89. kiri: elu tee - Saarte Hääl\n89. kiri: elu tee\n– 25/05/2012Rubriik: Arvamus\nOlen püüdnud kaardi peal ette kujutada, millise teekonna ma päeva jooksul läbin. Nii nagu veebipõhised kaardirakendused aitavad plaanida marsruuti ühest punktist teise, tõmmates nende vahele värvilise joone, olen peas ühendanud oma käike. Ühest tänavast teise, vahepeal teed kogemuse põhjal lühemaks lõigates läbi hoovide ja parkide.\nKui selle mõttemänguga sammu võrra edasi minna, siis – huvitav, milline joonterägastik moodustuks nädalaga? Aga aastaga? Või elu jooksul? Mingid jooned oleksid kindlasti aukartustäratavalt paksud. Teised jällegi ühekordsed. Kipub ju ikkagi nii minema, et käime oma harjumuspäraseid radu pidi.\nNäiteks selgus, et üks mu kolleeg elab minu lähedal. Võrdlesime, mis teid pidi me tööle läheme. Need olid üsna erinevad. “Miks sa niipidi käid, see tee on ju pikem?”, “Miks sa neid tänavaid kasutad, need on ju hoopis mürarikkamad?” Mõlemad oleme juba aastaid kasutanud just OMA marsruuti, olles veendunud selle headuses. Ometi, kuulates teineteise põhjendusi, tõdesime: võib-olla tasub tõesti ükskord proovida ka teist rada, kas või lihtsalt proovimise pärast.\nSest tegelikult on tunne, et üks tee on pikem ja teine lühem, mõnigi kord kinni inimese peas. Kui sama rada kaardil ära mõõta, selgub, et vahemaas vahet polegi. Samas saaks ehk erinevaid marsruute kasutades näha midagi uut. Tõsta oma teadlikkust kohast, kus elad.\nKäisin hiljuti oma Tallinna-kodukandis ekskursioonil. Selle korraldasid tublid muinsuskaitsjad, et jutustada huvilistele stalinistlikust arhitektuurist. Kokkutulnud seltskonnast olin üks nooremaid. Mis iseenesest tegi ekskursiooni veel põnevamaks, sest vanematel prouadel oli neist majadest, mis asjatundjad näitamiseks valisid, rääkida oma lugusid.\nNagu pikk sajajalgne liikusime ühest tänavast teise, põigates lahtistesse hoovidesse. Seekord nägin majade küljes detaile, mida ma varem polnud märganud. Seisatasin kohtades, kust olin varem kiirelt mööda vuhkinud. See kõik oli äärmiselt põnev ja silmaringi avardav. Minu selle päeva “mõtteline kaart” oleks välja näinud hoopis teistsugune, kui näiteks eelmise päeva oma.\nOlen mõelnud, et võiksin pärast tööd teha jalutuskäike nendesse kantidesse, kuhu on olnud vähe asja. Esiteks oleks see ju tervisele hea – liikumine kulub marjaks. Teiseks just sellepärast, et tunda paremini paika, kus elan. Pärast tööd jalutama minnes pole ju taga seda “kiiret”, mis peas vasardades suunab valima muudkui sama teed.\nOma näite najal tunnen, et väärtustan rohkem seda ümbrust, millega argiselt kokku puutun. Võimalikud muutused selles lähevad mulle rohkem korda. Ning kui inimesed oma elukeskkonnast hoolivad, siis püüavad nad seda ka hoida. Nad hoiavad rohkem kokku.\nPikkadel soojadel suveõhtutel on mõnus täiendada oma mõttelist kaarti, tõmmata sinna uusi jooni või värskendada olemasolevaid. Eesti on pisike ja armas, aga teda saab veel pisemaks ja kodusemaks kõndida.


Saksa keel edasijõudnutele - Põlvamaa Rahvaülikool\n6.oktoober – 22.detsember 2020, koolitus toimub iga nädala teisipäeva õhtul,\nkestus 19:00 – 20:30.\nSaksa keel edasijõudnutele.\nEuroopa keeleõppe raamdokument:õppimine, õpetamine ja hindamine.\noskab koostada lihtsat seostatud teksti või kirja tuttaval või huvi pakkuval teemal, oskab kirjeldada oma kogemusi ja muljeid.\nMina ise ja minu pere.\nPostiteenused, pangateenused, poed ja kaubanduskeskused, juuksur jne. Kõneetikett teenindusasutustes. Info asukoha, lahtiolekuaegade, teenuse liikide ja hindade kohta. Võrdlemine. Juhendite, reklaamide põhisisu mõistmine. Pretensioon.\nKohvikud, restoranid jm toitlustusasutused. Laua reserveerimine, menüü mõistmine, tellimine. Toitumisharjumused. Kombed söögilauas ja kõneetikett. Toitlustuskohtade reklaamide mõistmine. Erivajadused.\nKeskkond, ilm ja loodus.\nIseseisvad ülesanded koolituse jooksul koduseks lahendamiseks, sõnavara õppimine, praktiseerimine keelekeskkonnas.\nÕpingute lõpetamise eelduseks on osalemine 75% kontakttundides.\nKursuse lõpus tuleb sooritada koolitusfirma sisene B1 taseme lõputest/eksam, mis hõlmab kirjutamist, kuulamist, lugemist ja rääkimist vastavalt läbitud teemadele.\nKuulamine – saab aru küsimustest ja kuuldud info, raadio- ning telesaadete põhissisust.\nTunnistus väljastatakse kui õpingute lõpetamise nõuded on täidetud st, et õppija on osalenud vähemalt 75% kontakttundides ja sooritanud lõputesti. Tunnistusel on kirjas läbitud kursuse nimetus, kursuse maht e. tundide arv, kursuse toimumise aeg, MTÜ Põlvamaa Rahvaülikool registrikood. Tunnistus on allkirjastatud kursuse läbi viinud õpetaja ja koolituskeskuse juhataja poolt.\nTõend väljastatakse, kui õpitulemusi ei saavutatud ( lõputesti ei sooritatud), kuid õppija võttis osa õppetööst. Tõend väljastatakse vastavalt osaletud kontakttundide arvule, kuid mitte juhul, kui õppija osales vähem kui pooltes tundides. Tõendi allkirjastab koolituskeskuse juhataja.\nSaksa keele kursust edasijõudnutele läbiviiv õpetaja Maive Zolgo omab kõik õpetaja kvalifikatsiooni ja täiskasvanutele saksa keele õpetamise pikaajalist kogemust.\nÕpikeskkond: MTÜ Põlvamaa Rahvaülikool viib läbi koolitusi õpperuumides, mis vastavad õppetööks vajaminevate ning tuleohutuse ja tervisekaitse nõuetele ning arvestades õppijate vajadusi ning heaolu. Ruumid on varustatud tänapäevase esitlustehnikaga (projektor, arvuti jne) ja tahvliga. Ruumid on avarad, õhutatud ning igas ruumis on desinfitseerimisvahendid kätele. Soovi korral tagatakse 2 + 2 mööbli paigutus.


