Posted by Mosaiik at Kolmapäev, november 26, 2008 Kommentaare ei ole:\nKontrollige, kas nägemisega on ikka kõik korras!\nNB! Vaata all olevat juhendit\nPosted by Mosaiik at Neljapäev, november 20, 2008 Kommentaare ei ole:\nPosted by Mosaiik at Esmaspäev, november 17, 2008 Kommentaare ei ole:\nParanormaalne väljavõte Ida-Virumaa arstide toimikutest!!!\nAnnaks jumal tervist ja hoiaks arstide eest\n- Räägib, et kõrvalestad võivad hommikul väga valusad olla, kui need padjalt tõsta\n- Täna hommikul läks patsient vetsu. Siis tekkis kummaline tunne, et on seal\n- Patsient räägib, et abikaasa hüppas tema rinnakorvi peal, kui ta kõhuli lamas\n- Just vasak silm on hakanud pärast kaeoperatsiooni rippuma ja oli juba ennegi\n- Võtab riidest lahti ja paneb riidesse teiste abita. Kõnnak on kange eriti\n- Patsiendil tuleb hoiduda seksuaalsest läbikäimisest nii kaua, kuni me uuesti\n- Patsiendi kuulmine on oluliselt halvenenud. Tegelikult ei kuule ta vasaku\n- Pääses õnnetusest kergete vigastustega, kuna arst lasi ta pärast kontrolli koju\n- Enne operatsiooni oli kaalu kümmekond kilo ja oli väga rahul, kui see langes\n- Patsient käib kepi najal sellele toetumata\nPosted by Mosaiik at Kolmapäev, oktoober 29, 2008 Kommentaare ei ole:\nMilline muusika sobib sinu tähemärgiga?\nVastuse leiad alljägneval lingil.\nPosted by Mosaiik at Neljapäev, oktoober 09, 2008 Kommentaare ei ole:\nLõhn: Sulle sobivad vürtsikad ja soojad lõhnad, kus sees veidi nelki ja musta pipart.\nSoeng: Sinu temperamendiga käivad kokku punased toonid ja lühikesed lõikused, mis ei naeluta sind pikalt peegli ette, vaid jätavad rohkem aega kohtumisteks ja suhtlemiseks.\nVälimus: Armastad katsetada ja sulle meeldib kõik uus. Arvatavasti olid just sina sõbrannadest esimene, kes Brasiilia stiilis vahatamist oma nahal järele proovis. Lood trende, mitte ei järgi neid. Samas jääd alati kindlaks ühele klassikalisele iluvahendile - punasele huulepulgale.\nLõhn: Soojad ja maalähedased lillelõhnad, näiteks lavendel ja roos, on sinu valik.\nSoeng: Klassika ja veelkord klassika, aga seda väikese kelmika lisandiga. Eelistad elegantsust ja naiselikkust, näiteks pikki pehme kontuuriga juukseid, mis toovad esile sinu seksapiilsuse.\nVälimus: Arvatavasti on su kosmeetikakott kordi väiksem kui Jääral, sest üle kõige eelistad sa lihtsust. Olgu vähem, aga see-eest kõige paremad - see võiks olla sinu põhimõte uute toodete ostmisel. Armastad ilu selle sensuaalsuse pärast: häid looduslikke tooteid ja ergutavaid kreeme.\nLõhn: Eelistad eeterlikke tsitruselõhnasid, kus oleks tunda näiteks mandariini ja laimi noote.\nSoeng: Üks ja sama soeng ning stiil!? See pole sinu rida. Eelistad tegumoodi, mida ühel päeval saab sassi ja turritama ajada ning järgmisel hetkel klassikaliselt sabasse panna. Salgutamine annab selleks parima võimaluse.\nVälimus: Välimus pole sinu jaoks kõige olulisem. Milleks veeta tunde peegli ees, kui samal ajal võiks filosofeerida maailmarahu üle või planeerida järgmist puhkust. Armastad žestikuleerimist, seega pööra tähelepanu oma kätele, sest inimestele võivad need ette jääda. Tähelepanu keskmes on küünelakid ja huulepulgad, sest kui sa parajasti ei vehi kätega, siis räägid kindlasti.\nLõhn: Reageerid lõhnadele, mis on ühtaegu jahutavad ja jäised nagu küpress või eukalüpt.\nSoeng: Ajad taga harmooniat, liiga silmatorkavad soengud on sulle võõrad. Eelistad pigem tagasihoidlikke soenguid, näiteks lihtsaid ülespandud juukseid, kus mõni salk kelmikalt näole langeb.\nVälimus: Vähi uhkuseks on ilmekad silmad ja uhked põsesarnad. Teinekord tundud pealtnäha vaoshoitud, kuid naine sinu sees armastab luksuslikke vahuvanne ja avokaadomaske. Tavaliselt aga piirdud klassikaga - pärlid, pastelsed toonid ja ammuproovitud kosmeetika, näiteks beebipuuder.\nLõhn: Naudid sooje, maalähedasi, kuid samas võimsaid noote, nagu vetiver või amüris.\nSoeng: Oled tõeline diiva, kellele meeldib oma lakka kõikjal demonstreerida. Sul on ilusad juuksed, mille üle uhke olla. Sulle meeldivad lokid ja kõiksugu juukseid kaunistavad vidinad.\nVälimus: Lõvi peab vaatama ülevalt allapoole liikudes, sest peale säravate juuste paistavad välja ka Lõvi suured silmad ja seksikad õlad. Oled oma valikutes alati põhimõttekindel ja teinekord võid sõita linna teise otsa, sest vaid seal müüakse sinu kreemi. Armastad värelevaid toone ja võid veeta enda viimistlemisega tunde.\nLõhn: Sind tõmbavad puuviljalised ja lillelised lõhnad, nagu kummel ja roheline apelsin.\nSoeng: Sinu trump on lihtsus ja hindad klassikat. Kõige meelsamini kannad pikki sirgeid juukseid ja heameelega ei laseks juuksurit isegi otsi tasandama. Ära pea juuksurit siiski enda vaenlaseks, kohevuse säilitamiseks peab siiski aeg-ajalt juukseid lõikama.\nVälimus: Perfektsionist nagu sa oled, on sul iluvahendid igaks elujuhtumiks. Seejuures suhtud ilumaailmas toimuvasse väga teadlikult, omades küll tuntud kaubamärke, aga vaid selliseid, mis on oma kvaliteeti tõestanud. Su küüned on ideaalsed, nagu ka su nahk. Eelistad sooje ja pehmeid toone.\nLõhn: Eelistad lihtsaid ja magusaid noote, nagu nerol ja palmarosa.\nSoeng: Tõelise esteedina hindad ideaalseid lõikusi ja soenguid, olles seejuures valmis nendesse nii oma aega kui ka raha investeerima. Sinu daamilikku stiili rõhutavad glamuursed ülespandud soengud ja selgejoonelised lõikused.\nVälimus: Suudad end üles lüüa ka väikese pingutusega. Kaalude trump on särav ja veatu nahk, mis tänu su stressivabale loomusele ei näita ka vananemise märke. Sulle sobivad rohelised ja roosad toonid.\nLõhn: Vastupidiselt arvamusele eelistad eksootilisi lillelõhnu, nagu jasmiin ja ylang-ylang.\nSoeng: Armastad muutusi ja üllatusi. Enamjaolt on Skorpionid küll pruunides toonides, kuid samamoodi sobivad sulle ka punased toonid. Kasuta peavõru, mis rõhutab su silmi ja loob romantilisema mulje.\nVälimus: Su kuulsus käib sust ees, sest kes poleks kuulnud võrgutavatest ja müstilistest Skorpionitest. Armastad maskeerimist ja dramaatilisi muudatusi, mille juurde kuuluvad teinekord ka parukad ja kunstripsmed. Oskad oma välimuse enda trumbiks muuta.\nLõhn: Hindad sooja alatooniga tsitruseliste, näiteks apelsini ja greibi lõhna.\nSoeng: Sinu stiil on sportlik, moekas ja lihtne. Armastad poisipäid, mida saad kergelt vaid käte abil vormida. Sinu lõikused jätavad sageli kergelt semuliku ja noorusliku mulje, ka vanemas eas.\nVälimus: Paistad silma paindlikkuse poolest ja isegi reisikotti pakkides ei vaja sa õigupoolest muud kui ühte korralikku päevituskreemi ja huulepalsamit. End üles lüües ära unusta esile tuua oma silmi. Kanna riideid, mis koondavad tähelepanu su taljele, sest just selle poolest paistavad Amburid silma.\nLõhn: Eelistad rohelisi ja taimseid noote, nagu roheline apelsin ja rosmariin.\nSoeng: Soovid massist eristuda ja teistele koha kätte näidata. Samas eelistad siiski klassikalisi naiselikke soenguid, mis on selgete kontuuridega ja suhteliselt lihtsad. Hindad soengu juures lihtsat hooldatavust, daamiliku mulje saad rulle kasutades.\nVälimus: Tead, mida sööd, ja kasutad alati päevituskreemi. Enese eest hoolitsemine on sinu jaoks elementaarne ja oskad endast jätta õige mulje. Sinu trump on kaunis kael, mida ei tasu juuste või riiete alla ära peita.\nLõhn: Hindad konkreetseid rohelisi lõhnasid, nagu küpress ja tammesamblik.\nSoeng: Hindad trende, seda enam, kui suudad neist sammukese ees olla. Sulle sobivad androgüünsed lõikused ja moekad poisipead. Samuti armastad mängida värviliste salkudega.\nVälimus: Välimuses eelistad hoida loomulikku ja sõbralikku muljet, mis säilitaks siiski elegantsuse. Tundub tavaline? Mitte sugugi, sest Veevalaja armastab kõiksugu uudisvidinad, eriti kui need on kuulutatud kõige ilusamaks ja paremaks. Sinu nõrkus on aga madal enesehinnang, unusta hirm, et sa ei ole piisavalt naiselik ja veetlev.\nLõhn: Sulle sobivad värsked ja jahedad lõhnad, milles on näiteks mändi ja greipi.\nSoeng: Soengu juures on kõige olulisem loomingulisus ja salapära. Soovid, et saaksid oma soengut muuta, kuidas vaja. Kala pehme loomusega sobivad kokku romantilised ülespandud soengud ning mänguruumi annavad salgulised lõikused.\nVälimus: Sulle meeldib silma paista oma vaba ja teistest erineva välimusega. Enda hellitamiseks võtad esimesena ette pediküüri, sest jalad ning varbad on su nõrkus.\nPosted by Mosaiik at Reede, mai 23, 2008 1 kommentaar:\nPosted by Mosaiik at Teisipäev, aprill 08, 2008 Kommentaare ei ole:\nParanormaalne väljavõte Ida-Virumaa arstide toimik...


