peseb juuksurid - ❤ GLOBElife ☎\nUus salong? Vali üks meie juuksuri kataloogis, mis on sinu jaoks õige\nsisesta sisse Lavaggiperparrucchieri.it\nMeie veebikataloogis on kõige laiem valik juuksuripesud. Võrrelge hindu, suurust, stiili ja värvi ning valige toode, mis on teie jaoks õige. Juuksuriskid või Pesumasinad on salongis olulised mööbliesemed, mis on mõeldud juuksepesemiseks ja mida mõistetakse šampooni mööbli-kraanikausiga. Sõltuvalt vajadustest salongis saab osta üksikuid või lahtiselt peseb. Esimene tüüp on tavaliselt varustatud tugitooliga, mis on lisatud struktuurile, mille lõpus asetatakse keraamiline pesemispaak, st valge kallutusvann, mis sobib hästi ka klientide kaela ja takistab pesemise vee libisemist kaela niisutades riideid. Puistepesud koosnevad tavaliselt kahest või rohkema tugitoolis, mis paigutatakse ühte struktuuri. Segaja, varustatud estarbile dušš, peab olema ühe kontrolli tüüpi, sest see reguleerib ühe käega. Kõige kaasaegseimad suundumused juuksurisalong push luua oases Ilu ja lõõgastust, mis disainerid juuksuri komponendid disaini ja läbi pesud varustatud kõik mugavustega. Shiatsu massaaži pesumasin, näiteks, mis tänu nende eelnevalt määratud programmidele, anda pehme Massaaž kliendile istub šampoon. Õhumassaažitool aktiveeritakse ka kaugjuhtimisega varustatud vahemaa tagant. Pesemise ajal tuleb meeles pidada ka töötippu ja pesukappi ning käterätikuhoidiku ostmist. Mõnedes pesumudelites on puhastusvahendid ja pudelikilett, mis sobib puhastamiseks. Olemas on retrostiilis mööbel, mis on varustatud sahtlid, Spoon värvitud või Rosewood või tõeline struktuuride riiulid ja laminaatuksed eri värvi. Mõned neist võivad olla varustatud kraanikaussi ja töötipus, et valmistada värvained ja muud esteetiline ravi. Nende mööbli optimaalne paigutus on pesate taga.\nLavaggiperparrucchieri.it, juuksurid, juuste, tervis, Ilusalongid, Juuste mood fotosid, Soengud, esteetika, müük, kiilaspäisus hooldus, Lavaggiperparrucchieri.it, juuste kukkumist, värvimine, päikesepaneed, balayages, meches, purk, Deja-Vu, Lavaggiperparrucchieri.it, Juuksuri mööbel, Ilusalong, föönid, juuksurisalong, valamud, pesud, töökohad, Ilusalongid, esteetika, Lavaggiperparrucchieri.it, Juuksurid, juuksuripoed, juuksurisalong, mööblivalmistajad Ilusalongid, föön kiivrid, iluinstituudid, esteetiline mööbel, keraamiline valamu, juuksuri mööbel, Lavaggiperparrucchieri.it, Ilusalong, elektrikarvade eemaldamine, esteetiline varustus, juuksurikärud, pesumasin, lambid, lamamistoolid esteetilise, peegel juuksurid, Juuksurid, Lavaggiperparrucchieri.it, Juuksurid, esteetilise, Ilu, ametlik sait, uudsus;, juuksed


Nonii säh teile midagi kahtlast...\nViimase 2 kuu jooxul on siukeseid imelikke kokkusattumusi jms asju nagu mitu korda päevas, kahjuks ei mäleta neid kõiki aga üritan meelde tuletada niipalju kui saan:\nKeerasin endal emaplaadi piixu ja see vahetati Ordis veel hullema vastu - käisin siis linnas ringi ja kirusin et :"oibljää näeks ma seda itimeest kes seda masinat "remontis" - lööks kohe hambad sisse...~45 sekundi pärast kõnnib see sama itimees mulle vastu.\nRääkisin ühe vennaga IRC-s arvutiteemadel ja küsisin ta nime kah - Marko Vesi...pole siin midagi imelikku aga see on ju mu isa nimi !\nNägin linnas ilusat BMW-d millel oli spoilaring ja antitiib jne - numbrimärgiks oli "minginumber-AXK"...nali selles et ma ise träänzi mees jne\nVaatasin ükspäev telekast Reamees Raiani Päästmist ja filmi lõppedes tulin arvuti taha ja surusin miskipärast käe klaverile, niiet MSN-i aknasse tekkis kiri "sõda".\nKui miskit meelde tuleb siis kirjutan siia\nõäh??? mingi kahtlane vend oled. See viimane on küll imelik. Selles eelviimases ei leidnud ma midagi erilist. Äkki on saatus olemas. Äkki on sul mingi võime alateadvuses kõik sündmused ja asjad nagu kokku koguda vms...\nkahtlane vend ? nojah seda ma kuulen 99 korda päevas\nMa pakux et need olid licalt kokkusattumused:o\nKuid kui veel juhtub siis vb tõesti on sul mõni anne !?\ntuli meelde, et see ju ITInaine mitte ITImees\nnu neid juhtub iga jumala päev\n....vabandust, aga ma ei saanud nüüd ühele asjale pihta, et kas sa teadsid juba siis, et oli ITInaine, kui sa endamisi mõtlesid, et lööks hambad tal kurku???\nEt nii pole ju küll ilus mõelda veel naisest.....?\naa muidu omalt poolt lisaks sihuse selle, et ma kusagil vist juba kirjutasin, et rääkisin ühega MSN-is, siis mingi 15 mintsa ei lasunud sõnagi, kuid siis panin akna kinni ning tahtsin välja logida, kui teine just sel hetkel vastas.....point oli aga see, et ma ei teadnud, et tol näitab, kui keegi paneb akna kinni või kui avab akna ning sellepärast tuli see teise kiri nii kokkusattunult....alguses oli see mulle selline nuh naljakas kokkusattumus, hiljem aga sain tõsiasja teada\nendal on pidevalt selline värk, et ärkan 1min enne kella helisemist. Seda juhtub tihti ja see on ebameeldiv, lihtsalt vaatan kella ja see hakkab kohe helisema.\nSee on see bioloogiline kell vms.\nKui sa tead, et pead homme kell 7 ülesse ärkama, siis sa ilmselt ärkad ka, enamasti.\nMa panen telefoni helisema, samamoodi on ka kellraadioga kodus, mõlemal eriti vastik äratus helin. Kui ma paar minutit enne ärkan, siis on ilge kammaiiaaa neid kinni saada\nNeid kokkusattumusi on kõigil ma arvan, te lihtsalt pole asja üle mõelnud ja nüüd ei tule hoobilt pähe. Tean omast käest neid asju küll mõtled kellegi peale, et peaks temaga kah kunagi ühendust võtma ja voilaa natukese aja pärast heliseb telefon ja mis te arvate kes seal on see sama kuju kellega ühendust tahtsin võtta.\nÜleeile oli vend sünnal ja olin siis tema pool valvasin lapsi ja mõtlesin krt nagunii keerab mingi jama maha 10 minuti pärast helistas ja oli kuradi sooda kuidagi linna saanud ja seal jumala segi ning auto ää kaotanud.\nSiis mingi vanem varjant oli nii et olime peol ja ise mõtlesin midagi on jamasti ütlesin sõpradele kah et klge midagi on mäda, natukese ajapärast pollar uksetaga ja meie kõik jälle suure supi sees.\nTähendab neid kordi võiks siin pikalt rääkida aga point on see, et kuna need tunduvad mulle nüüd juba nii igapäevased ja tavalised asjad nagu nii peaksgi olema siis lihtsalt ei mõtle neile nii väga.\nJa mis puutub enne kella tirisemist ärkamisse siis see on jah mingi bioloogiline kell or smthing. Enamasti ärkan ise kah enne kella.\nTsitaat: Esialgne postitaja kalÄkki on sul mingi võime alateadvuses kõik sündmused ja asjad nagu kokku koguda vms...\nSelline võime kõike 'esile kutsuda' on igal inimesel. Ja kõik ka teevad seda, kuid vähesed panevad seda tähele oma elu virr-varri sees...\nNonii jälle üks\nJuhtus just 10 min tagasi.\nOlen voodi peal ja kuulan muusikat ja vaatan korra mobiili ja mõtlen :"mai imestaks kui präägu sõber helistaks...."\nmai tea miks ma nii mõtlesin sest ma oleks imestand tglt.\nigatahes 10 seki pärast heliseb telefon ja helistab mulle see sama vend\nIrw, kahtlane vend tõesti\nSu sõpradel veab\nsama siin, koolitee on umbes 2 km. minu jaoks suhteliselt pikk ning samuti pole veel elusees ette tulnud, et peaks punase foori taga ootama jääma.....võibolla loeb ka siin tõsiasi, et siin ühtegi foori üldse pole\nmuide täna tahtsin kirjutada ühe asja, mis eile juhtus, aga läks meelest ära, aga eks üritan meelde tuletada....\nmuidu eile õhtul oli ka üks asi, aga see polnud nii suur, olin oma toas, õppisin ja niisama olin ning raadio käis, siis järsku hakkas mind üks lugu kummitama, ja siis mingi 2-e minuti pärast, kohe peale ühe teise loo lõppu lasti seda lugu raadiost, kuid enne nagu ei öeldud, et näiteks ootamas on järge see ja see lugu....\nNonii jälle üks:\nPassisin linnas ringi ja möödusin bussijaamast ja mõtlesin...."krdi suicu tahaks - ma olen kindel et siin on kasvõi 1 mu tuttav" - läksin sis lähemale ja uurisin nac, ja nägin ühte tuttavat tüdrukut kes mulle suicu pakkus\nMiskit oli eile veel aga ei tule meelde rsk\nOlin suht masendatud ühe perseläind suhte pärast ja siis ütleb üks sõber, et alati saab hullemaks minna.\nÜtlesin mudugi et yeah right, see enam rohkem perse ei lähe.\nJalutan siis koju ja leian oma laua pealt kohtukutse\nÜtlesin mudugi et yeah right, see enam rohkem pepusse ei lähe.\nofftopc küll, aga see on üsna kindel, et kui sa nii ahvatlevalt juba ütled, et said kohtukutse, siis enamus ikka oleks huvitatud, mille eest siis nagu ...ok...ok, võibolla ainult mina olen nii uudishimulik, aga ikkagi:o.....\nsamas ma vaatan, et sul neid kokkusattumusi ikka juhtub ja juhtub....samuti selle viimase kohtukutsega, see natukene kokkusattumus ka, aga äkki rohkem lihtsalt väga halb õnn sel päeval?\nSelliseid juhtumeid olen isegi mitmel korral elus kohanud. Võiks olla lausa mingine nimetus sellel või äkki ongi juba?\nÜhesõnaga on need täiesti huvitavad ja defineerimatta asjad.\nKõige nõmedam on see, et ma ei tea\nNonii jälle 2 tükki...\nIstun niisama irc-s ja üks vend ütleb privas, et vanilla ninja uus laul on sigakõva vms.\nLähen istun siis teleka ette ja mõtlen :"panen präägu kanal 16 ja näen/kuulen ka selle loo ära.\nPolnd kahtlustki , et ma võin eksida, panin siis kanal 16 ja sealt tuli see lugu\nMööda teed sõidab mingi audi ja eestuled ei põlenud.\nMõtlesin omaette et:"jeee sõidame ilma tuledeta ja hoiame raha kokku - pane tuled põlema rsk"...2-3 seki pärast läksid tuled põlema\nSee vanilla ninja värk. Eelmine aasta lasti telekast, raadiost jne koguaeg eminemi.\nMingi kolm korda oli nii, et kui ma raadio mängima panin tuli sealt samal ajal eminemi.\nÜkskord kui ma olin koju jõudnud hakkasime me õega ZTV-d vaatama. Ma ütlesin talle naljatades, et kle tahad näha, et eminemi lugu lastakse nüüd. Panin teleka tööle ja oligi.\nDe-javu veits. Kui ma väike olin läksime me perekonnaga ühe ärve äärde ja ujusime seal. Kui koju sõitsime tuli üks kamp jotasid vast. Ma teadsin kes nad sel on ja üks lehvitas meile. Nädala pärast läksime sama järve äärda. koju tulle tulid need onkelid ja tädid täpselt sama koha peal vastu. Kõndisid samas asendis üksteise kõrval ja jälle see sama parm lehvitas meile.\nÜkspäev mingi eit helistab ja tahab niisama juttu ajada vms.\nJa täna siis mõtlen omaette, et täna võiks ka helistada, et nagu jube igav on...\nPoole tunni pärast heliseb telefon ja sama eit\nTeaduslikult tõestatud, et kui võileib kukkub 80% juthudes või-pool allapoole maha.\nKokkusattumused? NimiPoleOluline 3 1,444 19-08-2014 15:33


23. detsember 2011 kell 3:45\nSel aastal valis Äripäev aasta ärimeheks Rain Lõhmuse, kes ei lase Eesti turul tegutsevatel suurpankadel end mugavalt tunda.\nMarslase mehistumine“Alguses oli Rain tuulepea, marslane, ebamaine, kosmosemees. Aga nüüd on ta täitsa normaalne inimene,” räägib Jüri Mõis, kes koos Lõhmusega 1990ndate algul Hansapanga asutas. Lõhmus tunnistab, et tal lähevad mõtted mõnikord nõnda uitama, et käimasolev tegevus ununeb sootuks. Näiteks on Lõhmus avastanud end koosolekutel raamatut lugemas.\nTeisalt leiab Mõis, et Lõhmus on ajaga mehistunud.“Enne elas ta ideaalses maailmas, roosas pilves. Tal oli väga palju huvitavaid mõtted, aga kogu tema jutt tervikuna ei olnud praktiline ega maine. Nüüd on see praktilisuse ja maisuse probleem lahenenud,” sõnab Mõis.\nHansapanga müük oli valeLõhmus on ajas ümber hinnanud ka mõne olulise otsuse oma elus. Näiteks ei pea Lõhmus tagantjärele mõeldes õigeks Hansapanga müümist rootslastele. “Minu viga oligi see, et ma istusin natuke liiga palju seal Liivalaia majas. Käisin seal isegi lõunat söömas,” meenutab Lõhmus 90ndaid. “See isoleeris mu muust maailmast ja tol ajal puutusin tegeliku eluga vähe kokku.”Samas poleks Hansapanga müügita ilmselt sündinud LHVd, mis on Big Banki kõrval teine kohalikul kapitalil põhinev Eesti pank. Plaan on vara mahult kasvada Eestis viiendaks, praegu ollakse kümnendal kohal.\nSiseinfoskandaalTeisalt on LHV põhjus, miks Lõhmus 2000. aastate keskpaiku suurtesse jamadesse sattus. Ameerika väärtpaberijärelevalve (SEC) koostas LHV vastu hagi, kus Lõhmust süüdistati selles, et ta oli tehingute tegemiseks kasutanud ebaseaduslikul teel hangitud infot. Vaidlus lõppes kohtuvälise kokkuleppega.“Mida iganes Ühendriikides teha, targem on alati hästi ettevaatlik olla. Sealne süsteem on hoopis teine. Kohtusse kaebamine on lihtne ja kohtus käimine väga kallis,” annab Lõhmus nõu. Ta lisab, et maksis USAs advokaatide töötasudeks miljon krooni kuus.\nJüri Mõisa arvates sattus Lõhmus USAs jamasse just selle sama marsluse tõttu – Lõhmus ei oska tihtipeale tegeliku maailma detaile märgata.“Ta jätab mingid väga reaalsed asjad hea konstruktsiooni juures arvestamata ja siis langeb midagi kaela,” ütleb Mõis. “USAs oli sama asi – ta ei teadnud, et nii ei tehta. Ta loeb küll raamatust, aga mingi asi jääb lõpuks tähelepanuta.”\nRain Lõhmus kui firmamärkLõhmus on aastatega suutnud luua endast firmamärgi, tänu millele LHV kindlasti raha ja kliente ligi meelitab. Lisaks annab just tema persoon LHV-le imagoloogilise edumaa Swedbanki ja SEB palgaliste juhtide ees.\nAlles hiljuti esines Lõhmus avaldusega, kus ta eristas end tänapäeva pankuritest. Ta nimetas nüüdisaja liigkasuvõtjaid kasuahnemateks ja ebaintelligentsemateks, kui olid 90ndatel tegutsenud pangamehed.\n“Ülemustele omistatakse üleloomulikke võimeid, mida neil sageli pole. Mida vanemaks saan, seda enam taipan, et enamik inimesi tegutseb meelekindlate nägudega, ega tea üldse, mida nad teevad,” seab Lõhmus kahtluse alla ühtaegu kõigi suurte juhtide pädevuse.\n20. detsember 2013 kell 8:10\nLõhmus Ligiga samas paadis\nPankur Rain Lõhmus on rahandusminister Jürgen Ligiga sama meelt, et ettevõtetele ostetavate autode käibemaksutagastust võiks piirata.\n24. detsember 2011 kell 8:38\nSõber Kaur Kender nimetab Äripäeva aasta ärimeheks valitud Rain Lõhmust üheks targemaks inimeseks, kellega ta on kokku puutunud.\n24. detsember 2011 kell 9:31\n1991. aastal oli 24aastane Rain Lõhmus sama tundmatu nagu teda pangandusse kutsunud Hannes Tamjärv. Hansapank oli siis veel Tartu Kommertspanga filiaal, mis tegutses vaid tänu emapangale.


