Itaalia president Mattarella: migratsioon on tõsine probleem - DELFI\nEesti president Kersti Kaljulaid ja Itaalia president Sergio Mattarella.Foto: Tiit Blaat\nItaalia president ütles täna Kadriorus toimunud kohtumises, et Euroopa Liit peab migratsiooniga ühiselt tegelema.\nItaalia president Sergio Mattarella ütles täna Kadriorus toimunud kohtumises president Kersti Kaljulaidiga, et migratsioon on tõsine probleem, millega ükski riik ei saa üksinda tegeleda. „See on olukord, mida keegi ei saa ignoreerida või kõrvale heita, see nõuab pigem ühist lähenemist, et see hästi laheneks,“ kinnitas Itaalia president Mattarella.\nMigratsiooni teemal olid presidendid ühisel arusaamal, et tegemist on tõsise probleemiga ning Euroopa Liit peab ühiselt sellega tegelema.\nVastuseks Delfi küsimusele, kuidas Itaalia on rahul Euroopa Liidu tegelemisega migratsioonikriisi lahendamises, ütles president Mattarella: „Olen huvitatud sellest, mida pakub tulevik ning mida teeb Euroopa Liit selleks, et tegeleda migratsiooni probleemiga. Viimase tippkohtumise otsuse oleme hea meelega vastu võtnud. Siiski tippkohtumises ei tehtud ametlikke otsuseid, vaid leiti poliitilised juhtnöörid, mida peab nüüd rakendama selleks, et otsuseid saaks teha,“ kinnitas Itaalia president Mattarella.\n„Peame kindlad olema, et keegi ei upu Vahemeres või kusagil mujal, kui ta üritab Euroopasse jõuda ja selliste lahendusteni üritasime jõuda viimasel Euroopa Liidu tippkohtumisel,“ teatas president Kaljulaid. „Üritame tekitada võimalusi inimestele leida varjupaiga enne Euroopasse jõudmist, tahame legaalse migratsiooni võimalusi Euroopas tõsta ja Eesti toetab kõiki neid arenguid.“\nRatas: EL-i riikidesse plaanitavad migrandikeskused ei tule kindlasti Eestisse (93) 29.06.2018\n„Palju on juba saavutatud, kui vaadata Euroopasse tulevate pagulaste arvu. Kui 2015. aastal seisime me vastamisi väga tõsise olukorraga, siis tegelikult on need probleemid juba meie selja taga,“ ütles president Kaljulaid. „Veel on vaja tekitada töötava süsteemi, mis suudab sarnaseid probleeme tulevikus kannatada.“\n„Üle kõige usun ma, et peame tegelema kliimamuutusega,“ ütles president Kaljulaid. „Ilma selleta ei saa meil tulevikus olla stabiilne olukord. Eesti panustab sellesse vestlusesse ja nii palju, kui me saame, oleme ühed kõrgemad kaasarääkijad.“\nItaalia president Mattarella pidas migratsiooni teemadel kaheks suurimaks probleemiks Erasmuse programmi ja Schengeni viisaruumi, kuna sulgevad piirid võivad piirata inimeste liikumist Euroopa Liidus. „Meie noored inimesed peavad end eurooplasteks ja keelata nende õigust liikuda põhjast lõunasse, idast läände, oleks vastutustundetu. Piiride sulgemine ei ole õige lähenemine. Me vajame ratsionaalsemat poliitikat selleks, et leida parim lahendus migratsiooniprobleemile.“\nMõlemad presidendid kinnitasid, et on pühendatud Euroopa Liidu liikmed. Itaalia president avaldas tänu Eestile Euroopa Liidu Nõukogu juhtimise eest 2017. aasta teises pooles.\nFOTOD | Kõrge riigitegelase visiit Eestisse: president Kaljulaid ja valitsuse liikmed võtsid...\nAbilaev põgenikega suundub pärast Itaalia ja Malta sadamate sulgemist Hispaaniasse


Pärnu eelarve jäi 11 protsendiga miinusesse - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nPärnu eelarve jäi 11 protsendiga miinusesse\nPärnu linna 2002. aasta eelarve jäi rohkem kui kümnendiku võrra miinusesse — laekus 267,8 miljonit krooni, mis on 11,4 protsenti ehk 34,5 miljonit krooni vähem, kui oli plaanitud linna täpsustatud 302,3 miljoni kroonises aastaeelarves.\nAlalaekumise peamine põhjus on varadega seotud tulude plaanitust 37,4 protsendi võrra madalam laekumine. Eelarves oli varadega seotud tuludeks kavandatud 109,8 miljonit krooni, kuid laekus 68,7 miljonit.\nPärnu linn lootis möödunud aastal väiksemate objektide kõrval müüa linnale kuuluvad bussifirma Pärnu ATP aktsiad ja Rannahotelli ning hotell Pärnu kinnistud. Kõik kolm objekti on müümata, kirjutab Pärnu Postimees.\nPärnu eelarvest ligikaudu pool moodustavaid maksutulusid laekus plaanitust 3,9 protsenti rohkem, majandustegevuse tulude laekumine ületas eelarves kavandatut 8,2 protsenti.


Viimsi vallas asuva Randvere Kooli juurdeehitus ja ujula valmivad juba järgmise aasta sügisel • Eesti Uudised\nFraktsiooni Meie Viimsi aseesimehe, volikogu liikme, eelarve- ja arengukomisjoni aseesimehe Jan Trei (Isamaa) sõnul saab selle raha eest projekteerida ja ehitada Randvere Koolile kaasaegse ning õpilasesõbraliku juurdeehituse hariduslike erivajadustega lastele (HEV) koos ujula ja spordikompleksiga.\nKoostöös kooli, hoolekogu ja vallaga on valminud Randvere Kooli juurdeehituse ja ujula projekt. Projekti on koostanud arhitektuuribüroo Arhitektuuriagentuur OÜ, kes projekteeris ka Randvere Kooli.\nKoolihoone osaline ümberehitamine ja laiendamine\nVaade tulevasele ujulale. Allikas: Arhitektuuriagentuur OÜ\nOlemasolevas koolihoones ehitatakse juurde HEV-lastele väikeklassid ja kavandatakse edaspidi muuta planeeringut seoses HEV-laste osa eraldi hoonesse viimisega. Teises etapis on kavandatud tehnoloogia, loomingu ja avastuskeskuse ruumide laiendamine ja ümberehitus. Randvere Kooli laienduse projektis on kavandatud kahekorruselisele koolihoonele juurdeehitused põhikooliks vajaliku programmi täitmiseks: söökla laiendus ning raamatukogu ja noortekeskuse juurdeehitus.\nRandvere Kooli juurdeehituse 1. etapiga lisandub 15 uut klassiruumi, õppeköök ja kodundusklass. Lisaks sisaldab juurdeehitus teraapia, loovus-, muusika- ja füsioteraapia ruume ning vahetunni ruume ja multifunktsionaalse saali pindalaga 120 ruutmeetrit.\nSamuti rajatakse neljarealine kuni 1,1-1,5 meetri sügavune bassein ja lisaks ujumise õppimiseks ja lõõgastuseks sobiv 0,9 meetrit sügav, ülevoolu ja massaažidüüsidega väike bassein ning duši- ja riietusruumid saunadega.\nHEV-lastele rajatakse eraldi mänguväljakud, lisaks on plaanis paigaldada olemasoleva korvpalli- ja spordiväljaku vahelisele alale välijõusaali treeninguseadmed. Uuenenud Randvere Koolis saab õppida 472 õpilast, sh 40 hariduslike erivajadustega õpilast.\n• HEV-laste ajutise konteinerkoolihoone asemele ehitatakse uus kahekorruseline HEV-laste klassiruumide plokk ja 25-meetrise basseiniga ujula.\n• Spordisaali poolse sissepääsu varikatus asendatakse köetud ühendusgaleriiga.\n• Lisaks saavad uue ilme õpetajate ruumid, haljasalad ja mänguväljakud, lisandub 27 uut parkimiskohta (kokku 70), jalgrataste varjualune umbes100 rattale.\nRandvere Kool on ainulaadne\n450 koolikohaga Randvere kuueklassiline kool avati 2013. aasta septembris. Randvere koolihoone oli Eestis esimene, mis projekteeritud ja ehitatud integreeritud lahendusena, kus õpivad nii üldharidust omandavad kui ka hariduslike erivajadustega lapsed. Hoone projekteeriti madala energiakuluga ja säästlikuna.\nHoone teeb ainulaadseks see, et 1.-9. klassi hariduslike erivajadustega õpilastele on projekteeritud omaette 40-kohaline plokk, kus on seitse õppeklassi suurusega 20 ruutmeetrit kavandatud 5-10 õpilasele ning kus lapsed omandavad hariduse lihtsustatud õppekava järgi.\n2015. aastal rajati kooli juurde plastikkattega pallimängude väliväljak. 2017. aasta sügisest lisandus aga välispordiväljak mitmete kergejõustiku- ja pallimängualade harrastamise võimalustega. Spordiväljakul asub loodusliku muruga jalgpalliväljak ning tartaankattega ala 60 meetri jooksuks, kaugus-, kõrgus- ja teivashüppeks ning oda- ja palliviske hoovõtuks.\n← Previous Parempoolsete esimeheks valiti Kristjan Vanaselja\nÜheksa väljapaistvat ühendust said vabatahtliku sõbra märgi Next →


Okapi Galerii. Kunstipeatus Pärnu\nMitmeosaline väljapanek hõlmab klaasi, metalli, fotograafiat ja liitreaalsust\nAsukoht: Pärnu Keskraamatukogu, Akadeemia 3\nAeg: E-R 10:00-18.00, L 10:00-15:00\nOkapi Galerii seab kunstinädalal üles mitmeosalise väljapaneku, mis hõlmab klaasi, metalli, fotograafiat ja liitreaalsust.\nAlates 17. juulist saab keskraamatukogus näha Rait Präätsu klaasskulptuuridest ja Gleb Divovi liitreaalsustehnoloogiast koosnevat installatsiooni, mis räägib virtuaalmaailma võidukäigust ja tehisintellekti eduloost, aga vihjab ka nendega seotud ohtudele, puudutab inimlikke instinkte ja sotsiaalseid valupunkte. Gleb Divov on loonud spetsiaalselt Rait Präätsu teostele suunatud tervikliku liitreaalsuse lahenduse, mis seisneb klaasobjektidele kuvatavas animeeritud kihis ning mida külastaja saab kogeda oma isiklikus nutiseadmes Artivive aplikatsiooni kasutades.\nAlates 22. juulist liituvad väljapanekuga Riina Varol, Birgit Pählapuu ning T_R_R UNION.\nFotokunstnik Riina Varol esitleb oma värskeltvalminud 2D ja 3D fotokollaažide seeriat “Voyage”, mis otsib reaalsuse puudutust erinevate tasandite, faktuurde ja abstraktsete vormide kaudu. Teosed stimuleerivad kuulmis,- haistmis- ja kompimisaistinguid ning isiklike mälupiltide tekkimist seal, kus pindade ja keskkondade omadused on küll nähtavad ning ettekujuteldavad, kuid jäävad väljapoole käeulatust. Seerias figureeriv pikaks venitatud ring loob ühenduse erinevate dimensioonide vahel, esindades korraga inimlikku püüdlust täiuse poole ja ka kaugenemist sellest. Idee ja mateeria kokkupuutepunkt mõjub tuttavlikult sürreaalsena, kujundid muutuvad karikatuurseks teekonnal, mis on seiklev, ihalev ja kergelt eneseirooniline.\nKlaasikunstnik Birgit Pählapuu seerias “Minu Vaikiv Protest” väljendatakse neoonklaasi ja fotomontaaži kombinatsioonis inimloomuse sisemist ja vägivallatut vastuhakku, mõttejõudu, mis võib olla võimsam kui protestimarss tänaval, sest viimane mõjuks ahistavalt. Inimesed protestivad erinevalt: mõni läheb tänavale massimeelerahutusele, mõni teeb näljastreigi, mõni paneb endale käe külge, mõni lihtsalt keerab selja ja lahkub riigist. Riigist, mis on omakorda protesti märgiks mõne teise riigiga sõtta läinud samamoodi nagu julged isiksused lähevad koos rindele, et seista oma õiguste ja vabaduste eest. Just selliste kartmatute tüpaažide ja nende piiride jälgimine on käesoleva seeria inspiratsiooniks.\nFotokunstnik Temuri Hvingija ning metallikunstnike Rait Siska ja Risto Tali (T_R_R UNION) ühine ja pidevalt edasi arenev projekt “M_M_M_M” väljendab kolme autori hoiakuid moodsa kunsti ja maailma suhtes. Projekt keskendub arhitektuursetele konstruktsioonidele, kust otsitakse uusi joone ja detaile, eriti geomeetrilisi mustreid. Erinevate meediumite, stiilide ja vormide ühendamisel metallikunsti ja fotograafiaga katsetatakse pidevalt uusi tehnikaid ja tehnoloogiaid. Toormaterjal ehk metall vormitakse treipingis, seejärel söövitatakse happega, kaetakse musta fotovärviga ja vajadusel painutatakse. Tulemuseks kahe- ja kolmemõõtmelised ruumilise tekstuuri ja efektiga teosed, kus uuele tasemele viidud fotosöövitus saab eraldi autoritehnika.