pokz posted a topic in Algajad\nTervist. Viibin siis oktoobrist kaitseväes ning kauaoodatud SBK lõpp on käes.Väidetavalt siis rohkem aega jõusaali minna. Toitumise kaloraaž on korras, päeva kcal on 3000-4000kcal ( M 183cm 82kg).Valkude osa toidus on üsna väike, kuid kaasa sai toodud 2kg valku ja 2kg kaseiini, plaanis siis lisaks tavatoidule saada 60-90g valku juurde ning usun et sellest peaks piisama. Hetkel olen saanud siis treenida laupäev-pühapäev ning kuna aega vähe olen löönud lihased kahte gruppi, jalad/kõht ja ülakeha.Nüüd siis plaanis jõuda saali ~4x nädalas ning teha surumise´ja tõmbepäev ja jalad nendele päevadele ära jaotada. Surumine: Kükk 3x5 Kangiga rinnalt surumine 3x5 Hantlitega rinnalt surumine 3x8-12 Hantlitega üles surumine (Arnold) 3x5-12 Kaablitega rinna kokku surumine 3x8-12 (cable fly) Kaablitega õlatõsted küljele 5x8-12 (õla küljeosa) Dips 3xMAX Tõmme Jõutõmme 2x5 Lõuatõmbed raskusega 5x5 Horisontaal pingil row 3x8-12 Laiahaardega plokilõuatõmbed 3x8-12 Trapets kangiga 3x8-12 Õla tagaosa hantlitega 3x8-12 Neutraalse haardega lõuatõmbed 3xMAX Sääred kangiga 3x15 Märkused: Nädalas 2x ka treeniks kõhtu ( 3x10 jalatõsted raskusega, 3x15 kõhukõverdamine ploki masinal,käepide kuklal) Triitsepts ja biitseps on teadlikult välja jäetud kavast. Küsimused targematele oleks siis järgnevad: Kas kava on piisvalt balanseeritud?Kas kavas on piisavalt volüümi?Kas taolise toiduga annab saada tulemusi st "koolitoit" + lisavalk. Tänud kes pika jutu läbi luges ja viitsib ka asjalikku vastust anda.\nMenüü + trenn = kaal ?!\nRonda posted a topic in Kaalust maha\nHei! Tahaksin siia tuua teile oma toitumise, et ka targemad saaksid nõu anda, mis õige ja mis mitte. Kõigepealt minust: Naine 19 164 cm 54 kg Eesmärk: rasva % vähendamine ja lihase kasvatamine Toidumenüü (iga päev üldiselt sama) Hommik: 50 g neljaviljahelbed tehtud piimaga, kaneel, sool, külmutatud kirsid/maasikad u 100 g Kohv piima ja meega (mett umbes 1 tl) 2 muna või 100 g kohupiima. Lõuna: liha u 100-150 g salat juurviljadest (kurk, tomat, hiinakapsas üldiselt) kohv piima ja meega (mett umbes 1 tl) Vahepala: kohupiim 150-200 g (lahja, rosinatega) Mitmevilja röstsai 1 viil, viil keskmise rasvasusega juustu (u 25 %, viilutatud juust) Õhtu: 100 g juurvilju (porgand, kapsas, kurk vms) liha 150 g 1 apelsin/mandariin/muu puuvili Liha söön üldiselt kas kala/kana/siga - oleneb täiesti. Salat lõunaajal tehtud salatimaitseainega, õhtused juurviljad niiöelda "puhtad" ehk ilma maitseaineteta. Söön umbes iga 3-4 tunni tagant, olenevalt siis, kuidas aega on. Sain endale ka puhast oliiviõli ja mõtlesin hakata hommikusele pudrule lisama, umbes 1 tl, kas see on hea? Nutridata andmetel on päevased andmed sellised: Kalorid: 1530 Süsivesikuid: 134 g Rasvad: 67,3 g Valgud: 104 g Üldiselt söön igapäev samamoodi, ainult siis lihad ja salatid vahelduvad, muu suht sama. Trenni teen siis 6 korda nädalas. Teen kodus Beachbody Les Mills Combat'i programmi. Seal siis aeroobne + lihas sees, kasutan 3 kg hantleid (umbes 1-2 korda nädalas siis natuke jõutrenni). Treeningud varieeruvalt siis 30-60 minutit, olenevalt päevast. Treenin hommikuti enne söömist (peale ärkamist kohe). Kas see on õige või peaks enne sööma ja siis trenni tegema? BAV: 1373.9 (kasutasin selle sama foorumi kalkulaatorit) Treeninguga kulutan ligikaudu 200-500 kalorit, olenevalt siis treeningu pikkusest. Töö on keskmise aktiivsusega, olenevalt päevast. Olen ettekandja restorani taolises kohas. Vahel käib rahvast palju, vahel vähe - sellest siis oleneb päevane aktiivsus. Kasutan ka Vivofit'i - tänane kalorikulu on siiamaani!! olnud 1800 (seal sees siis ka trenn, 300 kcal!) ja olen hoidnud päev otsa peal ka pulsivööd, et saada siis ühe päeva täpseim tulemus. Aktiisus täna väga minimaalne olnud (täna kodus olnud päev otsa)! Mis teie arvate, just toitumise koha pealt? Kas on norm või peaks midagi muutma? Suurendama, vähendama, mida juurde, mida ära? Sai vast kõik vajalik kirja. Laske tulla siis.\nVaja abi kava koostamisel\nTirin kangi posted a topic in Algajad\nTere, olen 16, meessoost, kaal 68 kg ja pikkust 178 ja sooviks saada abi jõusaali kava koostamisel, eesmärk jõud. Käin kaks korda nädalas jõusaalis, tahan treenida tervet keha. Siiani olen teinud kõikidel harjutustel kolm seeriat ja 8-15 olenevalt harjutusest. Hiljuti sain teada, et see on hoopis massi lisamiseks, mitte jõu jaoks. Nüüd tahan teha uut korralikku kava, aga kuna erilisi teadmisi pole, siis ei oska panna õiget korduste arvu harjutustel. Olen lugenud ja kuulnud et 5x5 on klassikaline korduste arv jõu arendamiseks, aga siin tekkis mul küsimus, sest olen vaadanud siin kodulehel kavasi ja märkasin et mõndasi harjutusi peab tegema näiteks 6-8 korda seerias (surumine) ja teisel on pandud korduste arvuks 12-15 korda seerias(küljele lendamine hantlitega). Kas mõnda lihast peab muu arvu kordama ka jõu treenigu eesmärgil, või sobib 5x5 igale lihasele? Samuti tahaksin küsida, kas keegi oskab soovitada mingit kahepäevast ülekeha jõukava. Ette tänades\nSoovin kommentaare selja- ja jalakavale\ntomba posted a topic in Algajad\nTere foorumirahvas, Soovin teie kommentaare ja arvamusi antud selja- ja jalakava kohta (kaks eraldi kava, erinevatel päevadel). Selg: Jalad: Igasugune argumenteeritud arvamus on oodatud.\nKava kohta väike küsimus\nThe Ailar posted a topic in Jõusaal\nTere! Kuna vaikselt hooaja ettevalmistus kisub jõusaali, siis mõtlesin, et uuriks targemate käest tiba värki. Hetkel olen mõelnud, et aeroobse treeningu kõrvalt teeks 2 korda nädalas. Kava mul täpselt välja veel töötatud pole, aga idee on olemas. Seega: Hetkel tahaks niimoodi teha, et 2 päeva nädalas jõusaali, kus siis vastavalt ükspäev oleks ülakeha ja selg ja teine päev oleks alakeha ja kõht. Alguses eelkõige eesmärgiga lihasvastupidavus, hiljem ka ehk maksimaalne lihasvõimsus. Aga siit tekibki mul väike hirm/küsimus, et kas ühele lihasgruppide hunnikule üks trenn nädalas on arendamiseks piisav? Mul on väike hirm, et see ainult säilitav. Aga targemad, andke nõu! Tänades Ailar!\nMenüü vastavus eesmärkide ja trennikavaga\nkeimps1 posted a topic in Küsi Spetsialistidelt


Gümnaasiumi ehitus jõudiski kohtusse - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\nKilplalas algab täna võimupööre\nMiks keskkonnaministeerium ei tee metsa heaks piisavalt?\nKalle Grünthal: Paide Vallimäel algas Stalingradi lahing\nNoorte vägiteod pole jäänud politseinikel märkamata\nGümnaasiumi ehitus jõudiski kohtusse\nRoosna-Alliku kogukond ootab endiselt lasteaia remonti\nVähekindlustatud perede lastele kogunes hulk koolitarbeid\nLõuna-Eesti ralli pakkus eripalgelisi üllatusi Arvamus\nKalle Grünthal: Paide Vallimäel algas Stalingradi lahing Meelelahutus\n27. august 2020, 0:00 2 min lugemist\nLinnapea ei usu, et kohtusse minek uue koolimaja rajamisel takistuseks kujuneb\nPaides Posti tänavas on kavas uus gümnaasium avada järgmisel sügisel. FOTO: Tiit Reinberg\nEsmaspäeval esitasid Paide Valli 3 ja Posti 8 kinnistu omanikud Tallinna halduskohtule 15-leheküljelise kaebuse, paludes tühistada Paide linnavalitsuse otsus, mille alusel on väljastatud ehitusluba Paide riigigümnaasiumi ehitamiseks.\nPoolteist kuud tagasi kirjutas Järva Teataja, et juulis potsatas Paide linnavalitsuse postkasti vandeadvokaat Indrek Veso kiri, millega tema klient, Posti 8 kinnistu omanik, annab teada, et pole rahul riigigümnaasiumi ehitusprojektiga ja palub linnavalitsusel keelduda Posti 12 kinnistule ehitusloa andmisest.\nPosti 8 omanik selgitas toona Järva Teatajale, et tema huvi pole kuulsaks saada, vaid seista hea oma kinnistu eest, seetõttu palus ta lehes oma nime mitte avaldada. Ta selgitas, et Posti 12 ehitusprojektis on palju asju seadusega vastuolus. «Ma ei saagi aru, kuidas selline projekt on linnavalitsusest läbi läinud,» sõnas ta.