Sander Varbla uuris Aegna rannajoont | Miks\nNimi: Sander Varbla\nKlass: Sander lõpetas 2014. aasta kevadel Tallinna Reaalkooli\nTeadusliku töö pealkiri: Aegna saare rannajoon ja selle muutused 1900-2012\nJuhendaja: Piret Karu\nSander Varblal tekkis uurimistöö idee seoses geoinformaatika kursusega, kust oli võimalus osa võtta alates 2011. aastast. Varem tal puudus huvi geoinformaatika vastu, kuid kursuse käigus muutus kaartide kallal nikerdamine aina meeldivamaks tegevuseks. „Kursuse lõputööna valmiski kaart, mis kujutas rannajoone muutuseid Aegnal 2010. ja 1900. aasta võrdluses,“ räägib noor uurija töö teema kujunemisest. Gümnasist tõdeb, et Aegna saar osutus valituks juhuse tahtel, väikene mõjutus valiku osas oli ilmselt ka sellel, et parasjagu seisis ees Tallinna Reaalkooli õuesõppepäev Aegna saarel. „Sealt edasi tekkis mõte, et võiks rohkem uurida ja sügavamale minna ning kirjutada sellel teemal enda uurimistöö,“ täpsustab abiturient.\nMaterjali leidis noormees juhendaja soovitusel ja täiesti juhuslikult peale sattudes sobivale teosele, artiklile ning uurimistööle. Ta tunnistab, et üldiselt ei olnud väga keeruline materjali leida, pigem oli keeruline selle suure hulga leitu seest välja sorteerida kõige olulisem. Tööprotsess oli algusest lõpuni täiesti kindel. „Kui juba alustatud sai, siis pooleli jätmise mõtet ei tekkinud kordagi,“ kinnitab gümnasist.\nSanderi jaoks oli kõige raskem töö valmimise juures püsivuse hoidmine, sest sadade ja sadade kaartide digimine võttis meeletult aega. „See oli üksluine ning igav tegevus, kuna muutusi kujutavate kaartide loomises vaheldust ei olnud, need kõik oli sarnased,“ täpsustab noormees. Ta lisab, et palju huvitavam oli luua näiteks rannatüüpe või mullatüüpe kujutavaid kaarte: „Päevas sai heal juhul kümmekond kaarti valmis, keskmiselt 30-40min kaardile.“ „Muserdavalt mõjus see, kui terve päev oli mööda saadetud, kuid edenemine oli minimaalne,“ toob noormees välja töö kirjutamise raskused. Keeruline oli veel venekeelse kirjanduse tõlkimine, mis võttis samuti kümneid tunde. Raskeks tegi asja erialasõnavara, millele tihtilugu ei leidunud otseseid vasteid. Teda aga motiveeris iga teatud aja tagant endale preemia lubamine:“Edasi pani tegutsema ka kindel ajakava, mille iseendale tegin.“\nSander Varbla oma uurimistööd tutvustamas (foto: erakogu)\nNoormees tõdeb, et kui kõrvale jätta üksluine kaartide joonistamine ja venekeelse kirjanduse tõlkimine, siis ei olnud töö kirjutamine väga raske. „Kõige kergem oligi vast teksti koostamine ning loodud kaartide analüüsimine. Kõige meeldivam osa tööst oli ilmselt välitöö, mille käigus määrasin rannatüübid ning märkisin GPS-ga punktid, kus üks või teine rannatüüp algab ja lõpeb.“\nLisaks endale lubatud preemiatele motiveeris Sanderit see, kui töö hakkas juba mingit kuju võtma, sest siis tekkis ka tahmine seda aina edasi teha. „Omamoodi motiveeris ka soov uurimistöö ära lõpetada ning teadmine, et lõputult ma seda tegema ei pea, sest varem või hiljem peab see valmima,“ võtab abiturient uurimistöö kirjutamise rõõmud ja mured kokku.\nTööga jõudis Sander sinna, kuhu esialgu plaanis ja tahtis jõuda. K“una töö käigus tekkis ideid ja eesmärke juurde, jõudsin veel kaugemalegi ning töö oli lõpetades veel parem kui oskasin tahta,“ on noor uurija õnnelik. Töö käigus said selgeks rannaprotsessid, ta omandas uusi teadmisi geoinformaatika kohta ning muutus püsivamaks. Kuna noormehel on soov edasi õppida geoloogiat ja võimalik, et just meregeoloogiat, siis võib juhtuda, et mingi hetk tegeleb ta selle uurimistööga edasi.\nSander sõnab, et tema soovitus teistele gümnasistidele on klassikaline:“Kindlasti tuleks aega planeerida ning asju viimasele hetkele mitte jätta. Kõige raskem on alustamine, kui algus on tehtud, siis edasi läheb juba lihtsamaks. Samuti ei tasu üle pingutada. Kuna minu töö maht osutus suuremaks kui oskasin arvata ning tähtpäevad aina lähenesid, siis jäid päris mitmed vajalikud unetunnid magamata. Tervis eelkõige, magamist ning puhkamist ei tohi ära unustada.“\nSander Varbla oma hobiga tegelemas (foto: erakogu)\nJuhendaja Piret Karu: Sandri uurimistöö teema tekkis geoinformaatika kursuse tulemusena. Õpilaste ülesandeks oli luua iseseisvalt üks kaardiprojekt. Kaardiprojekti ideena kasutas Sander 10.klasside uurimusliku õppepäeva Aegna saarel. Sander alustas uurimistöö koostamisega varakult, juba kevadel tutvus Aegna saart ja rannaprotsesse käsitleva kirjandusega. Sügisel oodati GIS-päevale geoinformaatika–alast õpilasettekannet, see kiirendas kaardiprojektide loomist.\nSandrit nõustasid ka geoinformaatika spetsialist Kreet Solnask ning Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi geoinformaatika dotsent Jüri Roosaare. Hindan Sandri sihikindlust ja pühendumist. Kaardiprojektide loomine oli aeganõudev töö, mida tehti öötundide arvelt. Parajaks pähkliks oli kindlasti venekeelsete teadusartiklite tõlkimine ja kasutamine töös.\nUurimistöö tulemuslikkusele aitasid kaasa kohe tööprotsessi alguses püstatud eesmärgid ja hüpoteesid, samuti Sandri sügav huvi geoinformaatika vastu, töökus ning järjepidev iseseisev töö. Sandrit oli väga hea juhendada – ta püstitas ise eesmärke ja tähtaegu. Uurimistööle tuli kindlasti kasuks nii konsultantide kui juhendaja nõuannetega arvestamine.\nSõber Martin Talvik: Sander on äärmiselt sihikindel ja mitmekülgne noormees. Kõike mida ta teeb, teeb ta hingega. Oma uurimistöö jaoks joonistas ta õhtuti sadu tunde kaarte. Koos kirjutamisega kulus töö peale vist umbes 700 tundi. Teadusetegemise perioodil jäi tahaplaanile isegi sõpradega suhtlemine ja sportimine, olgugi et üldiselt on ta üks suur rattasõltlane – 7500 kilomeetrit aastas on täiesti tavapärane. Maastikuratta seljas on ta muidu kiire, kuid tihti tuleb ette kukkumisi. Sander on alla kukkunud nii Põhja-Eesti paekaldalt kui Valgehobusemäe nõlvalt; nii aheraine- kui tuhamäelt; mitmeid kordi purretel ja sildadel, ning korduvalt ka siledal sirgel asfaltteel. Kuid sellest kõigest hoolimata elab ta endiselt täisväärtuslikku elu ning leiab aega ka teaduse ja maalimise jaoks. Tema maalid on valdavalt ekspressionistlikud ja tihti korduvaks motiiviks on tema enda portree. Sandri isikunäitus on ilmselt kõige kauem üleval olnud näitus Tallinna Reaalkooli trepigaleriides. Kuidas ta küll seda kõike jõuab? Põhjus on oma olemuselt lihtne – Sandril ei ole ühiskondlikust survest hoolimata veel Facebooki kontot.


Vooremaa Talve keskpaik Toompeal\nTalve keskpaik Toompeal\nTäiesti juhuslikult ilmus samal päeval, kui uudistes kerkis esiteemaks väljaprinditud võõras kirjavahetus, Postimehes hea kolleegi Kaja Kallase arvamuslugu sellest, mida Riigikogu liikme töö endast kujutab. Sisukas lugemine neile, kes soovivad Toompeal toimuva köögipoolele piiluda. Kuid ega valijale saa pahaks panna sedagi, kui teda parlamendi tegemised iga päev ei huvita. Riigikogu üksikute liikmetega seotud skandaalid määrivad aga kahjuks kogu parlamendi mainet samamoodi, nagu tilk tõrva ajab hukka meepoti.\nTegelikult on aasta 2012 esimesed nädalad toonud ka päris häid uudiseid. Näiteks registreeriti Äriregistri andmetel möödunud aastal Eestis kokku uut 17 709 ettevõtet, sealhulgas 8023 osakapitali sissemakseta osaühingut. See on kõigi aegade rekord ja näitab, et inimesed julgevad järjest enam oma häid ideid ettevõtjana teoks teha. Just ettevõtlusega tegelemise lihtsustamine on eesmärk, mida Reformierakond alati oluliseks pidanud.\nEuroopa Komisjoni uuringu kohaselt loodi aastatel 2002–2010 Euroopa Liidus 85 protsenti uutest töökohtadest just väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes. Kui inimene alustab ettevõtlusega, suudab ta enamasti toita enda ja oma pere, arenedes aga teistelegi tööd anda. Et ettevõtlus veelgi edeneks, on töötajate tasemekoolitus sellest aastast maksuvaba. Tasub võimalust kasutada ja oskusi lihvida või uusi õppida.\nLõpusirgele on jõudmas kõrgharidusreform. Reformierakond on siin eesmärkidena kogu aeg näinud kahte asja: kõrghariduse kvaliteedi tõusu ja kõrgkoolilõpetajate läbilöögivõimet tööturul. On ju kvaliteetne haridus aluseks heale töökohale ja korralikule palgale. Motiveeritud ja õppekava täitev tudeng saab tulevikus kõrghariduse maksumaksja kulul.\nEes seisab arutelu Euroopa Liidu toetuste kasutamise üle. Aastal 2014 algab Euroopa Liidu uus, kuueaastane eelarveperiood. Praeguse (2007-2013) eelarve vahendeist oleme maksnud välja umbes poole ning selle raha eest tehtud häid asju on juba kõigis Eesti linnades ja valdades näha. Samas ei ole euroraha lumi, mis sajab sinna, kuhu pilved tuule toel liiguvad. Iga euro kulutamine peab olema põhjendatud ja läbi arutatud ning looma uusi võimalusi tulevikuks, mitte tooma kaasa püsikulusid. Uhke spordisaali või rahvamaja ehitamine on tore, kuid kui selle kütmiseks ja valgustamiseks edaspidi raha pole, on otsustamisega midagi viltu läinud.\nKevad toob taas pensionitõusu. Majandus kasvab juba mõnda aega ja selle viljad jõuavad iga Eesti inimese ellu. Tasub meenutada, et kuigi mitmed poliitilised jõud nõudsid kriisiaastatel pensionide vähendamist, seisis Reformierakond sellele kindlalt vastu: eelarvekärped, mida majanduskriis hakkama saamiseks tegema pidime, ei puudutanud väiksema sissetulekuga ühiskonnaliikmeid – pensionäre ja noori peresid.\nKolleeg Igor Gräzin kirjutas hiljaaegu Eesti Päevalehes, et iga töö edeneb paremini, kui süda on õige koha peal. Vastutustundlikku suhtumist on vaja igas ametis, olgu siis tegemist poliitiku, laevakapteni, arsti või õpetajaga. Tahan lõpetuseks ütelda, et mõne inimese tehtud sigaduste põhjal ei tohiks kujundada arvamust poliitikutest, küll aga tasub sigaduste kordasaatnute nimed järgmisteks valimisteks meelde jätta või kui nende poolt eelmine kord hääletatud, neilt endilt otse aru pärida.\nJAANUS TAMKIVI, riigikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees


