Maitse-oliiviõli küüslauguga - bioretsept.eu\nKategooriad: Maitseõlid ja maitseained, TAIMETOIT, TOIDURETSEPTID, VEGAN Sildid: aroom oliiviõli, aroomõli, bio oliiviõli, extra virgin oliiviõli, gurmee oliiviõli, isetehtud aroomõli, küüslauguõli\nKÜÜSLAUGU AROOMÕLI VALMISTAMISEKS VAJAD:\n250 ml extra virgin oliiviõli\nKasuta võimalusel kuivatatud ja viilutatud küüslauku (nii minimiseerid aroomõli riknemise ja bakteritega saastumise ohtu)\nVärske küüslaugu kasutamisel puhasta küüslauguküüned, eemalda roheline iduosa ja viiluta. Keeda korraks läbi vee-äädika 1:1-le segus ja lase kuivada. Vala oliiviõli peale . Enne tarvitamist lasta seista ca 3-4 nädalat.\nSobib salatitele, liha- ja kalaroogadele, tomatiroogadele, marinaadidele, oatoitudele, suppidele, röstsaiaga, pastakastmetele.\nMaitse-oliiviõli sidruni või apelsiniga


Prantsusmaa süüdistab Mittalit valetamises ja väljapressimises\n27. november 2012 kell 9:25\nLakshmi Mittal lendab täna Pariisi erakorralistele läbirääkimistele Prantsusmaa presidendiga eriskummalise tööstusliku tüli tõttu, milles Prantsuse minister süüdistas India rauamagnaadi firmat valetamises ja väljapressimises.\nÉlysée palees kiiresti korraldatud kohtumine toimub kõigest päev pärast seda, kui vasakpoolne tööstusminister Arnaud Montebourg saatis ägedad süüdistused ArcelorMittali suunas, soovides, et maailma suurim terasetootja lahkuks Prantsusmaalt.\nArcelorMittali tegevjuhi, nõukogu esimehe ja suurima aktsionäri Mittali lähedal seisvate inimeste sõnul oli ärimees "ekstreemselt šokis" Montebourgi rünnakust, mis tulenes firma plaanist sulgeda kaks rauamaagi sulatusahju, kirjutab Financial Times.\nPrantsuse ametnike sõnul pole nad rahul Montebourgi keelekasutusega, kuid nõustuvad ministri väidetega, et Mittal pole suutnud täita 2006. ja 2009. aastal valmistatud ahjudega võetud kohustusi. ArcelorMittal eitab süüdistusi.\nUus tüli suurendab rahvusvahelistes firmades veelgi hirmu, et Francois Hollande'i vasakpoolne valitsus on ülimalt ettevõttevaenulik. Globaliseerumise tuntud kriitik Montebourg saatis sarnased süüdistused teele Peugeot' perekonna suunas, sest autotootja plaanis sulgeda tehase Pariisi lähedal.\nÜhe Prantsusmaa suurima tööstusfirma tegevjuht, kes soovis enda isikut mitte avalikustada, ütles Financial Timesile: "Võib-olla on ta naiivne, aga Montebourg on jätmas Prantsusmaast üle maailma sellist muljet, mis ei ole üldse hea".\nEsmaspäeval Prantsusmaa päevalehes ilmunud intervjuus ütles Montebourg: "Me ei soovi ArcelorMittalit Prantsusmaale, sest nad ei austa Prantsusmaad". "Enda vägivaldsuse ja brutaalsuse pärast peab Mittal maksma," ähvardas minister.\nLisaks süüdistas minister firmat valetamises ja Prantsusmaa riigile antud lubadustest "mitte kunagi kinnipidamises".\nPrantsusmaal 20 000 inimesele tööd andev ArcelorMittal soovib kinni panna kaks ahju Lorraine'i tööstusrajoonis ja koondada 629 töötajat.\nHiljem üritas Montebourg enda kommentaare pehmendada, öeldes, et Mittali mittesoovimine Prantsusmaal tähendas firma meetodite mittesoovimist. Kuid ta lisas, et need meetodid sisaldavad väljapressimist ja ähvardusi.\nPrantsusmaa ähvardab terasetootja riigistada


Liberaalsed ja punaprofessorid läksid Eesti välispoliitikat kritiseerides omavahel tülli - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Liberaalsed ja punaprofessorid läksid Eesti välispoliitikat kritiseerides omavahel tülli\nLiberaalsed ja punaprofessorid läksid Eesti välispoliitikat kritiseerides omavahel tülli\nKui tõsta kõrgkoolide rahastust, läheb suur osa summadest ilmselt asendustegevustele. Pilt on illustratiivne.\nEesti Päevalehes läksid Eesti välispoliitika üle vaidlema Tartu Ülikooli regionaalsete poliituuringute professor Andrei Makarõtšev ja Euroopa õpingute kaasprofessor Stefano Braghiroli ühelt poolt ning Tallinna ülikooli emeriit(puna)professor Rein Ruutsoo teiselt poolt.\nTartu Ülikooli külalisprofessorid vaatlevad Soome välisministri Pekka Haavisto ja varasemat EL-i kõrge ametniku Josep Borrelli visiiti Moskvasse, vaevad selle taustal Eesti välispoliitikat ja leiavad siis, et “Eesti saab tugevamaks, kui leiab tasakaalu Brüsseli, Moskva ja Helsingi vahel.”\nSellele vastab Tallinna ülikooli emeriitprofessor Rein Ruutsoo oma artikliga, kus ta leiab, et nii “püüavad Tartu Ülikooli professorid normaliseerida Moskva „jaga ja valitse“ poliitikat, mille peaeesmärk on lõhestada Euroopa, et meie riike juba üksteise vastu mängida.” Või nagu ütleb pealkiri – “Tartu Ülikooli professorid alandasid Soomet – Euroopa ei tohi Putini poliitikaga kohaneda.”\nEhk siis vaidlevad Eesti välispoliitika üle ühelt poolt Vene ja Itaalia taustaga liberaalsed professorid, teisalt Eesti professor, keda rahvusmeelne Eesti peab ehtsaimaks punaprofessoriks. Ilmselt on raske oodata selliselt seltskonnalt sellist välispoliitilist analüüsi, mis arvestaks Eesti kui rahvusriigi huvidega – nemad esindavad Euroopa Liidu üldist poliitikat, suutmata sealgi kokku leppida.\nSeda konflikti on sotsiaalmeedias kommenteerinud ühiskonnategelane Peeter Espak: “Tekkinud on koomiline olukord, kus Tartu Ülikooli professorid kirjutasid koomiliselt halva artikli Eesti välispoliitikast ning sellele vastas vastulausega veelgi koomilisemalt halvema artikliga Tallinna Ülikooli professor. Antud juhul on tõesti on raske öelda, et kumma sooritus on halvem – TÜ või TLÜ oma.”\nNaljakas ongi kogu loo juures see, et selline seltskond ajab kellegi teise, mitte ühe iseseisva riigi välispoliitilist joont, seega võib Braghiroli, Makarõtševi ja Ruutsoo kisklemist täiesti huumoriga võtta.\nTeemad: EPL kuum professorid Välispoliitika