Kommentaarid: Lavrov suhetest euroliiduga: „Kui tahad rahu, valmistu sõjaks.“\nKui tahad rahu 14. veebruar 2021 19:43\nmäng 13. veebruar 2021 16:32\nIlmselt oli kõrgema võimu poolt juba vastuvõetud otsus enne eurosaadiku tulekut et varsti sulgeda riik. Minnakse üle nsvl-i reziimi et saaks sisevaenlastega segamatult võidelda ja võimul püsida ,n.n välise ohu tingimustes.\nLumpy 13. veebruar 2021 01:07\nÙlbe mats. Rootsit ja Soomet hoiab oma " taskus"\ndoh 12. veebruar 2021 21:26\nsee on valesti tõlgitud. ta ütles "jelsi hotses mir, tagdada..." mir = maailm\n.... 12. veebruar 2021 20:20\ntt 12. veebruar 2021 18:40\nPole liiast tuletada meelde PeeterI testamenti- kogu Euroopa vallutada. Seda järgitakse kogu aeg ja tänapäev. Saksamaastki oli juba kord pool koos sotsmaadega Vene oma, aga Rossija tuleb veel. Vsjo naše, kõigepealt vaja taastada XX sajandi geopoliitilise katastroofi eelne olukord. Vene põhiseaduse kohaselt oma alasid ei loovuta (mitte mingit Vene rahvuste iseseisvumist), aga uute alade juurdeliitmine pole välistatud, MRP tühistamise otsus võetakse tagasi (salaprotokolli piir kehtib siis) jms. Nii see asi liigub\nMaali 12. veebruar 2021 16:55\nKas ta on patrioot või aferist? Tütrel ju vene keel aktsendiga ja seal elada ei taha.\nvenelane 12. veebruar 2021 16:48\non alati sõjanuia eelistanud mõistusele...\nAmerican world war tour 12. veebruar 2021 18:41\n(pikk nimekiri ja lõpuks mõte tulevikust): ...soon in your country too. Just see on sõjanuiaga vehkival (kartval? =kui lähtuda selelst, et koer kes häält teeb, kardab!) küll pm kogu viimase sajandi jooksul. Venemaa on algatanud oluliselt vähem sõjakäike.\nDissident 12. veebruar 2021 16:43\nO'leks juba aeg pensile jääda, mitte koguaeg oma nina teiste riikide siseasjadesse toppida!\nVenemaa on ju kogu aeg rahu tahtnud...... 12. veebruar 2021 15:19\nvalmistudeks sõjaks 12. veebruar 2021 19:39\nlugeja 12. veebruar 2021 14:40\nVenemaa viigu oma palgatud ,,rohemehikesed,, Ukrainast minema,ärgu torkigu Gruusia,Moldaavia,.................tegemistesse! Vot siis võiks öelda et hakkame ka EL-ga mingit koostööd tegema!\nGeneralissimus Stalin. 12. veebruar 2021 14:05\nIlmselt on Venemaa valmis järgmist sõda kaotama. Ta pole ju ühtegi sõda veel võitnud.\nIdanaaber 12. veebruar 2021 13:46\nväärib alati,et neile sanktsioone juurde panna kui kellelgi meelde tuleb.Kui Venemaa tahab isolatsiooni jääda,siis las jääb!Mulle meeldiks nende jäämine teiselepoole raudset eesriiet,nii,et võiks kehtestada ka sellised sanktsioonid,mis keelaksid sinna vedada ükskõik,milliseid tehnikakaupu.Paarikümne aastapärast on neil taas ainult omamaised autod,telekad jne.Arvuteid muidugi pole,sest nende tootmist ei suuda nad vist iialgi selgeks saada!Parem oleks kui nad ka oma piiridest välja ei saaks minna,nagu nõukaajal...\ne. 12. veebruar 2021 16:06\nNatuke hiljaks oled jäänud hea nõuandega. Nimelt Peeter l valitsusaja alguses müüsid rahaahned Euroopa riigid Venemaale kõiksugu kõrgtehnoloogilist nänni ja Peeter tegi 'Hiinat' - õppis kõike kopeerima, kasutades Impeeriumi relvastamiseks kuni moodsate sõjalaevadeni välja. Euroopa sellest muidugi ei õppinud. Enne ll MS kinkisid sakslased venkudele koguni suurtükkide ja sõjatsiklite näidiseid. Hiljem pidid ise nende masskoopiatega sõdima hakkama. A venelased tänini usuvad, et Ural ja Dnepr on 'kodumaine tehnika).\n12. veebruar 2021 13:25\nnh 12. veebruar 2021 17:46\nSellist vabadust saab lubada ainult NL ajal represseeritute järeltulijatele. Pronkssõduri saaga oli alles hiljuti- nii mõnigi sellest osavõtja on nüüd 25 aastane vene noor ja siin sündinud! Kas sealt venemaalt tulevad teistsuguse mõttemaailmaga noored nüüd ja erinevad meie kohalikest? Ei näe EU-s vaenlast?? Tavaline jura jutt, et noored on muutunud! Neid teistsuguse mõttemaailmaga venelasi on endiselt käputäis seal venemaal ja nad on kogu aeg olnud- ülejäänud on punase sirbi- ja vasaraga koputada saanud!


Õigustalgute kokkuvõte: suurem õigusselgus ja motiveerivad maksumuudatused paneksid ettevõtted toitu annetama - Sorainen\nRohetiigri eestvedaja Eva Truuverki sõnul oli õigustalgute eesmärk teada saada, millised on juriidilised takistused, mis ei võimalda inimestel ja ettevõtetel toidu raiskamist vähendada. „Soovisime juhtida ka seadusandjate tähelepanu sellele, et lisaks toiduohutusele ja ettevõtlusvabadusele on oluline vaadata kõiki regulatsioone ka läbi keskkonna prisma ja küsida, kas meie seadused aitavad kaasa keskkonna hoidmisele või takistavad seda. Esimestest õigustalgutest selgus, et meie seadused õnneks ei takista keskkonnahoidu, kuid suur probleem on õigusselgus ja samas seadused ka ei motiveeri piisavalt keskkonda säästma,“ ütles Eva Truuverk. Ta lisas, et Rohetiiger jätkab õigustalgute korraldamist ja seaduste analüüsi läbi keskkonnahoiu prisma ka edaspidi.\nLaekus üle 20 kirja\nSamuti leidis kinnitust, et ettevõtetele on probleemiks seaduste ebaselge sõnastus ning juhendite puudumine, kuidas toitu annetada. „Ainuüksi selleks, et aru saada, kas annetamine on toidu käitlemine (on küll), tuleb sukelduda Euroopa Liidu määruste maailma,“ nentis Retel. Soraineni partner Karin Madisson viitas, et ei teata sedagi, et annetades on võimalik vastutus toidu ohutuse eest anda üle koos isikule, kellele toit annetatakse, samuti on lubatud toitu külmutada enne „kõlblik kuni“ tähtaja algust ning seda siis külmutatuna annetada.\nÕiguskantsleri kantselei hindas ettepanekuid põhiseadusest lähtuvalt\nÕigustalgud on üks enam kui 20 projektist, mida Sorainen toetab Shared Mission programmi raames tasuta õigus- ja maksunõuga.\nMeie analüüs on täies mahus nähtav siin.\nBritta Retel, britta.retel@sorainen.com, +372 5 056 229\nKarin Madisson, karin.madisson@sorainen.com, +372 56 479 441


Üle-euroopaline MINI mobiilne autoabi.\nMINI MOBILE CARE. KUIDAS RIKKE KORRAL TOIMIDA.\nKohalik teenindus: 699 8001 ¹\nHelistades hoia palun võimalusel oma auto registreerimistunnistus käepärast.\nLähtuvalt juhtumist hoolitseb Sinu eest MINI Mobile Care.\nMINI Mobile Care aitab Sind kogu Euroopas ja on välja töötatud spetsiaalselt Sinu ja Su MINI jaoks, et tagada kõrged standardid nii ebatõenäolise juhtumi kui rikke korral. Lihtsalt helista 699 8001. MINI Mobile Care autoabi teenus toimib ööpäevaringselt, 365 päeva aastas.\nTee MINI Mobile Care'ist oma esimene valik rikke korral.\n•\tAlates 1. novembrist 2020 kuulub kõikide MINI sõidukite juurde 3-aastane MINI Mobile Care tugiteenus.\n•\t3 aastase kehtivusperioodi järel saad Sa Mobile Care teenuse kehtivust pikendada hooldades oma sõidukit vastavalt CBS (Condition Based Service) näidikule vaid ametlikus MINI teeninduses. Mobile Care teenuse pikendamine toimub automaatselt kui teostate mistahes CBS poolt soovitatud hoolduse kuni järgmise hooldusintervallini.\nMINI MOBILE CARE TEENINDUSVÕRK.\nRikke korral on Sinu käsutuses MINI Mobile Care teenuste pakett.\nMobile Care toimib tänu hoolikalt valitud partneritele, kelle eesmärgiks on Sinu MINI uuesti korda saada.\nVaid ühe kõne kaugusel:\nJuhul, kui rehv peaks purunema või tühjaks minema, tagame ka kohapealse abi\n¹ Palun pane tähele, et juriidilistel põhjustel on teeäärse abi teenused piiratud ainult liikumisvõime taastamisega. Hooldustöid, kulumisest põhjustatud probleemide parandust, ülevaatust ja varuosade müüki teostab ainult MINI ametlik esindus.\nTransport lähima MINI ametliku teeninduse juurde.\nKui viga pole võimalik kohapeal parandada, kanname sõiduki transportimise kulud lähimasse ametlikku MINI teenindusse.\nToome Su MINI ära.\nJuhul, kui kulud Sinu MINI tagasitoomise eest peaksid ületama ülaltoodud maksimaalset summat ühe rikke kohta, siis katame need kuni ülalpool mainitud maksimumsummani. Juhul kui rike juhtus välismaal, organiseerime auto tagasiveo 10 tööpäeva jooksul (treileriga).\nReeglina hüvitatakse ainult need kulud, mis jäävad Mobile Service'i tingimuste piiresse ja mille kohta on MINI Mobile Care andnud eelneva nõusoleku. Tavapäraselt hüvitame kõik MINI Mobile Care'iga seotud kulud otse. Kui siiski erandkorras juhtub, et Sul tuli endal midagi tasuda, siis hüvitame selle Sulle viivituseta. Selleks, et saaksime seda teha, on meil vaja kõikide teenuste tellimuslehti (näiteks puksiirifirmast) koos remondiarve koopiaga ja täidetud vormiga õnnetuse kohta. Vajadusel täpsustage detailid meie spetsialistiga.\nMINI Mobile Care'i regionaalne katvus.\nRikke ilmnemisel on MINI Mobile Care teenused olemas järgnevates Euroopa riikides:\nÕIGUS TAOTLEDA MINI MOBILE CARE TEENINDUST.\nMINI Mobile Care teenuseid saab kasutada vaid helistades kõigepealt MINI Mobile Care teenindusnumbrile ja kui rikke põhjustajaks pole sõitja või välised tegurid.\nMINI MOBILE CARE TEENUSEID EI KOHALDATA JÄRGNEVATES OLUKORDADES:\nSoovitame usaldada kogu hooldustöö MINI ametlikule teenindusele. MINI Mobile Care teenust ei pruugita pakkuda juhul kui ülevaatus- ja hooldustööde intervallist ei ole kinni peetud vastavalt MINI hooldus- ja kvaliteedistandarditele ja/või kui autoriseerimata teeninduste poolt on läbi viidud ebapiisavaid ülevaatus- ja hooldustöid või muid remonttöid.\nOLULINE KASUTATUD MINI OMANIKULE\nMINI Mobile Care teenused kehtivad maksimaalselt 10 aastat alates esmasest registreerimisest ka peale omaniku vahetust.\nMINI Mobile Care teenuste pikendamine sõidukitele vanuses 3 kuni 10 aastat\nKindlustamaks, et Teie ja Teie MINI saaksid rikke korral optimaalset tuge, soovitame Teil külastada hooldus- ja remonttöödeks ametlikku MINI teenindust, mis kindlustab Teile automaatselt aastase MINI Mobile Care teenuste pikenduse maksimaalselt sõiduki vanuseni 10 aastat.


Börsiülevaade: Hansapanga aktsia üle 230 krooni\n26. november 2002 kell 12:55\nHansapanga aktsia tõusis täna üle 230 krooni, olles ühtlasi põhinimekirja ainus tõusja.\nHansapanga aktsia <GR#EE.HP> tõusis 1,03 protsenti 230,01 kroonile (14,70 eurot) 4,2 mln kroonise käibega.\nTelekomi aktsiat <GR#EE.ETL> tõstnud CSFB täna Tallinna börsil tegutsemas näha polnud. Telekomi aktsia kukkus täna 2,86 protsenti 90,28 kroonile (5,77 eurot). Aktsia päevakäibeks tuli 1,7 mln krooni.\nNatuke väiksema, 1,6 mln kroonise käibega Norma aktsia <GR#EE.NORMA> langes 1,21 protsenti 63,84 kroonile (4,08 eurot). Erastamisväärtpaberi hind tõusis 0,7 protsenti 0,9012 kroonile 0,5 mln kroonise käibega.\nTäna avaldas oma kvartalitulemused Estiko. Estiko teenis konsolideeritult III kvartalis 198 000 krooni kahjumit. Kahjum kasvas mullu sama perioodiga võrreldes 867 000 krooni võrra. Firma käive kasvas 14% 47,7 mln kroonile.\nTootmistegevuse III kvartali käive kasvas 19% 40,3 mln kroonile. Kahjum kasvas 9% 1,2 mln kroonile. Kinnisvarategevusest käive vähenes 516 tuh krooni võrra 7,4 mln kroonile. Kasum vähenes mullu sama perioodiga võrreldes 740 tuh krooni võrra 0,992 mln kroonile.\n30.09.02 seisuga oli konsolideertiud Estiko raha ja pangakontode jääk kasvanud 70 000 kroonile võrreldes aastavahetuse 20 000 krooniga.\nEstiko aktsiaga <GR#EE.ESTIK> börsil tehingut ei tehtud. Viimati tehti börsil tehing selle aktsiaga 11. novembril.