Endine kaubamaja pikaaegne juhataja tähistas juubelit - meiemaa.ee\nEndine kaubamaja pikaaegne juhataja tähistas juubelit\nJuubilar koos oma lastelastega. Eesreas Karolin ja Palmi, tagareas Sandra, Kerli ja Romet. FOTO: erakogu\nTarkusepäeval oma 75. sünnipäeva tähistanud Palmi Terase ainus töövaldkond on olnud kaubandus. Kaubamaja direktoriks jõudmiseni tuli läbida mitmeid ameteid, mis pakkusid väga erinevaid väljakutseid. Ligi poolsada aastat kestnud kaubanduspõllu kündmine on olnud Palmi elutöö.\n„1963. aasta kevadel lõpetasin kaubandustehnikumi ja mind suunati tööle Saaremaale. Kolm nädalat olin kooperatiivi universaalkaupluses müüja ja alates 1. aprillist kaubabaasis kultuurikaupade lao kaubatundja. Minu ülesandeks oli tellida ja komplekteerida kaubavalik mänguasjadest kuni jahipüsside ja laskemoonani. Laost käisid kaupa tellimas rajooni kooperatiivide, mida oli viis – Muhu, Orissaare, Leisi, Kihelkonna ja Kingissepa –, kaupluste juhatajad.\n1968. aastal, kui kaubamaja hakkas valmis saama ja selle direktor Augustin Maripuu asus meeskonda komplekteerima, pakkus ta minule hinnaökonomisti kohta. Kõikidel kaupadel olid üle liidu ühtsed hinnad ja need olid fikseeritud venekeelsetes hinnakirjades. Minu ülesandeks oli kontrollida, kas müügile tulevate kaupade hinnad vastavad hinnakirjas märgitule,” rääkis Palmi Teras.\nSelline igav töö kestis neli aastat. Pärast Tartu ülikooli lõpetamist tuli uus ametikoht – osakonnajuhataja. Osakonnajuhatajaid oli Palmi sõnul neli, kelle alluvuses 16 sektsiooni. Töötajaid oli tippajal 137. Kaubamaja ehitus võttis aga nii palju aega, et kui see valmis sai, mahtusid sinna ainult pooled linnas laiali asunud kauplused. Oma endisele pinnale jäid mööbli- ja majatarvetekauplus, lastekaubad jt.\nKui 1977. aasta lõpus lahkus igavikuradadele kaubamaja lugupeetud direktor Maripuu, asus tema tööd edasi viima Peeter Kilumets. Tema asetäitjaks ja paremaks käeks sai Palmi Teras. Seda aega oli kaheksa aastat.\n„Ühel õhtul, kui tähistati kahe töötaja väärikat juubelit, kutsus Kilumets mind kõrvale ja ütles, et teda kutsuti välja ja ta peab kaubamajast lahkuma ning vastu võtma tööstuskombinaadi Varma direktori koha. Nii toimuski vangerdus ja minust sai kaubamaja direktor. See oli 1985. aastal,“ meenutas Palmi.\n„Meil oli väga hea kollektiiv. Personali valikul olid eelistatud erialase kooli lõpetanud ja vähemalt keskharidusega kandidaadid. Kaader oli väga püsiv. Kaubandustöö ei seisnenud siis ega ka nüüd ainult kaupade müümises. Moskvast tuli Tallinna ETKVL-i kaudu täitmiseks mitmesuguseid plaane: käibeplaan, kasumiplaan, liikmete värbamise plaan jne.\nTähtsaim oli muidugi käibeplaani täitmine, sellest olenes ka töötajate töötasu. Plaani ületamisel võis saada preemiat, mis ulatus kuni 40% põhipalgast. Plaani täitmiseks tuli vahel välja mõelda müügikampaaniaid. Tean, et see tekitas paljudes töötajates pahameelt, kui kuulutasime vabal päeval välja toodete suur- või näitusmüügi. Palju huvitavam oli see, kui laadisime kaubad furgoonautole ja sõitsime mööda kolhoosikeskusi, et kaup inimestele lähemale viia. Kalossidele ja flanellsärkidele lisaks võtsime kaasa ka pühapäevast kaupa – Tšehhi botikuid, kilemantleid, trikotaaždžempreid...”\nPalmi meenutas, et ühed oodatumad sündmused olid Kuressaare lossi hoovis korraldatud laadad, mille omaette vaatamisväärsuseks olnud laadarongkäik, mis meelitas tänavatele inimmurru, kes siis koos rongkäiguga laadaplatsile liikus.\nKaubamaja korraldas käibe suurendamiseks laada isegi Moskvas, see oli nutikas ja julge ettevõtmine. „See oli detsembri lõpus ja aastalõpu laada nime all. Esimest korda tegime seda koos Võru tarbijate kooperatiiviga ETKVL koordineerimisel. Võrukate ülesanne oli kindlustada toidukaupade sortiment ja osa tööstuskaubast, meie läksime teele ainult tööstuskaubaga. Kaubamaja müüjatest ei jagunud, võtsin kaubabaasist noorikuid juurde. Seal tutvusid moskvalased esimest korda õnneloosiga, kus kõik loosid võidavad. Pileti järjekord oli ilmatu suur, kõik osteti jäägitult ära.“\nAjuvaba numeratsioon ja muud nipid\n„Nii nagu plaanid, kinnitati meile ka fondid, mille ulatuses meid aasta jooksul kaubaga kindlustati. Kaubapuudus oli suur ja importkaup, eriti jalatsid, tekitas rüselust. Järjekorrad tõid tihti pahanduse majja. Kunstlikult suurendas kaubapuudust asjaolu, et tooteid tarniti kastides keskmise numeratsiooni alusel, mis oli välja töötatud üle liidu. Aga eestlased vajasid ju suuremaid päevasärke ja jalatseid. Sellest tulenevalt oli pidev puudus suurematest suurustest, kui samal ajal väikesed numbrid seisid…”\nSel ajal oli igas valdkonnas kasutusel mõiste „käsi peseb kätt”. Ka kaubamaja juhatajal tuli seda kasutada kaubasortimendi rikastamiseks. „Oma vabariigis toodetava kauba saime otse vabrikutest, kuid teiste liiduvabariikide ja importkaup liikus läbi ETKVL kaubabaasi. Kaubavaliku rikastamiseks läksime külla riiklikele baasidele – majatarvete-, rõiva- ja kultuurikaupade hulgibaasidesse, mis olid Eesti suuremates linnades asuva riikliku kaubandusvõrgu varustajad. Neil ei olnud kohustust meile kaupa anda, sinna tuli minna väikese meeleheaga. Vahel oli selleks kilukarp, aga eriti hinnatud oli Borodino leib. Edaspidi laiendasime haaret ka Läti poole ja kaugemale. Seda „sulani” välja. Huvitavad ajad olid.”\nPere loomisest ja pensionipõlvest\nKui Palmi tehnikumi lõpetas, oli tema kindel soov jätkata õpinguid. Et astuda Tartu ülikooli, otsustas ta ainete kordamiseks minna õhtukooli. Seal tekkis silmside ühe tagareas istuva noormehega, kelleks oli Ain Teras. „See oli juhus, mis meid kokku viis. Möödunud aastal tähistasime oma kuldpulmi,“ lausus Palmi.\n„Perre sündis kaks last: tütar Ruth, kes on minu töö jätkaja, ja poeg Rain, kes on ametis ehitusvaldkonnas. Mõlemad on tublid, ka selle poolest, et meil on neli toredat lapselast – Kerli, Sandra, Romet ja Karolin.“\nKui Palmi 2006. aastal väljateenitud puhkusel jäi, oli abikaasa Ain, autoinspektsiooni kauaaegne ülem ja hilisem teede järelevalve spetsialist, parajasti puhkusel. Kuna nii meeldiv oli kahekesi kodus olla, otsustas ka tema töösuhte lõpetada.\nEsimeseks ettevõtmiseks oli siis koduaia ümberkujundamine. Sellega seoses on Palmil aga eriline lugu. Tema aiandusanne ilmnes kaubamajaesise kitsa ja pika lillepeenra kujundamisel. Üks kaubamaja müüjatest kommenteerinud, et see lillepeenar on kui surnuaed: kevadel võõrasemad ja hiljem begooniad. Palmi ei tahtnud seda teist korda enam kuulda, nuputas veidi ja valmis kavand, mille teostas Varje Trei. Sellest saadi üllatusena linnavalitsuse tunnustas kui „ettevõtte parim haljastus“.\n“Pisik jäi külge ja järgmisena sai koduaed uue näo, mida on tunnustatud nii linna, maakonna kui ka peaminister Ansipi tänukirjaga.\nTalvekuud möödusid teise suure ja põneva hobi, sugupuude koostamisega. See oli ulatuslik ja aeganõudev ettevõtmine. See on teine jälg, mis minust kord maha jääb.”