George Bushi visiit on meile reklaam\nTäna, mil te seda juhtkirja loete, viibib Eestis maailma kõige mõjukam mees, USA president George W. Bush. Äripäev väidab, et see on Eestile suurepärane PR ja tunnustus meie edule iseseisva riigina.\nEesti elanike meeled on haaratud sellest, mitu tänavat mis kellaajal liikluseks suletakse või kus tohib aknaid avada. Kuid sel pole mingit pistmist USA presidendi visiidi tähtsusega.\nTähtis on hoopis see, et USA president tuleb esimest korda Eestisse riigivisiidile, külla oma liitlasele ja sõbrale. Ta avaldab tänu peamiselt meie osaluse eest Iraagis ja mujal sõjalistel operatsioonidel ning ka tunnustust meile kui kiirelt poliitilist ja majanduslikku edu saavutanud riigile. Muide, Soomes pole USA president riigivisiidil käinud.\nKoos Bushiga tuleb siia ka ligi 300 välisajakirjanikku, nende seas kõik suured USA telekanalid. Me pääseme pildile - ning koos Bushiga jäävad peale ka meie liidrid, vanalinn ja Skype. Kui mitte sel korral, siis nende järgmisel külaskäigul.\nPaljud küsivad, kuidas saab USA presidendi visiit meile reklaami teha, kui tegemist on nii ebapopulaarse poliitikuga. Tõsi, arvamusküsitluste andmetel suhtuvad George Bushi negatiivselt vähemalt pooled ameeriklased. Euroopas on tema maine reeglina veel hullemas seisus. Aga mis siis? Ega rasked välispoliitilised küsimused maailmast sellepärast ära ei kao, kui meie kardame seisukohta võtta.\nUSA on julgeolekupoliitiliselt meie tähtsaim tagatis. Ida-Euroopa teeks nii Euroopale kui ka USA-le suure teene, kui ta neid kaht omavahel lähendaks. Ning lõpuks saab ka vastu vaielda ikka ainult siis, kui sul on positsioon, kus sind kuulatakse.\nKui maailm mullu mais Moskvasse peole sõitis, et tähistada Teise maailmasõja lõppemise 60. aastapäeva, teatasid Eesti ja Leedu riigipead, et neil pole seal midagi tähistada. USA president George W. Bush ütles siis selgesõnaliselt välja, et mõistab Balti riikide otsust, ning külastas Venemaa meelehärmiks samal sõidul ka Lätit ja Gruusiat.\nVälisminister Urmas Paet on öelnud, et tänase riigivisiidi sisulised teemad on Eesti viisavabadus USAga ja uute demokraatiate olukord Ida-Euroopas. Mõlemad teemad on meile olulised. Mida tugevamaks ja demokraatlikumaks muutuvad Ukraina, Gruusia või Moldova, seda parem meile.\nUSA presidendilgi on meid vaja. Viimastel valimistel lüüa saanud president, kes on paljud liitlased ennast võõrutanud, otsib ustavaid sõpru ka väiksema mõjuga riikide seast. Samuti saab USA tuua Eestit kinnituseks väitele, et iga rahvas tahab olla vaba ja et turumajandusreformid toovad edu.\nMe räägime sellest, et Eesti on nüüd ELi ja NATO liige ning sellega oleme oma suured välispoliitilised eesmärgid ammendanud. Tegelikult on uus eesmärk väga lihtne: olla nendes ühendustes liige, kellel on oma arvamus.


Loe järele: Real alistas veerandfinaali avamängus Liverpooli, City Dortmundi - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nLoe järele: Real alistas veerandfinaali avamängus Liverpooli, City Dortmundi (1)\n06. APR 2021, 23:59\nEile õhtul olid Meistrite liigas kavas veerandfinaalid, kui Manchester City kohtus avamängus kodumurul Dortmundi Borussiaga ja Real Madrid võõrustas Liverpooli. Kohtumised kuninglikus eurosarjas algasid kell 22.00. Soccernet.ee tegi mängudest LIVE-ülekande.\nLoe mängude eelvaadet!\nInglismaa Premier League'i suveräänne liider Manchester City alistas Meistrite liiga 1/8-finaalis Mönchengladbachi Borussia 4:0 (võõrsil 2:0 ja kodus 2:0). Saksamaa Bundesligas alles viiendal kohal olev Dortmund alistas 1/8-finaalis Sevilla 5:4 (võõrsil 3:2 ja kodus 2:2). Dortmundi staarründaja Erling Braut Haaland on Meistrite liiga hooajal löönud 10 väravat.\nKolme aasta taguse finaali kordusmängus läksid vastamisi Hispaania ja Inglismaa suurklubid. Real Madrid sai 1/8-finaalis Atalanta vastu 4:1 (võõrsil 1:0 ja kodus 3:1) ning Liverpool Leipzigi vastu 4:0 (võõrsil 2:0 ja kodus 2:0) võidu. Real Madridil ja Liverpoolil olid mured kaiseliinis, sest Sergio Ramos, Raphael Varane (mõlemad Real), Joe Gomez, Virgil van Dijk ja Joel Matip (kõik Liverpool) jäid erinevatel põhjustel eemale.\nCity võitis avapoolaja Kevin de Bruyne väravast 1:0 ning kuigi Marco Reus viigistas loetud minutid enne normaalaja täitumist, saavad positiivse emotsiooniga kordusmängule vastu minna inglased, kuivõrd Phil Fodeni värav 90. minutil neile võidu tagas.\nReal domineeris avapoolaega täielikult, võites selle Vinicius Juniori ja Marco Asensio väravatest 2:0. Kuigi Liverpool näitas teisel poolajal üles rohkem initsiatiivi ka ise rünnata ja kohtumine endale sobivasse sadamasse tüürida, ei suutnud nad enamat ühest tabamusest ning lõppsõna jäi taas Viniciusele, kes lõpptulemuseks 3:1 vormistas.\nManchester City - Dortmundi Borussia 2:1 (1:0)\n19. Kevin de Bruyne, 90. Phil Foden - 84. Marco Reus\nReal Madrid - Liverpool 3:1 (2:0)\n27., 65. Vinicius Junior, 36. Marco Asensio - 51. Mohamed Salah\nf88niks • 6. apr\nsportsbay punkt org ja edasi vast saate ise pildi leitud sealt :)


Mis tüüpi armastus on sinu elus? | sisekosmos.ee\nMis tüüpi armastus on sinu elus?\n[15. august 2010 | Kirjutas: Kaido | 31936 korda loetud | kokku kommentaare: 24]\nArmastus, armastus, armastus. Kõik otsivad armastust. Inimesed, loomad, ja isegi taimed. Jah, isegi taimed. Viimasel ajal olen lugenud mitmeid uuringuid, kus teadlased avastasid, kuidas taimed reageerivad meie tahteavaldustele nendele head või halba soovida. Piisas vaid sellest, kui inimene mõtles taimele head teha, reageeris taime sisemine struktuur positiivselt, ning samuti piisas sellest, kui taim sai aru, et teadlane "plaanis" taime näiteks põletada, tõmbus see kaitsepositsiooni. Jah, kogu meie maailm baseerub headusel, sõbralikkusel ja armastusel. Aga kahjuks ei õpetata meile sellest väga palju, ja nii ei mõista me seda ei lapse ega ka täiskasvanuna.\nArmastus on väga lai mõiste. Mida tähendab üldse kedagi armastada? Mulle tundub, et inimeste vahel võib olla kolme tüüpi armastust.