Alberto Salazari treenerifilosoofia läte: enda tipptase, õpitu ja katsetatu - Jooksja\nFile photo dated 04-08-2012 of Great Britain's Mo Farah (right) celebrates winning the Men's 10,000m final with Silver Medalist USA's Galen Rupp (left) and coach Alberto Salazar\nAlberto Salazar kuulus möödunud sajandi 80. aastatel maratonijooksus tippklassi ja juhendab praegu olümpiamängude medaliomanikke. Tema treenerifilosoofia kujunemisest annab ülevaate John Brantiga kahasse kirjutatud raamat „14 minutes. A Running Legend’s Life and Death and Life”. Mõneti kummaline pealkiri on seotud Salazari treeneritööaegse infarkti üleelamise ja 14-minutilise kliinilises surmas viibimisega.\nSalazari treenerifilosoofia kujunemist on kõige rohkem mõjutanud tema kui jooksja individuaalse meisterlikkuse kõrge tase, suurepärased treenerid ning edukas treenerikarjäär. Alberto ise jõudis pikamaajooksjana maailmarekordite künnisele. Kui maailmarekord 10 000 meetris oli 27.22,4 ja 5000 meetris 13.06,20, oli ta jooksnud 27.25 ja 13.11. Maratonis ületas tema 1981. aastal New Yorgis joostud 2:08.13 toonase maailma tipptulemuse. Suurepärased kordaminekud olid võidud nii New Yorgi kui ka Bostoni maratonil. Võimekust ülipikamaajooksjana näitas esikoht Comrade’i maratonil (87 km) Lõuna-Aafrika Vabariigis.\nSalazar kirjutab: „Jooks on nii teadus kui ka kunst ja ma töötasin mõlema valdkonnaga koos, rakendades kõike, mida õppisin kõigilt oma treeneritelt ja mentoritelt”. Sellised legendaarsed treenerid nagu Bill Bowerman ja Bill Dellinger (Hubert Pärnakivi kõva konkurent – toim) ei tõstnud keskpunkti teaduslikke aspekte, vaid lähenesid treenimisele peamiselt vaistlikult, kuigi füsioloogiliselt õigesti. Treener Bill Squires nägi juba Salazari esimestel treeningutel, et tal on läbilöögieeldused pikkadel distantsidel ning seetõttu kavandas treeninguid pikaajaliselt. „Ära isegi mõtle maratonist enne kolledži lõpetamist,” lausus Squires. „Alles siis, kui organism on lisaks põhikiiruse saavutamisele tugevnenud ja küpsenud, võib suurendada mahtu.”\nLaitmatu jooksutehnika õpetaja\nEsmalt tundus see Salazarile hea mõttena, kuid ta ei mõistnud seda täielikult. Alles USA tippmaratoonar, Bostoni ja New Yorgi maratoni mitmekordne võitja Bill Rodgers andis talle õige arusaamise maratonist kui jooksja, „kes hõljus rajal hingematvalt kerge sammuga”. Teda hämmastas ka etiooplase Haile Gebrselassie jooksusammu efektiivsus, võimsus ja graatsilisus. Siit tekkis tal kirglik huvi jooksutehnika biomehaaniliste põhimõtete vastu. Seda enam, et laialt oli levinud seisukoht, et pikamaajooksjatele ongi iseloomulik omapärane jooksutehnika, mis erineb kardinaalselt sprinteri omast ning treeninguga ei suudeta seda muuta.\nVastupidisele arusaamisele jõudis ta aga pärast nõupidamist USA parimate keskmaa- ja kiirjooksutreeneritega, teiste seas üheksakordse olümpiavõitja Carl Lewise treeneri Tom Telleziga. Nad jagasid seisukohta, et olenemata distantsi pikkusest on kiire jooks alati kiire jooks. Sprindi ja pikamaajooksu optimaalsel tehnikal on rohkem sarnasusi kui erinevusi.\nMõeldes enda suhteliselt kohmakale jooksustiilile, küsis Salazar, kui palju oleks ta jooksnud paremaid tulemusi siis, kui oleks juba treenimise algusjärgus pööranud suuremat tähelepanu jõu, kiirusliku osavuse ja koordinatsiooni arendamisele.\nAlberto Salazar (keskel) oma õpilaste Galen Ruppi ja Mo Farahiga\nAutor: Ants Nurmekivi


Tingimused - Merematus\n(1.1) Käesolevad Broneerimise ja makse tingimused (edaspidi: Tingimused) kehtivad broneeringutele ja piletitele (edaspidi ühiselt: Piletid), mis on tehtud laevafirma Sunlines (edaspidi: Teenuse osutaja) kõnekeskuses, internetikeskkonnas, mobiiltelefonirakenduse kaudu ja reisiettevõtja juures. (1.2) Reisi broneerimine ja Pileti eest täielik või osaline tasumine on käsitletav siduva lepingu sõlmimisena Teenuse osutaja ja Pileti Ostja (käesolevates tingimustes mõistetud: piletit ostev üksikisik või grupipiletite rühma või terve laeva privaatrendi eest vastutav isik) vahel. (1.3) Käesolevaid Tingimusi kohaldatakse kõikidele Teenuse osutaja poolt pakutavate teenuste broneeringutele. (1.4) Erireiside ja/või Eripakkumisega ja grupireiside (edaspidi: Erireisid) Piletite müügi korral kehtivad üldtingimuste erisused: (1.4.1) Erireiside piletieid tagasi ei osteta. (1.4.2) Erireiside pileteid on võimalik muuta vastavalt igakordse juhtumi eraldi kokkuleppele. (1.5) Pileteid saab broneerida ning nende eest tasuda Teenuse osutaja interneti- või mobiiltelefonikeskkonnas või reisiettevõtja juures. (1.6) Pileteid saab muuta ning tühistada kirjutades e-kirjaga Teenuse osutaja esindusse aadressil info@sunlines.eu või selle reisiettevõtja juures, kus broneering on tehtud. (1.7) Piletit ei saa muuta ega tühistada interneti- või mobiilitelefonikeskkonnas. (1.8) Erisoovid: (1.8.1) Erivajadustega reisijate puhul tuleb teavitada Teenuse osutajat vähemalt 48 tundi enne reisi toimumist. (1.8.2) Erisoovid menüüle tuleb teavitada Teenuse osutajale vähemalt 3 tööpäeva enne reisi toimumist. (1.8) Piletid väljastatakse ainult elektroonilisel kujul e-kirjaga Ostja poolt näidatud e-maili aadressile.\n(2.1) Teenuse osutaja interneti- ja mobiiltelefonikeskkonnas saab Pilet broneerimisel tasuda koheselt. Kliendile väljastatakse on-line makse korral automaatne pilet ja arve. Klient saab tellida arve tasumiseks pangaülekandega. Tähelepanu - arve tellimisel lisandub Pileti hinnale arve käitlemise tasu. Piletite eest tasumisel on kattevaluutaks Euro(€). Internetikeskkonnas saab piletite eest tasuda pangalinkidega või enamlevinud krediitkaartidega. (2.2) Teenuse osutaja müügiesinduses, kõnekeskusesse helistades või reisiettevõtja juures tehtud broneeringu eest tasutakse pärast broneeringu tegemist esitatud arve alusel ja tingimustel. (2.3) Pakettreisidele kohalduvad käesolevatest Tingimustest erinevad tingimused ning need avaldatakse koos pakettreisi pakkumisega. Pakettreisi leping jõustub, kui Ostja on tasunud ettemaksu või esitanud garantiikirja vastavalt pakettreisidele ette nähtud broneerimise- ja maksetingimustele. (2.4) Kui Pilet sisaldab teenust, mida osutab Teenuse osutaja partneriks olev kolmas isik, siis võivad kohalduda partneri broneerimis- ning maksetingimused.\n(3.1) Ostetud Pileti muutmine hõlmab Reisijateveo teenuste (sealhulgas reisi suuna ja/või marsruudi, väljumise kuupäeva või kellaaja, lisateenuste, pardateenuste) muutmist. (3.2) Isikuandmete muutmine Piletis (nimi, kontakt) ei ole Pileti muutmine. (3.3) Reisijateveo teenuste muutmisel tasub Ostja käesolevate Tingimuste alusel Leppetrahvi. Teenuse osutaja partneriks olevate kolmandate isikute poolt osutatavate teenuste puhul kohaldatakse kolmandate isikute poolt kehtestatud Leppetrahvi. (3.4) Piletit võib alati muuta, kui tasutakse muudetud teenuste eest vastavalt Teenuse osutaja hinnakirjale. Reisijaveoteenuse hinna muutmisel tuleb tasuda hind, mis tekib esialgselt ostetud teenuste ja broneeringus muudetud teenuste hinnavahest või tagastatakse hind ning kohaldatav Leppetrahv vastavalt käesoleva punkti lõigetele 3.6 ja 3.7. (3.5) Pileti muutmisel rohkem kui 30 päeva enne reisi väljumist ei kohaldata Leppetrahvi. (3.6) Leppetrahvi kohaldatakse alljärgnevalt: (3.6.1) kui Piletit muudetakse 30 päeva kuni 48 tundi enne reisi väljumist ja muudetud Pilet on odavam, siis peetakse kinni Leppetrahvina 5% Pileti koondmaksumusest ja tagastatakse järgneva jääksaldona esinev hinnavahe; (3.6.2) kui muudatusi tehakse Piletis vähem kui 48 tundi enne reisi väljumist ja muudetud Pilet on odavam, peetakse Leppetrahvina kinni esialgselt ostetud Pileti ja muudetud Pileti hinnavahe, samaaegselt kohaldatakse Leppetrahvi lisateenustele vastavalt p.3.7. (3.7) Pileti muutmisel lisateenuste osas vähem kui 48 tundi enne väljumist peetakse Leppetrahvina kinni lisateenuste maksumus.\n(4.1) Teenuse osutaja tühistab Pileti, mille eest ei ole tähtpäevaks tasutud. (4.2) Pileti tühistamisel nõutakse käesolevate Tingimuste alusel Leppetrahvi. Kolmandate isikute osutatavate teenuste puhul kohaldatakse nende poolt kehtestatud Leppetrahvi. (4.3) Pileti tühistamisel tagastatakse Pileti eest makstud summa, millest on maha arvatud Leppetrahv, samale pangakontole, millelt Pileti eest tasuti. Ettemaksu tagastamine toimub 20 päeva jooksul. Leppetrahvi määrad ja tingimused on loetletud p.4.4, 4.5, 4.6, 4.7 (4.4) Pileti tühistamisel rohkem kui 30 päeva enne reisi väljumist ei kohaldata Leppetrahvi. (4.5) Leppetrahvi kohaldatakse alljärgnevalt: (4.5.1) Pileti tühistamisel 30 päeva kuni 9 päeva enne reisi väljumist kohaldatakse Leppetrahvi 10% Pileti koondmaksumusest; (4.5.2) Pileti tühistamisel 9 päeva kuni 48 tundi enne reisi väljumist peetakse kinni Leppetrahvina 35% Pileti koondmaksumusest; (4.5.3) Pileti tühistamisel vähem kui 48 tundi enne reisi väljumist peetakse kinni Leppetrahvina 100% Pileti koondmaksumusest. (4.6) Reisile mitte ilmumine on vabandatav vääramatu jõu asjaolude tõttu ning see peab olema Pileti ostja poolt tõendatud. Vääramatu jõu asjaolusid ja nende kohta esitatud tõendeid hindab Teenuse osutaja. Kui vääramatu jõu asjaolu on tõendatud, tagastatakse Pileti ostjale Pileti eest tasutud summa ning Leppetrahvi ei kohaldata. (4.7) Pileti ostja võib jätta Pileti eest makstud summa ettemaksuna Teenuse osutaja tulevaste teenuste eest tasumiseks.\n(5.1) OHUTUS LAEVAL (5.1.1.) Jookide-söökide kaasavõtmine laeval tarbimiseks on keelatud. Suitsetamine laeval toimub ainult selleks ettenähtud kohtades. Tikkontsaga kingad ei ole merereisil soovitavad. Lemmikloomade kaasavõtmine on lubatud rangelt loomaomaniku vastutusel ning loom ei tohi vabalt ringi liikuda. (5.1.2.) Kõik laeval viibijad on kohustatud järgima ohutusnõudeid ja kapteni korraldusi. Omaalgatuslikud tegevused või eeskirjade eiramine toimuvad rangelt omal vastutusel ning võivad kaasa tuua laevareisilt eemaldamise. Reisilt eemaldamise korral Pileti maksumust ei kompenseerita. (5.1.3.) Kaptenil on õigus sõiduplaani muuta vastavalt ilmastikuoludele ning muudele ettenägematutele asjaoludele, mis võivad mõjutada reisi ohutust. Pileti maksumust ohutusest tulenevate muudatuste korral ei kompenseerita. (5.1.4.) Reisijad alla 18 eluaasta: Alla 18-aastased lapsed ei tohi laevareisil osaleda ilma täiskasvanud saatjata. Täiskasvanuks loetakse 18.aaastast isikut. Lastegrupil peab olema vähemalt 1 täiskasvanud saatja iga 4 lapse kohta. (5.1.5.) Tähelepanu! Meresõidul osalemine on vabatahtlik ning rangelt omal vastutusel. (5.2) PILETI JA TEENUSTE HINNAD (5.2.1.) Teenuse osutajal on õigus hinnakirja muuta igal ajal. Kui Te olete reisi tellinud, kuid ei ole veel tasunud, siis Teenuse osutaja garanteerib hinnakirja kehtivuse hinnapakkumise või arve kehtivusaja jooksul. (5.2.2.) Teenuse osutaja tooted on müügil erinevate agentide kaudu ning alati ei saa kontrollida nendel kasutusel olevate hinnakirjade nimiväärtusi. Teenuse osutaja jätab õiguse mitte aktsepteerida hinda, mis erineb Teenuse osutaja poolt kehtestatud hinnast. (5.3) VASTUTUS (5.3.1.) Teenuse osutaja vastutus on sätestatud mereveo eeskirjade ja 1974 Ateena konventsiooni ning selle lisadega. Pileti ostja ning tema grupp on kindlustatud vastavalt Ateena konventsiooni leppele. (5.3.2.) Teenuse osutaja ei vastuta Pileti ostja ja tema grupi isiklike asjade ja varade eest juhul, kui need ei ole antud Teenuse osutajale vastutavale hoiule. (5.3.3.) Pileti ostja (grupipiletite rühma või terve laeva privaatrendi eest vastutav isik) vastutab täiel määral enda poolt esindatud grupi tegevuste eest, sh. kohustub kompenseerima täies ulatuses Teenuse osutajale tekitatud varalise kahju. (5.4) ISIKUANDMETE KAITSE (5.4.1.) Isikuandmed, mida kogutakse Ostja tellimuse töötlemiseks on rangelt ettevõttesiseseks kasutamiseks. (5.4.2.) Kui Pileti ostja on andnud selleks nõusoleku, on Teenuse osutajal õigus Ostja kontaktandmeid kasutada uudiskirja postitamiseks. (5.4.3.) Kinnitame, et Ostja isikuandmeid ei väljastata kolmandatele isikutele muul otstarbel kui ainult tellimuse täitmiseks. (5.4.4.) Ostja finantsandmeid ei säilitata Teenuse osutaja serverites. Teenuse osutaja: Laevafirma Sunlines MEREKLUBI OÜ Sügise tn.14-2, Tallinn 10149 Reg # 10805451 tel. +372 5032321 info@sunlines.eu www.sunlines.eu