Põhjakotkas: Rapla maleva tuletoojad – Helen Tammepuu ja Simo Lindmaa - Raplamaa Sõnumid\nHelen Tammepuu ja Simo Lindmaa. Foto: Kalev Kiviste.\nSel aastal on võidupühal tuletoojateks igast malevast ja ringkonnast kaitseliitlane ja naiskodukaitsja, kes on sündinud aastal 1991 või selle lähiaastatel, andmaks au Eesti taasiseseisvumise kolmekümnendale aastapäevale. Rapla tuletoojad on sel aastal Naiskodukaitse Rapla jaoskonna aseesinaine Helen Tammepuu ja kaitseliitlane nooremleitnant Simo Lindmaa.\nMida tähendab neile kuulumine organisatsiooni? Kas sel teel on olnud eriti kirkaid hetki?\nNooremleitnant Simo Lindmaa: “Minu jaoks tähendab kaitseliitlaseks olemine vabadust ja võimalust panustada meie kõigi ühise Eesti Vabariigi kaitsesse. Siinkohal ei tohi unustada, et riigi kaitsmine on tulenevalt põhiseadusest iga kodaniku kohustus. Kuid kaitseliitlastena ei vaja me kohustamist, kaitseliitlane eeldab võimaldamist ja see on üldine suund, kuhu ühiskond peaks tervikuna liikuma.\nKaitseliitlane on uhke, tugev ja motiveeritud – see on tunne, kui õlg õla kõrval saab panna kodumaakonna piiril jala maha ja öelda, et siit ei liigu edasi ükski vaenlane.\nKaitseliitlaseks olemine tähendab lubaduse andmist enda perele, lähedastele ja riigile – meie peale saab loota. Kaitseliitlaseks olemine tähendab lubadust alal hoida seda väärtust, mis on meie inimestele, Eesti riigile ja traditsioonidele oluline.\nKaitseliidu noorteorganisatsiooniga Noored Kotkad liitusin 24. veebruaril 2005 ja Kaitseliiduga liitusin 18-aastaseks saamisel. See tähendab, et tänaseks olen olnud organisatsiooni liige 16 aastat, mis on üle poole minu elust. Olen pärit Järvakandist, kus taasasutati Kaitseliit, ja eks ka sellel on oma roll. Kõige olulisem hetk ei ole minu jaoks võidetud lahing õppuste käigus, omandatud auaste või tunnustus. Kõige olulisem hetk on varajases nooruses tehtud otsus liituda Kaitseliidu Noorte Kotkaste organisatsiooniga, et omandada oskusi, ennast pidevalt täiendada ja kasutada võimalusi, mida organisatsioon pakub tervikuna täisväärtuslikuks ja motiveeritud ühiskonna liikmeks kujunemisel. Kutsun üles kõiki olema motiveeritud, huvitatud ja patriootiline. Ei ole olemas riiki kusagil kaugel – meie olemegi see riik. Olge julged ja saage sellest osa!\nHelen Tammepuu: Liitusin Naiskodukaitsega aastal 2013 ja hetkel olen Rapla jaoskonna aseesinaine. Naiskodukaitse juures on minu jaoks kõige olulisem see ühtekuuluvustunne ja võimalus panustada erinevatel viisidel enda kodu ja ligimeste kaitsesse.\nOsalesin 2020. aastal vabariigi aastapäeva paraadil ja see oli üks meeldejäävamaid ja erilisemaid päevi mu jaoks. On võimas tunne tähistada meie vabadust koos nii paljude inimestega.\nEelmine artikkelRaplamaa spordiakadeemiat asub juhtima Kris Oliver Maiberg\nJärgmine artikkelRetsept: Jahutavad jääjoogid


Alaska malamuut: arvustused. "Malamuut pole diivanikoer!" * Loomadest\nMalamuudid on töötavad kelgukoerad. Veelgi enam, kui husky läbis lühemaid vahemaid, kuid kiiresti, siis võib malamuute nimetada raskeveokiteks. Kelgutamises osalevad malamuudid aga oma tõuklassi kiirvõistlustel.\nAlaska malamuudi olemus\nMalamuut on pakikoer, nad armastavad seda ettevõtet väga ja see on omaette ettevõte. Näiteks kui lambakoerad ja malamuudid kõnnivad koos, siis malamutid rühmituvad koos.\nMalamuudid on alati olnud omamoodi "sõiduk", nii et iga inimene (mitte tingimata omanik) võis kaasa võtta koeri, rakmeid rakmete külge kinnitada ja minna kuhu vaja. Koerad, kes näitasid inimeste suhtes isegi vähimatki agressiooni, lihtsalt utiliseeriti. Seetõttu on malamuudid algusest peale heatahtlikud ja usaldavad absoluutselt kõiki inimesi, see on koer "inimestele".\nTõul on sellised mõisted nagu “hiiglane malamuut” ja “standard”. Hiiglased on pigem moodi reliikvia, soov omada suurt ja ilusat looma, võtmata absoluutselt arvesse koera tervist ja tema psüühikat. Sellistel koertel on teistest sagedamini probleeme lihasluukonnaga ja nad võivad olla agressiivsed mitte ainult teiste koerte, vaid isegi inimeste suhtes. Tavalist malamuuti eristab kompaktsem suurus, mida tasakaalustab psüühika, just need koerad on enamasti näitustel esindatud ja töötavad meeskondades. Vastavalt standardile on emaste koerte soovitud turjakõrgus 58,5 cm, isastel vastavalt 63,5 cm ja kaal 34 kg ja 38 kg.\nMuidugi ei ole Malamute oma kohati hirmutava välimuse ja muljetavaldava suurusega mingil juhul valvur. Kuid suure isase malamuudi võib tuua "justkui valvama", nii et tara kaudu näib, et territooriumil on suur koer. Sellega nende valvekoera omadused lõpevad. Võõrad võivad neid karta ... esimesed 10 minutit tutvust ja siis algavad “kallistused”. Isegi kui röövel siseneb majja, aitavad nad ka ise - nad näitavad, kus asub.\nKasvataja tähelepanekud: malamuudid sobivad lastele suurepäraselt. Viime oma koeri kõigile lasteüritustele ja see pakub suurt rõõmu nii lastele kui ka malamuutidele endile.\nOn olemas müüt, et malamuudid võivad omanikku “vajutada”, kui ta ei käitu piisavalt kindlalt. Kuid see on eksitus. Mis tahes koeraga peate hakkama saama ja suhteid looma, vastasel juhul istub koer, sõltumata tõust, kaelas, kasutades ära oma inimese nõrkusi.\nVeel üks omanike viga on see, et malamuudi kutsikat tajutakse plush-sarmina mänguasjana ja see võimaldab teil teha absoluutselt kõike. Seetõttu saab võluv malamuut “kaela istuda” kiiremini kui teise tõu koer.\nMalamuudid võivad olla agressiivsed teiste oma soo koerte suhtes ja olla sõpradeks mõne teise koeraga.\nKasvataja tähelepanek: jah, ja meie “daamide karjas” on vahel kokkupõrkeid, mis on tavaliselt seotud hierarhia kehtestamise ja selle “revideerimisega”, kuid meil pole isegi aega majast lahkuda, kui koerad on juba kõik välja mõelnud ja ära läinud. Meil on „malamuutne ema”, kes on kõrgeimal kohal ja suudab lahendada konfliktiolukorra, kui me pole läheduses. Ja kui arvestada, et nende koerte keha on kaitstud väga paksu karvkattega, siis selliste löökide tagajärjel ei jää isegi kriimustusi.\nKoertel võib "showdown" olla muljetavaldavam, nad võivad mõnikord "teisi kiusata" teisi koeri. Niipea kui vaenlane näitab, et ta on kuuletunud, jätab tugevam ta kohe rahule.\nJahindusinstinkt malamuutides on üsna arenenud, nad on võimelised iseseisvalt ise toitu teenima. Näiteks tahaksid nad väljaspool linna jahtida teiste inimeste kanadele või kassidele. Kuid samas peres elavad lemmikloomad on nõus taluma.\nMalamuudid on täiesti iseseisvad koerad.Sageli võib inimene vaadetest rõõmu tunda, kui nad jooksevad meeskonnas mööda tuttavat marsruuti ja koerad liiguvad ise. Ainult siis, kui peate marsruuti muutma, tasub vihjata, et see oleks vajalik teises suunas - ja nad pöörduvad. Mõnikord proovivad malamuudid ise ette näha, millist marsruuti valida.\nKasvataja tähelepanek: Kuid kogu oma iseseisvuse korral ei salli malamuudi üksindus üldse. Kui malamuut elab korteris, hakkab ta ennast hõivama. Näiteks leiab ta diivani, seina või puidust ukse ja imestab: mis seal sees on? Ja koer rahuldab kohe oma uudishimu.\nKui malamuut näeb teid lahkumas, võib ulg olla väga vali. Nii et kui elate linnakorteris, võivad naabrid olla äärmiselt õnnetud.