\n1. Intiimne ehk klassikaline armastus\nVaata mõnda armastusfilmi või loe läbi mõni armastusromaan, ja sa tead, mida ma selle all mõtlen. Meile on looduse poolt sisse programmeeritud kogeda oma elus intiimset armastust, mille tagajärjel muutme me monogaamseks partneriks, saame järglased ning siis elame õnnelikult oma elu lõpuni. See kõik on küll väga ilus, kuid kui lähemalt uurida, võivad tekkida teatud küsimused.\nKui me oleme 12-15 aastased, otsime me intiimset armastust põnevusest. Me oleme lihtsalt jõudnud küpsusikka, ja me kogeme uusi tundeid oma kehas. Kui seni oli meie armastusobjektiks olnud vaid vanemad, siis nüüd on meisse tekkinud uus tunne - me püüame üha enam hakata oma armastust ja kirge jagama võõraste inimeste suhtes. Me armume kergelt, ja meie armastus on üldjuhul kiire. Sest me armume liiga pinnapealselt - sageli vaid seetõttu, et poiss või tüdruk on koolis populaarne, tal on ilusad silmad, või ta laulab koolibändis. Me ei armu selles eas inimesse, sest inimene ei ole sellises vanuses veel välja kujunenud.\nVanuses 16-24 otsime me intiimsust seikluslikkusest. Kuigi me unistame juba püsisuhtest ja tõelisest printsist või printsessist, saame me ka väga hästi aru, et tegelikult on elu veel ees. Me armume küll, aga me ei eelda, et see oleks veel lõplik. Me ei mõtle veel ühise kodu peale ning ka mitte laste peale. Me armume ikka veel pinnapealselt - tihtilugu inimese välimusse, kuid sageli juba ka sellesse isiksusse, kes on välja kujunemas.\nKui me saame juba 25 aastaseks, hakkame me otsima inimest, kes teeks meid õnnelikuks. Me tunneme, et aeg on küps astuda oma elus järgmisse faasi, ja hakata looma midagi püsivat. Üha enam otsime me tõelist armastust - mitte enam seiklust ja ainult intiimsust, vaid ikka päris armastust. Seda, mida me oleme kogenud armastusfilmides ja - romaanides.\nJa me leiamegi selle inimese. Me kohtume paljude erinevatega, kuid lõpuks jääb sõelale ainult üks - see õige. Me armume temasse pööraselt, sest tal on ilusad silmad, ta on andekas, tal on lahedad sõbrad, ta on rikas ... Lisaks sellele võib tal muidugi olla veel 101 erinevat omadust, millesse me ära armume. Täiesti pööraselt. Meie jalgealune kaob, me vajume sügavale teise inimese maailma - temast saab meie narkootikum. Me oleme armunud. Ja see armumise tunne täidab kogu meie maailma. Me oleme valmis kõigeks, sõltumata, kas on vaja kolida Austraaliasse, või jätta maha oma senised sõbrad, ja äärmisel juhul ka olemasolev perekond. Me oleme temasse lihtsalt nii pööraselt armunud.\nSee on intiimne ehk klassikaline armastus, mida me teame filmidest, ning mille järele me kõik januneme.\n2. Igapäevane ehk kohustuslik armastus\nOi, intiimne armastus on tõeline tase. Kes on seda kordki elus kogenud, teab millest ma räägin. Igaüks võiks seda kordki oma elus kogeda - see on tõeline narkootikum kõikidele meie meeltele.\nKuid intiimsel armastusel võib olla ka varjukülg. Nii, nagu me armume 13 aastaselt pinnapealselt poisi silmadesse või tema populaarsusesse 7 klassi tüdrukute seas, armume me ka intiimselt 25 aastaselt inimese välistesse või osavalt välja toodud omadustesse. Meil kõikidel on teatud sümpaatia mingit tüüpi inimeste suhtes - üldjuhul saab see tegelikult alguse meie seksuaalsetest eelistustest. Mõnele meeldivad pikad ja blondid, teisele jällegi lühikesed ja brünetid. Ühele naisele meeldivad suurte kätega macho-mehed, keda kõik teised mehed maailmas kardavad, teisele aga luuletajahingega seiklejad. Siin ei ole piire. Nii palju nagu on inimesi, on ka nende eelistusi üksteisele.\nIntiimse armastuse kõige nõrgem külg ongi vastase müügitööle allumine - me "ostame ära" ehk armume sellesse, mida partner oskab osavalt meile "müüa". Kui me kohtume uue inimesega, teeme me ju endast kõik, et välja näha paremad kui me tegelikult oleme. Me soovime olla vääriline kaup. Ja seda teeb ka vastaspool - ka tema müüb enda parimaid külgesid, ja suure tõenäosusega lisab mõned "vidinad" ka juurde. Seega, et armumine saaks toimuda, peavad mõlemad pooled olema suurepärased müügimehed ja -naised. See on üksteise vastastikune ärapetmine, mis viib pöörase armumiseni.\nTeiselt poolt vaadatuna on "ostja" sageli kauba välisest ilust pimestatud. Kas sa oled ostnud kunagi kasutatud auto, mis hiljem selgus olevat "saast", või poest ostnud midagi ainult seepärast, et see sulle nii meeldis, mitte aga seepärast, et sul seda tõesti vaja oli? Samamoodi on ka intiimse armastusega. Armudes unustame me ära enda tegelikud sisemised "vajadused". Me ostame ning tarbime kaupa lihtsalt kui narkootikumi. Armumine tekitab meis narkouima, mille käigus me ei usu iialgi, et kaubal võivad olla varjatud omadused, mida ma "kaine" peaga ei ostaks.\nSeega, kuna intiimne armastus baseerub üliemotsionaalsel armumisel, kus me teeme valikuid vastavalt vastase müügitööle ning iseenda uimastatud tajudele, võib karm argipäev meid ühel hetkel tabada väga ootamatult. Paremal juhul tabab see meid mõne kuu või ühe aasta möödudes. Kuid see võib juhtuda ka aastaid hiljem, kui meil on juba "pimesi ostetud" partneriga lapsed ja perekond. Me avastame alles siis, et me ei ostnud kaupa mitte seetõttu, et me seda tõesti oleksime vajanud, vaid see oli lihtsalt nii hästi pakendatud, ja meie ise olime sel hetkel uimastatud emotsionaalse armumise mõjudest. Kuigi selleks ajaks võib olla esimestest puberteedis toimunud armumistest möödas enam kui 10 aastat, sai meie armastus siin alguse ikkagi pinnapealsusest.\nNiisugusel kujul jõuame me teise armastuse liigini, milleks on kohustuslik armastus. Kohustuslik armastus on kõige levinum armastuse viis, mis kasvab aastatega välja intiimsest armastusest.\nKohustuslik armastus tähendab seda, et sa armastad inimest, kellesse sa kunagi sügavalt armusid, kuid ühel hetkel märkad, et omadused, millesse sa kunagi armusid, ei tekita sinus enam seda sama tunnet. See võib juhtuda siis, kui sina oled muutunud, või siis on partner muutunud. Te olete lihtsalt lahku kasvanud.