Jalutuskäik läbi Harlemi, New Yorgi kõige jutukama naabruskonna - Kunst\nJalutuskäik läbi Harlemi, New Yorgi kõige jutukama naabruskonna\nMeie kriitik vestleb arhitekt David Adjaye'ga hotellist Theresa, Marcus Garvey Park, Langston Hughesi kodu, Y.M.C.A. ja muud vaatamisväärsused.\nKrediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nSee on pelgupaik ja magnet, korruseline tiigel ja häll, kultuuripealinn, mille on kujundanud rändelained, hiljutine gentrifikatsioonitsunami ja käimasolevad võitlused rassilise õigluse eest.\nHarlem on Ameerika saaga, mis on koondatud ühte naabruskonda, selle arhitektuur on afroameeriklaste ja latiino kogemuste palimpsest linnas ning palju muud, mis on sajandite jooksul New Yorki iseloomustanud.\nJuhtdisainer Riiklik Aafrika-Ameerika ajaloo ja kultuuri muuseum Washingtonis , hakkas Ghana-Briti arhitekt David Adjaye piirkonda uurima, töötades 2015. aastal avatud 155. tänava ja St. Nicholase avenüü segakasutusega elamuarenduses nimega Sugar Hill.\nSamal aastal võitis ta Harlemi ateljeemuuseumi uue kodu rajamise tellimuse ja kolis perega Harlemisse.\nSee on uusim a seeria / (redigeeritud ja lühendatud) jalutab mööda linna . Harlem on tohutu – liiga suur, liiga sügavalt juurdunud, liiga paljude erinevate osadega, liiga paljude kultuuriliste ja arhitektuuriliste huviväärsustega, et keegi saaks ühe jalutuskäiguga läbida. Hr Adjaye soovitas jalutada idast läände, mille ta mõnikord ette võtab, mitte päris kolme miili, möödudes sellistest vaatamisväärsustest nagu Schomburgi mustade kultuuri uurimiskeskus, Greater Refuge'i tempel, endine hotell Theresa ja lõpetades Riverside Drive'i viadukti lähedal Hudsoni jõgi.\nTegime jalutuskäigu virtuaalselt Zoomi kaudu, kuna hr Adjaye on pandeemia ajal viibinud Ghanas Accras ja töötanud seal oma kontoris. Kohtusime 120. tänaval, Marcus Garvey pargi lõunaküljel, teise linna maamärgil, mis on kujundatud Manhattani kivikivide suurejoonelise purske ümber – mille tipus oli 47 jala kõrgune 1850. aastatest pärit vahitorn.\nAjalooline malmist vaatetorn Marcus Garvey pargis, mis on terasraamiga pilvelõhkujate eelkäija.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nMichael Kimmelman Kas sa elad läheduses?\nDavid kõrval Ümber nurga. Oma tavapärasel jalutuskäigul möödun neist pruunidest kividest mööda 120., mis on tüüpiline Harlemi arhitektuurile selle uskumatult erineva stiiliga: Queen Anne, romaani, neoklassikaline. Maya Angelou elas aadressil 58 West 120, näoga pargi poole, mis tundub mulle väga euroopalik – samal ajal on kilde see toore looduse äkiline plahvatus. Mäletan, kui esimest korda nägin, et tipus oli torn. Ma mõtlesin, et issand! Sain teada, et sellised tornid olid kunagi kõikjal, hoiatamaks inimesi tulekahju või mõne muu probleemi korral.\nSee on viimane linna jäänud , hiljuti renoveeritud, sealhulgas pronkskell. Inseneriks oli Julius B. Kroehl.\nSee on romantiline ja ilus infrastruktuur. Võite ette kujutada, kuidas kell resoneerib üle katuste, kõik tulevad oma majadest välja oma kaljudele. Stopsid olid mõeldud majade tõstmiseks hobusesõnniku kohal ja nende suurejoonelisemaks muutmiseks, mida nad ka teevad. Kuid need on ka kohad, kus aega veeta ja muusikat mängida. See on üks imelisi asju New Yorgis.\nKas suudate mõelda samaväärsetele teistele linnadele? Võib-olla verandad Ameerika lõunaosas?\nTeil on ka Hollandis kaared, kuid need on tavaliselt väga madalad, kahe- või kolmeastmelised. Sa ei saa nende peal istuda ja samamoodi tänavat vaadata. Midagi on selles, kuidas sellised kummardused alla valguvad, luues selle diagonaalse vormi.\nDetail Maya Angelou endisest elukohast 120. tänaval Harlemis.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nNeed muudavad tänava omamoodi lavaks ja muudavad ka kõnniteed avaramaks, kergemaks.\nSee on New Yorgi jaoks midagi erilist. Londonis on teil terrassmajad ja teil võib olla eesaed, kus on müür ja värav ning seejärel tee mõne astmeni, mis viib teid väga minimaalsele verandale.\nElate ka Londonis ja Accras.\nMeil on esindused kõigis kolmes linnas. Umbes 15 aastat tagasi, pärast seda, kui mind palgati Sugar Hilli projekti kavandama, sain Chelseasse stuudiokorteri – see oli enne High Line'i avamist. Siis hakkasin kogu aeg Harlemisse tulema, tahtes seda paremini mõista. Armusin naabruskonda. Nii et kui ma võitsin tellimustöö projekteerimiseks Stuudiomuuseum, Kolisin perega 119. tänavale.\nKas olete sündinud Tansaanias?\nMu vanemad on pärit Ghanast. Mu isa oli karjääridiplomaat, nii et iga kolme aasta tagant kolisime kuni 13. eluaastani. Seejärel asusime elama Londoni põhjaosas piirkonda, kus on väga mitmekesised kogukonnad – indialased, aafriklased, kariiblased, Kagu-Aasia – kõik need diasporaad, kes elavad linna äärealadel. Ma idealiseerisin New Yorki ja selle arhitektuuri üles kasvades. Siia kolides tahtsin elada asjade keskel, mistõttu sattusin Chelseasse.\nKasvasin üles Chelsea lähedal – käisin seal keskkoolis –, kui piirkonnas olid valdavalt lagunenud muulid, vanad laod ja taksogaraažid. See oli suurepärane, kuid vastupidine kesksele. Praegu on see peaaegu tundmatu.\nSeal elades tundus see üha mööduvam. Muidugi on ka Harlem palju muutunud, kuid see jääb vanade kogukondade naabrusse. Arhitektuuriliselt näete ajaloo kihte. Kui kõnnime põhja poole, läbi Marcus Garvey pargi, mööda 127. tänavat, näete, mida ma mõtlen – seal on 1850. aastatest 1920. aastate alguseni maju, mis ulatuvad romantilise klassitsismi ja art déconi, pruunkivist krohvini. Tänavasein muutub järjest selgemaks ja lõpuks läbipaistvamaks. Harlemile omaselt muutuvad ka aknaraamid. Ma ei mõtle seda pistikuna ega midagi, kuid need aknad olid inspiratsiooniks minu disain Stuudiomuuseumis.\nPruunide kivide rida 127. tänaval.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nTundub, et sellel on virnastatud, erineva kujuga mahtude fassaad.\nÕige. Erinevate avade sein. See ei kopeeri 127. tänavat. Aga mind rabasid sellised majad nagu 20 Ida 127 , kus elas Langston Hughes.\nSee on an Itaalia pruunkivi 1860. aastatest kaarekujuliste aknaraamidega.\nNad näevad mulle välja nagu võlvitud kulmud. Mulle meeldib ka välisuks, mille puidust poolringid on nagu puuoksad. See üks väike arhitektuuriline žest tõstab kogu maja kõrgemale.\nLangston Hughes oma hoone kaldal.Krediit...Robert W. Kelley / LIFE pildikogu, Getty Images kaudu\nHughesi maja täna.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nHämmastav, mis vahe on lihtsalt kenal uksel.\nJalutagem kaugemale põhja poole 135. tänavale ja Malcolm X Boulevardile.\nVõi Lenox Avenue, nagu seda ka tuntakse. See on suurepärane Hughesi luuletus tänavamuusikust, eile õhtul Lenox Avenue'l vana gaasilambi kahvatu tuhmi kahvatuse juures.\nSait on praegu tühi, kuid ma panen mõnikord silmad kinni ja kujutan ette, et kõik need uskumatud inimesed tulevad sinna nurka, et rääkida mustanahaliseks olemise ja Ameerikas elamise raskustest. Kõnelejate nurgad olid üliolulised sisserändajate ja afroameeriklaste kogukondade jaoks, kelle seisukohti peavool ei esindanud. Kui olete nähtamatu, vajate pistikupesa. Inimesed tulid sellistesse nurkadesse, et teada saada, mis toimub.\nEndine Kõnelejate nurk 135. tänaval, kus Malcolm X sageli esines.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nMinu meelest on loogiline, et siinsamas nurgas asub Schomburgi keskus, üks Harlemi hämmastavamaid asutusi ja üks tähtsamaid asutusi maailmas afroameeriklaste ja diasporaa kultuuride ajaloo mõistmiseks.\nSee sai alguse avaliku raamatukogu hoonest 135. aastal, 1905. aastal ehitatud paekivist Itaalia renessanss-stiilis palazzos, mille autor on Charles McKim.\nKahtlustan, et see nägi liiga imposantne välja, liiga eramaja moodi välja, nii et kaasaegne juurdeehitus, mille nad Schomburgi nurgale ehitasid, ei saaks olla teistsugusem: suur tellistest ja klaasist hoone, mille alus on läbipaistev – aiaga. eraldades selle McKimi raamatukogust ning puude ja pinkidega piki esikülge.\nSchomburgi keskus, mille vasakul pool on Charles McKimi kujundatud avalik raamatukogu.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nLuuletaja Amiri Baraka lahkus, tantsides 1990. aastatel Schomburgi keskuses koos Maya Angelouga.Krediit...Chester Higgins Jr./The New York Times\nSee on arhitektide Marble Fairbanksi ja SCAPE ümberkujundamine ausalt öeldes mitte eriti meeldejäävast 1970. aastate laienemisest.\nSelle koha juures on üldiselt suurepärane seos Schomburgiga, Kõnelejate nurgaga, Y.M.C.A.-ga ja haigla seinamaalingutega…\nSa räägid sellest Tööde edenemise administratsiooni seinamaalingud 1930. aastatest Schomburgi naabruses asuvas Harlemi haiglas. Need on nagu hiiglaslikud reklaamtahvlid – erinevate kunstnike maalitud pildid mustast elust, reprodutseeritud, tagantvalgustatud ja mitme korruse kõrgusel haiglatiiva välisküljel õhku tõstetud.\nW.P.A. oli nii oluline, eriti värvikunstnike jaoks. Ma mõtlen sellele täna. W.P.A. eesmärk oli kaunistamine kui tööhõivestrateegia. See oli vastus avalikule kriisile. See puudutas kasvatamist ja hoolitsust, mis on ka arhitektuuri eesmärgid. Lõppude lõpuks on arhitektuur midagi enamat kui peavarju. See on millegi tegemine, mis annab inimestele väärikuse, lootuse ja usu tulevikku.\nW.P.A. 1930. aastate seinamaalingud, mis on projitseeritud Harlemi haigla tiivale.Krediit...Karsten Moran The New York Timesi jaoks\nMainisite sama nurga lähedal asuvat Harlemi Y.M.C.A-d, mis pärineb ka 30ndatest – mille on kujundanud arhitekt James Cameron Mackenzie Jr., millel on tagasilöök, torn ja vana neoon Y.M.C.A. märgid.\nKlassikaline 1930. aastate New Yorgi omamoodi hoone, mis on kujundatud tagasilöökidega viisil, mida selles linnaosas paljude hoonete puhul tegelikult ei näe. Vorm on nikerdatud ja lihaseline. Olen üllatunud sellest, et see ehitati 4000 mustanahalise mehe majutamiseks ajal, mil kesklinna hotellid mustanahalisi sisse ei lasknud.\nHarlem Y.M.C.A., mille kujundas arhitekt James Cameron Mackenzie Jr.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nY oli ka tõeline kultuuriline ja intellektuaalne meka. Leidsin nimekirja valgustitest, kes rääkisid, jäid, õpetasid, läbisid selle – Richard Wright, Ralph Ellison, Claude McKay, Eartha Kitt, George Washington Carver, Martin Luther King Jr, Duke Ellington, Willie Mays, Cicely Tyson, Sugar Ray Robinson…\nSeal on Y-postkaart, mida olen näinud, kleepuvat erinevatele seintele üle kogu maailma. Ma arvan, et Y esindab Harlemi kui intellektuaalset ja kunstilist keskust.\nSuundume 135. tänavalt mööda Adam Clayton Powell Jr. Boulevardit, sest ma tahan teile ka paari kirikut näidata. Kõigil kogukondadel on loomulikult oma kirikud, kuid Harlemis on nad alal hoidnud intellektuaalset infrastruktuuri, mille volitused ja väärikus ning kõik need muud probleemid on levitatud kristluse kaudu. Minu jaoks on St. Philip’s eriti oluline.\nPüha Philipi piiskopliku kiriku neogooti fassaad.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nThurgood Marshall’s ja W.E.B. Du Boisi kirik. Asutasid 1800. aastate alguses vabad afroameeriklased Alam-Manhattanil. See kolis Harlemisse veidi üle sajandi tagasi. Kaks Aafrika-Ameerika arhitekti, Vertner Woodson Tandy ja George Washington Foster, kujundasid hoone lõhevärvi telliskivist.\nTandy oli esimene registreeritud Aafrika-Ameerika arhitekt New Yorgi osariigis. St. Philipi arhitektuur on radikaalsuse vastand – see on soliidne, tavaline neogooti stiilis hoone. Kuid sajandivahetuse värviarhitektide jaoks kahtlustan, et radikaalsus tõestas lihtsalt, et mustanahalised arhitektid olid neogooti kiriku elluviimisel sama head kui nende valged kolleegid. Tandy ja Foster tegid seda kõike suurepäraselt. Baas. Keskne aken ja terav kaar. Frontoonid ukseavade kohal. Katuse puit. Kõik sümmeetrilised. See on nagu nad ütlesid: Ole hea, tehtud. Ilu ja radikaalsus peitus disaini veatuses.\nTeine kirik, mida peaksime nägema, on Greater Refuge Temple.\nVarem Harlemi kasiino, mida 60ndatel uuendati valgete kõverate ja kuplite ning mitmevärvilise fassaadiga. Machlouzarides'i rannikud , kes samuti tegi TV-kujuline Calhouni kool West Endi avenüül.\nKasiinost ümber ehitatud Greater Refuge Temple.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nCostas Machlouzarides'i mitmevärviline fassaad.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nTa mängib kaare ideega, mis on osa templite kõnepruugist. Värviline fassaad meenutab lippu, julge modernistliku ristiga – ja varikatus on ellipsi väljapressimine, nii, nii ilus. Kui mõelda sellele, kuidas evangeelsed jutlused televisioonis on muutunud teatrivormiks, tundub mulle ettenägelik, et tempel oleks pidanud üle võtma kunagise kasiino.\nJa siis kohe üle tänava asub endine hotell Theresa, mis pärineb 1913. aastast.\nNagu Y, korruseline sait, ainult valgetele oma esimestel aastakümnetel. Fidel Castro jäi seal kuulsaks ja kohtus Malcolm X-ga . Usun, et mu vasakpoolsest arstist isa hoidis hotellis kedagi, kes oli koos Kuuba delegatsiooniga.\nSajand tagasi oli hiiglasliku valge hoone ehitamine pruunkivide naabrusse selgelt mõeldud hotelli eristamiseks. Minu jaoks on sellel eriline tähendus, sest Ghana esimene president Kwame Nkrumah veetis enne presidendiks saamist suved Harlemis ja viibis Theresas. Ta rääkis väljas tänaval Adam Clayton Powell juuniori ja Malcolm X-iga. See oli veel üks kõnelejate nurk.\nKwame Nkrumah kõneleb Harlemis.Krediit...Bettman/Getty Images\nFidel Castro hoiab end hotellis Theresa.Krediit...Michael Ochsi arhiivid / Getty Images\nMuhammad Ali rahvamassis hotelli Theresa ees.Krediit...Bettman/Getty Images\nDavid, oleme jõudnud 125. tänavale. Tahtsid jõuda jõe äärde, mis on ikkagi matk.\nKõnnime mööda 125. läände. Rääkida on nii palju, aga ma juhin lihtsalt tähelepanu sellele, kuidas tänavamüüjad muudavad kõnnitee omamoodi inimeste mängusaaliks. Tänav on liiga lai ja seal on liiga palju autosid.\nÜmberringi ujuvad ettepanekud 125. maja ümberseadistamiseks jalakäijate, jalgrataste, busside ja haljasalade jaoks.\nSee oleks imeline. Sellest võib saada nagu La Rambla Barcelonas või Rothschild Boulevard Tel Avivis.\nMüüjad muudavad 125. tänava kõnnitee omamoodi jalakäijate arkaadiks.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nTahtsin lõpetada kaugemal West Side'i viaduktide juures.\nPeate silmas 1904. aasta Broadway 1. ja 125. rongi kõrgendatud metroorööpaid, mille projekteeris William Barclay Parsons. Ja Riverside Drive'i viadukt aastast 1901. F. Stewart Williamson oli sel juhul insener.\nMetroo viadukt on nagu osade komplekt – kõik on kokkusurutud ja pinges, iga osa teeb täpselt seda, mida näete, mida ta peab tegema, luues konstruktsiooni jaoks ulatuse. See on terasest, veebitaoline, nii et see on kergus ja läbipaistvus. Altpoolt saab jälgida rongide möödumist, mida ei saaks teha, kui viadukt oleks praegu ehitatud. Peaksime kasutama betooni ja muutma selle läbipaistmatuks. Ja mulle meeldib, kuidas rajad kulgevad mööda Columbia Manhattanville'i ülikoolilinnakust. Renzo pidi olema inspireeritud kogu selle tektoonikast ja jultumusest.\nRenzo Piano, mitme raja kõrval asuva Columbia ülikooli uue hoone arhitekt, sealhulgas Jerome L. Greene'i teaduskeskus , mille ta pani kahekihilise kardina sisse, et summutada mööduvate rongide mürinat. Siinkohal väärib märkimist, et metrooliinide pikendamine Harlemisse kutsus esile kinnisvarabuumi 1900. aastate alguses, mis lõppes kodude pakkumisega afroameeriklastele, kes olid sunnitud lahkuma kesklinna piirkondadest, nagu Tenderloin. Nii lõid metrood suure rände ja Harlemi renessansi jaoks olulise aluse.\nJa jah, Renzo ütles, et talle meeldib viadukt.\nMetroo viadukt, millest vasakul on Renzo Piano Columbia hooned.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nViadukti 125. tänava jaam.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nJerome L. Greene'i teaduskeskuse kahekihiline kardina sein viadukti kõrval.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nSiis tuleb see, mis on minu arvates üks maailma ilusamaid taristutükke, Riverside Drive'i viadukti all asuv põhja-lõunasuunaline võlvide telg – terasest katedraal vahetult enne Hudsoni jõe äärde jõudmist. Inimesed, kes selle ehitasid, ei pidanud neid varahoidlaid tegema. Nad oleksid võinud lihtsalt teha sirgeid lihvitud tükke; kuid raha kulutati millegi põhjaliku tegemiseks, mis loob selle alla fantastilise ruumi vabaõhuturu jaoks.\nAlumisteid ei nimetata tavaliselt sügavateks.\nEnamik neist on massiivsed, konkreetsed, monoliitsed vormid. Siin annab terase kergus ja avatus röntgeninägemise tunde. Näete läbi konstruktsiooni põhja, lõuna poole, vette. Kujundus meenutab mulle veidi juugendstiilis metallitööd – mitte nii ehitud, vaid sama maalilise kvaliteediga.\nRiverside Drive'i viadukti detail.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nJa minu jaoks saabub kogu jalutuskäigu haripunkt siis, kui läbid viadukti alt ja jõuad vee äärde, vaatad põhja ja näed George Washingtoni silda, mis ületab majesteetlikult jõge oma kahel püloonil.\nTeine teraskonstruktsioon - Le Corbusier nimetas seda maailma ilusaim sild — väga kindlasti sügav.\nNii jõuan ma lennujaama ja sealt tagasi, see on minu värav linna. Iga kord, kui ma seda näen, mõtlen ma sama asja.\nKas New York pole uskumatu?\nVaade George Washingtoni sillale, mis ulatub üle Hudsoni jõe.Krediit...DeSean McClinton-Holland ajalehele The New York Times\nmillistes filmides leonardo dicaprio mängis