\nMalamuudid on uudishimulikud, nad torkavad nina suhu ja ei jäta midagi järelvalveta. Nõgusus pole neile omane.\nAlaska malamuudi turgutamine ja koolitamine\nMalamuut on hästi koolitatud, kuid pidage meeles, et see pole lambakoer, kes samal ajal täidab hõlpsalt mis tahes nõudeid. Malamuut võib olla kangekaelne, kuid omaniku ülesanne on lemmiklooma vastu huvi tunda ja temaga kontakti leida, selgitada, miks te seda või teist teete. Kõik sõltub omanikust.\nKasvataja soovitus: meie malamuudid ja frisbee püüavad ja agility jooksevad ringi - ja need on “kõrged”, kuna meil on koertega selline suhe. Kui on kontakt, on kõik võimalik. Küsimus - miks? Kui vajate koeralt käskude esitamist ja viivitamatut täitmist, siis on parem valida karjane, mitte malamuuti "tõmmata".\nSiiski on harjumusi, mida peate lihtsalt taluma. Näiteks varastavad malamuudid, nagu päris kaevurid, seda, mis on halb, see võib olla toit lauale või avatud prügikast. Selle vastu võitlemine on kasutu. Kuigi muidugi on erandeid ja palju sõltub haridusest.\nAlaska malamuudi toitmine\nMalamuudid on rasvumise suhtes altid, kuid samal ajal on nad toitumise osas väga "säästlikud". Mitte selles mõttes, et neid ei saa toita ega halvasti toita, vaid selles, et nad vajavad vähem toitu võrreldes teiste sama suurusega tõugudega. Kui toidate malamuuti nagu näiteks saksa lambakoer, siis on see lihtsalt jalgadega öökapp.\nJa kuigi nad söövad mõnuga ja peaaegu kõike, mida pakute, ei saa te neist üle süüa. Kuid toitumine peab olema hea kvaliteediga ja tasakaalustatud. Halb toitumine mõjutab koheselt malamuudi väljanägemist.\nAlaska malamuudi tervis\nMalamuudid on üsna terved koerad. Kuid on ka geneetilisi haigusi, mille jaoks katseid tehakse: need on düsplaasia ja silmahaigused.\nMalamuut peab andma energiat.\nKasvataja soovitus: kui me Minskis elasime, tõusin kell 5 hommikul ja kõndisin tund aega aktiivselt - sel juhul kannatas ainult diivan natuke. Kui aga ärkasin tööle ja jooksime esimese põõsa juurde ja naasime, siis kannatasid lisaks diivanile ka lillepotid ja muu kodukaunistamine. Malamuutil on soovitatav jalutada vähemalt 3-4 tundi päevas - kui elate linnas. Kuid ideaaljuhul vajavad need koerad muidugi tõelist meeskonnatööd ja elu väljaspool linna.\nMalamuutidel on kahekordne vill, mida tuleb hoolitseda. Pesime koeri ainult enne näitusi, topeltkarva jaoks kasutame spetsiaalseid šampoone, need on müügil. Pärast pesemist kuivatage koer kindlasti hoolikalt ja kammige, et vältida mähkmelöövet. Siiski on olemas kuivšampoonid.\nKasvataja tähelepanekud: Malamute katastroofiline levik. Kui selline koer elab teie korteris, siis on vormimise ajal vill igal pool ja te kõnnite improviseeritud villastes sokkides. Lisaks pidage meeles, et linna tingimustes võib kütteperioodi tõttu sulamistsükkel eksida. Pärast täielikku leotamist väheneb malamuudi maht umbes poole võrra.\nMalamuute on väga raske taluda kuumust. Pakume koertele varjualuseid varjualustel, kõikjal on kraanikausid veega, viime koeri jõe äärde.\nKuid isegi kui teile tundub, et koer on väga kuum, on malamuutide raseerimine absoluutselt keelatud. Vill võimaldab teil säilitada kehatemperatuuri ja kaitseb seetõttu nii külma kui ka kuuma eest. See tähendab, et "villane" malamuut on soojust kergem üle elada kui raseeritud.\nPlussid on olemas: malamuudid on väga puhtad ja praktiliselt lõhnatud. Veelgi enam, nende juuksed (isiklike tähelepanekute kohaselt) põhjustavad allergiat vähem kui mõne teise looma karv.\nKuidas valida Alaska malamuudi kutsikat?\nKui tulite lasteaeda ja 7 võluvat last saavad otsa teiega kohtumiseks, valige aktiivne, julge, lahke ja positiivne.\nReeglina, kui võtame koera spordi jaoks, siis valime vanemad kutsikad (umbes 4 kuud), kuid kutsika ja nooremad kutsikad võime ka lihtsalt oma peresse viia, kuid siiski anname soovitusi, kuidas treenida, uuesti treenida ja uuesti tegeleda.\nKui inimene on enesekindel ja saab tõust aru, võite võtta täiskasvanud koera. Kuid sel juhul on parem täpselt teada saada, miks koer otsib “häid käsi” ja mida ta on varem kogenud - vastasel juhul võite ilmneda probleeme, milleks te pole veel valmis.\nMillist omanikku on vaja Alaska malamuudiks?\nAlaska malamuuti võib võtta isegi esimese koerana - eeldusel, et võtate selle ühise aktiivse eluviisi jaoks. Ja muidugi juhul, kui omanik otsustab kelgutamisega liituda.\nNüüd meeldib neile tõu esindajaid korteritesse viia, kuid malamuut pole kaugeltki “diivan” koer. See koer pole ilu pärast ja üsna tõenäoliselt ka mitte linna jaoks.\nKutsikate müümisel küsime alati, milleks koer on, miks me selle tõu valisime ja mida potentsiaalne ostja tõu kohta teab. Sõlmime ka lepingu uute omanikega.\nOlles saanud endale malamuudi, peate valmistuma rahalisteks kuludeks. Koera pidamine on kallis, see pole ala, kus saate raha säästa. Kuid see kehtib iga tõu kohta.\nFoto Alaska malamuutidest Dmitri Verkejevi isiklikust arhiivist«\nVaata videot: INTERVJUU - ÜLESTÕUSMISPÜHAD (November 2020).\nKoer istub terve päeva, olles uksele kinnitatud, et kassi järele joosta.\nKohviku peal olev silt paljastab "hulkuva" valeliku kassi WikiPet.ru


Viis soovitust mehele terve püsimiseks - Tervis - sõbranna.ee\nNovember, mis on teatavasti meeste tervise kuu hakkab lõppema, kuid oma tervise eest peaks hoolitsema aastaringi, paneb südamele farmatseut Heikko Tiits. Esmalt võiksid Eesti mehed alustada regulaarsest liikumisest ja vitamiinide tarbimisest ning tervisenäitajate kontrollimisest.\n«Eesti mehed ei ole väga suured tervise pärast muretsejad, mistõttu avastatakse mitmed haigused alles siis, kui probleemid on tõsised,» ütles Euroapteegi farmatseut Heikko Tiits ning lisas, et tervisemurede ennetamiseks saavad mehed ise palju ära teha ning liigse sekelduseta hoida end terve ja tegusana.\nKolmandana on soovitav külastada vähemalt paari aasta tagant oma perearsti või lasta pereõel oma tervisenäitajaid kontrollida. «Isegi kui otseselt tervisemuresid ei ole, võiks lasta mõõta vererõhku, veresuhkru- ja kolesteroolitaset. Need on nn baasnäitajd, mis aitavad avastada võimalikud terviserikked juba varakult,» selgitas Euroapteegi farmatseut, kuid lisas, et loomulikult tuleks külastada arsti aga koheselt, kui ilmneb mõni vaevus.


Töötavate inimeste huvi kasvas töötukassa kaudu koolitustel osalemise vastu - Ärileht\nTöötavate inimeste huvi kasvas töötukassa kaudu koolitustel osalemise vastu\nMai alguses täitus kaks aastat ajast, mil töötukassa hakkas pakkuma koolitusi ka töötavatele inimestele. „Tööta ja õpi!“ programmi võimaluste kasutamine on järk-järgult kasvanud.\nKahe aasta jooksul on koolitusi alustatud enam kui 4 500 korral, suurem osa koolitusele läinutest olid pärit Ida-Virumaalt ja Harjumaalt (vastavalt 56% ja 23%). Valdav enamus olid naised (84%). Vanuseliselt oli koolitust alustanutest enim 25-49 aastaseid (59%), üle 50-aastaseid oli 38%. Koolitustest suurima osa moodustasid eesti keele koolitused (68%). Järgnesid ametialased koolitused, millest populaarsemad erialad olid sotsiaaltöö valdkonnast (hooldustöötajad, tugiisikud) ning metsanduse ja puidutööstuse valdkonnast (veoautojuhtide, harvesteri juhi koolitused).