\nSeda tüüpi armastus ei ole oma olemuselt halb. Seda võib nautida täpselt samamoodi nagu intiimset armastust, kuid selle armastuse elus hoidmiseks on vaja kasutada teadlikkust. Kui seda mitte kasutada, on tagajärjeks üldjuhul tülid ja arusaamatused, ning lõpuks lahkuminek. Kuna inimesed on muutunud, siis juhul, kui lihtsalt alluda oma emotsioonidele ja impulssidele, tekivad paratamatult lahkarvamused - mis meeldib ühele, ei meeldi teisele; mida üks tahab teha, seda ei taha teine teha; millesse üks usub elus, seda peab teine väheoluliseks. Neid näited saab tuua lõputult.\nMida teha, kui sa oled jõudnud kohustusliku armastuse faasi oma elus?\nMa usun, et sellisel juhul on olemas kaks võimalust - kas muuta suhtes fookust, või vahetada partnerit.\nFookuse muutmine suhtes tähendab, et sa mõistad teadlikul tasandil, mis faasi teie suhe on jõudnud, kuid kuna teil on lapsed, ühine kodu ning ajalugu, otsustate te leida oma suhtest midagi uut, millele tähelepanu pöörata. Näiteks lapsed. Kuigi kõik inimesed otsivad kirglikku intiimset armastust, kogevad armastusfilmides näidatavat armastust vaid umbes 1% paaridest. Vaata enda ümber olevaid paare - kas nad elavad kirglikku ning seiklusrohket elu? Või kulgeb nende suhe (abielu) stabiilselt - justkui on midagi, aga see ikka päris see ei ole, mis seal filmis näidati. Seega, kuna sa mõistad, et tegelikult on sinu partner inimesena täiesti "okei", lihtsalt "armumine" kui emotsioon on lahtunud, ei ole mõtet seda kõike lõhkuda, ja hakata uut armumist otsima. Ka see võib ju ühel päeval lahtuda.\nSellises olukorras oleks eesmärk hoopis leida midagi, mis teid seob, ja mis teile mõlemale huvi pakub. Näiteks lapsed, mõni hobi vms. Kuigi sa mõistad, et see kõik on klassikalises tähenduses kohustuslik ja pealesurutud, teed sa seda seepärast, et sul on kohusetunne oma pere ning laste ees. Jah, kuskil võib olla keegi, kes võiks sind teha jälle ülirõõmsaks ja kellesse sa võiks taas armuda, ei saa sellega väga arvestada, sest ka see oleks intiimne ning pöörane armumine, mille lõppfaas võib olla sama - kohustuslik armastus.\n3. Inimese ehk päris armastus\nSiiski on olemas veel üks armastuse liik - see on päris armastus. Või siis tegelik armastus.\nMiks sa armastad oma lapsi? Kas seepärast, et nad näevad mingit moodi välja, ja et sulle meeldib, kuidas nad käituvad ja räägivad? Ei, sa lihtsalt armastad neid sellisena nagu nad on. Sa armastad päris neid ennast. Nad teevad sulle rõõmu sõltumata tingimustest, ja nad panevad sind hästi tundma.\nMiks sa armastad koeri? Kas seepärast, et tal on kollane või pruun karv, ja et ta haugub sulle meeldiva tämbriga? Ei, sa armastad teda sellisena nagu ta on. Sa armastad koera ennast, sest ta paneb sind hästi tundma.\nJust sellist päris armastust võime me kogeda ka inimeste suhtes - sa ei armasta teda tema juustevärvi või rahakoti paksuse pärast, vaid sa armastad seda inimest ennast. Just sellisena nagu ta on. Just seepärast, kuidas ta sind ennast tundma paneb.\nKui me armume inimesse intiimselt ja pööraselt, on selleks sageli pinnapealsed põhjused - ta on seksikas, rikas, ilus jms. Kui me aga päriselt inimest armastama hakkame, võib see toimuda täiesti ilma armumise ja tohutu kireta. Sa õpid inimest tundma sellisena nagu ta on, ja sa jälgid, mis tunde see inimene sinus tekitab. Sa jälgid, kas sulle meeldivad tema juures mingid asjad, mida sa oled alati soovinud oma partneri juures näha, või meeldib sulle see tunne, kuidas ta muudab sind täielikuks. Ilma tingimusteta, mille sa tema juures sead, vaid ainult ühel tingimusel - ta paneb sind ennast hästi tundma.\nPäris armastuseks võib nimetada ka universaalset armastust kogu maailma suhtes. See on ilma tingimusteta - sa armastad midagi või kedagi sellisena nagu ta on, ja see teeb su enesetunde heaks. Armastamine ise teeb su enesetunde heaks - mitte see, et keegi käitub nii, et sul on hea.\nPäris armastuses oleme me vabad - me naudine armastust ennast. Kui me oleme intiimses suhtes, peame me arvestama teise inimese ootustega - me ju lõppkokkuvõttes müüsime end talle maha, ja me peame nüüd latti hoidma. Me ei saa intiimse armastuse juures nautida armastust ennast, vaid me naudime teist inimest ja tema omadusi, millesse me armusime.\nKa kohustuslikus armastuses ei ole me vabad. Me oleme seotud kokkulepete ja kohusetundega, mis aitab seda suhet koos hoida.\nAga päris armastuses oleme me vabad. Me oleme see, kes me oleme - ja me tunneme enda sees armastust. See ei ole seotud nende omadustega, mille keegi meile maha müüs, et end temasse armuma panna, ja see ei ole seotud ka kohustusega, mis on sellest armumisest tekkinud, vaid see on seotud ainult selle tunde endaga. Sa saad seda tunnet kogeda enda sees igal hetkel - see on olemas, ja see teeb su vabaks. See ei tee sind pööraseks nagu armumine, ja see ei tee sind morniks nagu kohustused, vaid vabaks nagu lind, kes lendab, sest ta armastab lendamist ennast. Nii armastad ka sina ühel hetkel armastamist ennast, mille on sulle loonud keegi, kes ei sea sulle tingimusi, nii nagu sina ei sea ka temale.\nMillist tüüpi armastus on praegu sinu elus?\n15. august 18:26 Lotta kirjutas:\nInimese ehk päris armastus, ilma vastuarmastuseta:(\n15. august 19:06 mõtiskleja kirjutas:\nTundsin päris armastust - nautisin armastust ennast, eneses. Kahjuks see hääbus, aga mitte päris olematuks. Aga ikkagi - ta paneb sind ennast hästi tundma - kui õige lause!!!!!\n15. august 20:09 Katariina kirjutas:\nminul on viimasel ajal koguaeg universaalne armastus mõningate üksikute intiimsete armastuse sööstudega. Kohustuslikku armastust olen ka tundnud, aga ei kestnud see kaua.