Keskerakond leidis aastaid hiljem sularahaannetused\n24. mai 2012 kell 3:16\nKeskerakond leidis tänavu veerand miljoni krooni eest annetusi, mille viisid erakonnale sularahas kaheksa annetajat 2010. aastal. Ühe annetaja sõnul on teda rahastamise teemal üle kuulanud Kaitsepolitsei, kirjutab tänane Äripäev.\nKaheksa inimese annetuse koguväärtus ulatub 252 000 krooni ehk enam kui 16 000 euroni ja olid kajastamata partei 2010. aasta aruandes. Keskerakond teatas sellest riigikogu erakondade rahastamise järelvalve komisjoni. Erakonna teatel olevat tegu arveametniku eksimusega.\n"Tegelikult olid mainitud annetused registreeritud ja avaliku informatsioonina kättesaadavad juba 21.10.2010, mil esitasime Euroopa Parlamendi valimiste täiendava aruande. Seega ei ole Keskerakond neid annetusi varjanud," kirjutas Äripäeva päringu peale Keskerakonna pressisekretär Taavi Pukk.\nÄripäev avastas, et sel teemal on huvi tundnud ka kapo."Mina ei vasta selle küsimusele, kuna mina olen käinud juba kaitsepolitseis ja andnud infot selle kohta," vastas erakonnale sularahas 40 000 krooni andnud Uno Vares Keskerakonna rahastamist puudutavate küsimuste peale. "Need küsimused on kõik [kaitsepolitsei poolt - toim] esitatud juba, selles on küsimus."\nAruandeid võrreldes leidis nii komisjon kui ka erakond veelgi segadusi.\nMillised annetused olid aruannetes veel kajastamata ning kelle raha viisid annetajad erakonnale sularahas, loe tänasest Äripäevast.\nAutor: Laura Mallene, Rivo Sarapik\nToobal: Aeg ja Aas ametist minema!\nToobal selgitab süüdistust dokumendi võltsimises


Page 1 alates 8 - soolad / suhkrud\n_ Pede pakub laia valikut tooteid ka ulatuslik toote ja brändi mitmekesisust. Pidev kontroll ja vahetatakse intensiivselt klientidega annab meile võime reageerida kohe ja kohaneda meie tootevaliku teie soovidele.\n_ FLEISCHEREIBEDARF hulgimüük, toitlustamine seadmed, toidu jaemüük rajatised, juust osakonnad, kala osakonnad, asutasime otsene markkinoija, kõik ainult liha lõikamiseks ja vorsti valmistamine, Euroopa Liidu direktiivid nõustamine, meil on kõik. Sest tapamaja ja jahimees\n_ Vaba uudised Ühenduse lihunik, toitlustamine ja köögi piirkonnas! Võtame raamlepingud tarnijate ja läbirääkimisi hinnad, mis parimal juhul tulevad muidu suured ettevõtted saavad.\nGild tfg Thüringer Fleischer eG\nFGS liha töötlemise ja toitlustusteenuste GmbH


Glüfosaat, Herbitsiid, Insektitsiid, Parakvaat, Pestitsiid, Roundup, Keemiliste ainete loend, 2.4-dinitrofenool, 100-protsendiline alkohol, Adukt, Anhüdriidid\nGlüfosaat on fosfanaatide rühma kuuluv keemiline ühend. Glüfosaat on bioaktiivne põhikoostisosa sisaldus 41–1% glüfosaati mitmetes mitteselektiivsetes herbitsiidides. Viimastel aastatel on nõudlus glüfosaadi järele kasvanud kiiremini kui tootmine ...\nHerbitsiid ehk umbrohumürk on agrokemikaal, mida kasutatakse umbrohu ja soovimatute taimede hävitamiseks. Herbitsiidid võib jaotada laias laastus kolmeks: valiva toimega herbitsiidid – hävitavad teatud kindlaid taimeperekondi või sugukondi. Valiv ...\nInsektitsiid ehk mikroorganismide või taimede endi toodetud looduslikud tõrjevhaendid. Neid nimetatakse biotõrjevahenditeks, sest tegemist on bioloogilisel teel saadud või toodetud ainetega. Insektitsiidi näiteks on Tartu keemikute poolt orgaanil ...\n1.1-dimetüül-4.4-bipüridiinium ehk parakvaat on kahte heterotsüklilist tuuma sisaldav herbitsiid. Parakvaati kasutatakse tema suhtelise odavuse ja kiire toime tõttu umbrohutõrjeks ülemaailmselt alates 20. sajandi keskpaigast. Parakvaadi laialdast ...\nPestitsiid on aine või ainete segu, mille eesmärk on kahjurite rünnaku ennetamine, kahjurite hävitamine, nende eemale peletamine või nende mõju leevendamine. Pestitsiidideks on enamasti keemilised ühendid, kuid nendena võidakse kasutada ka bioloo ...\nRoundup on Monsanto toodetava herbitsiidi brändinimi. Roundup on kasutusel kogu maailmas ja mitteametlike allikate järgi on see maailma müüduim agrokemikaal. Viimastel aastatel on nõudlus glüfosaadi järele kasvanud kiiremini kui tootmine ja see o ...\n5-dibensosuberenoon 3.4-dihüdroksüfenüülalaniin 1.2-dikloroetaan 2-etüülheksanool 1.4-butaandiool 1.3-dikloropropeen 2-fenetüülbensoehape 7-dehüdrokolesterool 1.2-etaandiool 2-metüül-2-buteen 3-dimetüülaminopropüülkloriid 4-hüdroksübensüülalkohol ...\n2.4-dinitrofenool on orgaaniline aine keemilise valemiga HOC 6 H 3 2. 2.4-dinitrofenool on magusa lõhnaga kollane kristalliline tahke aine, mis lahustub enamikus orgaanilistes lahustes. DNP on biokeemiliselt aktiivne aine ja on prekursoriks teist ...\n100-protsendiline alkohol ehk absoluutne alkohol ehk absoluutalkohol on puhastatud etanool, mis ei sisalda vett. Tavaliselt käib selle mõiste alla etanool veesisaldusega alla ühe mahuprotsendi. Absoluutset alkoholi pole võimalik saada lihtsa frak ...\nKeemias on adukt kahe erineva molekuli 1:1 ühinemise produkt, sõltumata sellest, mis tüüpi sidemed nende molekulide vahel tekivad. Enamasti kasutatakse mõistet adukt: kui keemilises reaktsioonis lisaks soovitud molekulaarsele liitumisproduktile, ...\nAine omadused on sellele iseloomulikud keemilised ja füüsikalised omadused. Stabiilset ainet iseloomustab kindel keemiline koostis, molekulmass ja struktuur ning molekulidevahelised toimed – need määravad ka aine omadused. Erinevused ainete keemi ...\nAinete puhastamine tähendab olemasolevast materjalist nõutud puhtusastmega komponendi eraldamist või aines esinevate lisandite kõrvaldamist. Praktikas tuleb looduslikust või sünteetilisest produktist tihti eraldada individuaalne puhas komponent. ...\nAmfoteerne aine on aine, mis reageerib nii hapete kui alustega. Selle nimetus tuleb kreekakeelsest sõnast amphoteroi, mis tähendab "mõlemad". Paljudel metallidel ja poolmetallidel on amfoteersed oksiidid ja hüdroksiidid. Järgnevad elemendid moodu ...\nAmmooniumdikromaat on anorgaaniline aine molekulvalemiga 2 Cr 2 O 7. Selles aines on kroomi oksüdatsiooniaste VI. See on sool, mis koosneb ammooniumi katioonidest ja dikromaadi anioonist. Seda ainet kasutatakse tänapäeval enamasti "Vulkaani" kats ...\nAmmooniumhüdroksiid on ammoniaagi vesilahus. Selle tähis on NH 3. Kuigi aine nimetus vihjab leelisele valemiga, ei saa ainet NH 4 OH tegelikult lahusest eraldada, sest NH 4 + ioonid moodustavad ammoniaagis liiga väikse osa. N H 3 + H 2 O ⇄ N H 3 ...\nAnhüdriid on keemiline aine, mis tekib vee formaalsel eraldumisel happest või alusest. Vääveltrioksiid on väävelhappe anhüdriid. Mittemetallide oksiidid, näiteks vääveltrioksiid ja fosforVoksiid, on happeanhüdriidid. H 2 SO 4 – H 2 O → SO 3 Diläm ...\nAsendusrühm on orgaaniliste molekulide struktuuriga seotud mõiste – see on aatom või aatomite rühm, mis asendab tüviühendis vesiniku aatomit. Tüviühendis, see tähendab hargnemata ahelaga atsüklilise või tsüklilise süsivesiniku molekulis, ei ole a ...\nBetuliin -ene-3beta,28-diol ; CAS-i registreerimisnumber on 473-98-3, C 30 H 50 O 2) on looduslikult mõnedes taimedes esinev triterpeen, märkimisväärsetes kogustes leidub seda mitmete kase perekonda liigitatud kaskede valge kooreosa korgikoe rakk ...\nBooraks on laialt kasutatav booriühend, rakenduslikult tähtsaim boraat. Booraksi keemiline valem on Na 2 B 4 O 7. Booraksi kristallhüdraadi naatriumtetraboraat-10-vesi keemiline valem on Na 2 B 4 O 7 10H 2 O. Tema struktuuri annab täpsemalt edasi ...\nCAS-i registreerimisnumber on keemilistele ainetele ja paljudele materjalidele unikaalne numbriline identifikaator, mis on omistatud Chemical Abstracts Service poolt. CAS registreerimisnumbreid kasutatakse teaduslikus kirjanduses alates vähemalt ...\nKeemias on derivaat keemiline ühend, mida saab vaadelda teatud ühendist tuletatuna, kui selle üks aatom või rühm asendatakse teise aatomi või rühmaga. Orgaanilises keemias kasutatakse derivaadi mõistet enamasti erinevate funktsionaalrühmadega ühe ...\nDess-Martin perjodinaan, 1.1.1-triatsetoksü-1.1-dihüdro-1.2-dibensjodoksool-3-oon on organojoodne keemiline reagent, mida kasutatakse hõlpsaks ja tõhusaks primaarsete alkoholide aldehüüdideks ja sekundaarsete alkoholide ketoonideks oksüdeerimisek ...\nDikloor ehk molekulaarne kloor on lihtaine, mille molekul koosneb kahest kloori aatomist. Kloor kui lihtaine esineb normaaltingimustel kollakasrohelise teravalõhnalise mürgise gaasina.\nDimeer on keemias kahe identse molekuli ühinemisprodukt, tihti on selleks tsükliline ühend. Seda protsessi nimetatakse dimerisatsiooniks. Näiteks on tuntud ditsüklopentadieen, milles kaks tsüklopentadieeni molekuli on ühinenud tritsükliliseks pro ...\nDitiokarbonaadid ehk ksantaadid ehk ksantogenaadid on õlilaadsete ksantogeenhapete soolad ja estrid, ditiosüsihappe O-estrid. Leelisksantogenaate näiteks naatriumksantogenaati saadakse väävelsüsinikust, mõnest alkoholist ja leelishüdroksiidist. N ...\nElavhõbetiotsüanaat 2) on anorgaaniline aine, mis koosneb elavhõbeda katioonist ja tiotsüanaadi anioonist. See on valge pulber, mille tuntuim kasutusala on pürotehnika. Veel kasutatakse seda vaaraomao katse läbiviimisel.\nFenibut ehk β-fenüül-γ-aminovõihape on imetajates leiduva pärssiva toimega virgatsaine γ-aminovõihape derivaat ja kesknärvisüsteemi depressant. Erinevalt asendamata GABA-st on fenibut võimeline ületamavere-aju barjääri tänu oma fenüül-funktsionaa ...\nGinkgoliid B on keemiline ühend, mida leidub looduslikult hõlmikpuu lehtedes, aga seda sünteesitakse ka sünteetiliselt; liigitatakse ginkgoliidide klassi.\nSkelettvalem ehk skelettstruktuur ehk graafiline struktuurivalem on orgaanilise ühendi struktuuri lihtsustatud üleskirjutus, milles süsiniku aatomite ja nendega seotud vesiniku aatomite sümbolid on ära jäetud, kuid juurdemõeldavad. Skelettvalemei ...\nHappeanhüdriidid on hapnikhapete derivaatide hulka kuuluvad keemilised ühendid. Nad tekkivad formaalselt võttes happe dehüdraatimisel. Anorgaanilistest hapnikhapetest moodustuvad oksiidid, nagu näiteks fosforhappest fosforpentoksiid. Orgaaniliste ...\nHüdriid on vesiniku ja mõne muu keemilise elemendi ühend. Kitsamas tähenduses on hüdriid on vesiniku ja sellest väiksema elektronegatiivsusega elemendi ühend. Elektropositiivsete elementidega reageerides käitub vesinik oksüdeerijana ja võtab oma ...\nHüdroksübensüülalkoholid ehk metüloolfenoolid on ainerühm, mille liikmed on ühtaegu bensüülalkoholi ja fenooli derivaadid. Nende molekulis on benseeniring, millel on asendusrühmadena üks hüdroksümetüülrühm ja üks hüdroksüülrühm. Nende erinevast p ...\nImidasool on orgaaniline ühend, mille keemiline valem on C 3 H 4 N 2. Tegu on heterotsüklilise ühendiga, see tähendab, et see koosneb eri elementide aatomitest. Lämmastikud on viielülilises tsüklis eraldatud ühe süsinikuga ning on seega asendites ...\nIoonne vedelik on vedelas olekus sool. Vahel kasutatakse ioonse vedeliku terminit soolade puhul, mille sulamistemperatuur on alla 100 °C. Enamasti on need kvaternaarsed ammooniumi või imidasooliumi soolad, mis esinevad toatemperatuuril vedelas ol ...\nKeemias on isomeerid ühesuguse atomaarse koostise ja molekulmassiga, kuid struktuurilt ning füüsikalistelt ja keemilistelt omadustelt erinevad keemilised ained. Seda nähtust nimetatakse isomeeriaks. Isomeerid jagunevad kahte põhitüüpi – struktuur ...\nIUPACi nomenklatuur ehk süstemaatiline keemianomenklatuur on keemiliste elementide ja ühendite nimetuste süsteem, mille järgi igale struktuurile vastab kindel reeglipärane nimetus ja igale nimetusele vastab kindel struktuur. Teatud juhtudel on lu ...\nKaaliumpermanganaat on anorgaaniline aine molekulvalemiga KMnO 4. See on sool, mis koosneb kaaliumi katioonist ja MnO 4 anioonist. Tugev oksüdeerija. Lillaka värviga sool. Aastal 2000 toodeti 30 000 tonni kaaliumpermanganaati. Mangaani oksüdatsio ...\nKarbiidid on süsiniku ühendid metallide ja mõnede mittemetallidega, mille elektronegatiivsus on väiksem kui süsinikul. Karbiidid liigitatakse vastavalt keemilise sideme tüübile järgmiselt: metallilised ioonilised-kovalentsed karbiidid – karbiidid ...\nKatalüsaator on keemiline aine, mis muudab reaktsiooni kiirust, seda kiirendades. Tavaliselt on tegu väikese koguse lisaainega, mis võtab reaktsioonist osa alandades reaktsiooni aktivatsiooni energiat, kuid regenereerub ega esine produktide koost ...\nKeemiline stabiilsus iseloomustab keemilise süsteemi omadust tavatingimustes või teatud fikseeritud tingimustes mitte muunduda. Mingi aine keemiline stabiilsus ei ole alati üheselt määratletav erinevate tingimuste ja erinevate protsesside jaoks, ...\nKeemiline valem on keemiliste elementide sümbolitest koosnev avaldis keemilise aine kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise märkimiseks. Keemilisi valemeid kasutatakse ainete tähistamiseks ja keemiliste reaktsioonide kirjeldamiseks reaktsioonivõ ...\nKeemiline ühend on keemiline aine, mis koosneb kahest või enamast erinevast keemilisest elemendist, mis on omavahel seotud keemiliste sidemetega. See on keemiliselt individuaalne aine. Keemilist ühendit iseloomustab alljärgnev: keemilise ühendi k ...\nKeemilised kiudained on kiudained, mida looduses valmiskujul ei leidu. Neid saadakse kas keemiliselt töödeldud looduslikest ühenditest või siis sünteetilistest kõrgmolekulaarsetest ühenditest. Looduslikest ühenditest saadavaid keemilisi kiudainei ...\nAine keemilised omadused on aine omadused, mis ilmnevad keemilistes reaktsioonides, milles see aine osaleb. Keemilised omadused on aluseks ainete klassifitseerimisel, näiteks metallid, halogeenid, happed, alkoholid, alkeenid, areenid jne. Mingit ...\nKsantiin ehk 2.6-dihüdroksüpuriin ehk 2.6-puriindioon ehk 2.6-puriindiool on puriinide hulka kuuluv looduslik keemiline ühend, värvitu tahke aine. Molekulivalem on C 5 H 4 N 4 O 2. CAS-number on 69-89-6. Ksantiin on värvitu kristalliline tahke ai ...\nKsantoon ehk 9 H -ksanteen-9-oon ehk ksanteen-9-oon ehk dibenso-γ-püroon on eetrite ja ketoonide hulka kuuluv heterotsükliline ühend, ksanteeni derivaat, ksantoonide rühma nimiaine. Ksantoon ise looduses ei esine, küll aga 200 tema derivaate, näi ...\nKuivatamine ehk kuivatus on vee eemaldamine tahkest, vedelast või gaasilisest ainest. Kuivatamiseks kasutatakse kõige enam füüsikalis-keemilisi meetodeid, näiteks aurustamist, absorptsiooni, adsorptsiooni, destillatsiooni, sublimatsiooni, gaaside ...\nSiin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ning see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest. Lamivudiin 3TC lamivudinum on süsteemseks kasutamiseks välja töötatud v ...\nLiim on vedel või poolvedel ainete segu, millega saab liimida või liita esemeid kokku. Liime võib saada nii looduslikest kui ka sünteetilistest ainetest. Erinevaid materjalitüüpe, mida on võimalik liimida, on palju, aga eriti tugevad on õhukeste ...\nLipoehape ehk N-vitamiin ehk alfalipoehape on vesilahustuv keemiline ühend. Looduslikult esinev vorm on R -lipoaat.