Bronhiaalastma toitumine: peamised põhimõtted - Loomad\nÜks teguritest, mis põhjustavad bronhiaalastma hakkamist, on allergia. Seetõttu mängib olulist rolli patsiendi toitumises toitumine, mille eesmärgiks on haiguse põhjuste kõrvaldamine. See ei aita haiget ravida, kuid parandab oluliselt patsiendi seisundit. Oluline on tagada, et astma sisaldav toit oleks võimalikult täis ja tasakaalus.\nArstid on selle haiguse toitumisravi suhtes ambivalentsed, pidades paljusid soovitusi vananenud ja sobimatuks. Näiteks hüpoallergeense dieedi kasutamine, mille eesmärk on välja jätta toidutoodetest, mis käivitavad konkreetseid keha reaktsioone, isegi kui patsiendil pole neile allergiat. Selliste toodete hulka kuuluvad liha, mereannid, piim, šokolaad, pähklid, mesi, tsitrusviljad. Seega on toitumine suuresti vaesunud ja seda ei saa tasakaalustada. Edasistumatumad lähenemisviisid toidule võimaldavad neid tooteid nende allergia puudumisel, samuti soola, rasvade, süsivesikute ja vedelike piiramist.\nBronhiaalastma toitumise põhimõtted\nEnne meditsiinivahendi koostamist on kindlasti vaja kindel olla, et patsiendi jaoks selle toote kohta pole allergiat. Kui see on olemas, võetakse toitumisravis antud hetk arvesse ja allergeen on välja jäetud. Kui keha spetsiifiline reaktsioon puudub, peaks toitumine olema täis ja tasakaalus. Ainus piirang võib kehtida lauasoolale, mis põhjustab bronhide suuremat tundlikkust välismõjude suhtes. Arstid märgivad ka selle negatiivset mõju põletikulistele protsessidele. Praktikas on selline piirang maginaatide, soolaste toitude ja täiendava soolamise keelamise ajal söögi ajal.\nToidus peaks olema piisav arv loomseid valke, süsivesikuid ja rasvu. Enamasti põhjustavad allergilised reaktsioonid täpselt proteiinistruktuure, mis on rohkesti lihas, piimas ja kalades. Seepärast tuleb neid kehamõõduga minimaalsetes kogustes või isegi täielikult ära visata, kui kehas on tugev reaktsioon. Soovitav on piirata loomsete rasvade tarbimist - sealiha, lambat, kombineeritud, asendades neid või, hapukoore, kreemiga.\nKaltsiumi kadumise vältimiseks peate toidust välja jätma oksaalhappega - magevee, spinati, salat, forelli, kakaoga. Samuti on parem keelata närvisüsteemi ärritavad tooted: alkohol, tee, kohv, vürtsid, marinaadid, soolad.\nOluline tegur on tarbitud toidu hulk. Tuleb märkida, et mao ületamine ja liigne venitamine põhjustab bronhiaalastmahaigusi. Eriti oluline on enne magamaminekut süüa, et mitte süüa rasva, rikkalikku toitu.\nPiirata süsivesikute sisalduse korral soovitatav ainult rasketel juhtudel astma või halvenenud glükoositaluvust patsient, kes võtab kaua aega steroidid. Näiteks küpsetamine, maiustused ja pasta on kõige paremini asendatud köögiviljade, puuviljade, värskete mahladega.\nPulmonoloogid usuvad, et kopsude kvalitatiivse äravoolu korral vajab patsient palju joomist. See peaks piirduma 1 liitriga ainult tõsise paistetuse korral, mis esineb ebaõige verevarustuse taustal. Lisaks lisatakse toidule ka kaltsiumi- ja kaaliumi sisaldavaid piimatooteid, millel on ka põletikuvastane ja allergiavastane toime. Joomine peaks koosnema mitte ainult puhast veest, vaid ka kompostidest, mahladest. Bronhiaalastma kergete manifestatsioonidega on asjakohane kasutada viinamarjaveine väikestes kogustes.\nKuna peamine C-vitamiini, β-karoteeni, teiste karoteenide ja flavonoidide, köögiviljade, puuviljade ja marjade peamine allikas tuleks toidule lisada piisavas koguses. Lisaks sellele võib toidule lisada multivitamiinikompleksi, mis sisaldavad vitamiine B, C ja E, millel on antioksüdantsed omadused.\nBronhiaalastma põdevatel patsientidel tuleb väikestes annustes anda vähemalt kolm korda päevas vähemalt kolmeks osaks toitu. Keskmine päevane vedeliku norm peaks olema kuni 1 liitrit vedelikku, 6-8 g laudsoola, 100 g valku, 70 g rasva ja mitte rohkem kui 300 g süsivesikuid. Kui vastunäidustusi ei ole, võib mahalaadimispäevi 1-2 korda nädalas lubada. Selle aja jooksul on lubatud kasutada ainult nõrka tee.\nToitumisest tuleb piirata:\nsiga, lambaliha, kombineeritud rasv;\nsealiha puljongid, veiseliha;\nKohv, tee, kakao, alkohol;\nmarinaadi liha ja kala (heeringas);\nkalkun, salat, spinat, rotabaga;\nkapsas, tomatid, suitsutatud tooted, konservid.\nMida ma peaksin keelduma:\nvürtsised maitseained, maitseained, kastmed;\npähklid, tsitrusviljad, munad;\npooltooted ja toidulisandid;\nkuum pipar, sinep, mädarõigas.\nmadala rasvasisaldusega kodulinnuliha, küülik;\nteraviljad ja pasta.\nKui konkreetsele toidule ei ole vastunäidustusi ja toiduallergiaid, võib patsient ise koostada dieedi, võttes arvesse üldisi soovitusi. Kui organism on ilmselgelt reageerinud, tuleb allergeensuse komponent elimineerida ja asendada samaväärse energiasisaldusega, et toitu ei leostataks. Sellisel juhul on parem otsida spetsialisti abi, kes korrigeerib menüüd, võttes arvesse patsiendi seisundit.\nRünnakute ajal võib bronhiaalastma toitumine dieedi korral olla küllastunud, kõikidest lubatud toodetest. Pärast rünnakut on vaja leevendada toit 3-5 päeva, kuni sümptomid täielikult peatuvad.\nteraviljad, teise klassi nisu leib, kaunviljad, kõrvitsaseemned, teraviljad, lihtne kuivatamine, maisi ja riisihelbed - aitab taastada organismi normaalset immuunreaktiivsust ja rikastada seda tsinkiga;\nSellised toidul põhinevad ristiallergeenid on koheselt tähtsad, et hoida ära krambid. Isegi kui allergeenid tuvastatakse ainult taimsete saaduste puhul, ei tohiks toitumine sisaldada suures koguses loomseid valke, kuna see on bakteriaalsete, kodumaiste või toiduga seotud võõrvalgud, mis on astmahoogude peamised käivitajad.\n01Mis on hea hüpoallergeenide segu Nutrilon Pepti Allergy\n02Obstruktiivse bronhiidi ja astmaga hingamisteede harjutused\n03Silma põletiku ravi\n05Milline on parem psoriaasi korral pea peal: salv, kreem, pihusti või šampoon? Valige haiguse staadiumist.\nNüüd on moes, et olla terve. Sellest räägivad filmid, ajaleheartiklid ja ajakirjad, räägivad sellest Hollywoodi staarid, rikkad ja kuulsad inimesed annavad intervjuusid, rõhutades korduvalt vajadust säilitada õige eluviis.


Euroopa graanulite avaleht, kust saate puidugraanuleid veebist tellida.\nTERE TULEMAST TO\nEUROPE PELLETID TERE TULEMAST EUROOPA PELLETID\nOsta nüüd meie teenused TERE TULEMAST EUROOPA PELLETID\nOsta nüüd meie teenused\nEuroopa graanulid on üks suurim tootja puidugraanuleid tarbijate jaoks Ukrainas. Ettevõtte toodang on sertifitseeritud vastavalt Euroopa graanulite standarditele A1 ja A2 ning meie ettevõte asub Kharkivska oblastis.\nMeie ettevõte Europe-Pellets tegutseb paljude klientidega, kes on pelletiturul professionaalid erinevatest ELi riikidest, näiteks: Itaalia, Slovakkia, Poola, Tšehhi Vabariik, Rumeenia, Kreeka, Austria, Saksamaa jne ning ka Aasiast nagu Korea, Hiina jne, Austraalia, Aafrika, Ameerika ja Lähis-Ida. Ligikaudu 85% meie graanulitoodangust müüakse era- ja tööstuslikuks otstarbeks.\nMeie ettevõtte tooted vastavad maailmaturule A1 ja A2 standardina kehtestatud kvaliteedistandarditele. Meie ettevõtte graanulite kvaliteedi põhinäitajad ületavad sageli kehtestatud standardite A1 ja A2 järgi - tuhk alla 1%, õhuniiskus alla 10% ja kütteväärtus 18.5 džauli / tonn ehk 4.8 kWt / kg. Ettevõttel on tehases oma labor, mis korraldab regulaarselt meie toodete testimist.\nMeie eksperdid kasutavad meie toodete töötlemiseks vastavalt puidugraanulite tootmise rahvusvahelisele standardile üht parimat meetodit. Lisaks testivad meie kvaliteediinspektorid neid tooteid mitmete parameetrite alusel, et tagada nende esmaklassiline standard. Samuti hõlmab see meie toodete kõige paremaks teostamiseks hästi sisustatud tehast, kus on kaasaegsed seadmed ja laoruumid.\nMida ütlevad meie kliendid!\nKui vajate puidugraanuleid ...\nHelistage lihtsalt meie ööpäevaringsele hädaabinumbrile.\nEurope Pellets on üks suurimaid Ukrainas tarbijatele mõeldud puidugraanulite tootja. Ettevõtte toodang on sertifitseeritud vastavalt Euroopa graanulite standarditele A1 ja A2 ning meie ettevõte asub Kharkivska oblastis.\nHeina graanulid looma voodiks\nLOOMADE VABASTAMISEKS PUUDU RASKIMINE\nHEA HINNAGA PÖÖGIPALGID\nProspekt Lenina 27, Kharkov, Harkivski oblast 61000 Ukraina\nE – L: 9–6 Pühapäevane sulgemine\nAutoriõigus © EUROPE PELLETS 2019. Kõik õigused kaitstud.


8 suvist kuulsuste stiilinippi | Buduaar\n8 suvist kuulsuste stiilinippi\n2011. aasta 9. juuni 18:19\nKuulsused on paljude uute trendide loojad ning Buduaar toob teieni mõned suvised nipid, mida ennast suvel riietades kasutada võiks.\n1. Pluusid sõlme!\nPikad seelikud, laiad vööd ja platvormkingad on kindlasti üks selle suve trend, kuid täpi paneb i peale Minka Kelly sõlme seotud pluus. See on hea võimalus veidike nahka näidata, ennast liigselt paljastamata ning ikkagi suviselt seksikas välja näha.\n2. Valge käekott\n“Seksi ja linna” näitlejatari Sarah Jessica Parkeri valge suur käekott on ideaalne suvehooajaks ning see sobib peaaegu kõigega!\n3. Erinevad loomamustrid\nKotakad, pidžaamalikud püksid on selle suve hitt. Shenae Grimes kannab väga hästi välja leopardimustrilised kotakad püksid. Kuid alati tuleb meeles pidada, et nendega sobivad vaid kontsad või platvormid, muidu jääb mulje, et tõusid alles voodist.\n4. Suvine müts\nMüts mitte ainult ei kaitse päikese eest, vaid annab vürtsi ja värvi juurde ka riietusele!\n5. Näita veidike säärt!\n90210 Näitlejanna Annalynne McCord näitab selle suve erinevaid trende ühes riietuses – aviaatoriprillid, suvine kaabu, mereteemalised jalanõud ning kõige tähtsam – salatirohelised shortsid. Kõik erksavärvilised lühikesed püksid on suvisesse garderoobi väga teretulnud!\n6. Läbipaistvad materjalid\nMiley Cyrus kannab läbipaistva valge pluusi all musta rinnahoidjat, mis on sobiv kanda nii teksade kui ka ükskõik milliste muude pükstega.\n7. Suured päikeseprillid\nPaar suuri Jackie O stiilis päikeseprille ei lähe kunagi moest ning lisavad riietusele elegantsi ja glamuuri.\nKleitide peal erinevate vööde kandmine annab palju mänguruumi ning nagu Zoe Zaldana näitab, siis kokku võivad sobida ka täiesti erinevad mustrid.