\n15. august 20:51 Kati kirjutas:\nPäris armastus ja see tuli läbi iseenda täieliku armastamise, et ma teadlikult hakkasin tegelema iseendaga ja peegliga. Nüüd ma võin öelda - ma olen jõudnud päris armastuseni(tingimusteta)iseendaga, oma abikaasaga, lastega ja kogu ümbritseva maailmaga. See on super tunne ja ma olen väga tänulik, et need kallid inimesed on kõik veel minu ümber alles, et neil jätkus kannatlikkust ära oodata millal mina ise ennast armastama õppisin ja mu mees ei läinud otsima uut armumist. Elu on ilus ja elu ongi armastus.\n15. august 20:56 Liina kirjutas:\nViimasena hääbub armastus enda vastu ja kui see kadunud on, siis uuesti leida on oi oi kui raske :(\n15. august 21:12 Egle kirjutas:\nVoodis on tõeline armastus,väljaspool voodit kohustuslik armastus:(\n15. august 21:26 Ülle kirjutas:\nMulle meeldis see arutelu. Kas aga võib nii olla, et igapäevane ja inimese armastus on vaheldumisi? Minu pika abielu jooksul on seda juhtunud, et armusin uuesti oma mehesse ja praegu tunnen päris armastust, kuigi suhted olid vahepeal väga keerulised.\n16. august 12:09 Agnes kirjutas:\n16. august 23:48 kristi kirjutas:\nminu abikaasa armastab mind tingimusteta aga paraku ei suuda ma ise midagi sellist ,alati on mul liiga palju nõudmisi :(\n17. august 11:39 murueit kirjutas:\nOn ka koormavat armastust. Mind nimelt jäeti palju kordi teiste pärast maha,millest "haavad surmani",siis aga tuldi puruhaigena minu ukse taha ja vähe sellest,tuntakse puudust eelmistest mahajätjatest...Sai küll inimvare endise armastusega tagasi võetud,aga nüüd ongi see muutunud koormavaks...\n17. august 14:59 Anu kirjutas:\nMinu meelest on kahte tüüpi armastust:\n1. päris, mis tuleb mediteerides esile või keskendudes praegusele hetkele (tunnetades tegelikku MINA).\n2. lihtsalt emotsioon\n19. august 09:59 tydruk kirjutas:\nAbielus on armastus asendunud kohustusliku armastusega ja see on tõesti raske, ma ei suuda leida iseennast ülesse ja tunnen, et käitun üha enam ja enam valesti.\nTahaksin, et saaks miskit muuta aga ei oska:(\n19. august 14:59 Ivo kirjutas:\nInimesed on noortena sõltumatud ja avatud ning pinnapealsed, selline on ka nende armastus. Mingil hetkel satutakse erinevatesse lõksudesse, mis muutub kohustusteks, mis omakorda hakkab räsima. Väga suure vaeva ja järjepidevusega on võimalik liikuda vabaks ja armastada elu ennast sellisena nagu see on, seejärel on ka armastus vaba ja sõltumatu. Seejärel oledki vaba ja õnnelik, nagu Kati eelpool( õnne sulle)\n26. august 16:47 Inessa kirjutas:\nArmastus on nii värviline ja mitmetahuline! Kasvav ja arenev! Nagu inimene muutub, võib muutuda ka armastus ja seda veelgi suuremal määral, sest puudutab reeglina kahte inimest.\nMinu arust need 3 etappi on siin väga lihtsustatud ning sama väga karmilt illustreeritud ost/müük jms. Olen kogenud nooremas eas palju tingimusteta armumisi ja need kõik aitasid tundma õppida inimesi ja ennast. Ülal nimetatud nö inimesearmastus ja intiimne armastus on üheskoos täiesti võimalik ning vägagi nauditav:)!\nInimesed on nii erinevad! Me tunnetame ja tõlgendame erinevalt! Ja kui veel puudutada teemat – armastus – siis võib jäädagi filosofeerima.\n“muudab mind täielikuks” – meenub 1 väga hea film Jerry Maguire:)\nArmastust! Just nii nagu Teie seda näete ja soovite;)!\n28. august 13:46 oll kirjutas:\nHei hei, kallid kaaskulgejad, ARMASTUS ei ole midagi muud kui körgeim energia vorm vöi nn. väga peen vibratsioon, tuginedes öeldule ja ka Kaido kursusele ei ole olemas ju mingeid armastuse alaliike, saab olla vaid üks konkreetne Tingimusteta Armastus, muid armastuse liike ei saa eksisteerida sest see pole armastus, need vöivad olla harjumuse-,omamise-,armumise-, tunne vöi emotsioon vöi mida iganes mis kellelegi meeldima on hakanud ja mis objektile neuronühendused on kinnistunud ta ajus kuid töenäoliselt armastada saab vaid siis kui oled jöudnud öige vibratsiooni ja sageduseni, alles siis suudad sa anda endast töelist 100% tingimusteta armastust... mis ongi tegelikult armastus\n03. september 17:12 jaaniuss kirjutas:\nJutt jumala õige. Kõigepealt peab õppima endaga hästi läbi saama küll siis tuleb ka kõik muu sinna juurde.Ka keskealisena on armumine ja armastus võimalik-tingimusteta\narmastus. Ei mingit omamise tunnet. Täiesti puhas ja\nilus ja selge ja lihtne. Vastastikune mõistmine nii\nvaimsel kui ka füüsilisel tasandil. Ilma kohustusteta.\nSee on ilus ja on mille nimel edasi elada.\n18. detsember 20:39 Karl kirjutas:\nÜks on kindel, kui otsid pingsalt armastust siis seda ei tule, kui leiad endas armastuse, tuleb kõik iseenest. Kindlasti mitte selliselt nagu me oma peas oleme paika pannud.\n30. juuli 16:48 Helge kirjutas:\nse jutt on täielikult õige armastus on nii ilus asi ärge laske sellel kunagi minna .kui kedagi nii väga armastad siis ole temaga koos elu lõppuni.\n08. august 17:29 lapsevanem.... kirjutas:\nSellest artiklist tuleb justkui välja, et kui lastega perest üks vanematest otsustab oma kohustusliku armastuse lõpetada ja suunduda sellise armastusliku suhte suunas, mis näib olevat rohkem vaba armastuse tüüpi, siis järelikult puudub sellel lapsevanemal kohusetunne oma pere ja laste suhtes.\n17. august 11:03 N kirjutas:\nMina olen ka tõelist armastust kaaslase suhtes proovinud võrrelda armastusega omaenda lapse suhtes. Ei ole vahet, milline ta on, kuna ta on sinu laps, siis tingimused puuduvad. Samuti - pole hirmu tunnet, et ta ükskord sinu juurest ära läheb - isegi kui läheks, oleks ta endiselt sinu laps. See tekitab kindlustunde mingis mõttes.\nMe otsimegi seda kindlustunnet suhtest.\nTihti on armastuse piirid hägused.