Kui hunti kardad, pole mõtet metsa minna\nKui hunti kardad, pole mõtet metsa minna (3)\nKäes on aeg, kus metsad hakkavad pakkuma kõike seda, mida loodus inimestele iidsetest aegadest andnud on. Seega muutuvad metsad rahvarohkemaks, aga samas on olemas ka ohud, millele tänases loos tähelepanu juhin.\nKui lugu on kellegi jaoks igav ja juba tuntud tõdesid kordav, siis ärgu pahandagu ja võtku endale lugemiseks mõni teine lehelugu. Ütlen kohe ka ära, et tõenäosus pealkirjas mainitud hundiga meie metsades liikudes kokku puutuda on null.\nMetsaelanikke on meil küllaga\nSamas sebib meie metsades teisi ulukeid ja julgen väita, et ükski neist pole seenelisele-marjulisele ohtlik. Kui ollakse metsas vaikselt, võib juhtuda, et kusagil piilub põder, hirv või metskits. Eriti uudishimulikud on vasikad-talled. Ega nad kipugi kohe ära jooksma ja kui end varjus hoida, võib nende jälgimisest toreda elamuse saada. Ka rebasekutsikad on väga uudishimulikud. Kährik on erilise käitumisega, inimest märgates võib ta järsku end maha visata ja surnut teeselda. Kohata võib ka mäkra.\nMetsseaperet päeval kohata on ebatõenäoline, sest nad elavad tihnikutes, kuhu üldjuhul seenelisel-marjulisel asja pole. Aga kui õhtutundidel metsas viibida, võivad nad liikvel olla, sest metssiga on öise eluviisiga. Siga on pelglik, juba inimese lõhn on talle sama hirmutav kui püssipauk. Kuuldes metssiga häälitsemas, pole karta vaja. Emis on mingit ohtu märganud ja kutsub oma peret, et koos põgeneda.\nSamas võivad käratseda omavahel ka põrsad, nad ju ikkagi lapsed alles! Kui aga tõesti nähakse metsas üksikut põrsast, on mõttekas temast eemale hoida. Mistahes looma metsast koju tassida ei tohi, juuli keskpaigaks on väiksemadki nii iseseisvad, et saavad hakkama ka siis, kui emaga midagi juhtunud on. Kui leitakse abitu loom, tuleb sellest teada anda keskkonnainspektsiooni valvetelefonil 1313 või päästeteenistusse telefonil 112 ja ise loomast eemalduda.\nVarustus olgu õige\nMetsa minnes soovitan kasutada võimalikult erksavärvilist riietust. Parim on punane või oranž. Jahitarvete poes on saadaval neoonvärvi vestid, need on parimad. Jalatsid olgu vastavad, “plätud” metsa ei sobi. Ka sambla ja rohu sees keeb vilgas elu ja mõnele pisielukale kogemata peale astudes võib ebameeldiva üllatuse osaliseks saada.\nSiiski on meie kõige kardetum ohustaja – rästik – täpselt sama pelglik kui teisedki metsaasukad, teda märgates on targem rahulikult ära minna.\nMis peaks veel kaasa olema? Täislaetud akuga mobiiltelefon, veepudel, hea on, kui kompass, veel parem GPS.\nSügavas metsas olles võib juhtuda, et mobiililevi puudub, aga siiski võib ühenduse saada, kui ronida mõne kõrgema puu otsa. Selge ilmaga on kasulik jälgida ka seda, millises suunas päikese suhtes metsa mindi. Või kust kandist tuul puhub. Ka sellest on eksimise korral abi, sest tagasi tuleb tulla vastupidises suunas, kui just metsas pikki tunde ei veedeta.\nKindlasti tuleb hoida end üksteise kuuldekaugusel ja vahetevahel hõigata. Kui hääled juba liiga kaugele jäävad, tuleb kõik korraks kokku kutsuda. Tundmatusse metsa ei tohiks minna liiga hilistel tundidel, sest pimeduses ekslemine on kõige halvem variant.\nJälgida tuleb ka maaomanike näpunäiteid, kui need kusagil siltide näol olemas on. Riigimetsas võib igaüks liikuda vabalt. Kõige parem on, kui metsa minnes ei oleks kaasas tikke ega muid tuletegemisvahendeid, need võivad koos sigarettidega jääda maha. Metsa ei tohi aga meist peale jalajälgede mitte midagi muud maha jääda. Korjata võib vaid neid metsaande, mida tuntakse ja teatakse.\nSoovin kõigile mõnusat metsas viibimist ja turvalist kojujõudmist!\n(Vaadatud 77 korda, sh täna 1)\nLisatud: 17.07.2009 / 16:21\nsiis hakkab sind 20 metssiga taga ajama,nagu mind.\nLisatud: 17.07.2009 / 18:30\nkui sul 20 siga järgi jooksis, siis pidi küll puhtast leivast ja täiesti seedimata kaka püksis olema\nLisatud: 17.07.2009 / 09:20\nHea ja ajakohane artikkel.\nTõesta, et sa pole robot 5 − = 0\nlaenu pakkumine rahastamist vajavatele isikutele .\nlaenu pakkumine rahastamist vajavatele isikutele . Tere daamid ja härrad Teie jaoks, kes vajavad oma projektide elluviimiseks rahalist abi, oma…[Vaata]\nMüüa Saaremaa vallas Kaarmise külas maatulundusmaa. Kat.tunns 71401:001:0093 4,18 ha Kuressaarest 12km kaugusel, lähedal bussipeatus ja Kaarmise järv 200m kaugusel.…[Vaata]\nMüüa Saaremaa vallas Kaarmise külas tootmismaa koos veiselaudaga. Elekter ja vesi olemas. Kat.tunnus 34801:002:0180 12645 m2[Vaata]\nMüüa maatükk Saaremaa vallas Kaarmise külas. 34801:002:0179 7401 m2[Vaata]\nVolkswagen Lupo College 1.0 37kW\nAuto on olnud ühe korraliku tütarlapse käes 6 aastat, mille jooksul on autot hooldatud korrapäraselt ja ametlikus teenindussalongis. Siin seal…[Vaata]\nM:Audi A6 2002a bensiin\nMüüa Audi A6 2,4 v6 2002a automaat bensiin.Hiljuti vahetatud kettad,klotsid,süütepoolid,juhtmed jne.Ülevaatuse läbis puhtalt.Tehniliselt ja väliselt korralik auto,aga linnasõidul midagi müdistab:-),maanteesõidul…[Vaata]\nLinlased aitasid tabada gastrollinud rattavarga (6)\nVald toetaks kromosoomiuuringuid ja keemiaravi (6)\nLiinibuss hakkab peatuma Kudjape kalmistu uues osas (2)\nSaaremaa suurim sooduskelmus jõuab kohtusse (18)\nAastapäeva balli osalemistasu tekitab õpilastes küsimusi (10)\nVald plaanib Antarktika avastamise aastapäeva väärikalt tähistada (7)


Eesti U18 naiskond alustas turniiri suure võiduga Rootsi üle\nEesti noortekoondistest astus järgmisena väljakule U18 naiskond. Mängu algusest peale kontrollinud eestlannad võitsid kohtumise tulemusega 72:54.\nEesti neiud said oma mängumootori kohe tööle, kui minutiga oldi Ege-Ly Viirmaa ja Kadri Uiga tabamustest 6:0 ees. Samuti õnnestus Eesti tütarlastel edukalt kaitsemäng ning igale Rootsi korvile vastati mitme tabamusega. Veerandi viimastel minutitel ei lastud rootslannadel enam korve saada ning 8:0 spurt tõi tabloole Eesti 22:9 edunumbrid. Teisel neljandikul jätkas Eesti tugevat mängu ning nelja minutiga oli eduseis 33:9. Seejärel üritasid Rootsi neiud vahet vähendada, kuid 13 punktist neid lähemale ei lastud. Poolaja lõpetas Siiri Kliimsoni tabatud vabavise ning puhkusele mingi seisult 41:25.\nPuhkuselt naasid veidi paremini Rootsi tüdrukud, kel õnnestus eestlannadele lähemale liikuda ning veel neli pool minutit enne kolmanda veerandaja lõppu oli Eesti edu kahanenud üheksale punktile, tablool 46:37. Selline vahe püsis mõned minutid, kuni Kadri Uiga täpsed tabamused Eesti juhtpositsiooni kindlustasid. Viimasele neljandikule vastu minnes oli Eesti ees 58:43. Lõpuveerandiga Eesti neiud ei vääratanud ning Rootsi eakaaslaste üle võeti 72:54 võit.\nEesti naiskonna suurim punktitooja oli 17 punktiga Arina Vlasenko, topeltduubliga sai naiskonnas hakkama Kadri Uiga, kelle arvele kogunes 16 punkti ning 12 lauapalli. Rootsi resultatiivseimad olid kumbki 9 punkti toonud Fanny Paulin ja Danielsson Vendela. Eesti U18 neiud peavad järgmise kohtumise homme kell 17:30 Soome U18 naiskonnaga.


Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside, Frankfurt, Saksamaa – võrdle pakkumisi\nSuurepärane1 907 arvustuse põhjal\nParimad pakkumised: Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside\nFlemings Hotel Frankfurt Main - Riverside: arvustused\nHotelli Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside kohta\nFlemings Hotel Frankfurt Main - Riverside: mugavused\nFlemings Hotel Frankfurt Main - Riverside fotodel\nKus Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside asub\nFlemings Hotel Frankfurt Main - Riverside – broneerimise KKK\nKui kaugel on Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside lähimast lennujaamast (Frankfurt)?\nLennujaama Frankfurt ja hotelli Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside vaheline kaugus on 12,4 km ning eeldatav sõiduaeg umbes 15min. Sõiduks kuluv aeg võib varieeruda sõltuvalt kellaajast ning piirkonna liiklustrendidest.\nMis on külastajate jaoks parim viis lennujaamast Frankfurt hotelli Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside minemiseks?\nKas Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside on lemmikloomasõbralik?\nFlemings Hotel Frankfurt Main - Riverside on lemmikloomasõbralik. Hotellis Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside peatudes võid oma lemmiklooma kaasa võtta.\nMis on hotelli Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside telefoninumber?\nKui sul on küsimusi seoses hotelliga Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside ja oma broneeringuga, pöördu otse vastuvõtulaua poole numbril +49 69 219 300.\nKas hotellis Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside on WiFi?\nJah, Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside pakub oma külastajatele WiFit.\nKas Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside pakub külastajatele kohapeal jõusaali või fitness-keskust?\nHotellis Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside on kohapeal jõusaal. Jõusaaliala on avatud vaid hotellikülastajatele ning lahtiolekuajad ja reeglid võivad erinevates hotellides oluliselt erineda. Küsimuste korral on soovitatav vastuvõtulaua töötajate poole pöörduda.\nMis ajal tuleb hotellist Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside lahkuda?\nLahkumine peaks toimuma enne kella 12:00. Hotelli Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside saabumisel peaksid külastajad valima oma saabumispäeval kellaaja pärast 14:00.\nKas hotellis Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside on restoran?\nJah, hotellis Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside, Frankfurt, Saksamaa on kohapeal restoran. Kui sind huvitavad pigem joogid kui söömine, siis kohapeal on ka baar.\nKas Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside pakub pesupesemisteenust?\nFlemings Hotel Frankfurt Main - Riverside pakub pesupesemisteenust, mida külastajad kasutada saavad. Külastajad saavad kasutada ka triikimisvarustust.\nKui kaugel on Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside huviväärsusest Hauptwache?\nPopulaarne Hauptwache asub hotellist Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside vaid 1,7 km kaugusel.\nKui kaugel on Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside linna Frankfurt keskusest?\nFlemings Hotel Frankfurt Main - Riverside on 1,0 km kaugusel piirkonna Sachsenhausen-Nord (Frankfurt) keskusest. Kaalu huviväärsuse Commerzbank-Arena külastamist – see on populaarne paik ning sinna pääseb hotellist Flemings Hotel Frankfurt Main - Riverside lihtsasti ja erinevate transpordiviisidega.


👨 Rasedus ja sünnitus Expert vastused teie küsimustele 👩 - RASEDUS JA SüNNITUS - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nMagazine - Elu Täissuuruses RASEDUS JA SüNNITUS 2020 Rasedus ja sünnitus Expert vastused teie küsimustele\nIga nädal Mother & Baby'is tutvustame teile kolmapäeva õhtusöögiklubi - võimalust saada tippteadlaselt suurepäraseid nõuandeid lastekasvatuse küsimuste kohta.\nSel nädalal oli raseduse ja sünnituse ekspert Cheryl MacDonald teie küsimustele vastamiseks valmis.\nCheryl on raseduse ja perinataalse jooga kaubamärgi asutaja, YogaBellies ja kvalifitseeritud hüpnoobirstide praktik. Ta loonud ka Birth ROCKSi loodusliku sünnitusprogrammi ja sama nimega väga tunnustatud raamatu.\nCheryl on koolitanud loomuliku sünnitusega haridustöötajaid kogu Euroopas Birth ROCKSi programmides ja tema kursus on osutunud äärmiselt populaarseks meie ja meie partnerite üle kogu Suurbritannia vahel, kaasa arvatud suurepärane Kimberley Walsh. Kui te vestlusega jätsite, siin on see, mis juhtus ...Kas ma saan teha joogat beebiga koos kahe erineva vanusega lapsega? Üks on neli kuud vana ja teine on kaks aastat vana. Võite võitluses leida ühe klassi, mis sobib nii liikuvate kui mitteseotud liikuvate beebide jaoks, kuid võite kindlasti koos nendega nii kodus töötada. Oluline on meeles pidada, et väikelastel on ruum teie jooga matt. Laske neil oma loovust väljendada ja jälgida nende käiku. Selles vanuses ei ole tegemist võrdõiguslikkusega, see on lõbus ja positiivne ja tervislik lähenemine elule. LUGEGE: JOGA VÕIB OLEMA SÄILITADA RASKE NAINE JA UUED MEIE STRESSID TASUTA Kui teil on vanem laps, saavad nad isegi aidata uue beebi väikese keha manipuleerimist õrna lapse joogapositsiooni. See on suurepärane kogemuste kogumise kogemus kogu pere jaoks ja võite isegi vajutada päikesekaitset või kahte!Ma tahan nüüd jooga tagasi saada, mu laps on kolm kuud vana. Kas ta on mulle liiga klassiga liiga noor?YogaBellies'il on imikuid klassis täiesti teretulnud! Paljud postnataalsed klassid on lihtsalt "beebi joogad" või lihtsalt "ema postnataalne jooga". Parimad klassid võimaldavad meil täielikult integreerida beebid oma joogatraditsioonide juurde, nagu nad oma elus toimivad. Meie klassides on meil õrna, kuid tugeva postnataalse jooga kombinatsioon emale, aga ka beebi jooga jaoks. Soovitame meile oodata kuus kuni kaheksa nädalat pärast tupe sünnitust ja kaheksa kuni kümme nädalat pärast C-sektsiooni. Jällegi veenduge, et töötaksite kvalifitseeritud postnataalse jooga õpetajaga, sest vale harjutus võib olla vastupidine!Olen 28-nädalane rasedus minu esimese beebi ja kuulnud palju häid asju hypnobirthing. Mul on kiusatus seda teha, kuid tahan teada, kas ma olen raseduse ajal liiga kaugel?28 nädala tagant annab teile palju aega, et valmistuda sünniks hüpnobirthingiga. Seal on palju kursusi, kus pakutakse hüpnobirthingi, Birth ROCKS-il määratletakse, kas olete hüpnoosile vastuvõtlik, enne kui soovitame seda teile. Sünnipäev hüpnoos on fantastiline, kuid see ei ole tõhus ja ei tööta kõigile. Teie isikliku toimetuleku stiili kindlaksmääramisel suudab teie sünnitusjuht teile teatada, millised mugavustehnikad sobivad kõige paremini sündimise ajal, mis võivad või ei pruugi hõlmata hüpnoobirhingut.LUGEGE: 7 ETTEVALMISTAMISE TÖÖKOGEMISE sammuMa pean maksma 2. detsembril (esimene laps) C-sektsiooni eest ja mul pole aimugi, mida võite armistuda või taastuda. Ma ei ole leidnud oma sünnitusabi kasulikuks ja unusta küsima ämmaemandat. Mul pole ka aimugi, mida võtta koos haiglas kotis või kui kaua ma olen tõenäoliselt sisse. Kas teil on nõuandeid?Kõige olulisem mõtleb C-sektsiooni meelde jätta, et see ei tähenda, et teie sünd on traumaatiline. Teil on ikka veel ilusa sündi teie ja teie lapse jaoks. See hõlmab tõsist kõhuõõneoperatsiooni, nii et seal on taastumisaeg. Teil on piiratud liikumisvabadus, mis võib mõjutada teie suutlikkust sööta mugavalt ja teha igapäevaseid asju, nagu sõita, kuid teie ämmaemandad peaksid olema võimelised seda nõu andma.Te jääte haiglasse üldiselt kahe kuni nelja päevani, kuni nädal pärast