1. Horisont 2020 projekt "Haridusuuenduste parendamine koolides"\nProjekti eesmärk on märkimisväärselt tugevdada haridusinnovatsiooni uuringuid mitte ainult Eestis, vaid ka Baltimaades ja laiemalt Euroopas, viies haridusuuringud ja innovatsiooni järgmisele tasemele. Projektis luuakse rahvusvaheline virtuaalne uurimislabor, mis hõlbustab valdkonna uute osalejate kaasamist ja võimekuse suurendamist ning soodustab teadmiste ja kogemuste vahetamist valdkonna eri uurimisrühmade vahel.\nKairit TammetsTimo Tobias Ley\n2. Õppija agentsuse kontseptsioon eesti- ja venekeelsete õppijate hulgas: Eesti gümnaasiumiõpilaste kogemused ja suhtumised agentsusesse\nPersonaalse uurimistoetuse järeldoktori uurimisprojekt on sündinud vajadusest paremini mõista eesti- ja venekeelsete gümnaasiumite kultuurilisi erinevusi, mis puudutavad õppijate agentsust soodustavaid praktikaid ja suhtumisi agentsusse õpilaste pilgu läbi. Õppija agentsust kui võimekust ise juhtida oma elu on siin kontseptualiseeritud läbi evolutsioonilise emantsipatsiooni teooria ja ökoloogilise agentsuse teooria vaatenurga. Tulemused aitavad disainida pedagoogilisi sekkumisi ja õpetajate koolitusi õppija agentsuse toetamiseks.\n3. Kaasava hariduse õppekava õpetamise kvaliteedi arendamine ja tõhustamine\nProjekti tulemusena soovitakse pakkuda nii tegutsevatele kui ka tulevastele õpetajatele teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis on vajalikud kaasava õppe edendamiseks ja hariduslike erivajadustega õpilaste segregatsiooni vähendamiseks.\nEesmärk on kaasava hariduse tõhustamine ning innovatiivsete praktikate väljatöötamine, nende katsetamine ja rakendamine õpetajakoolituse valdkonnas.\nProjekt aitab välja selgitada ja lahendada põhjuseid, mis takistavad õpetajatel toetada õpilaste integreerimist tavaklassidesse ja kaasava hariduse põhimõtete rakendamist, samuti tugevdada Eesti ülikoolide pädevust ja suutlikkust selles valdkonnas.\nKatrin Poom-ValickisTiia Õun\n4. Kaasavate koolikogukondade koosloome\nProjekti põhieesmärk on toetada koole kaasavate koolikogukondade tugevamisel, kus iga osaleja on kaasatud ja austatud. Toetame koole, kes väärtustavad kultuuri, religiooni, soo, võimete või sotsiaalmajandusliku tausta mitmekesisust. Selle projekti raames on fookuses sotsiaalne keskkond, kus antakse sõna kõigile kogukonna liikmetele. Kaasavate koolikogukondade koosloome kaudu saavad koolid suurendada seotust nii koolikogukonnas kui ka väljaspool ning tagada suurema tõenäosusega jätkusuutlikud edusammud parimate ja võrdsete võimaluste suunas kõigile õppijatele.\nEve EisenschmidtKätlin Vanari Piret OppiBerit Silvia KondratievKrista Keedus Reet Sillavee\n5.Sotsiaalne kaasamine läbi õpilaste osaluse\nUuritakse ja arendatakse erialast tööd, mis põhineb õpilaste vaadetel ja kogemustel, luuakse didaktiline õppematerjal ning hinnatakse strateegiaid, milles arendatakse õppimisvõimalusi eesmärgiga toetada õpilaste sotsiaalset kuuluvust.\nRain MikserTiiu Tammemäe Mari-Liis Lind Mailis Ostra Egle Hollman\n6. Kutseharidus ja töökohapõhine õpe toetamas riskinoorte sotsiaalset kaasatust\nKoostöös partneritega Leedu, Läti ja Norra ülikoolidest uuritakse EMP ja Norra finantsmehhanismide Balti teaduskoostöö programm toel noorte hariduslikke üleminekuid mõjutavaid kompleksseid tegureid ning kutsehariduse rolli riskinoorte kaasamisel, et ennetada koolist väljalangemist ning toetada kooli ja tööturu üleminekuid. Koostöös uurijate, kutseõpetajate ja õpilastega rakendatakse TLÜ haridusuuenduse tippkeskuse väljatöötatud EDULAB mudelit, mis põhineb koosloome metoodikal.\nKrista LoogmaTerje Väljataga 2021–2023\n7. Kutseõpetajate kaasav ja uuenduslik pedagoogika\nLuuakse koolitusressursside kogum, mis annab õpetajatele teadmised, oskused ja enesekindluse, et luua õpilastele huvitavaid õppimiskogemusi kolmes põhivaldkonnas: mitmekesisus ja kaasatus, innovatsioon 21. sajandi oskuste jaoks ja digitaalne tehnoloogia.\nSirje Rekkor Meril Ümarik 2020–2022\n8.IEA rahvusvaheline kodanikuhariduse uuring ICCS 2022 IEA rahvusvahelise kodanikuhariduse uuringu ICCS 2022 eesmärk on selgitada, kuidas ja mil määral on noored valmis võtma kodanikurolli ning milline osa on selles õpetajatel ja koolil.\nTRU19056 Meril ÜmarikTõnu Idnurm\nMaarja Tinn 2019–2022\n9.Professionaalne eestikeelne õpetaja vene õppekeelega rühmas\nViiakse läbi koolitused lasteaiaõpetajatele ja meeskondadele ning pilootprojekti rakendusuuring\nTiia Õun Maire Tuul Kerstin Kööp Külli Rauk Evelyn Neudorf Piia Varik Mari-Liis Lind\n10. Õpetajahariduse digiõppe arendamine\ndigiTED@EU projekti eesmärk on arendada õpetajaharidust toetades õpetajakoolituse õppejõudude professionaalset arengut digipädevuste ning digiõppekursuste loomise ja läbiviimise suunal. Projekti raames luuakse õppejõudude kutsealase arengu programm, mis edendab õpetajakoolitajate valmisolekut veebipõhiseks õpetamiseks ning digikursuste kujundamiseks, korraldamiseks ja hindamiseks, et toetada õpetajahariduse muutumist professionaalsemaks ja mainekamaks. Töötatakse välja konkreetsed soovitused poliitikakujundajatele digistrateegiate loomiseks Euroopa, riiklikul ja ka institunaalsel õpetajahariduse tasandil.\nTerje VäljatagaKadri Mettis Yagmur Cisem Yilmaz\n11. Digiloping Teachers" - õpetajate digipädevuste arendamine ja juhendamine\nRahvusvahelises projektis töötatakse välja terviklahendus õppimis- ja õpetamisprotsessis osalejate digipädevuste arendamiseks.\nJanika Leoste Maire Tuul Sirly Väät Marika Kutškova\n12. Tõhustatud õppimine ja õpetamine rahvusvahelistes virtuaalsetes keskkondades\nProjekti tulemusel luuakse progressiivsed kursusemoodulid digitaalsete pädevuste arendamiseks õppijatele ja õppejõududele. Samuti luuakse avalikult kättesaadavad juhised uuenduslike ja kaasavate rahvusvaheliste õpikeskkondade loomiseks virtuaalsetes, põimõppe või tehnoloogiliselt täiustatud õpikontekstides\nJanika LeosteMart Laanpere Marika Kutškova Maire Tuul Sirly Väät Egle Hollman\n13. Kvaliteedile orienteeritud õpetajate esmaõppe süsteemi loomine õpetajate professionaalsuse suurendamiseks Kosovos\nKosovo õpetajate esmaõppe institutsioonide sisemise kvaliteedikindlustamissüsteem rakendamiseks vajalike mahhanismide ja oskuste tutvustamine, et tuua kaasa haridusreforme elluviivate lõpetajate kvaliteedi tõusu.\nKätlin VanariMikk Kasesalk\n14. Koolimeeskondade arenguprogrammi ettevalmistamiseks õpilaste vaimse tervise edendamist toetavate sekkumiste läbiviimiseks koolides\nValmistatakse ette metoodika ja tegevuskava sekkumisele, mille tulemusel koolimeeskond: mõistab, kuidas ja miks tekivad õppijate vaimse tervise probleemid, milliseid riski- ja kaitsetegureid mõjutades on võimalik neid ära hoida või vähendada ning milliseid ennetusmeetmeid ja kuidas ellu viia; kavandab koostöistelt kogu õpetajaskonnaga tegevuskava, alustades vajaduste hindamisest ja eesmärkide seadmisest ja liikudes tõenduspõhise ennetustegevuse jätkusuutliku rakendamise ja tulemuste hindamiseni.\nEve EisenschmidtKätlin Vanari\n15. Rahulolu- ja koolikeskkonna küsitluste arendamine\nTöötatakse välja juhised ja spetsifikatsioonid 4., 8., ja 11 klassi õpilaste ja kutseõppeasutuses õppijate ennastjuhtiva õppimise hindamisvahendite ja õpetajate ennastjuhtivaks õppijaks kujunemise toetamise hindamisvahendite kasutamiseks.\nTKA21221A Eve EisenschmidtKati Aus Elina Malleus-KotšegarovAstra Schults Anna-Liisa Jõgi 2021-2022\n16.Tulevikukooli metoodikal põhineva sekkumise "Vaimset tervist väärtustav kool" testimiseks 2021/2022õa jooksul viies Eesti koolis\nArenguprogrammi käigus püstitab koolis moodustatud juhtmeeskond vaimse tervisega seotud muudatuse eesmärgi ning koostab selle saavutamiseks pidevalt täieneva eduplaani koos vajalike analüüsi- ning uurimisvahenditega.\nTKA21180 Eve EisenschmidtKätlin VanariKrista KeedusBerit Silvia KondratjevPiret OppiJüri Käosaar 2021-2022\n17. Terviklik lähenemine koolijuhtimisele\nProjekti eesmärk on analüüsida koolijuhtimise praktikaid erinevate riikide haridussüsteemides ja leida uusi lähenemisi haridusasutuse juhtimisele.\n18. VEPA Käitumisoskuste Mängu metoodika kohandamine ja edasiarendamine vastavalt Eesti lasteaedade kontekstile\nVEPA Käitumisoskuste Mängu metoodika kohandamisprotsessis Eesti lasteaedade kontekstile ja vajadustele sh soovituste koostamine VEPA metoodika ja VEPA õpetajate väljaõppe kohandamiseks ning VEPA metoodika hindamiseks lasteaedades.\n19. Lasteaia õpikeskkonna ja õpetajate õpetamispraktikate uurimine ja uurimisrühma moodustamine\nEesmärk on uurida lasteaia õpikeskkonna sotsiaal-motivatsioonilist õhustikku, õpetamispraktikaid, juhendamist ning õppematerjale viiekümnes eesti- ja venekeelses lasteaias kasutades ECCOM lasteaiarühma vaatlusmõõdikut. Eesmärgi täitmiseks moodustatakse Haridusteaduste instituudi ja (HTI) ja Loodus- ja terviseteaduste instituudi (LTI) uurimisrühm\nAnne-Mai Meesak Eve Kikas Tiia Õun Maire Tuul Piia Varik\n20. Tulevaste ja tegevõpetajate digipädevuste arendamine käed-külge tegevusi pakkuva MATIK digiõppevara abil\nTulemiteks on digipädevuste hindamise mudel MATIK õppe jaoks; õppemoodulid STEAM-pädevuste arendamiseks alus-, põhi- ja keskhariduse õpetajate hulgas; avatud õppevara repositoorium ja virtuaalne MATIK labor õppematerjalide esitamiseks ning juhend materjalide kasutamiseks. Partnerülikoolid rakendavad loodud materjale laialdaselt ka oma taseme ja täiendõppes ning MATIK kogukondades.\n21.Tõhusa ja kaasava hübriidhariduse raamistik põhikoolidele\n“FreeEd” projekt esitab hübriidhariduse (kaugõppega kombineeritud õpe koolis) raamistiku. Raamistik kaasab projektiriikide (neist mitmeid peetakse haridustehnoloogia lõimimise Euroopa pioneerideks – näiteks Austria, Eesti ja Soome) parimat praktikat. Raamistiku eesmärk on aidata põhikoole ja nende õpetajaid tulla toime väljakutsetega, mis kaasnevad järsu üleminekuga klassiruumi põhiselt hariduselt veebi-, kaug- ja hübriidõppele.\n22.Säästva arengu ja innovatsiooni eesmärgil noorte naiste ettevõtluse ja STEM/STEAM-i suutlikkuse suurendamine kõrgharidusasutustes\nProjekti eesmärk on ettevõtluse ja STEM/STEAM võimekuse suurendamine kõrgkoolides, keskendudes säästlikule ja innovaatilisele arengule. Projektis luuakse uued võimekuste kasvatamise eesmärgiga kõrghariduspraktikad, mille käigus tõstetakse noorsootöö üliõpilaste agentsust kaasa tõmmata ettevõtlusesse maapiirkondade ja riskirühmade noori naisi. Kolme aastases projektis saavad noored naised ja noorsootöö üliõpilased kogemusi ettevõtlusest, MATIK-õppest, digioskustest ja jätkusuutlikke ümberkujundamise oskusi innovatsiooniks. Projekti partnermaad on Itaalia, Rumeenia, Serbia ja Sloveenia.\nKai Pata Terje VäljatagaIlona-Evelin Rannala Kristi Jüristo\n23. Avastusrada: digitaalse väliõppe vahendi süsteemne kasutamine\nProjekti partnerid Eestist, Soomest, Kreekast ja Austriast koondavad hariduse, psühholoogia, ökoloogia ja haridustehnoloogia valdkondi ning uurivad võimalusi Avastusraja digilahenduse terviklikuks kasutamiseks loodushariduses.Projekti käigus tõlgitakse Avastusrada rakendus erinevatesse keeltesse, arendatakse tehnilisi lahendusi kasutajasõbralikumaks ning tutvustatakse kohalike ja rahvusvaheliste koolitustega rakendust ja loodud radu osalevate riikide õpetajatele ja loodushariduskeskustele. Lisaks luuakse elurikkuse valdkonna kohta mitmekeelsed rakenduse sisukat kasutamist toetavad näidised ning uuritakse nende võimalikku mõju õpilaste elurikkusega seotud arusaamade muutumisele\nMihkel Kangur Grete Arro\nJaanus TerasmaaArko Olesk\n24. Mäng "Rohelise ja targa linna" arendamiseks\nCitiesGoGreen projekti eesmärk on tuua kokku keskkonnaharidus, mängustamise meetod ja MATIK lähenemine. Projekti eesmärgid on: kasvatada õpilaste keskkonnateadlikkust koos teiste läbivate oskuste ja pädevustega; töötada välja teoreetiline raamistik, mille alusel võiks arendada 10-12-aastaste algkooliõpilaste keskkonnateadlikkust; kasutada MATIK- lähenemist õpilaste kaasamiseks ja õpilaste võtmeoskuste arendamiseks; kujundada välja mäng, mis ühendab keskkonnateadlikkust, kunstiõpetust ja mängustamist; töötada välja hindamisvahend, mida kasutatakse enne ja pärast mängu omandatud oskuste mõõtmiseks. Hindamisvahendi põhirõhk on keskkonnateadlikkuse hindamisel. Selle projekti eesmärk on harida 10-12 aastaseid õpilasi keskkonnahoidlikkuse olulisusest ja tõsta nende huvi keskkonnaküsimuste vastu.\nTKA22035 Janika LeosteInge TimoštšukKaidi Nurmik Sirly Väät 2021-2024\n25. Seos õpilaste interdistsiplinaarsete teadmiste ja loodusteadusliku karjääriteadlikkuse vahel\nTöötatakse välja pedagoogilis- psühholoogiliselt põhjendatud instrumendid probleemide lahendamise ja otsuste tegemise oskuste mõõtmiseks loodusteaduslike raamideede ja loodusteadusliku karjääriteadlikkuse kujundamisele suunatud õppe kontekstis. Eesmärgi täitmisel kasutatakse õpianalüütilisi meetodeid, täiustades Cmap metoodikat nii õppeprotsessi juhtimisel kui ka hindamisel.\n26. Õpetajate pädevuste toetamine õpilaste kliimakirjaoskuse arendamiseks Euroopa koolides\nTõstetakse Euroopa õpetajate pädevust põhikooli õpilaste kliimakirjaoskuse toetamiseks, arendades välja järgmised vahendid:\n- kliimakirjaoskuse õppekava sisu\n- avatud veebikursus, mis võimaldab õpetajatel koolides kliimakirjaoskust edendada\n- platvorm veebipõhisele õpetajate kogukonnale, mis pakub toetavaid pedagoogilisi tegevusi kliimamuutuste teema klassiruumidesse viimiseks.\nTKA20198 Grete Arro Liisa Puusepp\n27. Euroopa Jäätmeteta Majandamise Akadeemia\nLuuakse Euroopa Jäätmeteta Majandamise Akadeemia, (European Zero Waste Academy), millel on kaks peamist sihti:\n- luua tugev õppekava edendamaks jäätmeteta majandavate linnade liikumist Euroopas;\n- käima lükata Euroopa jäätmeteta majandamise treenerite võrgustik, kes saaksid seda raamistikku oma kohalikes kogukondades rakendada ning ZWA töö ulatust ja mõju suurendada.\nGrete Arro Liisa PuuseppMihkel Kangur\n28. Noorte edu toetuseks: võimekus lõimida huvihariduses omandatut formaalharidusse\nNoorte toetamine õppimise eesmärkide saavutamisel -võimaluste laiendamine formaalse ja mitteformaalse õppe lõimimiseks Eestis.\nEve-Liis Roosmaa Triin Roosalu Marti Taru Katrin Karu Halliki Põlda\n29. Haridusmuutused Eestis ja nende kajastus kogenud õpetajate elulugudes – arengulooline analüüs hilisest nõukogude perioodist tänapäevani\nDetsembris 2019 lõppenud projekti IUT18-2 „Õpetajate professionaalsuse ja professionalismi muutuv kontekst” käigus koguti hulk väärtuslikku dokumendimaterjali Eesti hariduse lähiajaloost ning üldhariduskoolide kogenud õpetajate intervjuusid samast perioodist. Jätkub selle materjali läbitöötamine ja avaldamine. Uuringu alusel publitseeritav materjal on kasutamiseks haridus- ja kasvatusteadlaste töös, õppematerjalina üliõpilastele ning infoallikana õpetajatele, teistele haridusvaldkonna esindajatele ja pedagoogilisele üldsusele.\n30. I ja II kooliastme õpilaste õpimisse kaasamine lõimitud ja autentses keskkonnas toimuva õpetamise kaudu\nProjekt lähtub hariduse üldisest sihist kujundada ühistel väärtustel põhinev, õppijast lähtuv ja kaasav haridussüsteem, mis pakub ühiskonna vajadusi toetavaid õpiteid. Projekti tegevused keskenduvad küsimusele, kuidas on seotud erinevates keskkondades saadavad õpikogemused ja õppesisu lõimimine I ja II kooliastme õpilaste õpimisse kaasatusega.\nTF/921 Inge Timoštšuk 2021–2023\n31. Ettevõtlikkuspädevuse e-hindamisvahendite väljatöötamine põhikooli II ja III kooliastmele\nTöötatakse välja ettevõtlikkuspädevuse hindamise ülesanded ja skaala II ja III kooliastmele\nGrete Arro Pirko Tõugu Kati AusKaja MädamürkEve Kikas Elina Malleus-KotšegarovKati Lehtroos Eliis Härma\n32. Riigikaitseõpetuse mooduli arendamine ja koolitus 2021/2022\nRiigikaitseõpetuse arendusprogrammi ettevalmistamine ja läbiviimine 2021/2022 õppeaastal, mis hõlmab riigikaitseõpetuse õppekava arendust ja riigikaitseõpetajate koolitamist Tallinna Ülikoolis.\n33. Minast meieks - sotsiaalsete suhete tugevdamine loovuse abil\nProjekti eesmärk on selgitada nii teoreetiliselt kui ka praktikas, kuidas kõige paremini kasutada täiskasvanuõppes(nii veebikeskkonnas kui ka klassiruumis) tegevusmeetodeid, mis põhinevad psühhodraamal, sotsiodraamal ja sotsiomeetrial. Projekti tulemusena luuakse ja arendatakse välja täiskasvanud koolitajatele ja uurijatele kontseptsioon, mille alusel viiakse läbi koolitused sihtrühmadele ning hinnatakse tegevuse tulemuslikkust\nTKA22050 Katrin Karu Halliki Põlda Mairi Matrov 2021-2023\nPiire ületav haridusuuendus tehnoloogiapõhiste teadusuuringute toel (CEITER)\nHorisont 2020 projekti CEITER toel on TLÜ-s loodud rahvusvaheline uurimisrühm, kuhu on kaasatud teadlased nii digitehnoloogiate, kognitiivpsühholoogia kui ka hariduse valdkondadest. Projekti tegevuste põhifookuses on tõenduspõhise haridusinnovatsiooni teostamine, järgmise põlvkonna digitaalsete õpikeskkondade, -vahendite ja meetodite loomine, õpianalüütika ja haridusele suunatud teadustöö edendamine.\nTAU15034 Tobias Ley\nPaul SeitlingerKatrin Niglas\nAnu TammelehtKati Aus\nProjekti peamine eesmärk oli mõista, kuidas globaalsed sotsiaalmajanduslikud ja kultuurilised muutused, hariduspoliitika, õpetajate elulood ja õpetajaks kujunemise individuaalsed teed on mõjutanud õpetajate professionalismi ja professionaalsust Eestis.\nIvor GoodsonRain MikserKrista LoogmaAino UgasteTiia ÕunMarika VeissonKatrin NiglasMeril Ümarik Meidi Sirk Reeli Liivik Inge Timoštšuk Maire Tuul\n1. ja 2. klassi õpilaste pädevustestid (II etapp)\nTöötatakse välja testide prototüübid 1. klassi õpilaste keele-, matemaatika- ja õpipädevuse ja 2. klassi õpilaste keele- ja matemaatikapädevuse hindamiseks.\nLasteaia- ja põhikooliõpetajatele ja meeskondadele koolituste väljatöötamine ja läbiviimine, pilootgruppide seireuuringute väljatöötamine ja läbiviimine, varajase keeleõppe, keeleõppe metoodika ja mitmekeelsuse alase pädevuse arendamine.\nTKA21073 Tiia Õun\nMari-Liis Lind 2021\nProfessionaalne eestikeelne õpetaja vene õppekeelega rühmas\nTöötakase välja ja viiakse läbi koolitused lasteaia- ja põhikooliõpetajatele, luuakse ja viiakse ellu tegevuste pilootuuringud ning arendatakse varajase keeleõppe ja mitmekeelsuse alast pädevust.\nKoolieelsete lasteasutuste pedagoogide ja lastevanemate hinnangud ning kogemused COVID -19 haiguse põhjustatud eriolukorras toimetulekul\nSelgitatakse välja koolieelsete lasteasutuste pedagoogide kogemused õppe- ja kasvatustöö läbiviimisel eriolukorras, kirjeldatakse lastevanemate ja lasteasutuse töötajate koostööd eriolukorra tingimustes, analüüsitakse pedagoogide infotehenoloogia vahendite kasutamist laste distantsõppes ja võrreldakse Eesti, Saksa, Soome ja Islandi uurimuse tulemusi ning töötatakse välja soovitused õpetajatele, lastevanematele jne.\nÕpetaja ja haridusasutuse juhi professionaalse arengu terviklik toetamine tuginedes kutsestandarditele ja kompetentsimudelitele.\nKõrgete õpitulemustega riikide haridussüsteemide võrdlev analüüs\nJuhtumiuuringutes vaadatakse võtmeküsimusi ja dilemmasid, millega iga riik oma süsteemide kujundamisel kokku puutub, analüüsitakse seda, kuidas neid lahendatakse ja uuritakse, mil määral on need lahendused praegu või tulevikus edukad või mitte.\nTRU19184A Eve Eisenschmidt\nMati Heidmets 2019–2021\nStrateegiline partnerlus klassiõpetaja hariduse arendamiseks koolipõhiste uurimuste kaudu\nStrateegilise partnerluse eesmärk on toetada eetilist ja uurimuslikku lähenemist klassiõpetajate hariduses ühistegevuste ja akadeemilise personali ning õpetajaks õppivate üliõpilaste professionaalse arengu kaudu. Eetiline ja uurimuslik lähenemine hõlmab õppeaineid lõimivat üldõpetust ja õppimist avatud õppekeskkondades.\nOECD rahvusvahelise alushariduse pilootuuring International Early Learning (for Child Well-being)\nEesmärk on uurida, kirjeldada ja analüüsida alushariduse mõju laste, sh erivajadustega ja muu koduse keelega laste, õppima õppimise oskuste kujunemisele. Pilootuuringu alaeesmärkideks on uurida lapse arengut ja õppimist, sh sotsiaalseid, emotsionaalseid ja kognitiivseid oskusi; seoseid lapse lasteasutuses osalemise ja alushariduse omandamise vahel; lapse individuaalsuse, kodu ja lasteasutusega seotud tegurite mõju lapse sotsiaalsete, emotsionaalsete ja kognitiivsete oskuste kujunemisele. Pilootuuringus osalemine võimaldab võrrelda Eesti alusharidust teiste riikidega.\nKujundades noorsootöötajaid formaalse hariduse kaudu\nProjektis analüüsitakse noorsootöötajaks õppimise võimalusi koos õppekavadega Eestis, Iirimaal, Walesis ja Makedoonias ning koostatakse juhised aja- ja asjakohase noorsootöö õppe korraldamiseks. Projekti laiem eesmärk on suurendada noorte ligipääsu kvaliteetsele noorsootööle Euroopas.\n1. ja 2. klassi õpilaste pädevustestid\nProjektis töötatatakse välja testide prototüübid 1. klassi õpilaste keele-, matemaatika- ja õpipädevuse ja 2. klassi õpilaste keele- ja matemaatikapädevuse hindamiseks.\nHaridustehnoloogilise innovatsiooni koosloome programmi läbiviimine\nALPA Kids digiõppemängudest andmekogumise nõustamine personaliseeritud õpiraja prototüübi ettevalmistamiseks, esimene etapp\nALPA Kids digiõppemängudest andmekogumise nõustamine personaliseeritud õpiraja prototüübi ettevalmistamiseks.\nTLÜ EDUSPACE laborile luuakse 2021. aastaks võimekus pakkuda mitte-IKT õppekavadel õppivatele üliõpilastele tehisintellekti (AI) kasutamist tutvustavaid praktikume. Lihtsatele AI-robotitele luuakse käitumismudelid, mis aitavad mõista seda tüüpi robotite rakendamist klassiruumis.\nProjekti kokkuvõtteks valmis IT Akadeemia toel visioonivihik selle kohta, millist rolli hakkavad (või võiksid hakata) robotid tuleviku hariduses mängima. Projekt andis sisendi järgmisele uurimisprojektile “ÕPPESTECH-METH Õppimine ja õpetamine ülikoolis. Uute tehnoloogiate ja meetodite integreerimine ülikooli õppes”.\nTÕA20075 Janika Leoste\nKristian Paekivi 2020–2021\nProjekt toetab TLÜ haridusuuenduse fookusvaldkonna tegevust, kus õppimine ja õpetamine igal haridustasemel peaks toetama muutunud õpikäsituse rakendamist ning kohanemist uuenenud ja kiirelt muutuva infokeskkonnaga. Loodav interdistsiplinaarne uurimisgrupp toetab tõenduspõhise tehnoloogiaga rikastatud haridusuuenduse haridusasutusse jõudmist ja selle jätkusuutlikku rakendamist.\nTF520 Timo Tobias Ley\nKairit Tammets 2020–2021\nDistantsõppe õppijale sobivuse hindamine ja kohandamine ülikoolides elukestva õppe kontekstis\nSeoses COVID-19 leviku ja eriolukorraga seotud massilisele distantsõppele üleminekuga kõrghariduses on tekkinud suurepärane olukord hinnata distantsõppe tõhusust ja sobivust erinevatele õppijatele ning leida lahendused õppe tõhustamiseks ning õppijate kaasamist toetavate meetmete väljatöötamiseks.\nTerje Väljataga 2019–2021\nTehnoloogiaga toetatud distantsõppe praktikad, tõhusus ja väljakutsed Eesti üldhariduskoolides\nUuringu eesmärk on kaardistada Eesti üldhariduskoolides 2020. aasta kevadel aset leidnud distantsõppe korraldus, selle tõhusus ja väljakutsed organisatsioonis juhtide, õpetajate ja õppijate tasandil.\nEesti täiskasvanute koolitajate kompetentside avaldumine digikeskkonnas toimuvatel koolitustel ja nende koolitusvajadus\nUuring tulemusena on välja selgitatud Eesti täiskasvanute koolitajate kompetentsid ja tegevusnäitajate avaldumine koolituste läbiviimisel digikeskkonnas; loodud terviklik ettekujutus koolitajate koolitusvajadusest, lähtudes riiklikust täiskasvanute koolitaja kutsestandardis 6. taseme kompetentsidest ja digipädevusmudelist DigCompEdu ning välja selgitatud koolitusasutuse pidajate ja koolitajate teadlikkus ning ootused EPALEle kui professionaalse arengu keskkonnale.\nEesmärk on anda õpetajakoolituse eriala üliõpilastele oskus kasutada erinevaid STEAM-õppe lähenemisi (robootika, sensorid, virtuaal- ja liitreaalsus, elektroonika, statistika aine rikastamiseks tehnoloogiaga). Üliõpilased õpivad kasutama vahendeid kaasaegsete õpimeetodite rakendamiseks ja õpitulemuse mõjutamiseks.\nKogemusõpe avatud õpikeskkonnas\nProjektis koostati ülevaade avatud õppekeskkondades aktiivset õppimist toetavatest tegevustest ning nende juhtimisest. Ülevaade sisaldas teoreetilist analüüsi ja praktilisi lahendusi, mille väljatöötamiseks rakendatakse juhtumiuuringu formaati.\nInge TimoštšukHelene UppinAnne-Mai Näkk\nProjekti eesmärk oli aidata kaasa koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava rakendumisele läbi eesti keele kui teise keele õppe õpetajate toetamise koolieelsetes lasteasutustes. Projektis toimusid koolieelsete lasteasutuste õpetajate koolitused ja osapoolte uuringud.\nAino UgasteTiiu TammemäeLii LilleojaMaire TuulSilvi Suur\nAlushariduse hindamisvahendi prototüübi koostamine\nProjektis töötati välja alushariduse hindamisvahendi prototüüp lähtuvalt hindamisvahendi kontseptsioonist.\nAlushariduse mõju laste, sh erivajadustega ja muu koduse keelega laste, õppima õppimise oskuste kujunemise uurimine, kirjeldamine ja analüüsimine. Pilootuuringu alaeesmärkideks on uurida lapse arengut ja õppimist, sh sotsiaalseid, emotsionaalseid ja kognitiivseid oskusi; seoseid lapse lasteasutuses osalemise ja alushariduse omandamise vahel; lapse individuaalsuse, kodu ja lasteasutusega seotud tegurite mõju lapse sotsiaalsete, emotsionaalsete ja kognitiivsete oskuste kujunemisele. Pilootuuringus osalemine võimaldab võrrelda Eesti alusharidust teiste riikidega.\nProjektiga aidati kaasa OECD rahvusvahelise alushariduse pilootuuringu International Early Learning (for Child Well-being) läbiviimisele, sh tõlgiti 5–6-aastaste laste põhiuuringu tulemused eesti ja vene keelde ja kodeerida ning osaleda Eesti riikliku raporti koostamisel.\nPiret SoodlaTiiu TammemäeMaire Tuul\nEttevõtliku kooli standardi parendamise eksperthinnang ja analüüs\nEttevõtliku kooli standardi parendamise eksperthinnang ja analüüs.\nRiikliku õppekava katsetamise uuringu ettevalmistamine ja läbiviimine koostöös Tartu Ülikooliga\nPakkumuse sisuks oli TÜ ja TLÜ ettepanekud riikliku õppekava katsetamise uuringu lähteülesande ettevalmistamiseks ja vastavalt sellele uuringu läbiviimiseks.\nKoostatakse ülevaade avatud õppekeskkondades aktiivset õppimist toetavatest tegevustest ning nende juhtimisest. Ülevaade sisaldab teoreetilist analüüsi ja praktilisi lahendusi, mille väljatöötamiseks rakendatakse juhtumiuuringu formaati.\nUuringu tulemusena on välja selgitatud Eesti täiskasvanute koolitajate kompetentsid ja tegevusnäitajate avaldumine koolituste läbiviimisel digikeskkonnas; loodud terviklik ettekujutus koolitajate koolitusvajadusest, lähtudes riiklikust täiskasvanute koolitaja kutsestandardis tase 6 kompetentsidest ja digipädevusmudelist DigCompEdu ning välja selgitatud koolitusasutuse pidajate ja koolitajate teadlikkus ning ootused EPALEle kui professionaalse arengu keskkonnale.\nAnalüüsitakse noorsootöötajaks õppimise võimalusi koos õppekavadega Eestis, Iirimaal, Walesis ja Makedoonias ning koostatakse juhised aja- ja asjakohase noorsootöö õppe korraldamiseks. Projekti laiem eesmärk on suurendada noorte ligipääsu kvaliteetsele noorsootööle Euroopas.\nTanja Dibou 2019–2021\nUurija Identiteedi Tugevdamine: Strateegiad teaduse tugevdamiseks ühiskonnas\nMõtestatakse ümber nooremteadurite karjäär, et võimaldada neil edukamalt vastakuti seista tänapäevaste ühiskondlike väljakutsetega ja luua rahuldav karjäär; samuti tõhustada nooremteadurite identiteedi arengut ja karjääri läbi koolituste.\nKaardistatakse Eesti üldhariduskoolides 2020. aasta kevadel aset leidva distantsõppe korraldus, selle tõhusus ja väljakutsed organisatsioonis juhtide, õpetajate ja õppijate tasandil.\nÕpperoboti Bee-Bot võimalused autismispektrihäirega laste sotsiaalsete oskuste arendamisel\nUuring viiakse läbi 5-aastaste autismispektrihäirega lastega, kelle on raskusi sotsiaalse suhtlemise ning verbaalse ja mitteverbaalse kommunikatsiooniga. Uuringu eesmärgiks on teada saada, kuidas roboti kaasamine õppetöösse aitab kaasa sotsiaalsete suhete arengule.\nÕpetajakoolituse eriala üliõpilastele antakse oskus kasutada erinevaid STEAM lähenemisi: robootika, sensorid, virtuaal- ja liitreaalsus, elektroonika, statistika aine rikastamiseks tehnoloogiaga. Üliõpilased õpivad vahendeid kasutama kaasaegsete õpimeetodite rakendamiseks ja õpitulemuse mõjutamiseks.\nEDUSPACE haridusteenuse prototüübi arendamine\nHaridusteenuse prototüübi loomine, mis aitab liitreaalsuse vahendusel Eesti loodust alus- ja alghariduse tasemel õppijatele paremini tutvustada.\nTA/5120 Janika Leoste\nTiia Õun 2020\nRobomatemaatika 3. ja 6. klassi digiõppevaramule kaasaegseid õpimeetodeid arvestavate interaktiivsete matemaatikaülesannete koostamine\nProjektis arendati välja robomatemaatika digiõppevaramu, mis lisati avalikult õpetajatele kasuatmiseks ka eKoolikotis. Projekt valmis doktoritöö raames teostatud uurimuse kolmanda uuringu jaoks, mille fookus oli meetodi erinevate rakendusmudelite väljatöötamine ning jätkusuutlikkuse tagamine. Projektis koostati robomatemaatika 3. ja 6. klassi digiõppevaramu neli kogumikku.\nJanika LeosteAnastassia Skiperskaja\nProjekti eesmärk oli koondada koolijuhtimise ja koolikultuuri valdkonna teaduskompetentsi ning kujundada uurimisrühm, kes on võimeline taotlema edukalt rahvusvahelisi uurimisgrante, et kasvaks Tallinna Ülikooli juhtroll hariduse juhtimise valdkonnas.\nKatrin Poom-ValickisEve EisenschmidtMati HeidmetsKati Aus\nÕppimine ja õpetamine TLÜ üliõpilaste kogemustes ja õppejõudude õpetamispraktikates\nProjekti uurimisküsimused tulenesid probleemiseadest: Millised on õppejõudude senised õpetamispraktikad? Kuidas muutunud õpetamispraktikad (nt ELU projektid) mõjutavad üliõpilaste õppekogemusi? Millised on õpetamispraktikate muutuste mõjud üliõpilaste õppekogemustele ja õppimiskultuurile erinevates õppevaldkondades? Millised aluspõhimõtted toetavad uuenduslike õpetamispraktikate rakendumist Tallinna Ülikoolis? Uuringuprojekt viidi läbi tehnoloogiliselt uudset sotsiaal-semantilist õppimistehnoloogiat rakendades koostöös CEITER projektiga.\nLarissa JõgiMeril ÜmarikKatrin KaruHalliki PõldaKai PataMihkel KangurLiisa PuuseppTuuli OderReeli SirotkinaKoidu SaiaKarmen Toros