\nEndal oli selline lugu, et kuigi see teine inimene ei olnud minu armastust väärt oma kohutava iseloomu tõttu, siis olin pika koosolemise jooksul siiski ilma tingimusteta teda armastama hakanud. Põhjuseks ühelt poolt detailid - näiteks tema hea suhtlusoskus, veenmisoskus, karisma. Teiselt poolt harjumus - oli häid aegu koos läbi elatud ning olin temaga harjunud. Samuti oli selles suhtes armumise faas endiselt alles, sest oma ägedama iseloomu tõttu suutis ta suhet värskena hoida. Väikesed tülid lõppesid teineteise kaisutamisega. Ei olnud tuim asi, vaid üsna "vahelduva ilmaga". Koos elada on nii muidugi raske ja lõpuks läksime ikka lahku. Nüüd oleme pool aastat eraldi elanud, kuid minu armastus ei ole mitte kuskile kadunud, sest see oli tingimusteta. Ma lihtsalt tunnen nii.\nEks elu näitab, mis on kõige olulisem - kas tunne, rahulik kooseksisteerimine.. või midagi muud.\n14. oktoober 00:51 Sirje kirjutas:\nAitäh teile kõigile,kes olete oma aravmust siin jaganud!Siin on nii palju armastust!!Leidsin siit täna mõistmist ja väärtuslikke lahendusvõimalusi enda südamevalule... arusaamu,kus olen vea teinud.Meeletult raske periood on mu tänaseks hingeliselt hellaks ja haavatavaks teinud. Aga armastus on alles :),,Tihti on armastuse piirid hägused...".Võibolla on vaja tõusta sellest kõigest hetkeks kõrgemale ja vaadata eemalt...üldse mitte suhtuda ja hinnanguid anda.Et see,keda me südames väga armastame,jõuaks endas äratundmisele...Võibolla meil on vahest vaja enda valust läbi liikuda ja minna poolele teele vastu sellele,kellel oleme lasknud endale haiget teha..? Armastuse varemetega on nagu suure hoonega..need varemed tuleb kas lammutada või ehitada neile uus hoone.Kui nad meie hingemaastikul kaua väsinult edasi lagunevad,vaevab see meid pidevalt...Oleks siis otsustamine lihtne...Oleme enda elud keerulisteks elanud ja au neiel,kes suudavad andestada,rääkida lahti hirmud,et need hajuksid ja taas leida kaotatu(hävitatu)...luua ühise uue arengutee ja leida puutepnkte, mis edasi aitavad liikuda.Oleme nii kenasti langenud oma unistuste lõksu.Oleme ju alati vaid parimat soovinud, märkamata,et eemalduses iseendast teeme sellega endale liiga...Aga armastus meis kutsub ja ootab ja on alati olemas...See valu on ränk,kui on kadunud usaldus...Aga see pühib ära liigse,puhastab ja suunab otsima iseendas vastuseid.Mida me vajame,milleks oleme siia sündinud ning kuhu edasi liiuda? Võibolla on vaja olla veelgi paendlikum ja sallivam.Aidata mõelda ka armastatul,kes hetkel tundetuhinas mõtlemisvõimeline pole...Me saame ju valikud teha üksnes enda mõttemaailma suhtes.Kui oleme piisavalt arukad,teeme kõik endast oleneva.Ja esmalt:eelkõige on vaja armastada ennast,siis armastavad meid ka teised...Päikest teile ja Armastust,armasd sõbrad!\n23. november 20:32 kaljo kirjutas:\nOn "kusagil" kirjutatud/öeldud,et Jumal on Armastus.Siit järeldub,et kui inimene tõeliselt armastab,siis peaks ta ka Jumalat "tundma"?Tekib küsimus: kui paljud inimesed võiksid ausalt tunnistada,et nad "tunnevad" Jumalat?Nii,et Armastuse seisund on vähemalt minule ja arvan ka,et paljudele teistele kaaskannatajatele päris keeruliseks mõtlustus kohaks.Sellele rõõmu pakkuvale meeleseisundile,mida me,inimesed,üksteise vastu tunneme,võiks hoopis teise nime panna.Nii me ei kalduks illusiooni.........Muidugi on see ka subjektiivne arvamus.\n01. august 15:34 Bella kirjutas:\nMina olen kogenud seoses oma praeguse kallimaga kõiki kolme armastuse tüüpi, mis on siin kirjeldatud. Peale 4a hakkasin lõpuks tundma päris armastust! Nüüdseks juba 2a ja see on imeline!:)\n23. märts 14:18 haldjas kirjutas:\nversioone armastusest on miljoneid, sest elu on niivõrd mitmekülgne. kui omad EQd saad aru inimestest, mõistad neid, kuid mis parata.. paaridest kes sõlminud kokkuleppe lapsedada lastekodust mitu last. võimalik, et seda soovis üks partneritest rohkem, kuid teine nõustus, seega pyha kokkulepe, ilus, armastus võõraste laste vastu, aga nyyd yks partner armub hoopis kellessegi teisesse. Julm? Sama ka tavaperekonnas, ja tundub kõrvalt vaatajatele, et tyhise armumise pärast purustatakse midagi pyha. Selgub, et partner polnudki nii õnnelik, lihtsalt mõned inimesed on järeleandlikumad. Mõned taas kukuvad suurest hirmust end siduma, ja pärast on väga raske enda lahti taas siduda. Eriti inimesed kes end piisavalt ei väärtusta, seoksid end kiiresti kellegi kylge. Tundub isegi, et mehed on targemad, ja ei kiirusta sellega. Kõrvalt vaatajale tundub julm selline vastutustundetus, aga kas see on nii ? Meil on eelkõige vastutustunne enda ees olla õnnelikud. Võimalik, et me oleme otsinud turvalisust armastuse asemel, või lisaks armastusele ja oleme olukorras kus puuduvad vabad valikud. Tihti on koos inimesed kes yldse koos ei peakski olema, just turvatunde, varanduse ja harjumuste tõttu. Ja yksteise vastu on huvi kadunud, sest yksteist on muudetud, enda sarnaseks..alla surutud, vangistues kaduma läinud. Jah, vabatahtlikus vangistuses, seda kyll... Ehk siis kõik on suhteline elus. Olen olnud see kelle abielu lagunes kui ka see kes armus ja armastas hoolimata kõigest. Armastus on olemas tahan öelda. Eksisteerib koos vabadusega mis ei tähenda yldse mingit esoteerilist jahu, et armukadedust ja negatiivseid tundeid nagu kurbus ja kannatused siis tundma ei peaks. Need on normaalsed, myndi teine pool, aga nendega tuleb hakkama saada. Mitte elada neid partneri peale välja jne. see ongi kasvamine. Armastusele peab avanema ainult. Nii nagu Jumalalegi mis eksisteerib meie ymber samuti. Ehk siis puhas usu kysimus. Armastus algab armumisega, kui soovite, siis lummusega teisest inimesest. Vanemana teadvustad, et räiged roosad on ees, aga jube head roosad:)) Et ikkagi, kõik armujad ja armastajad ärge kartke, avage end sellele tundele, see on ainus tee mis viib edasi kasvamisele. Ja pole vahet kas kindlasti viib see tee teid turvalisse abieluranda mis minu meelest on suurem illusion kui seda on armumine või armastus. Nautige igat hetke mis teile on antud seda tunnet tunda! Hoidke seda inimest kes selle tunde teile lõi, isegi kui ta teid kannatama paneb! Ilusat kevadet!


