel nii aasta tagasi Saksamaalt Münchenist tagasi jõudes kui ka nüüd Taani pealinnast Tallinnasse saabudes. Põltsamaalt ja mujalt Jõgevamaalt Taani reisi kaasa teinud inimesed sõidutas Põltsamaale firma Eltor buss. Kel aegaja võimalust, nendele soovitaks küll võimalikult palju reisimas käia - maailm meie ümber nii lähemal kui kaugemal on nägemist ja vaatamist väärt ning iga reis annab kordumatu elamuse ning laeb sellest osavõtnuid positiivsete emotsioonidega.\nsource url © Põltsamaa Raamatukogu 2019