8 mm videokaamera kassettidelt DVD-le või kõvakettale - Digi-tv.ee\n8 mm videokaamera kassettidelt DVD-le või kõvakettale\nLiitunud: 09:38, 01 Juun 2014\nPostitusPostitas margus70 » 09:44, 01 Juun 2014\nVaja salvestada 8 mm videokaamera kassettidelt materjali DVD plaadile või kõvakettale.\nKasutan kaamerat Sony DCR-TRV320E ja DVD salvestaja mark on LG RH 387 H.\nTegin ühenduse: DCR audio/video väljundist juhtmega DVD recorderi video IN/audio IN (ehk valge, punane ja kollane otsik)\nJa siis proovinud DVD puldiga asja salvestama panna, aga pole õnnestunud.\nTegin enda arust salvestuse ära. Ja kui arvutist üle vaatama hakkasin, siis videoklipp oli loodud, aga "jooksis" vaid must pilt ilma helista.\nMis on valesti? Üks asi: ilmselt jäi tegemata "finalize". Ja ega ma salvestamise ajaks ka TV-s pilti ette ei võtnud, kas oleks pidanud?\nJa kas on võimalik teostada veel üht ideed (guugeldasin): "Kõige lihtsam on ühendada vana-aegne 8mm VHS kaamera kaasaegse digivideokaameraga ja salvestada film ringi - siis juba digitaalseks. paljudel digikaameratel on selline sisend olemas. edasi USB ja arvuti!"\nOn endal ka olemas uuem Sony kaamera (HD-ga), aga kuidas neid ühendada?\nRe: 8 mm videokaamera kassettidelt DVD-le või kõvakettale\nPostitusPostitas kraps » 10:54, 01 Juun 2014\nNo kui sellel HD kaameral on AV sisendid olemas, siis peaks asi õnnestuma. Teine variant oleks otse arvutisse. See muidugi eeldaks AV sisenditega videokaarti, või siis vahetükki olemasolu. Midagi sellist: http://www.amazon.com/gp/aw/d/B0011N9QN ... ot_redir=1\nÜhe kassetti ületoomiseks oleks vast narr seda väljaminekut teha, aga kui materjali on hulgim või soov ka edaspidi kassetti peale filmida siis tasuks ära.\nPostitusPostitas satik » 11:28, 01 Juun 2014\nKahjuks on sellised julgud just nimelt julgud, isegi kui tasuta saad kätte ei vääri need kasutamist. Tasub kaameratega rohkem katsetada ja ilmselt ka manuaalidega tutvuda - kvaliteet saab kindlasti sobivam olema.\nPostitusPostitas haljazme » 16:28, 01 Juun 2014\nMul mingi philipsi plaadikõrvetaja nurgas seisab, tegin tollega sama tööd ... neil kõrvetajatel on sisendeid ju nagu putru, valisid ikka õige sisendi ? Proovi kaamerast otse telekasse näiteks, kas tuleb pilt ?\nPostitusPostitas erik25 » 18:43, 01 Juun 2014\nmargus70 kirjutas: Tere!\nTegin ühenduse: DCR audio/video väljundist juhtmega DVD recorderi video IN/audio IN (ehk valge, punane ja kollane otsik)..\nAga miks sa ei ühenda dv kaudu??? Tundub et su mõlemal pillil on dv (i-link, ehk IEEE 1394) pesa olemas. Ühendad kaamera dv out'i recorderi dv in'i ja valid siis recorderist selle sisendi. Telekaga on kindlasti mõtet monitoorida.. Kui materjal pole väärtuslik, või seda pole vaja monteerida/lõigata) lase jahh plaadile kui aga vaja monteerida siis lase kõvakettale ja hiljem monteerid vms. Plaat peaks samas recorderis ka ilma finaliseerimata mängima.. teistes dvd mängijates ega arvutis mitte.. Ja muidugi sellise juhtme leidmine pole enam kõige lihtsam.. Selliselt ümbervõttes kaotad kõige vähem kvaliteedis.