Egoga kaup kõige kallim - Äripäev\nEgoga kaup kõige kallim\nSulev Oll 15. jaanuar 2001, 00:00\n?Kui tavalise järelmaksuga kallineb toode aastas näiteks 8,5%, siis ego kaardiga 12%,? väitis Tallinnas tegutseva Big Elektroonika vanemmüüja Raido. AS Silikaat Mööbel arendusjuhi Kristiina Haiba tehtud arvutuste kohaselt maksab 7000-kroonine diivan aastase liisinguga ostes 7782 krooni, ego kaardiga aga 8400 krooni.\nSee, et Egoga ostes kaup aastaga 20 protsenti kallimaks läheb, reklaamides ei kajastu. Veelgi enam, Hansa Capitali turundusjuhi Agnes Maki kinnitusel maksab klient 20-protsendilist intressi laenu kahanevalt jäägilt. Paraku ei seleta see tõsiasja, kuidas 7000 kroonine asi aastaga mitte 800 vaid 1400 krooni võrra kallimaks läheb.\nEgo kaardi suur protsent peidetakse tarbija silmist kaardi lihtsa kättesaadavuse ja ühesuuruste kuumaksetega. Sellega on Hansa Liising tarbima meelitanud väiksema sissetulekuga inimesi, kellele reklaam tekitab peremehetunde (Pane ego maksma!).\nEgo tarbijat iseloomustab kaardi keskmiselt 11 000 kroonine limiit, mis tähendab, et selle omaniku kuu netosissetulek on 3000?4000 krooni. ?Ego järelmaksukaart on neile, kes armastavad mugavust ja lihtsust,? väitis Kristiina Haiba.\nLihtsad ja mugavad kasutavad lihtsat laenuvõimalust varmalt, kaardi omanikuks saab mitusada inimest päevas. Tänahommikuse seisuga oli Hansa Liisingul ego kaardi kliente 14 062 limiidiga 148,3 miljonit krooni. Lisaks kasutab üle 30 000 inimese ego järelmaksutoodet, selle portfelli kogumaht on 170 miljonit krooni.\nHansa Liisingu edu tunnistasid ka konkurendid. ?See on kliendile väga mugav,? kinnitas Ühisliisingu müügijuht Indrek Julge.\nSamas huvitub ego toodetest tarbijakaitse. ?Näeme probleemi selles, et inimesed võtavad laenu väga kergekäeliselt,? selgitas tarbijakaitseameti peaspetsialist Silvia Pail. ?Kahtleme, kas nad ikka saavad aru, kui kalliks see tegelikult läheb?.\nEgo järelmaksutoote turuletulekul külastas Pail kümmet kauplust, et saada selgust, kas tarbijale räägitakse selgeks vara kallinemine, tehakse teatavaks intressimäär. ?Ma ei saanud asja selgeks,? kinnitas Pail, keda häiris ka tõsiasi, et sõlmitavat lepingut kliendile koju tutvuda ei antud.\nKa mitmete Tallinna kaupluste müüjad kinnitasid, et ego olemusse süvenetakse vähe. ?Kardan, et kaardi tegelik sisu jääb paljudele mõistetamatuks,? rääkis Big Elektroonika vanemmüüja Raido. ?Kaarte võetakse väga kergekäeliselt?. Ka pole Raido sõnul päris selge, miks kahe- ja kolmeaastase tähtaja asemel räägitakse maksmisel 25 ja 33 kuust.\nKristiina Haiba sõnul mõjutaks suurem informeeritus oluliselt kaardi kasuks otsustamist. ?Meie kaupluse töötajatest on ego kaart vaid ühel, sedagi niisugusest poest ostmiseks, kus liisinguvõimalust pole,? kinnitas ta.\nKa mitmed küsitletud väikeärimehed kinnitasid, et egoga kaasnev protsent on nende jaoks liiga kõrge ja nad kaarti soetada ja kasutada ei kavatse.\nHansa Capitali turundusjuht Agnes Makk ei pidanud egot tarbija eksitamiseks. ?Oleme üritanud ego-järelmaksu teha lihtsaks ja arusaadavaks,? ütles ta. ?Klienti ei huvita niivõrd protsent ja selle kujunemine kui kuumakse ja see, kui kaua ta peab maksma. Samuti on kliendil lihtne planeerida oma kulutusi ajas, kuna ego kaardi kuumaksed on võrdsed?. Ego plussidena nimetas Makk veel tehingu lihtsust ja kiirust. Näiteks pole liisingu korral vaja lisatagatislepingut.\nTarbijakaitseameti peadirektori asetäitja Enn-Toivo Annuk väitel on tarbija informeerimatuse probleem üldisem kui ainult egoga seonduv. ?Tarbija ei saa ühest tõest teavet liisingu maksumuse kohta,? väitis ta. ?Vara kallinemine teeb liisinguprotsendi varjatult suuremaks?.\nÜheks niisuguseks tarbijaks on ka Aleksandr Apolinsky, kes ema vahendusel ostis Optiva Liisingut kaudu endale arvuti. ?Lepingu sõlmimisel lubati liisinguprotsendiks 12,5? rääkis Apolinsky. ?Kui hiljem kuumaksed kokku lõin, selgus, et tegelikult oli võetud 32,6 %?.\nLahknevus tekkis sellest, et Optiva Liising arvutas protsenti arvuti esialgselt maksumuselt, mitte jäägilt. ?See on tüüpiline installment loan, ? kommenteeris Eesti Kõrgema Kommertskooli õppejõud Peep Sillandi, ?USAs on see juba aastaid keelatud?.\nEndise Optiva, praeguse asemel tegutseva Sampo Liisingu osakonnajuhataja Kristjan Kivipalu ei näe probleemi nii teravana. ?Arvuti osteti peaaegu aasta tagasi,? rääkis ta. ?Protsendid olid teistsugused.?\nKivipalu sõnul olid arvutused õiged, kliendi nõusolekut nendega tõestab tema allkiri. ?Aga loomulikult võime kliendiga uuele kokkuleppele jõuda,? kinnitas Kivipalu.\nTarbijakaitseameti peaspetsialist Silvia Pail soovitas tarbijal enne kergekäeliste ostuotsustuste tegemist hoolega tutvuda pakutavate tingimustega. ?Praegu on ka niisuguseid kauplusi, kus omanikud on teinud mingi teise nimega firma ja pakuvad selle kaudu samas järelmaksuvõimalust,? valgustas Pail võimalikke ohte.