Väärtustagem korrektset eesti keelt! Korrektne kirjakeel ametlikus suhtluses 12.detsembril Tallinnas\nKutsume Teid väärtustama korrektse eesti keele kasutamist igapäevases ametlikus suhtluses, loobuma kantseliidist ja erinevatest erikeeltest, mis kipuvad risustama meie kaunist eesti keelt. Ilusa ja ladusa eesti keelega kirjutataud kirja on meeldiv lugeda ka selle saajal.\n12. detsembril toimub Tallinnas avalik seminar-treening KORREKTNE KIRJAKEEL AMETLIKUS SUHTLUSES.\nKoolitaja: REILI ARGUS - oma ala spetsialist, filoloogia doktorant.\nReili Argus on väga korrektne ja asjalik koolitaja, kes on väga hästi kursis toimuvate muutustega eesti keele kasutamises. Tal on väga hea ülevaade kirjakeele alastest uurimustöödest ning rohkesti näiteid ametikeele mittekorrektsest kasutamisest jmt. Tema koolitustega on osalejad alati väga rahule jäänud, mida kinnitavad saadud tagasiside ankeedid. Meie korraldatud koolitustele tulevad juba osalejad, kes käinud 2-3 aastat tagasi Reili Arguse koolitusel ja nüüd soovivad ennast veel täiendada.\nOotame koolitusele kõiki, kes peavad ametlikus suhtuses oluliseks korrektset keelekasutust ja soovivad arendada oma igapäevast kirjakeelt.\nRegistreerumine ja lisainfo: http://www.stability.ee/index.php?page=265&


KLÕPS | Kiiret paranemist! Beatrice sai tänavu juba kolmanda luumurru: olin haigevoodis kokku kuu aega - Kroonika\nJuba möödunud aasta lõpp oli Beatricele (50) keeruline, kui ta pidi välja kolima talle aastaid koduks olnud majast Tallinna vanalinnas. Sündmused mahtusid vaid mõne nädala sisse, kui moeärinaine pidi kiiruga endale uue kodu ja restoranile uue ruumi leidma. Õnneks leidis ta seal samas lähedal uue koha, Pikk tänav 47.\nNing just siis, kui ärinaine oli saanud end sisse seada, puhkes koroonaepideemia ja Mulli sissetulek vähenes drastiliselt. Toona tunnistas Beatrice Õhtulehele, et oleks isegi nõus muul moel leiba teenima, kui see vaid võimalik oleks. "Olen töötanud postiljonina. Olen pesnud põrandaid ja teinud muidki põnevaid asju. Täna ei saa ma paljusid asju endale tervise pärast lubada isegi siis, kui tahaksin. Mul on tõsised seljaprobleemid, nagu ka ühes oma varasemas intervjuus olen sulle rääkinud. Vaimselt pole minu jaoks probleem ükskõik mida teha, aga ma lihtsalt ei saa."\n"Ma ei taha teha valelikult head nägu ja rääkida, kui arendav see koroona-aeg oli. Minule oli see täielik masendus! Õudne," on Beatrice otsekohene. Klientide nappus viis Mulli peaaegu pankroti äärele, kuid siis tuli õnneks suvi ja ühes sellega taas ka käive. Beatrice ise ei saanud aga eriti hinge tõmmata, sest istus suure osa kevadsuvest erinevate luumurdudega haigevoodis ja kodus.\n#september #🌸 🍂🥀\nKukkus end sodiks\nAprillis murdis endine tippmodell kukkudes mõlemad käeluud, viis nädalat tagasi aga sääreluu. "Libastusin ja korras - sääreluu murd ja rebendid. Olin haigevoodis kuu aega ning tehti ka raske operatsioon. Mul nüüd kruvid ning plaat jalas sees. Väga loodan, et kunagi hakkan taas ilusasti kõndima, kuid taastumine on olnud vaevaline. Praegu kannan alles ortoosi," räägib Beatrice traumast.\nKa hiljutisel Silverspoon galal, kus tuli esitlusele tema värske kollektsioon, liikus naine veel karkude toel. "Kollektsiooni alustasin mõttes juba ammu, kui valisin möödunud aastal Pariisi kangamessil uusi materjale, aga siis tuli kolimine ja koroonaepideemia ja nii ta jäi. Midagi sai siiski valmis ja nüüd sain seda näidata. Need on kõige püssimad kleidid, mida kunagi kavandanud olen," on naine rahul, et talle osaks saanud saatuselöögid just kunsti vormis välja elas.\nNaistele kavandas Beatrice taaskord uuel moel kõike seda, mida ise kanda sooviks. "Ma armastan seda, kui keha on kaetud, aga fantaasiat tiivustaval moel," kirjeldab Beatrice oma stiili. Disainer tahab olla ka moemaastikul teerajajaks, nagu on ta seda olnud mulliäris. "Ma õpetasin eestlased šampanjat armastama, usun et suudan ka smoking-jacketi taas populaarseks muuta!“ Tegemist on tavalisest pintsakust märksa pehmema joone ja efektsema kangavalikuga kuuega, millel kaunis sallkrae ja lugematul hulgal salataskuid.\nKollektsiooni "Revolver" nime taga peitub sügavam tähendus. "Nii nagu ka revolver pole mitte lihtsalt tulirelv, vaid sümboliseerib nii ohtu, pöörlemist kui algusesse tagasipöördumist. Seda kõike olen ma viimase aasta jooksul kogenud – ohtu, valu, raskusi ja uuesti otsast peale alustamist."\n"Mull" hingitseb edasi\nKa šampanjabaar „Mull“ on jätkuvalt avatud – kolmapäevast laupäevani saab seal maiustada legendaarse Pavlovaga ning juua parimat šampanjat. Beatrice on sügiseks valinud välja eriti täidlase ja röstise Bollinger PN VZ15 šampanja.\n"Tegemist on 100% Pinot Noiriga (Blanc de Noirs). 50% baasveinist on kääritatud tammevaatides. Aga muidugi on baar tulvil erinevaid põnevaid mullilisi. Ruume saab broneerida ka erapidudeks, muidugi kõiki ohutusnõudeid järgides," ütleb hea joogi austaja, kes loodab, et mulliäri elab üle ka kohe algava alkoholimüügikeelu ning eelseisva keerulise sügistalve. Selge on aga see, et 50. juubeli aasta on legendaarsele muusale olnud raskemast raskem.\nKUUM KLÕPS | Beatrice'i kurviline alastifoto võtab lausa sõnatuks! (8) 60\nFOTO | Beatrice'i tabas järjekordne tagasilöök: ärinaine vajas arstiabi!\nFOTOD | Avaldati pildid printsess Beatrice'i salapulmast! Skandaalseid vanemaid neil näha ...\nÜllatus! Printsess Beatrice abiellus salaja: paari tuli õnnitlema ka koroonahirmus kuninga...


Salmonelloosi haigestumise oht on põhiliselt toore või halvasti küpsetatud liha sagedamini linnuliha , tooreste linnumunade söömisel, kui need on salmonella-tekitajatega saastunud. Rotaviirusenteriit kuulub viiruslike soolenakkuste hulka, selle esinemine on sagedasem talvel ja kevadel.\nArtiklis ei ole piisavalt viiteid. Palun aita väiteid kontrollida ja viiteid lisada. Kuidas ja millal see märkus eemaldada? Toidumürgistus ehk toidumürgitus ladina keeles intoxicatio alimentaria on mürgise toidu söömise tagajärjel tekkiv tervisehäire.\nKeemilisi taimekaitse- jms vahendeid, keskkonnasaastetolmemürkepestitsiide ja raskmetalle saab enamasti toidu pinnalt eemaldada hoolika pesemisega.\nBotulismi toksiini tekitab mikroob Clostridium botulinummis areneb mullas. Mikroobid hävivad kuumutamisel, kuid eosed taluvad kõrgeid temperatuure.\nEosed arenevad õhu hapnikuta keskkonnas.\nSümptomid on peavalunõrkuskahekordne nägemine, oksendamine. Toidu murgistus ja liigesevalu saabub kesknärvisüsteemi halvatuse tagajärjel. Botulismi kahtluse korral tuleb viivitamatult kutsuda kiirabi. Salmonelloosi põhjustavad looduses laialt levinud mikroorganismid salmonellad.\nHaigestutakse tihti tooreste munade või munatoitude söömisest. Mürgistus ilmneb juba paar tundi pärast saastunud toidu söömist, vahel ka hiljem, pea- ja kõhuvalu, kõhulahtisuse ja kõrge Toidu murgistus ja liigesevalu. Salmonelloosiga võib kaasneda liigesevalu.\nStafülokoki toksiini toodab mädapõletikku tekitav mikroob Staphylococcus aureusmis võib toitu sattuda mädapõletikuga sõrmelt või saastunud kätelt.\nSee hävib kuumutamisel.\nMürgistusnähud kõhuvalu ja -lahtisus, oksendamine ilmnevad juba paar tundi pärast saastatud toidu söömist. Sinihapet võib sisaldada hapuks läinud luuviljade kompott. Sinihape on väga mürgine.\nFood poisoning ingl. Ülevaade Toidumürgitus on bakteri, bakteri poolt toodetud mürgise aine ehk toksiini või viiruse poolt põhjustatud haigus, mis tekib järsku tavaliselt 24 tunni jooksul pärast riknenud toidu söömist. Sagedamini tekib iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus, harvem palavikku, botulismi korral närvide halvatust.


Bundesbank: Saksa majanduskasv aeglustub - Äripäev\nBundesbank: Saksa majanduskasv aeglustub\nFredy-Edwin Esse, California 19. mai 2014, 21:19\nKodumaistest teguritest tingituna kasvab Saksamaa majandus tulevatel kuudel aeglasemas tempos, teatas täna Euroopa suurima majanduse keskpank.\nLisaks hoiatas Bundesbank, et arenevatest riikidest tuleneva riski suurem tajumine ja Ida-Euroopa geopoliitiline ebakindlus on märgatavalt tõstnud probleemide esinemise tõenäosust Saksamaal, vahendab MarketWatch.\nEelmisel nädalal avalikustatud info kohaselt kasvas Saksa majandus aasta esimese kolme kuuga kvartaalses võrdluses 0,8% ja aastases võrdluses 3,3%. Siseriiklik nõudlus ning tavapärasest pehmem talv toetasid nõudluse kasvu, millest viimane andis kvartaalsele majanduskasvule 0,3 protsendipunkti juurde, hindas Bundesbank.\n"Tulevatel kuudel on Saksamaa majandus kasvamas peamiselt siseriikliku nõudluse kasvust," teatas Bundesbank. "Tõenäosus väliste tegurite esilekerkimiseks on märgatavalt suurenenud, mis tuleneb mitmete arenevate turgude majandusriski tajumise suurenemisest ning arvestatavast geopoliitlistest pingetest Ida-Euroopas," hoiatas keskpank.\nKõigele vaatamata ootab keskpank Euroopa suurima majanduse jätkuvat kasvamist, jättes kõrvale ootamatud välised tegurid. Kasvu tempo on teises kvartalis tõenäoliselt madalam, kuna sooja talve mõju kaob ära.