C-sektsiooni, sõltuvalt üksikute asjaoludest. Tõenäoliselt tekib ebamugavustunne kõhus ja peaks võimaluse korral jääma ja võtma abi. Treeningu tagasipöördumisel ja vähemalt kuus kuud vältige istutamist või sarnast käitumist. Töötage perinataalse jooga õpetajaga, kasutades hingetõmmet, et hõlbustada kõhupiirkondade taastamist õrnalt.Lihtsalt mõtlesin, kas sa võiksid seletada jooga eeliseid raseduse ajal, välja arvatud pidama sobivaks?Jooga on fantastiline raseduse ajal, sest see hõlmab õrnalt liikumist ja venitamist pranayama (joogiline hingamine) ja omaana (sügava lõõgastusega) - kõik asjad, mida vajavad rasedad emme!Mul on olnud kaks traumaatilist sündi ja nüüd olen oma kolmanda lapsega rase (planeerimata, kuid väga õnnelik). Kas soovite, et C-sektsioon oleks teie arvates lihtsam? Ma olen ainult neli kuud rase, aga juba hirmutasin sünnitust, kuna mul oli kaks sellist halba kogemust.Olen töötanud paljude naistega, kellel on järgnenud traumaatilised sünnid ja seejärel on sündinud suurepärane sünnitustunnetus. Ma arvan, et oleks hea mõte töötada koos lapsevanema või doulaga, et teie hirmud koos töötada. Vaadake mis tahes erilisi asjaolusid, mis tekkisid esimesel kahel sünnil, ja uurige, kas on midagi, mis näitab, et see juhtub uuesti, või kas teil on võimalik ette valmistada positiivsema tulemuse?\nMa ei arva, et peaksite otsima C-sektsiooni kohe, sellised meetodid nagu sügav lõõgastus ja enesekriipsus võivad olla fantastilised, et aidata teil positiivsemalt sündimustesse jõuda ja leida võimalusi takistuste kõrvaldamiseks. Kui sünnitus tekitab C-sektsiooni, siis on see ka korras, on oluline, et teie ja laps oleksid füüsiliselt ja vaimselt hästi.Kas on veel kasu raseduse jooga tegemiseks, kui teil on C-sektsioon?Raseduse ajal ei ole jooga mõeldud ainult loodusliku sündimise planeerimiseks, kui teil on C-sektsioon, siis võib see ikkagi aidata teil lõõgastuda ja kasutada klassis levinud hingamistehnikat. Lõõgastusvõime aitab teil ette valmistada operatsiooni ja asana (jooga füüsilised aspektid) aitab teil luua tugevust ja vastupidavust ning on parem raseduse ja sünnituse igakülgne kogemus.Kas teil on soovitusi selle kohta, kuidas valmistada oma abikaasa sünnituseks ja toetada mind kõige paremini?Jah, ma arvan, et kui isa hakkab sündima (ja see on aus arutelu, peaksite olema), siis peab ta olema teie sünni partner ja advokaat. See on tema ülesanne, mis võimaldab teil sünnist täielikult süveneda ja häälestada sellega, mis toimub. Kui te töötate sünnitust juhendajaga, õpetavad nad isad tehnikat, näiteks massaaži, ja annavad neile sünni hüpnoosipõhiseid skripte, mida teiega (sõltuvalt teie toimetulemisstiilis) kasutatakse, et nad saaksid aktiivselt teie sünnituse ajal mugavalt kaasa aidata. Isa sattub liiga sageli nurka ja vasakule tundub kasutu. LUGEGE LÄBIVAINETE KASUTAMISEKS - SÜNNIPÄEVADE VALMISTAMINE Kas soovid vältida pisaraid sünnituse ajal palun?Enne sünnitamist on palju asju, mida saab teha sünnituseelse piirkonna valmistamiseks. Proovige perimees-massaaži, et tupe kude tooniks enne sünnitust, see muudab selle elastsemaks ja aitab pingutamist pärast sünnist tagasi asetada, mitte rebenemist. Vältige lapse surumist, kui ka laps kroonib. Minu klassides õpetan harilikku hingetõmmet, mis tõhusalt keskendab sünnist allapoole, et aidata lapsel pigem pigistama, mitte surudes, mis mitte ainult tõstab ema üles ja kasutab energiat, vaid võib põhjustada liigset survet hingetõvele, mis põhjustab pisaraid.\nEelmine Artikkel Terved hilisõhtused suupisted isiklikud treenerid söövad\nJärgmine Artikkel Seitse parimatest Euroopa rattamatkadest kõigi võimete jaoks


Miks pole piisavalt õhku, kui hingamine ja haigutamine algab - Apaatia 2021\nSageli on seisund, kui soovite sügavalt sisse hingata, kuid millegipärast midagi seda võimalust piirab, see tekitab inimeses ärevust, paanikat ja raskendab seisundit veelgi. Miks on võimatu täis hingata? See on üsna tavaline ja seda ei põhjusta alati haigus..\nInimestel on kolm hingamisrütmi: automaatne (eipnea), pindmine (hüpopnoe) ja sügav (hüperpnoe). Füsioloogiliselt on need kolm hingamistüüpi tingitud asjaolust, et kopsude täielik täitmine (täielik sissehingamine, sügav sissehingamine) on kehale vajalik ainult juhul, kui kehas ja eriti ajus on hapnikupuudus, mis reguleerib meie hingamist. Aju on vere hapnikuga küllastumise kvantitatiivne kontrollija. Kui hapniku tase veres väheneb, saadab aju signaali ja inimene hingab refleksiivselt sügavalt sisse.\nRahulikus olekus hingab inimene automaatselt ja ühe automaatse hingetõmbega satub kopsudesse umbes 400–500 ml õhku - sellest mahust piisab kõigi kehasüsteemide sujuvaks toimimiseks. Sügava hingeõhuga satub kopsudesse kuni 2000 ml õhku. Ja pinnapealse hingamise korral pääseb kopsudesse vähem kui 400 ml õhku.\nKõik hingamisrütmid on otseselt seotud hingamiskiirusega (sissehingamise sagedus) ning rindkere ja diafragma lihase lihaskorseti tööga (rindkere hingamine ja diafragma hingamine). Lisaks kesknärvisüsteemile saab terve inimene ise oma hingamist reguleerida ja teatud tingimustel suudab muuta hingamisrežiime või hingamisharjumusi (rindkere ja diafragma).\nMeestel ja imikutel domineerib diafragma hingamine. Naistel on rindkere hingamine mugavam või segamini. See on tingitud naisorganismi anatoomia ja füsioloogia eripäradest, kui raseduse ajal ei saa diafragma abil kuidagi hingata ja keha on eelnevalt välja arendanud naise võime tahtmatult “rinnaga” hingata. Mehed, kellel puudub sporditreening (rindkere hingamine), lähevad diafragma hingamiselt üle rindkere hingamisele juhul, kui nad söövad üle (täis kõht piirab diafragma lihaste tööd ja raskendab "kõhuga" hingamist), tunnevad ebamugavustunnet kõhus (näiteks soolestikus) ) või ei saa peritoneaalses piirkonnas esinevate liigsete rasvaladestuste tõttu diafragma sissehingamist.\nHingamise kiirus ja hingamiste sügavus võivad muuta kopsudesse siseneva õhu mahtu, mida keha refleksiivselt kasutab, kui tekivad olukorrad, mis takistavad automaatset hingamist - see läheb sügavale ja haruldasele hingamisele või läheb üle madalale ja sagedasele hingamisele. Need on kompenseerivad hingamismeetodid, mida peetakse patoloogilisteks, kuna need annavad märku keha võimetusest töötada automaatses hingamisrežiimis (tavaline hingamine).\nOn mitmeid valusaid seisundeid, mis sunnivad inimest lülituma rindkere hingamisele: operatsioonijärgsed õmblused kõhus; kõhupuhitusest põhjustatud kõhuvalu, soolehaigused; valu nimmelülis (sealhulgas selgroo närvilõpmete pigistamine); astsiit; valu diafragma lihaste piirkonnas (näiteks diafragma ülifüüsilise koormuse tagajärjel ülekoormus); valu kõhulihastes (sport või mõni füüsiline ülekoormus); soole adhesioonidest tingitud valu; valu neerudes, põisas, munasarjades ja muudes diafragma all olevates siseorganites. See on tingitud asjaolust, et diafragma hingamine on seotud diafragma läbipaindega allapoole ja rinnaõõnes ruumi loomisega kopsude laienemiseks. Membraan hakkab suruma kõhupiirkonna siseorganeid ja väikest vaagna (paksendab kudesid), mis põhjustab diafragma lihaste valu ja refleksi sirgendamist, mis takistab kopse hõivamast vajalikku mahtu rinnus. Sellisel juhul lülitub keha refleksiivselt rindkere sissehingamisele.\nSamuti on mitmeid seisundeid, mis häirivad rindkere kaudu hingamist ja sunnivad inimest sunniviisiliselt diafragmaatilisele hingamisele üle minema. See võib juhtuda roietevaheliste lihaste müosiidiga, roietevaheliste lihaste neuralgiaga, rinnalihaste ülepingutusega pärast intensiivset treeningut, rindkere ja emakakaela lülisamba osteokondroosiga (põhjustab valu sündroomi), südamelihase haiguste või häiretega (sh stenokardia), vigastuste või anomaaliatega rindkere lülisamba luukorsett (ribide kõverus, ribide vale sulandumine pärast vigastust), mao ja soolte ülerahvastatusega, hingamisfunktsiooniga seotud roietevaheliste lihaste refleksspasmiga.