HÜVASTI, MEISTRILIIGA ⟩ Pärnu Vaprus kukkus tippseltskonnast välja - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\nHüvasti, meistriliiga ⟩ Pärnu Vaprus kukkus tippseltskonnast välja\n30. oktoober 2021, 21:07\nPärnu Vaprus kukkus tippseltskonnast välja\nPärnu Vaprus püsis meistriliigas ühe hooaja. Foto: Mailiis Ollino\nPärnu Vaprus kaotas jalgpalli meistriliigas viimase sekundi väravast 1:2 Viljandi Tulevikule ja mängib järgmisel hooajal aste madalamal ehk esiliigas.\nTabeli viimane, Vaprus läks kodusel Rannastaadionil platsile teadmisega, et võita tuleb nüüd ja kohe, kui tahetakse kõrgliigasse püsima jääma. Pärast tabeli poolitamist jäi hooaja lõpuni vaid kolm matši ja vahe eelviimasel kohal paikneva Tartu Tammekaga oli neli silma.\nEnne tänaseid lahinguid tähendas see, et 28. vooruga võiks kõik selgeks saada: kui Pärnu kaotab Viljandile ja Tammeka alistab mõni tund hiljem FC Kuressaare, oleks juba kaks vooru enne lõppu klaar, et Vaprus on järgmisel aastal esiliigas. Teatavasti kukub tabeli viimane aste madalamale ja eelviimane läheb üleminekumängudele.\nPärnakad tulid mängule vaid nelja vahetusmängijaga, sest äsja alustas viis pallurit ajateenistust. Õnneks saadi neist kaks – Enrico Veensalu ja Rocco Mõtt – tänaseks siiski appi. Kaartide tõttu pidi tähtsa lahingu vahele jätma Vapruse üks teravaimaid mehi Anton Krutogolov.\nTaavi Midenbriti hoolealused alustasid matši suurepäraselt, kui juba 37 sekundil skooris Kristen Saarts. Tipuründaja pääses Virgo Valliku heast söödust liini taha jooksma ja lõi palli külmavereliselt alla nurka. Vaprad Karud möirgasid rõõmust ja nii mõnigi lõi rusika taeva poole.\nTabamuse järel haaras initsiatiivi Viljandi, ent suvepealinlaste kaitseliin oli tasemel ja väravasuul näitas kindlat mängu äsja 17aastaseks saanud Ott Nõmm, kes suutis oma viiendas kõrgliiga matšis avapoolajal puuri puhtana hoida.\nTulevik jätkas teise poolaja alguses marulist pressingut ja see kandis 49. minutil vilja, kui Nõmm eksis väljatulekul ja usbekk Abubakir Muydinov koksas Kaimar Saagi tsenderduse peaga väravasse.\n68. minutil sahises Pärnu võrk teist korda, ent õnneks oli Saag suluseisus. Kahe järgnevagi minuti jooksul oli Viljandil mitu suurepärast võimalust juhtima minna, ent siiski püsis tablool 1:1.\nKristen Saarts (kollases) skooris juba esimesel minutil. Foto: Mailiis Ollino\n70. minutil tegi meistriliiga debüüdi kapten Magnus Villota noorem veli, 16aastane Mathias Villota, kes on osav mitmel spordialal – tänavu tuli noormees kettagolfi Euroopa meistrivõistlustel hõbemedalile. Nooremal Villotal avanes 80. minutil suurepärane võimalus Karud juhtima viia, kui Mathias pääses kuuelt meetrilt väravale kõmmutama, ent viimasel hetkel jõudis Viljandi kaitsja löögi blokeerida.\n89. minutil saadeti punase kaardiga platsilt minema Tuleviku pallur Herol Riiberg, kes ründas pärast kohtuniku vilet Uku Kõrret. Viimast karistati kollasega.\nViimasel ehk 93. minutil ei suutnud pärnakad tsenderduse järel palli korralikult klaarida ja mänguvahend maandus Viljandi kogenuima mehe ehk Saagi jalal, kes lõi täpse löögi Vapruse väravanurka – 2:1.\nKohe pärast tabamust kõlas kohtuniku lõpuvile.\n“Valus. Muud polegi,” lausus pettunud Kõrre kohtumise järel Soccernetile. Vapruse kaitsja arvates oli avapoolajal mängupilt ilus. “Olime hästi mängus sees, tekitasime ohtlikke olukordi ja kohtumine oli täitsa kontrolli all. Lõpus jäi Tulevik vähemusse ja lootsime ise siit [võidu] napsata. Aga läks nii, nagu läks.”\nNõnda läksid pärnakad nukralt koju ja avasid veebiülekande Tammeka ja Kuressaare lahinguga – kas liigast väljakukkumine on tõsiasi või antakse siinsetele veel armuaega? Kahjuks mitte. Tartu võitis 1:0 saarlasi ja libises pärnakatest seitsme punktiga eest ehk püüdmatusse kaugusse.\nNõnda mängib Pärnu aastase vahe järel taas esiliigas. Tippseltskonnas tullakse vutimurule veel kahel korral, kui 6. novembril mängitakse koduväljakul Kuressaarega ja 21. novembril Tartus sealse Tammekaga.\nMeistriliiga tabel. Foto: Kuvatõmmis