Harilik Loon (Gavia Immer) | Uskumatud faktid Ekolss - Loomad\nÜhine Loon teaduslik klassifikatsioon\nHariliku Looni kaitse staatus:\nÜhine Looni asukoht:\nÜhised Loon Faktid\nSuur keha suurus ja õudne, jodelilaadne kõne\n100 cm - 136 cm (39 tolli - 53,5 tolli)\nMageveejärved jahedamas kliimas\nInimene, Kotkad, Kalakotkas\nTuntud ka kui Põhja põhja sukelduja\nÜhised loonud füüsikalised omadused\n3kg - 5kg (6,6 - 11 naela)\n63 cm - 81 cm (24,8 tolli - 31,8 tolli)\n'Veealuse jahi ekspert'\nEhkki maismaal on see kohmakas, on tavaline lonakas loom graatsiline jahimees vee peal. See enamasti külma ilmaga veelind õpib sukelduma juba enne, kui ta lendama õpib, ja tuleb igal aastal pea kümnendiks tagasi sama pesakonnaga sama pesaga. Lind on leidnud tee mitmetesse põliselanike ameeriklaste muistenditesse ning olnud Kanada ühe dollari mündi nägu. Ehkki reostus likvideeris tavalised loonad suures osas Põhja-Ameerika idaosas, õitseb see lind eriti Kanadas. Ehkki nimi 'loon' tuleneb selle rumalast jalutuskäigust, kirjeldab seda tõenäoliselt paremini selle teine ingliskeelne nimi: 'Great Northern Diver'.\nUskumatud ühised loonud faktid!\nSügav sukelduja: harilik põnn võib kala püüdmiseks sukelduda vee alla kuni 200 jalga!\nJuba kuulus: Kanada ühe dollari mündil, mida nimetatakse 'loonie'ks', on tavaline loon!\nPüsikliend: tavaline loon võib rännates lennata sadu kilomeetreid!\nValjult ja uhkelt: Loon heli sisaldab territooriumi taotlemisel eristavat 'joodi'!\nÜldine loonud teaduslik nimetus\nHariliku looni teaduslik nimi, mida tuntakse ka kui 'Põhja põhja sukeldujat', ongavia alati.Gaviapärineb merelindude ladinakeelsest terminist jaalativõiks olla pärit norra sõnast “tuhk” (selle välimuse tõttu) või ladina sõnadestMa sukeldunvõikaasamine, mis tähendab „uppumist” või „sukeldumist”.\nLevinud loonu välimus ja käitumine\nLoon näeb välja nagu paljud teised pardid, välja arvatud see, et arve on teravam, nagu laululind. Tema suled on enamasti mustad, peaaegu võrgulaadse mustriga valged laigud üle tiibade ja kõri ning valge kõht.\nTavalised loonud helid on hästi teada inimestele, kes elavad oma elupaikade lähedal. Nende hulka kuulub iseloomulik joodel, hädaldav heli ja müristamine. Kaaslase leidmiseks või pesitsuskoha väljakuulutamiseks kasutatakse tavalist loon-kõnet.\nJalad tavalisel loonul\nHariliku põõsa jalad on tema kehal kaugemal kui teised veelinnud. See teeb neist suurepärased ujujad ja tuukrid. See tundub aga kohmakas alati, kui ta maismaal kõnnib. Arvatakse, et see rumala välimusega jalutuskäik pälvis nime 'loon'. Selle ainulaadsed jalad muudavad selle ka teistest pardidest erinevaks. Kui enamik parte maandub vee peal jalgu koorides, peavad tavalised põnnid kõhuli koorima.\nTavaline loonakas elupaik\nHarilikud loonad eelistavad veealuseid jahedamaid alasid. Neid leidub kõige sagedamini kogu Kanadas ja nad on levinud Uus-Inglismaal. Lisaks Kanadale on loonid levinud ka Alaskal, Gröönimaal, Islandil ja Šotimaal. Nad kipuvad elama väiksemate tiikide lähedal suvel, kui nad pesitsevad, ja rändavad talvel suurematele järvedele ja rannikualadele.\nHarilik loon sööb palju kala. See on ekspert sukeldumisel vette sukeldumiseks. Konkreetne kala, mida tavaline loon sööb, sõltub sellest, kus ta suurema osa ajast veedab. Rannikualade lähedal asuvate loonude jaoks tähendab õhtusöök lesta, heeringat, kivikalasid ja meriforelli. Vahepeal söövad magevee lähedal olevad harilikud lutsud basse, ahvenat, haugi, päikesekala ja forelli.\nJahtimiseks pistab harilik lonk esmalt pea veepinna alla. Kui ta näeb oma saaklooma, võib ta sukelduda kuni 200 jalga! Väiksemaid kalu saab tervelt süüa, samas kui suuremad kalad viiakse kohta, kus neid saab süüa.\nLevinud loonud kiskjad ja ohud\nInimesed kujutavad endast lunade suurimat ohtu, kuigi see pole tõsine. Veereostuse tõttu on Põhja-Ameerika idaosast kadunud tavalised põnnid. Rahvusvaheline Looduskaitse Liit loetleb hariliku lonni kui „kõige vähem murettekitavat”, see tähendab, et praegu pole ohtu kaduda.\nTavalised loonud võivad ohustada ka munarakkude imetamist väikeste imetajate poolt. See võib pesitsuskohti muuta, kui see juhtub.\nKuidas reostus mõjutab harilikku lonikat\nMürgine vesi kujutab endast ohtu tavalisele põõsale, sest see eelistab sama liiki vett, milles ta sündis. See tähendab, et saastatud järvel koorunud harilik lonk mõningate uuringute järgi , otsige sarnase reostusega järve, kui see pesitseb hilisemas elus. Ta otsib seda tüüpi järvi, isegi kui sellel järvel on vähem kalu või see on uute tibude koorumiseks halvem.\nTavaline loona paljunemine, imikud ja eluiga\nHarilikud loonud paljunevad monogaamselt, mis tähendab, et igal aastal sigivad sama isas- ja emasloomad. Harilikud põnnid elavad umbes 10 aastat ja sigivad suurema osa oma elust üks kord aastas. Igal aastal kasvatab tavaline lonne emane kaks beebipoega ehk tibu. Seda on palju vähem kui tüüpilistel veelindudel. Näiteks emane sinikaelpart muneb igal aastal koguni 13 muna.\nTavalised loonud ehitavad pesa veeserva lähedale, enamasti pulkadest, pilliroost ja rohust. Nad kasutavad igal aastal sama pesa või pesitsuskohta. Isane võib pesa liigutada, kui munad röövloomadele kaotsi lähevad.\nHarilikud loonud hakkavad paljunema kaheaastaselt. Nad leiavad kaaslase varasuvel ja nad panevad pesitsuskoha maha, keerates selle pea kohal ringi ja tehes juveldavat häält. Ema muneb tavaliselt kaks muna. Tavalised lunamunad istuvad enne koorumist peaaegu kuu aega, mõlemad vanemad istuvad kordamööda munadel. Pärast koorumist söödavad nii ema kui ka isa tibusid, kui nad kasvavad. Tibudel kulub lendamise õppimiseks ligi kolm kuud, ujumiseks ja sukeldumiseks aga vähem kui nädal. Isased ja emased rändavad pärast tibude kasvu eraldi talveaega. Seejärel naasevad nad iga suve alguses samale kasvulavale.\nTavaline loonukas elanikkond\nRahvusvahelise Looduskaitse Liidu (IUCN) hinnangul kogu maailmas eksisteerib koguni 640 000 harilikku loonut. Enamik neist loonudest asuvad Põhja-Ameerikas, eriti Kanadas. Hinnanguliselt elab Euroopas umbes 2600 harilikku looni.\nKui Põhja-Ameerikas näis elanikkond veidi kasvavat, siis IUCN ütles, et see väheneb Euroopas.


Vihmaste ilmade parim turgutaja, porgandi-ingveri püreesupp on meeldiv, maitsev ja tervislik vaheldus meie igapäevasele toiduvalikule. Seda on lihtne valmistada ja sisaldab lihtsaid ning odavaid komponente.\nüks pöidlapikune ja kahe pöidla jämedune ingverijupp\nkaunistuseks rohelist sibulat, peterselli, koriandrit, soovi korral ka fetajuustu\nLõika väikesteks tükkideks pestud ja kooritud porgandid. Pane pott tulele ning prae potipõhjas õli sees tükeldatud sibul ja küüslauk. Kui need on klaasjaks läinud, siis lisa 1l vett, puljongikuubik, kooritud ja tükkideks lõigatud ingver, 1/2tk kuivatatud koriandrit ning porgandid. Keeda umbes 25 minutit, kuni porgandid on nii pehmed, et neid on võimalik kahvli või noaga läbi torgata. Seejärel võta pott tulelt ning püreesta supp saumikseriga siledaks. Üks väike soovitus ka- kui sa pole kindel, kui tugevat ingveri mekki sa supile soovid, siis võid osa ingveritükki enne püreestamist välja võtta ning lisada neid jooksvalt vastavalt sellele, kui tugevat ingveri maitset soovid. Kui põhikomponendid on püreestatud, siis lisa toorjuust ja sega see supi hulka. Kui see ei taha supis seguneda, võid kasutada taas saumikseri abi.\nMaitsesta soola ja piparaga ning kaunista hakitud rohelise sibula, peterselli ja eelkõige koriandriga ( kaks esimest võid ka ära jätta, kuid värske koriander on “must have”). Võid lisada supile ka fetajuustu kuubikuid.\nRohkem retsepte siin\nKuna meie keha vajab normaalseks igapäevaseks funktsioneerimiseks ohtralt vitamiine, siis peaks oma toiduvalikusse kindlasti lisama värsked puu- ja aedviljad. Soovitav on teha isegi paar puhtalt taimetoidu päeva nädalas. Lisaks vajalike vitamiinide sisaldusele aitavad taimsed toidud meil ka puhastada oma organismi tervisele kahjulikest jääkainetest mis on sinna kogunenud rasvarikaste toitude, nagu näiteks liha söömisest.\nKa aitavad taimsed toidud tugevdada meie immuunsüsteemi, mis kaitseb meid bakterite viiruste ja infektsioonide eest.