Matti Nykäneni rekord on Sotšis ohus! | Sport\nOtt Järvela, 6. veebruar 2014 18:43\nSoome suusahüppaja Matti Nykänen.Foto: MARTTI KAINULAINEN\nLaupäeval algavatel Sotši suusahüppevõistlustel on ohus 1988. aastast legendaarse Soome suusalenduri Matti Nykäneni nimel püsinud rekord – nimelt on mitmel sportlasel võimalus tõusta soomlase asemel olümpialt enim medaleid võitnud suusahüppajaks.\nNykänenil on viis olümpiamedalit (neli kulda, üks hõbe), milleni võivad küündida või mille võivad Sotšis ületada neli sportlast: šveitslane Simon Ammann (neli kulda) ning austerlased Thomas Morgenstern (kolm kulda), Andreas Kofler (kaks kulda, üks hõbe) ja Gregor Schlierenzauer (üks kuld, kaks pronksi).\nOlümpiakuldade rekordit jagavad hetkel Nykänen ja Ammann, kel on võimalik see Sotši ainult enda nimele saada. Jaapanlane Noriaki Kasai püstitab aga Sotšis hoopis võimsa rekordi – temast ja Venemaa kelgutajast Albert Demtšenkost saavad ainsad sportlased, kes osalenud seitsmel taliolümpial.\nEesti kogukonna juht elab Sotši olümpia hüppemägedest kiviviske kaugusel ja kasvatab kolme kitse\nSammelselg: andekas ka kahevõistlejana


Kurkumi ja kurkumiini kapslid mõistliku hinnaga - Mia24.ee\nKurkum ehk kollajuur, (inglise keeles tuntud kui turmeric), on taim, mis kuulub ingveriliste sugukonda. Kultuuriliselt tuntakse taime ka kui harilik kollajuur, harilik kurkum ja harilik kurkuma. Kurkumiks nimetataksegi sageli just kollajuure taimeliikide risoomist saadavat pulbrit. Vajuta ROHKEM edasi lugemiseks.\nKurkumiin on kurkumi peamine toimeaine. Tegu on kollakasoranži värvusega keemilise ainega, mida leidub looduslikult erinevates taimedes, kuid eriti palju leidub teda hariliku kurkumi juurikas. Ta omab erinevate vähirakkude paljunemist pärssivat toimet, näiteks soole-, kõhunäärme-, pea- ja kaelavähi puhul. Lisaks kasutatakse kurkumiini näiteks maksahaiguste raviks, anoreksia puhul, haavade kiiremaks paranemiseks, põletikuvastaseks raviks ja hingamisteede haiguste korral.\nKurkum ja kurkumiin on enamasti saadaval kapslitena, kuid esineb ka pulbrilist kurkumit. Kurkumiinil toidulisandina on tugevam toime, sest ta on kurkumist välja võetud. Enne kurkumiini toidulisandina tarvitamist on soovituslik konsulteerida arstiga, eriti kui tarvitatakse igapäevaselt ravimeid. Soovituslik annus on 500mg - 1000mg päevas, kuid alati tasub tarvitamist alustada pigem väiksematest kogustest.\nKurkumis sisalduv kurkumiin on näidanud tugevaid põletikuvastaseid omadusi mitmete haiguste all kannatavatel inimestel, näiteks põletikulise soolehaiguse korral. Osad inimesed tarvitavad kurkumit ka põletikuvastaste ravimite asemel. Kurkum on võimas antioksüdant, mis tõkestab vabasid radikaale. Kui vabu radikaale kehas on liiga palju, hakkavad need meie keha rakke kahjustama, mis halvimal juhul võib tekitada südame-veresoonkonna haigusi. Seetõttu võib kurkumi tarbimine olla oluline südamehaiguste ennetamisel. Kurkumil on kasulikud omadused maole, nimelt kaitseb see magu ning mao siseseinu ning võib ennetada ka maohaavandite teket.\nKui tahad rohkem infot Kurkumi ja kurkumiini kohta, siis loe kindlasti artiklit - Kurkum ja kurkumiin – kogu vajalik info\nKurkumiin on tugev antioksüdant. Taimes on bioflavoniid – see on võimas looduslik antibiootikum. Ühtlasti tagab see ka tugeva põletikuvastase toime. Vedel toidulisand, sisaldab 200mg Cureit® kurkumiini. Cureit® on innovatiivse valemiga toidulisand, mis aitab kurkumist maksimaalset kasu saada. Sobib veganitele.\nEkolife Natura (1)BioSalma (2)FITS (4)Solgar (1)Be More (1)Ecosh Life (1)Medicura (2)Nutrisslim (1)\nTäiskasvanud (12)Seeniorid (11)Naistele (2)Meestele (2)\nLuustik (5)Liigesed (4)Maks (6)Lihased (2)Seedimine ja ainevahetus (12)Hingamine (1)Süda ja veri (8)Närvid (7)Immuunsus (11)Rakud (1)Pea ja aju (4)\nImmuunsüsteemi tugevdamine (11)Organismi tugevdamine (4)Vereringe (2)Liigeste valu (2)Luustiku tugevdamine (1)Meeleoluhäired ja stress (5)Organismi puhastamine ja detox (2)Mälu ja keskendumisvõime (3)Südametöö (3)Elujõud ja energia (4)Vitamiinide, mineraalide imendumine (1)Väsimus (2)Põletikud (7)Kolesterool (7)Külmetus (1)Antibakteriaalsus (5)Uni (1)Ainevahetus ja seedimine (9)Nohu (2)Köha (2)Lihaste tugevdamine (4)Vererõhk (3)Sport ja treening (1)Peavalud (1)\nLetsitiin (1)Piperiin (1)Kurkum (13)Antioksüdante (4)Seleen (1)D-vitamiini (1)C-vitamiini (2)B-vitamiini (1)Tsinki (1)Magneesiumi (1)Ingver (2)\nOrgaaniline toode (1)Mahe toode (1)Looduslik toode (4)Kõrge puhtusaste (1)\nMuna (1)Pähkleid (1)Piima (1)kunstlikke magusaineid (3)allergeene (1)suhkrut (5)laktoosi (1)kunstlikke maitseaineid (1)kunstlikke värvaineid (5)kunstlikke säilitusaineid (4)kunstlikke lõhnaaineid (1)gluteeni (6)


Tahan tunda Jumalat – Logos\nEsileht / Raamat / Õppekirjandus / Tahan tunda Jumalat\nTahan tunda Jumalat\nSuur osa meie probleemidest on selle tagajärg, et me ei tunne oma Jumalat – me ei tea, kuidas Ta tegelikkuses avaldub ja kuidas Ta tegutseb meie eludes. Seda teadmatust annab parandada kursuse Tahan tunda Jumalat abil. Kui te tunnete Jumalat, õppides Tema nimesid: Looja, Ravija, Issand kes näeb jne, muutute te tugevamaks. Te leiate jõudu jääda püsima läbikatsumistes, julgustust kannatustes ja sügavaimate vaimulike vajaduste täitumist ning teie elu koos Jumalaga muutub.\nÕpik Tahan tunda Jumalat on sügavasisuline ja kindlaks aluseks Jumala mõistmisel. Teie igapäevane suhtlemine Jumalaga, Piibli vahendusel, näitab teed piiramatusse ja imelisse Jumala rikkusesse. Neidsamu tõdesid võite lihtsasti edasi õpetada teistele nii gruppides kui individuaalselt.\nTootekood: 116246 Kategooriad: Õppekirjandus, Piibliseletused\n242 × 172 × 7 mm\nPrecept Ministries of Reach Out\nKogudusekool. Piibellik vaade kogudusele BFAM palve. Be Fruitful And Multiply


Kadri Liik ja Thomas Bagger: kainuse aeg rahvusvahelistes suhetes - ICDS\nUudised jaanuar 26, 2021\nEilne maailm on möödanikku varisemas ning välispoliitika pöördumise suunda on keeruline määratleda. Euroopa näib olevat suurriikide võimuvõitluses nõutu, sest Venemaast ei ole kujunenud selliseks, milliseks Lääs arvas teda pärast 1989. aastat muutuvat. Poliitikat juhivad kaine süvaanalüüsi, pikaajalise strateegia ja strateegilise kannatlikkuse asemel järsud väljaütlemised ja ülesköetud ootused.\nLennart Meri Konverentsi vestlussarjas arutlevad Euroopa Välissuhete Nõukogu vanemteadur Kadri Liik ja Saksamaa presidendi kantselei välispoliitika direktor Thomas Bagger Saksa-Vene suhete ning Angela Merkeli poliitika kujundamise ja pärandi üle, aga ka kuidas kalibreerida muutuvas maailmas välispoliitika suundi ning tõlgendada Venemaal toimivat.\nSaksamaal elades on mulle jäänud mulje, et Saksamaa soovib venelastele head venelaste endi pärast. Mulle tundub see kena ja liigutav.\nParim viis Venemaa muutumisele kaasa aidata on astuda samm tagasi ja lasta neil ajada ise oma asja.\nÄrme aja normatiivseid eelistusi segi analüütilise tõega, need ei pruugi kokku langeda.\nVenemaa-teemalised arutelud võiksid olla vähem mügised ja emotsionaalselt laetud.\nMeie poliitiline perspektiiv on muutumas liiga isikukeskseks. Ma ei taha vähendada üksikisiku tähtsust poliitikas, aga minu arvates alahindame me struktuuride jõudu.\nVenemaa on käitunud ääretult passiivselt ja paratamatult tekitab see küsimusi.\nEuroopa ühtsuse säilitamine on strateegiliselt kannatlikult edasi liikudes edaspidigi kriitilise tähtsusega.\nKui normidele ja moraalile allutatud välispoliitikat tegelikult soovitakse?