\nSügav sissehingamine (täishingamine) teeb inimene mehaaniliselt rindkere hingamise meetodi, milles osalevad hingamisteede rinnalihased - roietevahelised lihased. Need lihased tõmbuvad kokku, võimaldades kopsudel sirguda - helitugevust suurendada ja seejärel lõdvestuda, võimaldades teha passiivset väljahingamist (muide, väljahingamine on alati kopsude passiivne liikumine, mida suruvad rindkere ja diafragma lihased, võimatu on sisse hingamata jõuliselt välja hingata) perioodiliselt välja hingata, sunniviisiliselt peatudes, hinge kinni hoides).\nDiafragmaatiliselt on peaaegu võimatu sügavalt sisse hingata - rinnalihased osalevad kuidagi sunnitud sügavas hingetõmbes. Ainult spetsiaalne diafragma hingamise koolitus võib diafragma abil täielikult hingata. Seetõttu hingab teadvuseta inimene rindkere hingamise meetodil täis. Ja olekus, kus sügav hingamine pole täielik, hakkab ta uuesti ja uuesti ja uuesti sügavalt sisse hingama...\nEbaõnnestunud katsetega tekib inimesel närvipinge, mis saadab ajju signaale õhupuuduse (täpsemalt hapniku) puudumisest, mida tegelikult pole. Kuna kesknärvisüsteem kontrollib vere koostist ega reageeri inimese paanikaseisundi närviimpulssidele, ei kasuta see ajus hingamiskeskust ega saada signaali täis hingamiseks - teisisõnu, see ei luba inimesel sunnitud täis hingata, nii et veri ei oleks küllastunud hapnikuga. mis on samuti ohtlik ja võib provotseerida näiteks minestamist aju hapniku liigsest kogusest. Seda seisundit, kui inimene üritab sunniviisiliselt sügavalt sisse hingata ja kesknärvisüsteem ei luba seda teha, nimetatakse kopsude hüperventilatsiooniks..\nKuid närvipinge, mis tuleneb suutmatusest sügavalt sisse hingata, kandub edasi ka keskustesse, mis kontrollivad verre eralduva adrenaliini tootmist ja põhjustavad südamelihase kiiremat kokkutõmbumist, suurendades seeläbi vererõhku ja põhjustades verevoolu ajus ning aju hapniku üleküllastumist., mis võib reageerida mõne funktsiooni blokeerimisega ja eelkõige põhjustada teadvuse kaotust, kuid ei võimalda teil sügavalt sisse hingata. Seetõttu muutuvad inimesed väga sageli olekus, kus on võimatu sügavalt sisse hingata, närviliseks ja kaotavad teadvuse. Tulge mõistusele ja hakake automaatselt hingama ning mõtlemata sissehingamise sügavusele.\nSelleks, et mitte ennast ebaõnnestunud sügava hingeõhuga minestada ja lihtsalt hingamine taastada, on mõistlik vägivaldselt katkestada sügava hingamise katsed või luua eeldused hingamise normaliseerimiseks - selle üleminekuks automaatsele tavarežiimile. Automaatse hingamise taastamiseks ja hüperventilatsioonist väljumiseks on mitu võimalust:\nKotis hingamine loob süsinikdioksiidiga üleküllastunud atmosfääri ja sunnib aju reguleerima hingamist, et saada osa hapnikust - täis hingata..\nDiafragma abil sunnitud aeglane madal hingamine võimaldab teil luua olukorra, kus õhk siseneb väikeste portsjonitena ja normaalse väljahingamise korral on voolukiirus suurem kui sissevõetav ja järk-järgult hüperventilatsioon peatub ning aju vajab uut hapnikuosa, mis võimaldab teil täielikult hingata..\nSelle asemel, et korduvalt võimatult täis hingata, on vaja teha jõulisi füüsilisi harjutusi, mis sunnivad lihaseid energiat kulutama ja suurendavad vereringet, mis omakorda põhjustab keha loomulikku hapnikuvajadust ja sunnib kesknärvisüsteemi andma hingamiskeskusele impulssi sügavaks hingamiseks..\nKopsude hüperventilatsiooni seisund võib areneda hetkedel, mis pole haigusega täiesti seotud. Niisiis võib sügava hingetõmbe põhjus olla pikk istuv ajaviide ja äkiline soov rindkere ja kopsude sirgendamiseks sügavalt sisse hingata. Sageli juhtub sarnane nähtus siis, kui inimene on passiivselt puhkamas ja tahab värsket õhku hingata, mille jaoks ta hingab sunnitud sügavalt sisse, mis lõppkokkuvõttes ei toimi. Mõnikord on võimatu pikka aega voodis lamades sügavalt sisse hingata. Kuid kõige sagedamini loovad eeldused kopsude hüperventilatsiooni rünnakute tekkeks kompleksi varjatud närvipinge ja istuv elu..\nUnarusse jäetud olukordi, kui inimesel on latentse närvipinge tõttu sageli hüperventilatsiooni seisund, mida ta ise ei seosta hingamisrütmi häiretega, ravitakse ravimitega - võttes rahusteid ja antidepressante. Kuna just nemad leevendavad sisemist stressi, kõrvaldavad varjatud stressi ja võimaldavad teil vabaneda hüperventilatsioonihoogudest, mis regulaarselt inimest külastavad.\nDüstoonia sümptomeid, mis esinevad hingamisteede patoloogiatega, nimetatakse tavaliselt respiratoorseks sündroomiks..\nMiks düstoonias põevad inimesed muretsevad hingamisprobleemide pärast nii palju? Kahtlus ja suurenenud ärevus sunnib neid eeldama, et neil on ohtlikke haigusi, sealhulgas astma, kopsuvähk või kardiovaskulaarsüsteemi haigused.\nMida rohkem inimene muretseb haigutamise ja astmahoogude pärast, seda sagedamini neid juhtub ja seda raskemini möödutakse. Probleemist ülesaamiseks peaks õppima, et selle juured ei peitu mitte somaatilistes patoloogiates, vaid emotsionaalsetes kogemustes..\nKopsuhaigused. On mitmeid haigusi, mille puhul inimesel on raske hingata, siin on kõige tavalisemad..\nAstma - ägeda perioodi jooksul muutuvad hingamisteed põletikuliseks ja kitsenevad, mille tulemuseks on õhupuudus, vilistav hingamine ja rindkere pingutustunne.\nKopsu hüpertensioon. Selle haigusega kaasneb kopsuarteri seinte kõvenemine kõrge rõhu taustal, mis põhjustab vilistavat hingamist ja köha, patsiendid kurdavad ka seda, et neil on raske sügavalt sisse ja välja hingata.\nKardiovaskulaarsüsteemi haigused. Kui hakkate märkama, et õhupuudus ilmneb üha sagedamini ja ületab teid isegi pärast tavapärast füüsilist koormust rohkem kui kuus kuud, peate pöörduma arsti poole ja läbima uuringu. See sümptom näitab, et süda üritab kõvasti hapnikku vere kaudu elunditesse tuua. Kõik see võib viidata stenokardia arengule, mis mõjutab kõige sagedamini üle 40-aastaseid mehi ja juba 55-aastaseid naisi..\nFüsioloogiliselt on selle protsessi mõistmine üsna lihtne: kui hemoglobiini tase langeb, ei saa elundid olulist osa hapnikust, mis mõjutab naha välist kahvatust. Samal põhjusel tunneb inimene pidevalt masendust ja väsimust..\nVaskulaarsed probleemid. Mõnikord võib õhupuudus viidata ka ajuveresoonte vereringehäiretele. Sellisel juhul on vajalik neuroloogi konsultatsioon. Reeglina diagnoositakse selliste kaebustega patsientidel suurenenud koljusisene rõhk või aju vasospasm..\nHingamissüsteemi probleemide oht suureneb krooniliste haiguste ägenemise, pideva emotsionaalse stressi, allergiate ja isegi rasvumise korral. Selle seisundi tõelise põhjuse leidmiseks peate õigeaegselt pöörduma arsti poole. Jälgige oma tervist ja läbige regulaarselt uuringuid.\nHaigutamine kujutab endast keha füsioloogilist reaktsiooni, püüdes korvata hapnikupuudust, mis aktiivse ja piisavalt sügava hingetõmbega sunnitakse vereringesse, tagades seeläbi ajukudede küllastumise. Õhupuuduse tundel võib selle tekkele kaasa aidata palju põhjusi ja just sellisest seisundist väljumiseks reageerib keha sooviga haigutada.\nKehv vorm füüsilisest asendist. Kui inimene harva harrastab, viib istuva eluviisiga, siis vähimalgi määral võib ta kirjeldatud ebamugavust tunda.\nVaskulaarsüsteemi talitlushäire, vegetatiivne-vaskulaarne düstoonia. See haigus on väga levinud, moodustub närvilise ülekoormuse taustal. Pidevalt on tunda mingisugust ärevust, tekivad hirmud, tekivad kontrollimatu paanika rünnakud.