Poolaasta Puhja koguduses olnud teokas - Maaleht\nArhiiv 6. oktoober 2012\nPoolaasta Puhja koguduses olnud teokas\nPuhja kogudus on 2012. aastal olnud endiselt teokas. Tavapäraselt on toimunud igal pühapäeval jumalateenistused ja kevadpoolaastal nädala sees pühapäevakool Uula Huvikeskuses. Kaks korda kuus on koguduse pühapäevakooli õpetaja Imbi Tanilsoo viinud läbi piibliringi koolimajas. Pühapäe-vakoolis on osalenud viimasel aastal üle 60 lapse.\nMiina-Liisa Kuusemaa, Puhja kiriku organist\nMais külastasid pühapäevakooli ja osalesid Puhja kirikus lastejumalateenistusel 45 soomlast misjoniühingust „Kylväjä", neist paljud on sponsoreiks Puhja pühapäevakoolile ja ristivanemaiks umbes 10 lapsele, kes Eestist vadereid pole leidnud. Juuli alguses toimus Soontagal traditsiooniline Valga praost-konna pühapäevakoolilaager, seekord võttis laagrist osa 11 last ja kolm täiskasvanut Puhja kogudusest. Septembris osales 6 Puhja last Valga praostkonna ekskursioonil Tallinna Loomaaeda. Teel külastati Kursi ja Jüri kirikuid ja kuulati õpetajate Lea Kärsoni ja Vallo Ehasalu põnevaid jutustusi Piiblis esinevatest loomadest. Ühislauluna lauldi Noa laevast, loomisest ja Jumala ilmumisest looduses.\nTänavu nelipühil ristiti Puhja kirikus üks laps ja üks täiskasvanu. Kiriku ja selle ümbruse korrashoidmiseks on tulnud appi ka inimesi väljastpoolt. Oleme tänulikud Puhja vallale, kes on jätkuvalt hoolt kandnud kiriku ümbruse niitmise eest. Täname koguduseliikmeid, kes on igal pühapäeval kaunistanud kirikut lilledega. Suurem talgupäev toimus 5. mail, mille raames sai maha võetud ohtlikud puud kiriku kõrvalt, riisutud lehed ja kulu ja värvitud koguduse majandushoone. Talgutest võttis osa 30 inimest. Täname Zoja Tera, kes vabatahtlikuna kogu talguliste väele suppi keetis. Kiriku ümbrust on puhastatud nüüd sügiselgi oma aja ära elanud puudest, mis varjasid ka vaadet kirikule. Puhja kogudus on olnud usin suhtlema praostkonna teiste kogudustega.\nKaks korda kuus Nõo kirikus toimuvatel Taize palvustel on pea alati olnud osalejaid Puhjast. Puhja koguduse liikmed on võtnud osa ka koolituspäevadest Rõngus ja Nõos, käinud Valga kirikus kuulamas Jüri Goltsovi orelikontserti ja vanaduspuhkusel viibiva praosti Peep Audova ettekannet Valga praostkonna muusikaelust nõukogude ajal. Palju kordi on külastatud naaberkogudust Rannut, kellega on meil ühine koor Dionysius, juulis külastas Puhja esindus Tallinnas Kristuspäeva üritusi. Vastu on võetud ka külalisi - peale Kylväjä ühenduse on meid külastanud juuli alguses saksa emeriitpastor Winfried Schlodt, kes pidas seekord vaimuliku ürituse Konguta Hooldekodus. Septembris oli kogudusel külas Tapani Mäki-Reini sõpradega. Tapani on üks neist headest inimestest, kes on varustanud kogudust järjepidevalt kasutatud rõivaste ja meditsiiniliste abivahenditega.\nKoguduse koor Dionysius on teeninud kaasa Puhja ja Rannu jumalateenistustel ja osalenud Valga praostkonna laulupäeval Elva kirikus 2. juunil k.a. Kooriga on selgi aastal aktiivset koostööd teinud Eveli Roosaare viiuliõpilased ja bariton Kalju Õllek Külaaseme külast Konguta vallast. Augustis toimus Eveli Roosaare viiuliõpilaste kontsertreis Soome, kus me andsime nädala jooksul 10 kontserti. Põhilisteks vastuvõtjateks oli Puhja sõpruskogudus Kauhava oma harukoguduste Kortesjärvi ja Alahärmaga. Täname reisi toetajaid: Puhja, Konguta ja Rannu valda, Kauhava ja Lammi kogudust, väliseesti õpetajat Kristel Neitsovit sõpradega!\nEdukalt sai lõpule viidud PRIA rahastusel projekt kirikusse soojuskiirgurite soetamiseks. Koguduse suurprojektiks 2012. aastal on oreli kapitaalremondi alustamine. Puhja kirikus asuv Tartu meistri W. Müllverstedti mehaaniline orel (ehitusaasta arvata 1881) on haruldus mitte ainult Eestis, vaid kogu Euroopas. Müllverstedi ehitatud veidi rohkem, kui sajast orelist on teadaolevalt säilinud kümme, neist suuruselt kolmas on Puhja orel oma 17 registriga. Oleme saanud Kultuurkapitalilt ja Kultuurkapitali Tartu ekspertgrupilt oreliremondiks toetust kokku 800 € ja korraldanud neli heategevuskontserti Puhja kirikus. Aprillis esines Konguta Segakoor, juulis Eveli Roosaare viiuliõpilased, augustis Tartu organistid Anneli Klaus ja Merle Linda Kangur ning septembris sopran Helen Nõmm ja organist Miina Kuusemaa. Heategevuskontsertidest on laekunud annetusena 556 €. Tänu kõigile esinejaile ja annetajaile! Nende summade eest on orelimeister O. Kents parandanud oreli registritraktuurid ja puitregister Gedackt 8, mis on oluline vaimuliku, solistide ja pillide saatmiseks. Novembris jätkab meister Olev Kents oreli klaviatuuride remondiga. Pärast II maailmasõda pole olnud võimalik kasutada oreli teist manuaali. Täname Puhja valda, kes on toetanud seda väga vajalikku remonti 800 € ja Konguta valda, kes on eraldanud 500 €. Loodame, et Puhja rahvas võib osa saada oreli paranenud mänguvõimalustest juba 2012. aasta jõuludel. Oreli remonti on kavas jätkata ka tuleval aastal. Ees ootab uue ventilaatori ja mürasummutuskasti muretsemine, uute tinavilede valmistamine (puudu on umbes pooled oreli 600 metallvilest) jpm. Remondiga loodame Jumala ja heade inimeste toel jõuda valmis 2015. aasta sügiseks.


TÄISPIKKUSES | Saku II liiga meistriks tuli RSK Tarvas, Reinar Hallik kuulus pronksimeeskonda - Sport\nTÄISPIKKUSES | Saku II liiga meistriks tuli RSK Tarvas, Reinar Hallik kuulus pronksimeeskonda\nVäike-Maarja spordihoones peeti reedel korvpalli Saku II liiga poolfinaalkohtumised, milles Tallinna Kalev II alistas 88:80 BC Viljandi/telliauto.ee ning Rakvere SK Tarvas oli kodupubliku marulise toetuse saatel 87:69 üle Reinar Halliku KK/Jõhvi SK-st.\nTänases pronksikohtumises alistas Reinar Halliku KK/Jõhvi SK 82:65 BC Viljandi/telliauto.ee. Artur Saariste viskas võitjate resultatiivseimana 20 punkti, Hallik aitas oma korvpallikooli võistkonda 15 punkti (kolmesed 4/11) ja kaheksa lauapalliga.\nFinaalis oli RSK Tarvas veenvalt 92:65 parem Tallinna Kalev II meeskonnast. Mihkel Kurg viskas üleplatsimehena 22 punkti, Renato Lindmetsalt kaksikduubel - 11 punkti ja 13 lauapalli, neist tervelt kaheksa ründelauast.\n„Müts tuleb maha võtta meie noorte mängijate ees, kes ei löönud enne finaalturniiri värisema ja võitlesid tulihingeliselt ja olid valmis,“ rääkis Basket.ee-le täna hoos olnud Kurg. „Minu jaoks on kõige tähtsam see, et mind seob ajalugu Rakvere klubiga ja nii kui minuga hooaja alguses ühendust võeti, olin ma nõus meistriliiga võistkonna kohast loobuma ja tulema teist liigat mängima. Et Rakvere, üks kihvtimaid korvpallimekasid, saaks sinna kuhu ta kuuluma peab. Esimene samm on tehtud ja järgmine aasta võitleme edasi, et koht seal üleval oleks jälle meie.“ Kure sõnul jätkab ta järgmisel hooajal Tarvases: „Lakun haavad ära, hakkan varakult trenni tegema ja sügisel paneme pallid jälle korvi!“\nTÄISPIKKUSES | Saku II liigas selgusid finalistid: esikohale mängivad Tallinna Kalev/TLÜ II ja RSK Tarvas 13.04.2018\nLindmets lahkus meistriliigast ja liitus Tarvaga (3) 05.12.2017\nTallinna Kalevi treener Allar Raamat sõnad mängujärgselt: „Meie liider ja meeskonna IQ Tom Kaldre on vigastusega väljas ja noored tagaliini mehed jäid vastastega hätta. Mihkel Kurg oli täna väga tubli. Renato on väga hea korvialune jõud ja pani ennast maksma. Oleme Tarvast sel hooajal kaks korda võitnud, ka nende koduväljakul. Täna oli nende päev. Ei saa öelda, et me selle hõbeda võitsime.“\nReede õhtune tippsündmus oli kindlasti Tarvase ja Reinar Halliku KK vaheline mäng, mida oli jälgima tulnud saalitäis publikud. Trummid mürtsusid ja pasunad undasid.\nAvaveerand kuulus 13:11 Rakverele ning poolajale mindi 36:30 kodumeeskonna eduseisus. Kolmas veerand sai mängus otsustavaks. Selle võitis Tarvas 24:20 ja viimasele otsustavale neljandikule mindi niisiis 60:50 eduseisus. Reinari satsi mängus oli tunda väsimust ja peata olekut. Neljandal veerandil kasvatasid Juris Umbraško hoolealused vahet veelgi ja Rakvere võitis kohtumise. Väike-Maarjas üles kasvanud Ander Talu viskas võitjate parimana 25 punkti. Kogenud Mihkel Kurg ja Renato Lindmets lisasid 12 silma. RHKK resultatiivsemana tõi Ülar Sala 22 silma. 30 minutit väljakul rassinud Reinar Hallik toetas teda 17 punktiga.\n„Vanemad mehed vastasvõistkonnas väsisid lõpus ära. Meie treenitus oli täna parem. Meil oli ka rohkem kogenud mängijaid. Väga mõnus oli üle pika aja kodus mängida,“ sõnas üleplatsimehena 25 silma toonud Talu pärast mängu.\nReinar Hallik sõnas mängujärgselt, et füüsis ja kogemused olid need, millest täna Tarva vastu puudu jäi. „Oli näha, et meie mehed olid närvis. Palju fänne, suured ootused ja pisut sotsiaalmeediakära pani mehed pabistama. Aga ma arvan, et see oli meile hea kogemus.“ Halliku sõnul tõi täismaja rahvast talle vana hea aja meelde. „Väga vinge oli täna mängida, ainult ise ei jaksanud eriti. Oli tore korvpalliõhtu."\nEsimeses poolfinaalmängus läksid vastamisi BC Viljandi/telliauto.ee ja Tallinna Kalev. Esimene veerandaeg möödus küllaltki tasavägiselt ja hingetõmbepausile mindi kalevlaste 26:21 juhtimisel. Rauno Meerits tõi Viljandile esimese 10 mänguminutiga suisa 16 punkti.Teisel veerandil võtsid aga ohjad täielikult enda kätte Aivo Erkmaa juhendatavad ning asusis poolajaks ette juba 55:38. Marcus Merimaa ja Meeritsa kontol oli selleks ajaks kummalgi 20 punkti.\nKolmandal veerandil toimus kalevlaste mängus murdumine ja Steven Tensingu kiirrünnak tõi Viljandi 9 punkti kaugusele (64:55). Viimasele veerandile mindigi vastu üheksapunktilises Kalevi eduseisus, 72:63.\nKui kohtumise lõpuni oli jäänud viis minutit, vähendas Viljandi vahe seitsmepunktiliseks (78:71), kuid rohkemaks seekord jaksu polnud. Särtsakamad Tallinna Kalevi mängijad võtsid 88:80 võidu. Marcus Merimaa (pildil) tõi võitjate parimana 28 punkti, 6 lauapalli ja 3 resultatiivset söötu. Aleksei Ronkel lisas 16 punkti ja 8 lauapalli.\nViljandi/telliauto.ee resultatiivsem oli 32 punkti toonud Rauno Meerits. 21 punkti ja 19 lauapalliga tegi võimsa kaksikduubli Vaiko Riives.


Eestimaised madratsid, voodipesud, tekid, padjad! Wendre madratsikate Thermal Balance UUS\nWendre Thermal Balance madratsikate on uus patendeeritud tehnoloogial põhinev toode, mille peamiseks eesmärgiks on säilitada ühtlane temperatuur sinu magamiskeskkonnas ja hoida sind öö läbi mugavustsoonis.\nMadratsikate on kergesti paigaldatav ja pikendab oluliselt sinu madratsi eluiga.\nÜhtlasi kaitseb madratsikate sind ajapikku kogunevate ebameeldivate bakterite eest.\n"Wendre Thermal Balance madratsikate on uus patendeeritud tehnoloogial põhinev toode, mille peamiseks eesmärgiks on säilitada ühtlane temperatuur sinu magamiskeskkonnas ja hoida sind öö läbi mugavustsoonis.\nMadratsikate on kergesti paigaldatav ja pikendab oluliselt sinu madratsi eluiga. Ühtlasi kaitseb madratsikate sind ajapikku kogunevate ebameeldivate bakterite eest.