Räägime seksist, räägime sinust ja minust.\nSõna- ja ühinemisvabadus\nSüvendada seksuaalsuse ja seksuaalse identiteediga seotud küsimuste ja õiguste mõistmist\nSuurendada enesekindlust, et väljendada oma arvamust seksuaalsete eelistuste mitmekesisuse kohta\nKasvatada sallivust ja empaatiat teistsuguse sättumusega inimeste suhtes\n2 korraldajat (soovitatavalt)\nTahvel või märkmetahvel ja markerid\nVäikesed paberilipikud ja pliiatsid\nArvestage, et paljude inimeste – eriti noorte! – jaoks on seksuaalsus väga isiklik ja tundlik teema. Vajadusel kohandage selle harjutuse metoodikat või teemat või mõlemat.\nMõelge mõnele ühiskonnas tuntud inimesele, kes on avameelselt oma seksuaalsusest rääkinud, sh hetero-, homo-, bi- ja transseksuaalsed mehed ja naised.\n17. maiRahvusvaheline homo- ja transfoobia vastu võitlemise päev\n1Pealkiri pärineb ühest Ameerika hiphop-trio Salt-n-Pepa laulust (1991)\nTehke sissejuhatus. Selgitage, et kuigi enamik inimesi peab seksuaalsust isiklikuks asjaks, on seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise keeld üks põhilisi inimõigusi, mis on suuremas osas Euroopa riikides seadusega kaitstud. See harjutus on võimalus uurida erinevaid hoiakuid seksuaalsuse suhtes, eriti homoseksuaalsuse ja heteroseksismi suhtes. Soojenduseks paluge osalejatel ajurünnakus nimetada tuntud isikuid, kes on avalikult oma seksuaalsusest rääkinud.\nJagage välja paberilipikud ja pliiatsid ning paluge osalejatel kirjutada üles oma küsimused homoseksuaalsuse või üldiselt seksuaalsuse kohta, ning asetada lipikud kübarasse. Küsimused peaksid olema anonüümsed.\nSelgitage, et harjutuse eesmärk on uurida seksuaalsuse ja eriti homoseksuaalsusega seotud hoiakuid. Igaüks võib vabalt oma arvamust väljendada ning see võib olla traditsiooniline või ebaharilik, vastuoluline või ühiskonna üldtunnustatud normidest lahknev. Osalejad võivad esitada seisukohti, millega nad nõustuvad või ei nõustu, kartmata naeruvääristamist või põlgust.\nAsetage kolm tooli poolringis rühma ette. Need on mõeldud kolmele „akvaariumis” olevale vestlejale. Ülejäänud rühm on vaatleja rollis.\nSelgitage, et alustuseks kutsute lisaks endale kaks vabatahtlikku akvaariumi vestlema. Kui keegi tahab mingil hetkel vestlusega liituda, võib ta seda teha, kuid kuna akvaariumis on kohti ainult kolmele, peab ta kellegi välja vahetama. Seega peaks kõneleda soovija ette tulema ja koputama mõne vestleja õlale. Seejärel vahetavad need kaks kohad ning endisest vestlejast saab nüüd vaatleja.\nIgaüks võib tulla ette arvamust avaldama, aga see ei pea tingimata olema tema enda arvamus. See võimaldab sõnastada ka vastuolulisi, poliitiliselt ebakorrektseid või pööraseid seisukohti, et teemat saaks põhjalikult käsitleda paljudest eri aspektidest. Rõhutage, et rühma kuuluvate isikute vastu suunatud solvavad või haavavad märkused on keelatud.\nPaluge ühel vabatahtlikul tõmmata kübarast üks küsimus ja hakata selle üle arutlema. Laske arutelul kulgeda, kuni teema on ammendunud ja mõtted hakkavad korduma.\nSeejärel paluge kolmest vabatahtlikust järgmisel tõmmata uus küsimus ning jätkata arutelu samade reeglite kohaselt.\nArutage läbi nii palju küsimusi, kui on olemasoleva aja jooksul võimalik. Enne analüüsi ja hindamise juurde asumist tehke lühike vaheaeg, et osalejad saaksid akvaariumi meeleolust väljuda. See on eriti oluline, kui mõttevahetus kujunes tuliseks või vastuoluliseks.\nHakatuseks analüüsige lühidalt, kuidas akvaariumis vestelnud ja vestlust pealt vaadanud osalejad ennast harjutuse käigus tundsid. Seejärel rääkige kõlanud erinevatest seisukohtadest ning lõpetuseks võtke kokku, mida osalejad harjutuse käigus õppisid.\nKas mõni avaldatud seisukoht šokeeris või üllatas kedagi? Milline seisukoht? Miks?\nKui avatud mõtlemisega on meie kogukonna inimesed üldiselt seksuaalsuse suhtes?\nKas noortelt meestelt ja naistelt eeldatakse, et nad vastaksid teatud seksuaalsetele sättumustele ja soorollidele? Millised need on?\nKuidas suhtutakse neisse (noortesse) inimestesse, kes sellistele ootustele ei vasta?\nKas mõned elanikkonna rühmad on avatuma suhtumisega kui teised? Miks?\nMis mõjutab meie seksuaalsuse kujunemist?\nKust pärinevad inimeste väärtushinnangud seoses seksuaalsusega?\nKas osalejate suhtumine seksuaalsusesse erineb nende vanemate ja vanavanemate omast? Kui jah, siis mille poolest? Miks?\nKas meie riigis on seadusi, mis keelustavad mõne sugulise läbikäimise vormi kahe täiskasvanu vahel? Kui jah, siis mida need seadused keelavad? Miks need olemas on? Miks need on teie arvates põhjendatud?\nInimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 16 öeldakse: „Täisealistel meestel ja naistel on igasuguste kitsendusteta rassi, rahvuse või usu põhjal õigus abielluda ja luua perekond.” Miks ei ole selles loetelus rassi, rahvuse ja usu kõrval nimetatud ka seksuaalset sättumust? Kas see peaks seal olema?\nMõnes riigis võivad seadused ja sotsiaalne surve olla vastuolus nõudega austada isiku inimväärikust ning tema õigusega armuda enda valitud inimesesse, vabalt abielluda jne. Kuidas saaks sellist vastuolu lahendada?\nArvestage oma tegevuskoha ühiskondliku kontekstiga ning kohandage harjutust sellele vastavalt. Harjutuse eesmärk on võimaldada osalejatel reflekteerida oma seksuaalsuse ja ühiskonna normide üle ning kasvatada neis enesekindlust, et nad julgeksid välja öelda oma seisukoha, olles ühtlasi sallivad teisiti arvajate suhtes. Eesmärk ei ole veenda osalejaid teatud seisukohtade õigsuses ega jõuda konsensuslikule otsusele.\nEnne harjutuse läbiviimist soovitame ettevalmistuseks lugeda läbi sotsiaalse soo teemal esitatud taustateabe. Mõelge läbi teemad, mis võivad arutelul esile kerkida. Allpool on nimetatud mõned sagedasemad küsimused ja probleemid.\nMille poolest erinevad üksteisest heteroseksuaalid, geid, lesbid, bi- ja transseksuaalsed inimesed?\nKas homoseksuaalsus on haigus?\nKuidas saab inimesest gei või lesbi?\nMida arvata aidsiohust?\nMõnes riigis on homoseksuaalsus tunnustatud ja geidel on abiellumisõigus, samas kui teisal karistatakse seda surmanuhtlusega.\nKorraldajana peaksite mõtlema ka enda, oma pere ja teiste väärtushinnangutele ja tõekspidamistele ning pidama meeles, et need väärtushinnangud kajastuvad kõiges, mida te ütlete või ütlemata jätate. Oluline olla teadlik enda väärtushinnangutest ja eelarvamustest ning nende päritolust. See aitab ka osalejatel paremini aru saada, kus nende väärtushinnangud pärinevad.\nOma seksuaalsusest avameelselt rääkinud kuulsate inimeste nimetamise eesmärk on julgustada osalejaid endid seksuaalsusest avameelselt rääkima. Lisaks annab see võimaluse selgitada mõisteid, nagu geid ja lesbid, homo-, hetero-, bi- ja transseksuaalsus. (Lugege ka 5. peatükis esitatud taustateavet.)\nTeie põhiülesanne selles harjutuses on tekitada arutelu soosiv õhkkond. Vestluse käivitamiseks võivad akvaariumis alguses vestelda näiteks kaks korraldajat. Neist esimene võiks näiteks öelda: „Kas oled juba kuulnud, et Peeter tuli kapist välja?” Selle peale võib teine vastata: „Ei, ma poleks osanud seda arvatagi. Ta ei näe ju üldse gei moodi välja.” Selline algus jätab mulje, et jutt käib ühisest sõbrast ning tegemist pole üksnes üldise teoreetilise mõttevahetusega. Samuti võimaldab see suunata vestluse sellele, mida osalejad homoseksuaalsusest teavad ja kuidas nad sellesse suhtuvad.\nLoodetavasti vahetab mõni vaatleja teid varsti välja, nii et edasine arutelu toimuks juba ainult osalejate endi vahel. Siiski peaksite jätkama osalemist vaatlejate seas, et vajaduse korral saaksite taas vestleja toolile istuda. Nii saate arutelu käiku märkamatult suunata, et alustada mõne uue teema käsitlemist või eemaldada vestlusest taktitundeliselt mõni osaleja, kes ei järgi reegleid.