\nAneemia. Organismis on üsna märkimisväärne rauapuudus. Haiguse arenguprotsessis tundub patsiendile, et kogu aeg pole piisavalt õhku (isegi normaalse hingamise korral), inimene hakkab pidevalt haigutama, võtab pikki ja sügavaid hingetõmbeid.\nKopsude või bronhide haigused. Need on astma, pleuriit, kopsupõletik, bronhiit jne. Selle või selle haiguse teatud kulgu korral tekib sageli sümptomina õhupuuduse tunne.\nErinevad südamehaigused. Kui kirjeldatud sümptomid on ühendatud pideva rõhuga rinnus, peate viivitamatult pöörduma arsti poole, kuna on võimalik, et räägime tõsistest kirurgilist ravi vajavatest patoloogiatest.\nMis ähvardab õhupuudust\nAneemiline hüpoksia tekib siis, kui kehas on verepuudus või veri ei suuda oma hingamisfunktsiooni täita. Toksiline hüpoksia on seisund, mille põhjustab organismi mürgiste ainete tõttu O2 kahjustunud kudedesse viimine. Ülekoormushüpoksia korral ei suuda keha suurenenud koormuse tingimustes suurendada O2 pakkumist. Kudede hüpoksia põhjustab elundite võimetus hapnikku omastada. See olukord on tüüpiline näiteks mürgituse korral.\nSee oli mööduv tunne või ma lihtsalt ei keskendunud sellele. Koolis käisin kolm aastat spordiosas (poksis), kuigi see ei meeldinud mulle kunagi\nHaigutamise ilmnemist koos sissehingatava õhu puudumisega võivad esile kutsuda hingamisteede struktuuride funktsionaalsuse tõsised häired. Nende hulka kuuluvad järgmised haigused:\nLisaks mõjutavad õhupuuduse ja haigutamise teket reuma, vähene liikuvus ja ülekaal ning psühhosomaatilised põhjused. See haiguste spekter koos kõnealuse tunnuse olemasoluga hõlmab kõige levinumaid ja sageli tuvastatud patoloogilisi häireid..\nJa mis kõige tähtsam, peate lõpetama mõtlemise selle üle, mida ütleb sagedane haigutamine teie tervise kohta, sümptom sellest, mis haigus see on ja kuidas sellest lahti saada. Ta ei räägi millestki. Lihtsalt, et olete närvis. Ja mida rohkem te arvate, et haigutades on põhjuseks tõsine haigus, seda sagedamini haigutate ja seetõttu muutute veelgi närvilisemaks, haigutate veelgi sagedamini... Ja nii edasi lõpmatuseni.\nHingeldus on mitme haiguse sümptom. Pealegi võivad sel viisil avalduvad haigused mõjutada erinevaid kehasüsteeme. Kui tuletate üldise loetelu põhjustest, mille tõttu on raske hingata, sisaldab see rikkumisi töös:\nÜlaltoodud loetelu ei piirdu kahjustatud piirkonnaga. Sageli on juhtumeid, kui sümptom "õhku pole piisavalt" provotseerib keha seisundi üldine halvenemine kahjuliku eluviisi tõttu.\nEbapiisava hapnikuvarustuse tunne tuleneb suurel osal juhtudest kopsuhaigustest. See on eriti märgatav füüsilise aktiivsuse suurenemisega. Eritatava süsinikdioksiidi mahu suurenemise tõttu annab aju käsu hingamisorganite intensiivsemaks tööks.\nKui viimane ei saa olemasoleva patoloogia tõttu soovitud režiimis töötada, ilmub düspnoe (õhupuudus). Olukordades, kus haigus on kaugelearenenud staadiumis, ei pruugi isegi pingutuse puudumisel olla piisavalt õhku.\nEsimesel juhul on kopsude suurus piiratud. Alveoolid ei saa täielikult hapnikuga täita ja paisuda. Selle tõttu tekib mittetäieliku sissehingamise tunne ja õhku pole piisavalt.\nKõigi ülaltoodud haiguste ja ägedate seisundite korral esineb sarnane häirete kaskaad. Fakt on see, et vererakud, mis tänu südame tööle liiguvad anumate kaudu, on seotud hapniku transportimisega kopsudesse. Kui patsiendil on südamepuudulikkus või isheemiline haigus (või muud patoloogiad), ei saa elund täielikult töötada. Selle tulemusena vedeliku kogunemine kopsudesse ja nende töö katkemine.\nÄkilised rõhulangused põhjustavad isegi terve südame tõrke. Suurenenud verevooluga toime tulemata ei võimalda see ka kogu tarnitud hapnikku kaasas kanda.\nArvestades, et kõik käed keha normaalseks toimimiseks annab aju, pole üllatav, et ebaõnnestumised tema töös võivad viia tõsiasjani, et "õhku pole piisavalt". Põhiline rikkumiste loetelu sisaldab järgmist:\nvegetatiivne-vaskulaarne düstoonia (VVD).\nVegetatiivse-vaskulaarse düstoonia korral täheldavad patsiendid reeglina ühekordse tunde kurgus ja kiiret hingamist. Raskused õhu kätte saamisel sissehingamisel on eriti teravad närvipinge ajal (šokkide, vaimse stressi ja teiste kogemine). VSD hapnikupuuduse vastupidine mõju on kopsude hüperventilatsioon, kui hingamisteede liikumisi tehakse nii sageli, et süsinikdioksiidi sisaldus kehas langeb kriitiliselt.\nPeamine hematogeenne õhupuuduse põhjus hingamise ajal on aneemia (aneemia). Erütrotsüütide ja hemoglobiini taseme rikkumise tõttu ei saa vererakud sissetulevat hapnikku täielikult transportida. Tekib mittetäieliku sissehingamise tunne (soovite pidevalt sügavalt sisse hingata), keha pole korralikult küllastunud. Selle taustal täheldatakse ka järgmist:\nLisaks neile on veel mitu põhjust, miks täiskasvanul pole hingamisel piisavalt õhku. Üks neist on tugev verevalum või rindkere murd - terav valu, mis tekib sissehingamisel, ei võimalda kopse täielikult täita. Samuti võib sarnase sümptomi põhjustada:\nvale eluviis (ülekaal, madal kehaline aktiivsus);\nMenstruatsioonihäired on oluline meditsiiniline probleem. Kaasaegses maailmas seisavad paljud naised silmitsi stressist tingitud hilinenud perioodidega.


meri.akvarist.ee • Vaata teemat - Akvaariumi kõrgus\nTeema pealkiri: Akvaariumi kõrgus\nPostitatud: 27.08.10 21:16\nKuidas mereakvaariumiga on, et kas mida kõrgem seda parem või on mingi optimaalne kõrgus millest kõrgemat ei tasu teha.\nPraegu plaanis 900mm kõrgune akvarium.\nKorallide kasvatamise seisukohalt on kõrge akvaarium vist parem?\nPostitatud: 27.08.10 22:21\nEks kõik sõltub sellest, mis otstarbeks sa selle ehitad. Üldiselt ei soovitaks teha liiga kõrget, et käsi enam põhja ei ulatu, kuna hooldus muutub siis juba tülikaks. Seega 65 - 70 cm oleks tavaakvaariumi puhul soovtuslik maksimumkõrgus. Ka nõuab liiga sügava akvaariumi põhja valgustamine võimsamaid valgusallikaid. Muidugi saab valgusnõudlikke koralle ka ülespoole upitada, nii et see pole alati määrav.\nKui soovid suuremaid kalu pidada, siis tuleks panustada rohkem akvaariumi pikkusele kui kõrgusele, et neil oleks piisavalt ruumi ujuda. Kui oled eesmärgiks seadnud ainult korallide ja rõõneskarpide kasvatamise, siis sobib just madal, umbes 30 cm kõrgune kast.\nKogu see jutt ei tähenda, et 90 cm akvaariumi ei tohiks soetada. Eks esteetilised lähtekohad ja sobivus interjööri on ka olulised.\nPostitatud: 27.08.10 23:00\nJah intensiivsem valgus ja tülikas hooldus on päris head argumendid. Ma just vaatasin kuidas sa endale seda 2m pikkust akvaariumi ehitasid.\nVäga muljetavaldav projekt, tahaks ise ka aga põrandapind on mul suht väike.\nSamas tahaks suuremat mahtu.\nTiigiga on küll nii, et mida suurem maht seda lihtsam vett stabiilsena hoida. Ilmselt on akvaariumiga samuti.\nJätkan ikka vist 700mm kõrgusega.\nAinuke hea koht pikale akvaariumile oleks mul nii, et akvaarium jääb otsapidi akna alla.\nVaatasin, et su akvaarium on ka otsapidi akna all, kuidas toimib?\nVõibolla ma olen veidike paranoiline vetikate suhtes.\nPostitatud: 28.08.10 12:41\nVeemahtu saab suurendada sumba abil. See on tõsi, et suurema veemassi puhul on stabiilsus suurem, samas jälle hooldamine kulukam.\nMinu akvaarium päris akna vastu ei ole, tagaküljega vastu seina akna kõrval ja otsa jääb veel aknapoolse seinani meeter maad. Mul paistab päike aknast akvaariumile ainult hommikuti ja mingeid vetikaprobleeme päikese tõttu küll pole olnud.\nPostitatud: 28.08.10 17:33\nNonii kõrgus on kahanenud juba 600mm peale, pärast arutelu Mulla tn. akvaariumipoes.\nSamuti ei tahaks mingit hullu tuhandevatist valgustust akvaariumi kohale huugama\nMul paistab ainult õhtul tund aega päike sellest aknast, panen ilmselt läbipaistmatu ruloo akna ette.\nKas keegi oskab kommenteerida Mulla tn. akvaariumipoe poolt valmistatavaid akvaariume?\nKeegi Hr. Rom pidavat neid valmistama.