aprill 2010 – teuli.net\nPosted on aprill 26, 2010 juuni 30, 2018\nMaidla koolis on käesolev nädal (26.04 – 30.04) õpilasomavalitsuse algatusel\nPosted on aprill 23, 2010 juuni 30, 2018\nKapten Trumm koolis\nPosted on aprill 19, 2010 juuni 30, 2018\nKevad tuleb mühinal\nEelmisel kevadel oli klassil väike väljasõit Vasknarva. Siis olid ilmad juba soojad ja jää läinud. Sellel aastal aga oli rohke vee ja jää vaatemäng Vasknarvas enneolematult võimas. Kuna jääminek kestab tavaliselt kõigest mõni päev, siis selleks et seda näha, peab õigeaegselt kohal olema.\nAlloleval videol on näha, milline on jääminek Narva jõel ning miks on parem, kõik selle jää teelt ära koristada.\nPosted on aprill 14, 2010 juuni 15, 2018\nPosted on aprill 12, 2010 juuni 15, 2018\nLiikluseeskiri on mõeldud laste kaitseks\nAprilli alguses märkas politseipatrull tehniliselt korrast ära rollerit, mille sõitjad tundusid väga noored poisid, lisaks puudus kaasreisijal kiiver. Politseid märgates hakkasid noored eest ära sõitma, hiljem jätsid oma sõiduriista maha ja panid jooksu. Hetkel kui politseinikud tahtsid rollerit politseiautosse tõsta, ilmusid ka kihutajad välja. Rollerijuht oli 13-aastane ja seaduse järgi ei oleks ta üldse tohtinud oma sõiduriistaga ringi sõita.\nMeeldetuletuseks, et mopeedi ehk rollerit võib juhtida alates 14. eluaastast. 14-15-aastasel noorel peab olema kaasas vastav juhiluba. Rolleri juhtimiseks ei nõuta juhiluba alates 16. eluaastast, soovitab politsei siiski enne sõitma asumist õppida kõigil noortel selgeks liikluseeskiri ja sooritada mopeedijuhiloa eksam.\nLiikluskäitumine esitab kõikidele liiklejatele kõrged nõudmised. Kui lapsed kipuvad neid nõudmisi unustama, siis lapsevanemad ei tohi seda teha. Liikluseeskirjaga ei ole ju nii, et täna peab neid täitma ja homme ei pea. Liikluseeskirja nõuded on mõeldud laste kaitseks mitte nende õiguste piiramiseks. Täiskasvanul lasub vastutus kaitsta oma lapsi, nende tervist ja seega tuleb tähelepanu pöörata sõiduoskusele ning kogemusele. Tihti näeme, kuidas lapsed kihutavad kaherattalisel sõiduvahendil küll sõiduteedel, küll sõeluvad autode vahel ja tekitavad liiklusohtlikke olukordi. Näitena võib tuua 5.aprilli juhtumi, kus Rakveres Vabaduse ja Lembitu tänava ristmikul parempööret sooritanud sõiduautole sõitis tagant otsa 9-aastane jalgrattur. Kiivrita jalgrattur kukkus ja sai peapõrutuse. Liiklusõnnetuse tagajärjel sõiduautole tekitatud vigastuste kahjude hüvitamine jääb nüüd kindlustuse ja noore jalgratturi vanemate kanda.\nEelmine näide tekitab küsimuse, kuidas on lapsevanem üleüldse nii noort last lubanud tänavale liiklema. Jalgrattaga võib sõita sõiduteel alates kümnendast eluaastast ning sel juhul peab kaasas olema jalgratturi juhiluba. Alla 10-aastased lapsed võivad sõita elukohas maja ümber või vastavalt tähistatud liiklusmärgiga õuealal, linnatänavatel või asulas võib sõita ainult täiskasvanud saatjaga.\nMopeedi juhiluba pole ohutuse garantii, seega peab lastele selgeks tegema, et liikudes kaherattalise sõiduvahendiga, peab olema tähelepanelik ning mitte ohustama ennast ega teisi. Iga sõidukijuht peab teadma liikluses kehtivaid norme, mõistmaks enda ja teiste nõudmisi.\nUued ained tunniplaanis\nAlles see oli, kui tunniplaani ilmus aine nimega “mutilask”, seda siis seostati mudilaskooriga, kuna need toimumise ajad kattusid. Nüüd sattus mulle kätte õpilaspäevik, milles on tegelikult palju rohkem erinevaid ainetunde, kui selleks üldse jaguks õpetajaid. Tundub, et viimaste koormus on kõvasti kasvanud…\nEelmise nädala esmaspäeval oli kolmandaks tunniks hõivanud enda alla väga intrigeeriv tegevus – “musiga”. Kuna see oli lahtiste uste nädalal, siis mul on tõsiselt kahju, et ei saanud sellest tunnist osa võtta ning sellest, et mis seal toimus, vaikib kangekaelselt ka osavõtja ise. Küll aga tean ma, et neljapäevased matemaatikatunnid on kergemad kui reedesed, sest need kirjutatakse d-tähega: “madem”, reedene “matem” on juba tunduvalt raskem.\nNüüd ma saan õpetaja Karmenist täiesti aru, et miks tunniplaan nii kiiresti muutub, et seda ei saa kodulehel reaalajas kajastada – tõenäoliselt on tegemist valikainetega, kus iga õplane koostab vastavalt oma vajadustele, tunniplaani ise – kes laseb mutte ja kes veedab kolmveerandtunni musiga 🙂\nKui tead veel tunde, mille olemasolust pole isegi pedagoogidel aimu, siis anna sellest kommentaariväljal teada!\nPosted on aprill 9, 2010 juuni 15, 2018\nPalju õnne, Maidla vald!\nPosted on aprill 6, 2010 juuni 15, 2018\nAprill – naljakuu\nPosted on aprill 4, 2010 juuni 15, 2018\nTäna on pühapäev, mida lapsed alati ootavad. Miks? Eks ikka selle vahva munapüha pärast! Usun, et igas peres värvitakse mune ja pärast koksitakse neid 🙂\nTulgu teie pühademunad imelised ja olgu õnne koksimises!


Karin Hallas-Murula, arhitektuuriajaloolane — Sirp\nKarin Hallas Murula\nSuvine vabadus on täiesti teistsugune kui talvine. Me vabaneme riietest, kinnastest ja kinnistest kingadest, konventsioonidest ja kohustustest (vähemalt osast), vajadusest vara üles tõusta ja vara magama minna, vajadusest iga päev triigitud-kammitud olla. Suvel võivad isegi küünealused mustad olla – see on pühendunud aiainimese maniküür.\nSuvised kellad käivad aeglasemalt. Suvel on aega, ja siis pärast on veel aega, ning lõpuks on ikka veel aega. Suvi on heledate pilvede ja lõputu silmapiiri vaatamise aeg, mõlemas on palju vabadust, veel enam piiritut igatsust selle järele. Ja muidugi Linnutee ja see, mis sealpool – kes seda muul ajal kui suvel vaataks. Suvi on see aeg, mil öösel üleval ollakse. Üks noorusaja öine suplus Võrumaa järves on tänini meeles: sest läksime paljalt, riieteta, vabalt. Lainetes saab ka iseenda keharaskusest vabaks.\nSuvel saab mõelda maailmaasjadest, ilma et need väga muret teeksid. On vabadus mõelda mõtteid, mis kuhugi ei vii, vabadusest näiteks. Või siis „negatiivsest vabadusest“, millest kavatsesin algul kirjutada. See on huvitav mõiste, mis muidugi ei tähenda vangistust. Niipalju kui on tähendusi vabaduse mõistel endal, on neid ka sellel vabadusel. Aga eks sügisel jõua sellega edasi minna.\nTeine mõte oli kirjutada asjalikult strukturalistliku arhitektuuri vabadusest, aga kes seda praeguse kuumaga viitsiks lugeda! Strukturalistidest arhitektid õpetasid: mida rangem struktuur, seda piiritum on vabadus. Nagu malemängus. Või muusikas, kus range distsipliiniga saavutatud meisterlikkus jõuab relvitukstegeva iluni.\nSuvi on aeg, mis õigustab selliste tekstide kirjutamist nagu see siin. Lühike ja kerge, ei mingit ranget probleemipüstitust, argumenteeritud seisukohti ega sügavat sõnumit. Ainuke mure, et kõigest sellest on ka enne mind väga palju kirjutatud, luuletatud, räägitud, joonistatud ja maalitud. No mis seal ikka. Kirjutasin, sest lubasin.\nVastutustundetult lubada ja siis ennast vabana tunda ei sobi isegi suure suve ajal.\nVabaduse plats PEETER VÄHI, helilooja\nJuhuse tahtel sattus „Vabaduse platsi“ mõtteavalduse kirjapanek päevale, mil tähistasime Eesti iseseisvuse taastamise aastapäeva. Ometi ei suuda mõtted püsida kolme aastakümne tagustel augustipäevadel, vaid liiguvad kaugemale. Maailma tähelepanu …


Kuidas teha põlve surnud lifti - Info - 2021\nKuidas teha põlve surnud lifti\nKlambritega kulturistide seas on surutõstuk tõhus meetod suurema osa tagumise keti töötamiseks. Kahest peamisest surmatõstuki tüübist pöörab Rumeenia või painutatud põlv suuremat rõhku teie tuharadele ja seljatoele, vähendades samal ajal ka alaselja koormust. Rumeenia surnukehad nõuavad tavaliselt suuremat vastupanu kui jäiga jalaga versioon, kuna kasutatakse suuremaid alakeha lihasgruppe. Lihtsalt teostatavad painutatud põlveliiklused on kasulik lisa enamikule jõutreeninguprogrammidest.\nAsetage oma ees põrandale barbell. Seisake jalad puusa laiuse kaugusel ja ettepoole.\nPainutage oma põlvi ja langetage tuharad põrandale kükitades. Võtke teineteisest haaratud barbellist kinni, ühe käega üle käe ja teise käega. Asetage käed puusa laiusest veidi laiemaks.\nTõstke riba, et see oleks teie säärte ees. Säilitage põlvedes ja puusades olev painutus. Tõmmake kõht sisse ja üles, lükake abaluud seljast allapoole, tõstke rindkere üles ja hoidke pea ja kael selgrooga kooskõlas.\nSirgutage oma põlvi ja puusa üheaegselt, et tõsta oma keha seisvasse asendisse. Baar peaks puhkama teie reide ees.\nNihutage puusasid tahapoole ja painutage samal ajal põlvi, et jälle madalamaks kükitada. Hoidke latt harjutuse lõpus tõstetud ja sääre ees, kuni olete kogu komplekti valmis saanud. Eesmärk on kaheksa kuni kümme kordust.\nValige vastupidavustase, mis võimaldab teil säilitada vormi, kuid muudab selle siiski väljakutseks.\nHoidke selga pikalt, mitte võimaldades seljal ümardada, mis võib teie alaselja vigastada.\nSelle liitharjutuse võti on see, et keha töötaks ühe ühikuna; keskenduge puusadele ja põlvedele, mis liiguvad üheaegselt, et maksimeerida kasu oma tuharatest ja tagaistmest.\nTehke harjutuse variatsioon, asendades hantlid haruharjaga. Asetage hantlid jalgade välisküljele, peopesad sissepoole.\nCopyright 2021 \_ Tervislik eluviis \_ Kuidas teha põlve surnud lifti


Juko-Mart Kõlar: 10 soovitust, kuidas ideid ellu viia | Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia\nJuko-Mart Kõlar: 10 soovitust, kuidas ideid ellu viia\nNoorteportaali Teeviit keskendub veebruarikuus ettevõtlikkusele ning oma ideede ja mõtete realiseerimisele. TÜ Viljandi kultuuriakadeemia direktor Juko-Mart Kõlar jagas noorteportaali lugejatele kümme soovitust, kuidas oma ideid ellu viia.\n1. Leia enda ümber 1–2 sõpra, kes suhtuvad ideesse samasuguse kirega nagu sina.\n“Kui tahad kiiresti minna, mine üksi, kui tahad kaugele jõuda, minge koos,” ütleb hiina vanasõna. Üksinda oled liialt sõltuv isiklikest tujudest ning on oht esimeste raskuste korral kergemini alla anda. Koos saate üksteist innustada ja toetada, ülesandeid jagada.\n2. Kutsu enda tiimi inimesed, kes on sisemiselt motiveeritud.\nMotivatsioonil on suures plaanis kaks suunda: sisemine ja väline. Esimene tuleneb huvist tegevuse enda vastu, teine on seotud väliste faktoritega (raha, staatus, auhinnad, karistused).\nVäliste faktorite mõju on sageli lühiajaline, pikaajaliselt ei ole inimest võimalik motiveerida näiteks palga tõstmisega. Seega tuleks tiimi kutsuda inimesed, keda huvitab sisuliselt mingi probleemi lahendamine, millegi uue õppimine, idee elluviimine või teatud muudatuse esilekutsumine ühiskonnas.\n3. Kaasa tiimi erinevate oskuste ja teadmistega inimesi.\nInimlikult on meil kalduvus lävida omasugustega, kes näevad maailma nii nagu meie, kel on sarnane perspektiiv elule. Tegelikult peaksime teadlikult kaasama just nimelt erinevate oskuste, isikuomaduste ja kogemusega inimesi, kes avardaksid meie perspektiivi, ning panna need inimesed ühiselt pingutama. Mõnikord räägitakse minimaalse elujõulise tiimi puhul kolmest “H”-st: hipster (tiimi liider, visionäär), hacker (tehnilise taibuga realist, kes suudab midagi päriselt valmis ehitada) ja hustler (keegi, kes suudab idee maha müüa).\n4. Võta rahulikult aega visiooni ja eesmärkide formuleerimiseks.\nVisioon annab kogu tiimile kompassi ning hästi sõnastatud eesmärgid annavad konkreetsed suunised igapäevasteks tegevusteks. Hästi sõnastatud eesmärgid lähtuvad SMART mudelist ehk need on spetsiifilised (Specific), mõõdetavad (Measurable), saavutatavad (Achievable), realistlikud (Realistic) ja ajaliselt määratletud (Timely). Kui visioon ja eesmärgid on ühiselt läbi arutatud ja selgelt kommunikeeritud, on nende saavutamine palju tõenäolisem.\n5. Eeldamine on kõigi vigade ema.\nIdee elluviimisel ei tohiks praktiliselt midagi eeldada, vaid kõiki eeldusi tuleks tegelikkuses kontrollida. See on sarnane teaduslike hüpoteeside kontrollimisele – meil on teatud oletused maailma kohta ja nüüd on vaja välja selgitada, kas need ka paika peavad. Sama kehtib ideede elluviimisel – see, et meie midagi arvame, ei tähenda, et asjad päriselt nii on. Peaksime kavandama sellised testid, mille abil saaksime võimalikult kiiresti ja odavalt teada, kas meie eeldused peavad tegelikkuses paika. Näiteks, kas ja millistel tingimustel oleksid inimesed valmis meie toote või teenuse eest maksma?\n6. Räägi enda ideest võimalikult paljudele.\nMida rohkemate inimestega räägid, seda rohkem saad tagasisidet ja seda rohkem on võimalik õppida, aga ka nõuandjaid, poolehoidjaid ja toetajaid leida. Sa ei tea kunagi, kes võib sulle idee elluviimisel abiks olla. Võimalik, et jutt sinu ideest jõuab oluliste investorite või potentsiaalsete partneriteni. Mõnikord kardetakse, et keegi teine võib "idee ära varastada". Mina seda ei kardaks – ideid võib olla igaühel, lõpuks on küsimus selles, kes idee päriselt ellu viib.\n7. Vii prototüüp võimalikult kiiresti turule, isegi kui see on toores.\nSelle asemel, et lõputult lihvida "täiuslikku" toodet, proovi prototüüp võimalikult kiiresti valmis saada ja kohe lõppkasutajateni viia. Esimene versioon ei pea olema täiuslik, sellest olulisem on koguda võimalikult kiiresti tagasisidet ning vastavalt tagasisidele toodet täiustada. Liiga palju aega, energiat ja raha kulutatakse toodete ja teenuste arendamisele, mida tegelikult ei taheta ega vajata. Õppimine läbi praktilise katsetamise on kõige tõhusam.\n8. Alusta lõpust.\nPane silmad kinni ja püüa ette kujutada, milline oleks ideaalne olukord? Kui saaksid idee ellu viia täpselt nii nagu unistad, siis milline oleks lühim võimalik tee selle eesmärgi saavutamiseni? Mida konkreetselt peaksid tegema? Mida või keda sul vaja on, et see olukord saavutada? Mõtle tagantpoolt ettepoole ja hakka samm-sammult lahendama.\n9. Ära anna alla. Mitte kunagi.\nKui ajakirjanik küsis Thomas Edisonilt läbikukkumise kohta, olevat ta vastanud: “Ma leidsin lihtsalt 1000 moodust, kuidas asi ei tööta”, enne kui ta elektrihõõglambi leiutas. Kõik edukad ettevõtjad on korduvalt kukkunud, kuid sellest hoolimata püsti tõusnud ja teekonda jätkanud. Eksimused võiks ümber mõtestada ja näha neid mitte lõpliku läbikukkumise, vaid arengu osana. Need, kes pole kordagi kaotusekibedust tundnud, pole tõenäoliselt ka midagi eriti olulist saavutanud. Ole nagu jonnipunn, see mänguasi, mida ei saa ümber lükata.\n10. Ole uudishimulik ja avatud meelega, otsi võimalusi, mitte vabandusi.\nUudishimu on üks olulisemaid omadusi, mis soodustab ideede arendamist ja elluviimist. Huvi selle vastu, kuidas asjad töötavad ja kuidas maailm tervikuna toimib. Hoidu kinnisideedest ja stampmõtlemisest, mis pärsivad loovat mõtlemist. Ole alati avatud meelega, küsi "miks" ja "kuidas" küsimusi. Sihtkohta jõudmiseks on alati mitu teed, mida sa ei pruugi veel teada. Küsi ja uuri, millised need teed on ja millist võiks just antud olukorras kasutada. Mis peamine, ära otsi vabandusi ja põhjendusi, miks midagi ei saa teha, vaid mõtle, kuidas saab. Ära süüdista olukordi ja inimesi enda ümber, vaid võta vastutus ja mõtle, mis on parim, mida sa teha saaksid.