\nSoovi korral võite kehtestada reegli, et iga seisukoha võib esitada ainult ühe korra. Nii ei jää arutelu pidama ainult mõne üksiku aspekti juurde ning saab vältida populaarsete eelarvamuste pidevat kordamist.\nKui teil on vaja anda rühmale arutelu aluseks ideid, võite esitada mõne järgmise küsimuse.\nKas homoseksuaalidele peaks abiellumiseks või suguelu alustamiseks kehtima teine vanusepiir?\nKas gei- ja lesbipaaridel tuleks lubada abielluda ja lapsendada? Miks / miks mitte?\nKas vastab tõele, et teiste meestega suguelu elavatel meestel on suurem tõenäosus AIDSi haigestuda kui meespartneritega läbi käivatel naistel?\nSuure rühma korral ei jää ilmselt aega kõigi küsimuste läbiarutamiseks. Arvestage, et mõned osalejad võivad olla pettunud, kui nende küsimus jääb käsitlemata. Selle vältimiseks võite kinnitada tunni lõpus kõik küsimused kleeplindiga seinale. See annab osalejatele võimaluse jätkata arutelu omavahel mõnel muul ajal.\nSamasugust arutelumeetodit saab kasutada ka kõigi muude teemade, näiteks rassismi, hariduse või kliimamuutuste käsitlemiseks.\nRühmale võib huvi pakkuda see, kuidas kujutatakse seksuaalsust ja eriti homoseksuaalsust meedias. Koguge ajalehtedest, ajakirjadest ja internetist pilte ning paluge osalejatel mõelda välja neile sobivaid pildiallkirju või jutumulle, vt harjutuse "Playing with pictures" lõpus olevat punkti „Rohkem võimalusi piltidega mängimiseks”.\nHarjutuses "Varsti iganenud" uuritakse seda, kuidas hoiakud, sh seksi suhtumine, aja jooksul muutuvad.\nVõtke ühendust mõne oma riigis tegutseva lesbisid, geisid, biseksuaalseid ja transsoolisi inimesi esindava organisatsiooniga. Kutsuge sealt keegi oma rühma ette rääkima, et saada teada, millised võrdsuse ja õigustega seotud probleemid on riigis kõige aktuaalsemad.\nSeksuaalsus on inimeste elu lahutamatu osa ja üks meie füsioloogilisi põhivajadusi. Seksuaalsus mõjutab meie isiksust ning sotsiaalseid, isiklikke, emotsionaalseid ja psühholoogilisi käitumisharjumusi, mis ilmnevad meie suhetes teiste inimestega. Meie seksuaalsust kujundab meie bioloogiline ja sotsiaalne sugu koos terve hulga muude keerukate mõjuteguritega ning see on elu jooksul pidevas muutumises.\nSeksuaalne mitmekesisus ja inimõigused\nEsmapilgul võib näida, et need kaks teemat ei ole seotud. Võiks väita, et esimene puudutab eraelu ja isiklikke valikuid, samas kui teine kuulub avalikku õiguslikku ja poliitilisse sfääri, mis seostub kodanikuks olemisega. Siiski on hiljutistes ajaloolistes, antropoloogilistes ja sotsioloogilistes uuringutes leitud, et seksuaalne identiteet ja seksuaalsoovi väljendusvormid võivad eri aegadel ja erinevates kultuurides häirida ka väljakujunenud ühiskonnakorraldust. Mõnel juhul on seksuaalne tõmme samast või mõlemast soost inimeste vastu vastuolus traditsiooniliste või religioossete tõekspidamistega, teinekord jälle võidakse seda pidada vaimuhaiguseks.\nVäidetavalt püüavad mõned ühiskondlikud ja religioossed võimustruktuurid järjekindlalt piirata inimõiguste võrdse teostamise võimalusi. Ametlikult eeldatakse sageli, et heteroseksuaalsus on „loomulik” ja seega „normaalne” ja moraalselt lubatav seksuaalsuse avaldumisvorm, samas kui ülejäänud vormid on „ebaloomulikud” ja moraalselt taunitavad.\nRahvusvahelise Gei- ja Lesbiinimõiguste Komisjoni (Gay and Lesbian Human Rights Commission) veebisaidi materjalide põhjal, www.iglhrc.org


Põllumajanduse majanduslik arvepidamine | Statistikaamet\nPõllumajanduse majanduslik arvepidamine\nStatistikatöö kood: 21207\nPõllumajandustoodang, vahetarbimine, bruto- ja netolisandväärtus ning põhivara kulum vastava aasta ja eelmise aasta alushindades\nHüvitised töötajatele, muud tootmisega seotud maksud ja toetused, tootmisteguritulu, tegevuse ülejääk, rendid, makstud ja saadud intressid, ettevõtjatulu vastava aasta hindades\nPõllumajandustoodangu ühiku väärtus tootjahindades ja alushindades\nKapitali kogumahutus põhivarasse, palgaline ja palgata tööjõud aastatööjõuühikutes\nNäitajad avaldatakse jooksva aasta ja eelmise aasta hinnas, mis võimaldab eraldi hinnata mahust ja hinnast tulenevaid muutusi.\nKombineeritud nomenklatuur (Intrastat) (KN)\nPõllumajanduslikud majapidamised ja põllumajanduslikud kodumajapidamised\nAastatööühik (ATÜ) – töötamine majapidamises 12 kuu jooksul (ühe aasta jooksul) 1800 tundi, see on 225 kaheksatunnist tööpäeva.\nAlushind – kauba või teenuse ühiku eest ostjalt saadav hind (tootjahind), millest on lahutatud tootemaksud ja liidetud selle toote tootmise või müügi eest saadud tootetoetused.\nBrutolisandväärtus – põllumajanduse majandusharu toodang miinus vahetarbimine kokku.\nEttevõtjatulu – tegevuse ülejääk miinus makstud rent ja makstud intressid pluss saadud intressid.\nKapitali kogumahutus põhivarasse – põhivara soetused miinus realiseerimised.\nNetolisandväärtus – brutolisandväärtus miinus põhivara kulum.\nPõhivara kulum – põhivara hulka kuuluvate kaupade prognoositav kulumine ja vananemine arvestusperioodil. Põhivara kulumit ei arvestata varude ja lõpetamata toodangu, mittetoodetud vara (maa, maavarad, patenteeritud varad) ja põllumajandussaadusi tootvate loomade puhul.\nPõllumajanduse majandusharu toodang – põllumajanduslike majapidamiste põllumajandustoodangu ja eraldamatute mittepõllu-majanduslike kõrvaltegevusalade kaupade ja teenuste toodangu summaarne väärtus.\nTegevuse ülejääk – tootmisteguritulu miinus hüvitised töötajaile.\nToodang – müük, tootja enda juures töötlemine, omatarbimine, naturaalne töötasu, omatoodetud põhivara, varude muutus aastas ja üksusesisene tarbimine. Põllumajandustoodangusse arvestatakse üksusesiseselt tarbitud, teise tegevusala tavaliselt mitteturustatavad tooted (taimekasvatuses toodetud loomasööt).\nTootjahind – kauba või teenuse ühiku eest ostjalt saadav hind.\nTootmisteguritulu – netolisandväärtus miinus muud tootmismaksud pluss muud tootmistoetused.\nVahetarbimine – kõikide tootmisprotsessis sisendina kasutatud kaupade ja teenuste väärtus, välja arvatud põhivara, mille tarbimine kirjendatakse kulumina.\nPõllumajanduslik majapidamine ja põllumajanduslik kodumajapidamine\nTeravilja, rapsi ja linaseemne kokkuostu andmete kogumisel on freimiks majandusüksuste statistiline register.\nPõllumajanduse majandusliku arvepidamise andmed 1995–…\nKogus – tonn\nTööhõive – aastatööühik (ATÜ)\nAndmed avaldatakse statistika andmebaasis https://andmed.stat.ee/et/stat valdkonna „Majandus / Põllumajandus / Põllumajanduse majanduslik arvepidamine“ tabelites:\nPM54: Põllumajandustoodang, vahetarbimine, lisandväärtus, kapitali kogumahutus vastava aasta alushindades ja põllumajanduse tööjõud\nPM55: Põllumajandustoodang, vahetarbimine, lisandväärtus ja kapitali kogumahutus eelmise aasta alushindades\nAndmed on sisendiks statistikatööle 21303 „Valitsemissektori rahandus“, 21408 „Pakkumise ja kasutamise tabelid“, 21401 „Rahvamajanduse arvepidamine (aasta)“, 21405 „Rahvamajanduse arvepidamine (kvartal)“, 20405 „Põllumajandussaaduste tootmise vahendite ostuhinnaindeks“, 20406 „Põllumajandussaaduste tootjahinnaindeks“ ja 21213 „Põllumajandussaaduste arvepidamine“.\nEurostati põllumajanduse majandusarvestuse käsiraamatud\nEurostatile esitatud kvaliteediaruanne\nAndmed on võrreldavad teiste Euroopa Liidu riikide andmetega, sest kasutatakse ühtset metoodikat. Kuna andmed on sisendiks rahvamajanduse arvepidamisele, siis hõlmatakse Eestis põllumajanduse majandusarvestusega ka põllumajanduslikud väikeüksused.\nPõllumajandustulu näitajad on ajaliselt võrreldavad.\nÜksikute toodanguliikide osas on arvestust täpsustatud:\nAlates 2017. aastast on kartuli arvestust täpsustatud, mistõttu kartuli andmed ei ole varasemate aastatega otseselt võrreldavad.\nAlates 2015. aastast on puukooli toodangu arvestusmetoodika muutunud, mistõttu puukoolide andmed ei ole varasemate aastatega otseselt võrreldavad.