Peeter Müürsepp juunior – Vikipeedia\nPeeter Müürsepp esinemas Eesti filosoofia 7. aastakonverentsil Tartus 29. augustil 2011\nPeeter Müürsepp juunior Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse koosolekul 25. mail 2018\nTa on mehaanikateadlase ja teadusajaloolase Peeter Müürsepa poeg.\n5 Vaated ja ideed\n5.2 Filosoofia õpetamisest\nPeeter Müürsepp lõpetas 1984 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika alal. Aastal 1992 sai ta Tartu Ülikoolist teadusmagistri kraadi filosoofia alal ja 2002 Vilniuse Ülikoolist doktorikraadi filosoofia alal.\nEesti Teaduste Akadeemia nooremteadur 1991–1992; Tallinna Ülikooli dotsent 1992–1999; Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor prorektor (1,00) 1999–2002; Audentes AS Rahvusvaheline Ülikool Audentes / International University Audentes dotsent, teadus- ja arendusprorektor (1,00) 2002–2005, professor, rektori kt (1,00) 2005–2008. Eesti Kunstiakadeemia külalisdotsent 2017–2018.\nTallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna professor 2008–2009; Rahvusvaheliste suhete instituudi Kommunikatsiooni ja kultuuri õppetooli professor 2009–2016; Rahvusvaheliste suhete instituudi direktor 2010–2016; Õiguse instituudi otsent 2017–2021.\nLõuna-Taiwani Teaduse ja Tehnoloogia Ülikool, külalisprofessor 2013; Shanghai University, külalisprofessor 2015; Peeter I nimeline Peterburi Polütehniline Ülikool, külalisprofessor 2015–2018; Bamenda University of Science and Technology, külalisprofessor 2016; Al-Farabi Kazakh National University, külalisprofessor 2019; Peeter I nimeline Peterburi Polütehniline Ülikool, professor 2019–2020.\nRahvusvahelise Teaduse Ajaloo Akadeemia korrespondentliige; Ajakirja Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum peatoimetaja; Soome Teadusajaloo Ühenduse liige; Helsinki Centre for Advanced Studies vilistlane: Teadusliku ja Kultuurilise Diversiteedi Rahvusvahelise Ühenduse nõukogu liige (assessor); alates 2011. aastast on ta Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse esimees.\nPeeter Müürsepp on uurinud René Thomi loomingut.\nNicholas Maxwellile toetudes arvustab Müürsepp teadmise mõistmist õigustatud tõese uskumusena. "Me võime ikka veel nimetada küsimust "Mis on teadmine" võtmeküsimuseks. Ent klassikaline definitsioon ei rahulda meid enam. See on oma tähenduse kaotanud. Formaal-analüütiline õigustus pole see, mida meil tuleb uskuda. See on hoopis teise inimese lootuste ja kartuste, rõõmude ja kannatuste, tunnete ja soovide, kogu elu, ajaloo ja maailma teadmine. Formaalset õigustust pole siin tarvis." "Kas me oleme õigustatud uskuma, et suurem seletusjõud tähendab tingimata teadmise kõrgemat kvaliteeti, jääb lahtiseks küsimuseks. Miks me ei või öelda, et teadmise kvaliteedi tegelik mõõt on selle tähtsus inimesele igapäevaelus?"\nFilosoofia õpetamisest[muuda | muuda lähteteksti]\nIga eriala magistriõpe peaks sisaldama selle valdkonnaga seotud filosoofiliste probleemidega tutvumist.\nMüürsepp, Peeter (2011). Knowledge in Science and Non-Science. – Baltic Journal of European Studies, 1(1 (9)), 61–73.\nFilosoofia rollist ülikoolis. Õpetajate Leht, 23. september 2011.\n↑ Müürsepp 2001:72\n↑ Müürsepp 2001:68\n↑ Filosoofia rollist ülikoolis. Õpetajate Leht, 23. september 2011.\nPeeter Müürsepp juunior Eesti Teadusinfosüsteemis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Peeter_Müürsepp_juunior&oldid=5672996"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:50, 12. juuli 2020.


Pannkoogi retsept - põnevat igale maitsele - Juhendaja.ee\nPannkoogi retsept – midagi põnevat igale maitsele\nLihtne paleo pannkoogi retsept\nPannkoogid kipuvad seostuma lapsepõlve ja pühapäeva hommikutega, mil kogu pere üheskoos laua taga istub ning pannkookidega maiustab. Mõnel perel on kindlasti oma eriline pannkoogi retsept, mille järgi on pannkooke valmistatud juba vaarema aegadest. Mõned eelistavad õhukesi ülepanni kooke, millest saab moosi ja muude lisanditega maitsvad taskukesed vormida, teiste süda kuulub aga jäägitult väikestele kohevatele pannkoogikestele, mida on mugav niisama näpu vahelt süüa. Klassikaline pannkoogi retsept, kuhu kuuluvad muna, piim, jahu ja suhkur, omandab köögist kööki liikudes alati pisut erineva näo ning koostisainete vahekord muutub vastavalt iga pere maitse-eelistustele.\nIgaühel võib küll olla oma lemmik pannkoogi retsept, aga see ei välista veel uute ideedega katsetamist ning põnevate kombinatsioonide proovimist. Aeg-ajalt võiks ju traditsioonilisse pannkoogihommikusse uudsete maitsetega vaheldust tuua. Järgnevalt mõned omapärased retseptid inspiratsiooni ammutamiseks.\nVõtmesõnaks on siin kaneelikeerud. See pisut ebaharilik pannkoogi retsept annab tavalistele pannkookidele täiesti uutmoodi hingamise.\nkaks teelusikat küpsetuspulbrit\nüks suur muna, kergelt vahustatud\nüks supilusikas rapsiõli\nneli supilusikat võid, sulatatud\n60 ml + kaks supilusikat pruuni suhkrut\npool supilusikat jahvatatud kaneeli\nneli supilusikat võid\n60 grammi toorjuustu (toatemperatuuril)\n180 ml tuhksuhkrut\npool teelusikat vaniljeekstrakti\nEsmalt tuleb kokku segada kaneelitäidis – sulatatud või, pruun suhkur ja kaneel. Valmis täidis tuleb suure, tugeva kilekoti sisse ümber valada ning mõneks ajaks toatemperatuurile tahenema jätta. Seejärel võib asuda katte juurde – väikese kastruli sees tuleb kõigepealt sulatada või ning segada sinna sisse toorjuust. Kui saavutatud on ühtlane mass, võib kastruli tulelt maha tõsta ja glasuuri sisse tuhksuhkru ning vanilje lisada.\nPannkoogitaigna valmistamiseks tuleb kokku segada jahu, küpsetuspulber ja sool. Seejärel tuleb kuivainete segule lisada piim, jahu, või ning tainas kergelt läbi segada (pole vaja kõiki tükke puruks vispeldada). Järgmise asjana tuleb pann keskmise kuumuse peal kuumaks ajada, õliga kokku teha ja pannile pisut tainast valada – parima tulemuse jaoks võiksid koogid olla umbes 12-sentimeetrise läbimõõduga. Seejärel tuleb kuumus madalaks keerata ning kaneelitäidis võtta. Kaneelirulli välimuse saavutamiseks tuleb kilekotil üks nurk ära lõigata ja täidist nagu tordipritsist spiraalina (keskelt väljapoole) panni peal oleva taigna peale pigistada. Soovitatav on kilekotis olev täidis enne kasutamist veel korra läbi segada. Kui pannkoogid on mõlemalt poolt kuldseks küpsenud, võib need kohe toorjuustukattega serveerida.\nSee pannkoogi retsept sobib neile, kes oskavad hinnata värskendava sidruni ja hammaste all prõksuvate mooniseemnete kombinatsiooni. Tegu on tõeliselt sidruniste ning seemnetest mustavate pannkookidega.\n60 ml täistera nisujahu\n1,5 teelusikat küpsetuspulbrit\npool teelusikat söögisoodat\n240 ml hapupiima\nkahe sidruni koor, riivitud\nkolm supilusikat võid, sulatatud\n1,5 teelusikat vaniljeekstrakti\n80 ml mooniseemneid\nAlustuseks tuleb kokku segada kuivained (jahud, küpsetuspulber, sooda, sool, suhkur). Seejärel tuleb võtta teine kauss ja kõik ülejäänud koostisained omavahel kokku vispeldada, lisades mooniseemned kõige viimasena. Nüüd võib moonisegu kuivainetele lisada ja taigna ettevaatlikult kokku segada – kohevate pannkookide saamiseks ei tohi segamisega mingil juhul liiale minna (las need mõned tükid jääda). Pannkoogid tuleb mõlemalt poolt kuldseks praadida ja serveerida kuumalt koos mee või vahtrasiirupiga.\nKellele tundub, et sidrunit või mooniseemneid saab sedasi ülemäära palju (või vähe) võib koguseid julgelt oma maitse järgi kohandada. Ükski pannkoogi retsept ei ole nii püha ja muutumatu, et seda siit-sealt endale meelepärasemaks ei võiks timmida.\nKui kõige klassikalisemad paleo pannkoogid koosnevad üldjuhul vaid kahest koostisainest: munast ja purustatud banaanist, see pannkoogi retsept lisab nimekirja veel tummise pähklivõi.\n120 ml pähklivõid (väga hea on näiteks mandlivõi)\nkaks teelusikat kaneeli\nKõigepealt tuleb pann juba tulele soojenema panna nng kõik koostisained kann- või käsimikesriga ühtlaseks tainast segada. Seejärel tuleb pannile pisut kookosrasva lisada ning küpsetada väikesed (kuni kümnesentimeetrise läbimõõduga) pannkoogid – mõlemalt poolt umbes kaks-kolm minutit. Serveerimiseks võib pannkookidele sulatada näiteks võitükikese või kasutada mis tahes meelepärast lisandit.\nRangelt võttes polegi see nagu õige pannkoogi retsept, sest kõige parem on neid suupäraseid koogikesi küpsetada hoopis madeleine küpsiste vormis või muffinivormis. Kel vastav võimalus puudub, siis võib neid muidugi ka niisama panni peal praadida.\nneli suurt muna, valged ja kollased eraldi\n240 ml ricottat\nkuus supilusikat võid, sulatatud\nüks supilusikatäis sidruni või mandariini koort, riivitud\nüks supilusikas sidruni- või mandariinimahla\n240 + 120 ml jahu\nüks teelusikas küpsetuspulbrit\nkaks supilusikat suhkrut\nüks teelusikas soola\ntassitäis mustikaid (tegelikult võib mustikad asendada mis tahes muu meelepärase marjaga, et luua oma pere isiklik marja-pannkoogi retsept).\nKuna pannkoogid valmivad ahjus, tuleb esimese asjana kohe ahi sooja panna ja vormid välja otsida. Seejärel tuleb munavalged kohevaks vahustada ning mõneks ajaks kõrvale panna. Nüüd tuleb kokku segada munakollased, ricotta, hapupiim, sulatatud või, sidruni- või mandariinikoor ja –mahl ning lisada ricotta-segule sõelutud 240 ml jahu, küpsetuspulber, söögisooda, suhkur ja sool. Tainast tuleb kaks minutit keskmisel kiirusel mikserdada. Järgmise sammuna tuleb munavalgevaht õrnade liigutustega taigna sisse kummutada ning põgusalt läbi segada. Ülejäänud jahu (120 ml) tuleb mustikate peale sõeluda ja neid sopsutada, kuniks jahu on marjade külge jäänud (nii ei vaju marjad taigna põhja ega muuda pannkooke lillaks). Seejärel võib marjad ettevaatlike liigutustega ülejäänud taigna sisse segada (et nad katki ei läheks). Nagu öeldud, näeb pannkoogi retsept ette ahjus küpsetamist. See tähendab, et muffinivorme kasutades ei tohi tainast liiga paksult panna. Pannkooke tuleb küpsetada 200 kraadi juures 12-14 minutit või kuniks koogikeste põhjad on kuldpruunid. Kuna retseptis on palju munavalget ja ricottat, ei pruugi pannkoogid pealt kuigi pruuniks minna, nii et kindlam on küpsusastet just põhja kaudu kontrollida.\nPannkooke võib serveerida nii tuhksuhkruga ülepuistatult kui mustika toormoosiga. Kuna vormides valmivad koogikesed jäävad ühetaoliselt esinduslikud, sobivad need suurepäraselt näiteks pidulikumate hommikute juurde. Teisalt ei tasu madeleine või muffinivormide puudumisel veel meelt heita. Koogikesi võib alati ka vanal heal pannil praadimise meetodil valmistada – pannkoogi retsept sellest ei muutu. Toreda pannkoogiretsepti võid leida ka siit.\nSuured või väikesed, õhukesed või kohevad, rulli keeratud ja täidisega või niisama mõnusad näksida – pannkookidel on meie toidulaual üsna eriline koht. Eriline on ka iga pere oma traditsiooniline pannkoogi retsept. Teinekord on aga hea pühapäeva hommikutesse pisut vaheldust tuua ning valmistada midagi teistsugust. Katsetada uudsete maitsete ja kombinatsioonidega. Kes teab, võib olla osutub uueks lemmikuks hoopis mõni ülaltoodud pannkoogi retsept.\nTags: kaneeliga pannkoogid, mooniseemned, paleo pannkoogid, paleo retseptid, pannkoogi retsept, pannkoogid, ricotta pannkoogid, sidruni pannkook


Vooremaa Patrullpolitseinikku kahtlustatakse alkoholijoobes autojuhtimises\nPatrullpolitseinikku kahtlustatakse alkoholijoobes autojuhtimises\nÖöl vastu reedet laekus häirekeskusele teade Jõgeva linnas Rohu tänaval tänavavalgustusposti ramminud sõiduautost. Avariilises sõidukis viibis Jõgeva patrullpolitseinik, kellel tuvastati alkoholijoove.\nSündmused said alguse öösel kella 3 ajal, mil tähelepanelik inimene teatas häirekeskusele Jõgeva linnas liiklusõnnetuse põhjustanud sõidukist. Teatele reageerinud politseipatrull tabas avariilise sõiduki seismas Tähe tänava parklas ning selle roolis oli alkoholi tarvitanud 28-aastane Jõgeva patrullpolitseinik. Mees peeti kinni, toimetati arestimajja ning tema suhtes alustati kriminaalmenetlust.\nTartu politseijaoskonna patrulltalituse juht Alvar Pähkli sõnul käitus politseiametnik kahetsusväärselt. „Korrakaitsjate töö on tagada turvalisus ning olla eeskujuks igal ajahetkel. Alkoholi tarvitanuna rooli istumine on vastuvõetamatu,“ ütles ta. „See on valus löök nende väärtuste pihta, mida ise ühiskonnas juurutame. Töötame iga päev selle nimel, et Eesti teedel oleks vähem ohtlikke juhte. Tema käitumist ei õigusta miski,“ rääkis Pähkel.\nTa lisas, et politseinik tunnistas oma süütegu ning kahetses juhtunut tõdemusega, et ei käitunud mundrikandjale pandud ootustest ja väärtustest lähtuvalt. „Ta esitas omal soovil lahkumisavalduse, mille Lõuna prefektuur ka rahuldas,“ vahendas patrulltalituse juht.