Avaleht Galerii Kontakt\nMARA KOPPEL ÄRATAB KAAMOSEST 20.01.2006\n23. jaanuaril kell 17 avab Mara Koppel (s.1978) Vaalas oma esimese isiknäituse.\nMara Koppel lõpetas 2001.a Kunstiakadeemia maalikunstnikuna. Siiani teame teda ühisnäituste („Reaalne realism“ Kunstihoones, „Zielpunkt“ Artdepoos, „Fraas ja side“ Ühispanga Galeriis) ja kuraatoriprojektide kaudu („Pre-positsioon“ ning „Eraldi ja samas koos“ Haapsalus). Siinsel näitusel „Kahestatud“ esitleb kunstnik hiljutisi maale, mis koonduvad kaheks omavahel dialoogi astuvaks seeriaks.\nKoppelil on aus ja otsekohene käsi, tema kergesti haaratav, suurte värvipindade abil edasi antav laad äratab meid talvisest unest ning viib rändama väga eripalgelistesse ruumi ja aja tunnetustesse.\nKuus suuremõõtmelist maali alumisel korrusel esitlevad kummalisi, nihestunud keskkondi, omamoodi mikrokosmoseid, mis kutsuvad vaatajat sugestiivselt endasse. Nende hõlmamatus ja nihestatus tekitab peapööritust ning kõigutab tasakaalupunkti paigast. Peapööritus tuleb nimelt soovist ligitõmbavale kutsele järele anda ning samas hirmust selle salapärase tundmatuse ees, mis seal hoomamatus kauguses ees ootab.\nÜlemisel korrusel näeme seeriat eri rassidest ja rahvustest inimestest, keda on hetkeks tabatud nende omailmas. Need elutarkade silmadega inimesed on pööranud pilgu endasse, andes sellega võimaluse neid hetkeks silmitseda, püüda mõista nende maailma. Siia näitusesaali on haaratud kogu „maailm ja mõnda“. Piisavalt suurelt distantsilt vaadates taipame ometi, et neis nii erinevates keskkondades ja isiksustes on midagi väga universaalset ja ühist, neenets ja mosleminaine mõtlevad samu mõtteid ning taamal sulanduvad erinevad lood ühtseks polüfooniaks.\nMara Koppeli tööde juures rabab noore kunstniku pilgu ulatus: tema maalides on kosmiliste kauguste hõngu. Liikumine toimub valguse kiirusel ning aeg seisab. Tavafüüsika arusaamad ei kehti, aegruum on kõver.\nNäitus jääb avatuks 7. veebruarini.\nLoe Ave Randviiru artiklit Eesti Päevalehest


Pooltel Eesti inimestel on DIABEET?!\nBrena Fitness, 23. mai 2017 10:00\nOma kuu aega tagasi viskasin õhku küsitluse inimeste tervisliku seisundi kohta. Vastajaid oli kokku 248 ja hea meel on tõdeda, et mõni meessoost isiku nimi ka sisse ära eksis. Kummardus ja aitäh kõigile vastajatele! Selle numbri põhjal saab juba mingit statistikat ja järeldusi teha – ei, ei midagi põhjapanevat arvestades, kui palju inimesi Eesti elab, kuid mõtteainet on kindlasti ka sinule ja mulle tööpõldu ka!\nKohustuslikke küsimusi oli seitse ning kaheksandana oli veel võimalus ise midagi juurde lisada, mida ka 29 inimest tegi. Sealt sain mina endale mõtteainet juurde, millest blogis ja oma tulevastes raamatutes kirjutada ning kuhu üldse edasi liikuda – millega Eesti inimesed maadlevad. Järgnevalt aga teen ülevaate nende seitsme küsimuse kokkuvõttest, nii et vaatame, kuidas inimesed tegelikult endaga rahul on ning mis toitumisalased probleemid neid kõigutavad!\nEsimeses küsimuses uurisin, milline on inimese kehakuju, et kuidas ta seda kirjeldaks, ning kiitsakaks pidas ennast umbes 12 protsenti inimestest ning sportliku kehaehitusega umbes 14 %. Tugeva kehaehitusega, nagu arvata ka oli, on suurem osa vastanutest ehk siis 40% ja ülekaaluliseks nimetas ennast üks neljandik inimestest! Kujutad sa ette, veerand inimestest ülekaalulised! Kaheksa protsenti kirjeldasid oma kehaehitus vabas vormis (võib-olla olid mu kirjeldused liiga piiratud), sest jah, üks neist oli rase ja seda varianti ma ei pannud! Enamik neist ei tituleeri ennast ülekaaluliseks, aga enamik neist mainib, et üleliigset rasva on ikkagi siin või seal, millest tahaks lahti saada.\nKas Eesti inimesed on oma peegelpildiga rahul? Täiesti rahul on ainult 10 protsenti! Vahel on ja vahel mitte (ilmselt oleneb see sellest, kas käid reisil või teed korralikult trenni), on endaga rahul kõige suurem enamus – 48%. Pigem mitte ja kindlasti mitte ei ole enda kehaga rahul 42 %. Kuhu gruppi sina kuulud ja miks see nii küll olla võiks? 42% inimestest ei ole enda kehaga rahul, see on ju väga kurvalt suur number ja seda tuleb muuta! Ei tohi lasta pead norgu enda välimuse pärast!\nMida siis peale hakata? Järgmises vastuses ütles 5%inimestest, et nad ei soovi enda välimuse juures miskit muuta – olgugi, et 10% vastas eelmises küsimuses, et nad on täiesti rahul ;). Ja üllatus-üllatus, kokku 80 % inimesi tahab rasvamassi vähendada! Sellest 53% tahab ka lihaseid suurendada, 27% on oma lihastega rahul. 12% inimesi rasvamassi muuta ei taha, tahavad lihaseid juurde. Üks vastaja kirjutad vabas vormis, et tahab rasvamassi juurde – ei ole kindel, kas see oli naljana või mitte! Igatahes, see on tegelikult ju üllatavalt suur arv – 80% inimesi soovib rasvamassi enda kehas vähendada ja mis kõige hullem, ma arvan, et mitte ainult välimuse põhjustel, vaid osadel kindlasti on mängus juba ka tervis. Seega lähemegi toitumise juurde!\nEi leidunud ühtegi inimest, kes päevas vaid korra sööks – selle üle on mul hea meel. 8,5% söövad kaks korda päevas, kolm korda päevas sööb 22% ning rohkem kui kolm korda sööb täpselt pool vastanutest. 5% julges ka ausalt tunnistada, et näksivad pidevalt, nii et raske öelda, mitu toidukorda siis kokku tuleb 12% inimestest ei tea, mitu korda nad päevas söövad, sest nad ei mõtle sellele ning ülejäänud vastanutest vastasid vabas vormis täpsemalt, kuid üldjuhul läksid nende toidukorrad sinna kolm kuni enam alla, sest kõik oleneb sellest, kas on tööpäev või mitte, trennipäev või mitte, kiire või mitte jne.\nSeega umbes üks kümnendik inimestest ei pööra üldse tähelepanu sellele, kui palju ta päevas sööb – see saab olla kas väga hea või väga halb! Hea selles suhtes, et süüakse nii, et kui kõht läheb tühjaks, pannakse uus laadung sisse, lõpetatakse kui kõht on täis ja süüakse uuesti, kui laadung on seeditud. Halb on see aga siis, kui kõht näiteks ei annagi teada, et kõht on tühi ja sööd siis, kui meelde tuleb või oled nii tegevuses, et ei mäletagi, kas sõid täna või mitte.\nOlen viimasel ajal aina rohkem hakanud uurima suhkruhaigust ja selle põhjuseid, sest usun, et see on korraliku ja teadliku toitumisega ärahoitav seisund. Minu meelest on suht jube, et see konditsioon on maailmas nii laialdaselt levinud, et selle jaoks on omaette tähtpäev loodud – jep, see on 14. november. Üleilmaline diabeedipäev. Seega seda ma ka inimeste käest küsisin!\n31% vastas, et kas temal on või ta teab ühte inimest, kellel on diabeet. 21 % vastas, et teab rohkem kui ühel inimesel diabeet olevat. See teeb kokku 52%! Ma ei hakka detailidesse laskuma, et äkki üks neist mitmest on see, kes teab, et ainult temal endal on. See tõenäosus on ka loomulikult olemas, kuid mitte nii suur. Vabas vormis vastanute arv, mis on 6%, vastas enamik mingis versioonis samuti, et teab kedagi või mitut, kellel on. Seega selle küsitluse kohaselt umbes pooltel inimestel Eestis on diabeet! Noh, muidugi nii suur see arv ei ole, viimaste andmete kohaselt oli see seisund umbes 100 000 inimesel, aga samas kes teab – äkki kõik pole registreeritud ja osa on end ise diagnoosinud. Täpseid arve ma kahjuks ei tea. Kuna paljud vastajate nimed olid juba tuttavad, tean, et enamik neist on noored vastajad. Eks igaüks saab ise järeldused teha.\nKuues küsimus oli toitumisnõustaja teenuse kasutamise kohta ning hea on tõdeda, et 15% neist on saanud ka head abi toitumisnõustaja käest. Samas 13% ütles, et ei saanud väga abi, seega see paneb mind mõtlema, et põhjused need olla võiksid – kas nõustaja oli kehva või ei sobinud inimesele pakutu ja ta ei tahtnud nii palju vaeva näha. Olgem ausad, mõlemad variandid on realistlikud! Tean isiklikult nõustajaid, kelle juurde pigem kedagi ei saadaks ja kliente, kes jooksevad ühe nõustaja juurest teise juurde, kuid arengut endiselt näha ei ole. Mõni üksik vabas vormis vastaja mainis, et on ise õppinud toitumist või enda keha kuulama, kuid neid oli kokku kolm! Vabas vormis vastanute vahel jäi silma peamiselt järjepidavuse puudumine!\nViimasena lasin valida kõigist võimalikest variantidest kõik need variandid, mis inimese puhul paika pidasid. Seda siis teemal, kas neil on mingeid toitumisega seotud kaebusi või häireid:\n41 % – liigsed ja häirivad isud\n40% – gaasid, puhitused\n29% – unisus pärast sööki\n27% – ei tea, mida ja kui palju sööma peaks\n19% – sööb liiga üksluiselt\n15% – akne\n12% – ei oska/viitsi ise süüa teha\n10% – allergiad ja talumatused\n16 inimest ütles, et tal ei ole probleeme ning üks mainis, et on ainevahetus liiga aeglane ning teine mainis madalat maohappesust. Ka need on täiesti probleemid, mida ma seekord välja tuua ei osanud – liiga toitumisnõustajalik lähenemine vist!\nMuide tuleb mainida, et väga palju oli neid, kas valisid vähemalt kolm loetelust! Nagu ka protsentidest aru on saada muidugi! Siit saab juba selliseid seoseid luua!\nJa mis järeldusi me siit siis teha saame?\nMinul on hea tõdeda, et minul on tööpõldu veel küllaga, vahet pole, millisel teel. Samas ei ole see üldse rõõmusõnum, kui mul on seda tööd, sest see tähendab, et on palju inimesi, kes ei ole enda kehaga rahul või veel hullem – kellel on terviseprobleemid. Mulle meeldib, kui inimesed julgevad tunnistada ja silma vaadata enda nõrkadele kohtadele. See on esimene samm, kust alustada teekonda tervema ja õnnelikuma mina poole. Jah, kaalunumber ei ole oluline. Aga kui ka peegelpilt sind õnnelikuks ei tee, siis mis on lahendus? Muudad suhtumist või muudad elustiili! Mina panustan viimase peale, sest olles rõõmus ja enesega rahul ülekaaluline võivad sind juba noores eas tabada haigused nagu diabeet.\nKui sa soovid midagi peale hakata, siis mina olen nõustamiseks alati olemas!\nSuve jooksul annan välja ka raamatu “Nõusta ennast ise“, mis peaks olema väga hea käsiraamat väga paljudele inimestele! Seega on, mida oodata!\nTriin 18. november 2017 17:28\nJa mis tüüpi diabeedist räägime? Kohutav et inimene kirjutab halvustavalt haigusest, mille kohta ta isegi uurinud ei ole ILMSELGELT.


Suhe kasvab koos inimestega\n�eldakse, et armastus l�heb aastatega paremaks. Kindel on see, et aja jooksul ta muutub, nagu armastajadki. Oma suhtesse heidavad pilgu kolm paari, kelle �hine tee on erineva pikkusega.\nHanna-Liisa ja Kristjan: seitse kuud Hanna-Liisa Heinsaar (31) ja Kristjan Sokk (32) harjutavad igap�evaelu teineteisega jagamist. See on p�ris suur muutus, mis kokkukolimisega kaasneb. Hanna-Liisa tunnistab, et temal domineerib vist veel “mina”, kuid Kristjan m�tleb juba rohkem meie-vormis.Kristjan tuletab meelde teada-tuntud t�siasja, et armumise ajal pimestab kehakeemia partneri pisivead, kuid suure tuhina m��dudes hakkad neid m�rkama ning p��dma nendega koos elada. Teist inimest muuta ei saa, ikka vaid iseennast. “K�ll saad aidata teisel tema hirme m�ista, sest hirmud, sageli juba lapsep�lvest p�rit, on nii m�nigi kord need, mis suhtes probleeme p�hjustavad.”Hanna-Liisa ja Kristjan �eldakse, et armastus l�heb aastatega paremaks. Kindel on see, et aja jooksul ta muutub, nagu armastajadki. Oma suhtesse heidavad pilgu kolm paari, kelle �hine tee on erineva pikkusega. web hosting services top\nTekst: Monica Raud, fotod: Monica Raud, Maarja Raatma, Toomas Tuul, erakogu\nHanna-Liisa ja Kristjan: seitse kuud\nHanna-Liisa Heinsaar (31) ja Kristjan Sokk (32) harjutavad igap�evaelu teineteisega jagamist. See on p�ris suur muutus, mis kokkukolimisega kaasneb. Hanna-Liisa tunnistab, et temal domineerib vist veel “mina”, kuid Kristjan m�tleb juba rohkem meie-vormis.Kristjan tuletab meelde teada-tuntud t�siasja, et armumise ajal pimestab kehakeemia partneri pisivead, kuid suure tuhina m��dudes hakkad neid m�rkama ning p��dma nendega koos elada. Teist inimest muuta ei saa, ikka vaid iseennast. “K�ll saad aidata teisel tema hirme m�ista, sest hirmud, sageli juba lapsep�lvest p�rit, on nii m�nigi kord need, mis suhtes probleeme p�hjustavad.”\nHanna-Liisa ja Kristjan\nAvaleht > Arhiiv > Juuli 2013 > Suhe kasvab koos inimestega