\nKuni 2014. aastani on muu taimekasvatustoodang näidatud põhuna, alates 2015. aastast on see ravim- ja maitsetaimed, muud tehnilised kultuurid jms.\nKuna põllumajanduse majandusliku arvepidamise sisendina kasutatakse teiste põllumajandusstatistika tööde andmeid, siis on arvepidamine muu põllumajandusstatistikaga sidus. Saagi/toodangu andmed pärinevad põllumajanduse tootmisstatistikast ning tööjõu andmed põllumajanduse struktuuriuuringust ja põllumajandusettevõtete majandusnäitajatest. Lisaks kasutatakse hindade osas hinnastatistika andmeid, ekspordi osas väliskaubandusstatistika andmeid, vahetarbimise ja muude kulude osas põllumajandusettevõtete majandusnäitajate andmeid, kulumi ja kapitalimahutuste osas makromajandusstatistika andmeid ning toetuste osas maaeluministeeriumi vahendusel saadud Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) andmeid.\nAndmete sisemise sidususe tagab ühtse metoodika kasutamine nii andmete kogumisel kui andmete agregeerimisel. Kõrgema taseme koondandmed arvutatakse detailsete andmete alusel vastavalt määratud protseduuridele. Põllumajandustulu näitajad on arvutuslikud.\nStatistikatöö maksumus 33,3 tuhat eurot (2018. aasta andmed)\nStatistikatöö aruannete täitmise aeg kokku, tööpäevi: 95,2\nMaaeluministeeriumist saadakse toote-, tootmis- ja investeeringutoetuste koondandmed.\nEesti Konjunktuuriinstituudist saadakse teravilja ja rapsi kokkuostuhindade andmed.\nKasutatakse järgmiste statistikatööde andmeid:\n20007 „Ettevõtete majandusnäitajad (kvartal)“ (põllumajandusettevõtete müügitulu liigiti),\n20300 „Ettevõtete majandusnäitajad (aasta)“ (põllumajandusettevõtete müügitulu liigiti, kulud, tööjõud),\n20405 „Põllumajandussaaduste tootmise vahendite ostuhinnaindeks“ (ostuhinnaindeksid),\n20406 „Põllumajandussaaduste tootjahinnaindeks“ (tootjahinnaindeksid),\n21203 „Loomakasvatus ja lihatootmine“ (loomade arv ja kõik muutused liigiti (arvuliselt ja eluskaalus), sh veised (sh piimalehmad), sead, lambad ja kitsed, linnud; piimatoodang, varu ja kasutamine; munatoodang, varu ja kasutamine; mee- ja vahatoodang; villatoodang karusnahkade müük ja loomade kokkuostuhind),\n21206 „Piim ja selle kasutamise arvepidamine“ (kokku ostetud piima kogus ja hind),\n21208 „Põllumajanduse struktuuriuuring“,\n21210 „Põllumajandusloendus“ (tööjõud),\n21214 „Taimekasvatus“ (põllumajanduskultuuride saak ja kasvupind),\n21401 „Rahvamajanduse arvepidamine (aasta)“ (kulumi ja kapitalimahutuste andmed, FISIM),\n22303 „Kaupade väliskaubandus“ (põllumajandussaaduste impordi ja ekspordi andmed)\nja 40203 „Leibkonna eelarve uuring“ (väikeüksuste andmed).\nAndmeid kogutakse ja küsimustike laekumist jälgitakse veebipõhise elektroonilise andmete esitamise kanali eSTAT kaudu. Küsimustikud on disainitud vastajale iseseisvaks täitmiseks veebikeskkonnas, sisaldades juhiseid ja kontrolle. Küsimustikud ja andmete esitamisega seotud teave asub Statistikaameti veebilehel rubriigis Küsimustikud.\nAndmeid kogutakse riikliku statistika aastaküsimustikuga „Teravili“. Küsimustikuga kogutakse põllumajandussaaduste kokkuostjatelt andmeid kokkuostetud põllumajandussaaduste koguste kohta.\nTeiste uuringute andmeid kasutatakse koondandmetena.\nMaaeluministeeriumilt ja Eesti Konjunktuuriinstituudilt saadakse andmed krüpteeritult e-postiga.\nToodangu väärtuse ja vahetarbimise alusel leitakse brutolisandväärtus ja sellest tulenevalt kõik teised põllumajandustulu näitajad.\nVastavalt Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadusele koostab Statistikaamet põllumajanduse majanduslikku arvepidamist koostöös Maaeluministeeriumiga – jooksva kalendriaasta esialgsed tulemused sama aasta novembriks ja kalendriaasta tulemused järgmise aasta jaanuariks koondab Maaeluministeerium ja kalendriaasta lõpptulemused järgmise aasta septembriks koondab Statistikaamet.\n11. juunil töötab andmeesitaja klienditoe telefon kella 12-ni. Vabandame ebamugavuste pärast!


Rakvere lihakombinaat hakkab Uus-Meremaale kaupa vedama - ärileht.ee\nMerekonteriner Rakvere lihakombinaadisFoto: HKScan\nRakvere lihakombinaat, mis on osa toiduainetööstusettevõttest HKScan Estonia, on avanud enda jaoks täiesti uue ekspordituru, Uus-Meremaa.\n„Vastavalt Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa kaubandusleppele saatsime eelmise aasta kevadel Rakvere lihakombinaadist Uus-Meremaale proovikonteineri külmutatud sealihaga. Kuna kvaliteet vastas kohaliku turu nõudmistele, siis on nüüd ka esimesed tellimused jõudnud teisele poole maakera,“ ütles HKScan Estonia juhatuse esimees Anne Mere.\n„Müüme sealiha hulgimüügiga tegelevatele ettevõtetele, kelle kliendid on kohalikud toidutööstused ja restoranid. Nende ootused on eelkõige saada stabiilselt kõrge kvaliteediga toorainet. Teatavasti on Uus-Meremaa maailmas tuntud kui kvaliteetse lamba- ja veiseliha tootja ning seetõttu on eestimaisele sealihale suur tunnustus läbida Uus-Meremaa range kvaliteedinõuete kontroll. Töötame jätkuvalt selle nimel, et otsida eestimaisele sealihale uusi eksporditurge ja tagada kodumaise seakasvatuse jätkusuutlikkus ja areng,“ selgitas Mere.\nMerekonterineri laadimine\tFoto: HKScan\nRakvere Lihakombinaadi omanik vallandas Eesti juhid (190) 19.12.2016\nHKScani aktsia jäi uurimise algatamise suhtes külmaks 14.11.2016\nTransport kestab kaks kuud\n„Uus-Meremaa puhul on tegemist atraktiivse ekspordituruga. Meretransport Eestist sinna kestab kaks kuud, kuid samas pole sugugi kallim kui autotransport näiteks Lõuna-Euroopasse. Lisaks on meil nendega vastupidised aastaajad, mis loob lisavõimalusi erinevate lihatükkide müügiks ka sel ajal, kui meil endal näiteks talvisel või suvisel ajal mõnele tükile nõudlus puudub,“ lisas Mere.\nHKScani koduturud asuvad Soomes, Rootsis, Taanis ja Baltimaades, tooteid eksporditakse pea 50 riiki. HKScani netokäive oli 2016. aastal 1,9 miljardit eurot ja kontsernis töötab ligikaudu 7 300 töötajat.\nToiduainetootjate koondkäive kahanes kümnendiku


FOTOD ja VIDEO. Kevin Allik võitis superfinaalide karika - Eesti Autospordi Liit\nFOTOD ja VIDEO. Kevin Allik võitis superfinaalide karika\nRallikross, Ringrada, Uudised\nKevin Allik võitis superkrossis kahes arvestuses. Foto: Pille Russi\nSuperkrossi karikavõistlustel selgusid hooaja parimad. Superfinaalide karika võitis Kevin Allik.\nIga etapi superfinaalis sõidavad koos enamiku superkrossi masinaklasside vastavat soovi avaldanud osalejad. Hooaja edukaim saab aastaks enda valdusse superfinaalide rändkarika. Tänavune karikas läks Kevin Allikule, kes võitis ka superkrossi esiveoliste autode klassi.\n“Pigem võtsin superkrossi rallikrossi kõrvalt treeninguna, et ennast arendada ja autot paremini seadistada,” sõnas Allik, kes saavutas rallikrossi Eesti meistrivõistlustel klassis Super1600 teise koha. Superkrossi karikavõistlustel võitis Allik esikoha 97 punktiga, Dauri Demant sai 80-ga teise ja Erki Külvi 77 punktiga kolmanda koha.\nTagaveoliste klassis võitis Kris Hahn (102 punkti) Vjatšeslav Serovi (90) ja Margus Suigusaare (79) ees. “Aasta alguses seadsime eesmärgiks lõpetada kõik sõidud korras tehnikaga. See sai täidetud, auto toimis hästi,” rääkis Hahn.\nNoorteklassi parim oli Marten Saar 98 punktiga, Toivo Uusna kogus 84 ja Caspar Pärn 82 punkti. “Ringrajal toimunud etapid tulid kõik hästi välja,” lausus Saar. “Laitses peetud krossil oli tehnilisi probleeme.”\nVabaklassi võitis Marten Vatter (89 punkti) Margus Olle (83) ja Marko Muru (79) ees. “Poole hooaja pealt ostsin teise auto, mis oli varasemast konkurentsivõimelisem ja õnnestuski klass võita,” rääkis Vatter. “Libedaga sõit sobib paremini, siis ei tule autode võimsuserinevused nii palju välja.”\nSuperkrossi karikavõistlustel peeti kuus etappi, millest viis toimus Porsche Ringil ja üks LaitseRallyPark´is. Kaks Porsche Ringi etappi sõideti talvel, üks sealsel rallikrossirajal ning kaks n-ö klassikalise ringrajasõiduna.