Toomas Mattson | 02.03.2005 | 00:00\nTALLINN, 2. märts 2005 - Riigikontrolör Mihkel Oviir saatis täna Kaitseliidu vanematekogule, keskjuhatusele, keskkogule ning kaitseväe juhtajale ja valitsusele kirja, kus palub viivitamatult tarvitusele võtta abinõud korra majja löömiseks Kaitseliidus.\nViimase märgi olukorra tõsidusest sai Riigikontroll eile, kui riigi kõrgeima auditiorganisatsioonini jõudis rahvusvahelise audiitorfirma Ernst&Young järeldusotsus Kaitseliidu majandusaasta kohta, mis lõppes aasta ja kaks kuud tagasi ehk 31. detsembril 2003. Auditeerimine lõppes mullu sügisel, järeldusotsus valmis mõne päeva eest.\nErnst&Young teatas 28. veebruaril 2005, et ei avalda arvamust Kaitseliidu 2003. aasta majandusaasta raamatupidamisaruande kohta. "Hinnangu andmata jätmine on tegelikult audiitorite keeles kõige hullem hinnang. See tähendab, et asi on sedavõrd käest ära, et ei ole võimalik mitte midagi öelda," nentis riigikontrolör Mihkel Oviir. "Kui hinnangus oleks öeldud, et aruanne ei kajasta asju õigesti, oleks see tunduvalt positiivsem kui hinnangu andmata jätmine".\nErnst&Young nendib, et Kaitseliidu raamatupidamine ei ole korraldatud raamatupidamise seadusele vastavalt, aasta majandusaruanne ei vasta seaduse ega muude õigusaktide nõuetele. Maailma üks juhtivaid audiitorfirmasid kinnitab, et teostatud auditiprotseduuride tulemusena ei ole võimalik saada piisavalt asjakohast tõendusmaterjali, millele tuginedes hinnata asutuse bilansis kajastatud varude ja põhivara olemasolu ning väärtust.\nRiigikontrolör meenutab kirjas, et Riigikontroll on korduvalt juhtinud tähelepanu Kaitseliidu probleemidele, kuid olukorra parandamiseks pole kuigivõrd midagi ette võetud. Kaitseliit pole suutnud korduvalt aastaaruannet nõuetekohaselt esitada või on jätnud selle üldse esitamata.\nRiigikontroll näeb kujunenud situatsioonis vastutust eelkõige kaitseministeeriumil, kes peab valvama Kaitseliidu vara ja raha kasutamise ning kulutuste otstarbekuse üle. Samas lasub vastutus selgelt ka kaitseväe juhatajal, kellele Kaitseliit otseselt allub.\n"Kui rehkendust raha ja varade kohta korda ei tehta, poleks ma imestunud, kui Kaitseliit avastaks end juba eeloleval sügisel ühtäkki olukorras, kus maksumaksjat esindav parlament lakkab teda finantseerimast, sest pole kindel, kuhu need kümned ja sajad miljonid lähevad," nentis riigikontrolör.\nRiigikontrolör palub Kaitseliidu vanematekogul, keskjuhatusel, keskkogul ning kaitseväe juhtajal ja valitsusel astuda viivitamatult samme, et tagada seaduse nõuete täitmine ning maksumaksja vara säilimine ning nõutav raamatupidamisarvestus. Samuti palub riigikontrolör hinnata Kaitseliidu juhi Benno Leesiku võimelisust oma ülesandeid täita, sest Leesik juhib Kaitseliitu juba viimased kuus aastat ja jätkuvalt valitseb korralagedus.\nPostitatud: 02.03.2005 00:00\nViimane muudatus: 22.09.2015 10:16\nViimane ülevaatus: 22.09.2015 10:16


Sõudmist täis nädalavahetus Tallinnas | Tallinna Sõudeklubi\nJärjekord on jõudnud Tallinna Sõudeklubi kätte korraldada Eesti Meistrivõistlused. Erinevate vanusegruppide parimad sõudjad on kohal ja võtavad mõõtu nii spintlikul, 250m distantsil, kui ka neli korda pikemal vahemaal. Tallinna Sõudeklubi kutsub kõiki huvilisi 18. ja 19. juulil võistlusele kaasa elama ja mõnusalt aega veetma Harku järve ääres. Kohapeal pakub maitsvaid roogasi ja head kohvi Bee toidukaravan. Sissepääs on kõigile tasuta. Tallinna Sõudeklubi asub Harku Järve ääres aadressil Sõudebaasi tee 21, Tallinn.\nKuupäev 17. juuli 2020\nJärjekord on jõudnud Tallinna Sõudeklubi kätte korraldada Eesti Meistrivõistlused. Erinevate vanusegruppide parimad sõudjad on kohal ja võtavad mõõtu nii spintlikul, 250m distantsil, kui ka neli korda pikemal vahemaal.\nLaupäevane sprindivõistlus algab kell 13:00, mida alustavad üksikaeru kahesed. Jätkatakse B- ja A- klassi noormeeste ja neidudega. Päeva lõpus toimuvad naiste ja meeste ühepaatide sõidud. Kohapeal pakub maitsvaid roogasi ja head kohvi BEE toidukaravan.\nTeisel päeval võisteldakse 1000m distantsil ja võistluse programm on suunatud noorematele klassidele. Stardis saab näha C-klassi kaheste ja ühestega võistlevaid poisse ja tüdrukuid. Päev lõppeb väga põnevate startidega Mix klassi kahestel, kus paatkonna moodustavad meessoost ja naissoost sportlased.\nTallinna Sõudeklubi kutsub kõiki huvilisi 18. ja 19. juulil võistlusele kaasa elama ja mõnusalt aega veetma Harku järve ääres. Sissepääs on kõigile tasuta. Tallinna Sõudeklubi asub Harku Järve ääres aadressil Sõudebaasi tee 21, Tallinn.\n← Järjekordne edukas võistlus


Kliendil tuli kassas maksta ka eelmise kunde arve\nHÄRRALE HUULEHOOLDUST: Kõik, mis jääb kassatšekil pastakaga tõmmatud kriipsust ülespoole, oli kogemata kombel eelmise kliendi kaup.\nMees, kelle nimi on toimetusele teada, rääkis Saarte Häälele, et tegi eile kella 10.30 paiku Rae poest mõned ostud ning arve oli ühtekokku 275 krooni 23 senti. “Tasusin ära, ent autosse jõudes läks mõte selle peale, et mis seal siis nii palju ikka maksis. Vaatasin tšekki ja esimene asi, mis silma hakkas, oli kaup nimega “Huulehooldus”,” avastas klient enda sõnul tšekilt kaubad, mida ta ostnud ei olnud.\n“Kuna asi paistis karvane, läksin kassa juurde tagasi, ent kassapidaja oli sealt juba lahkunud. Lasin ta tagasi kutsuda ja otsekohe oli kassapidaja nõus mulle tagastama 136.60, eelmise kliendi arve, sest oma sõnul olevat ta unustanud kassaaparaadist midagi kustutamata.” Mees oli veendunud, et müüja ei teinud seda tahtlikult, vaid tegu oli kindlasti inimliku eksitusega. Tema ees vabandati viisakalt ja asi lahendati kohe. “Seega poe vastu mul mitte ühtegi pretensiooni ei ole, aga ma tahan öelda seda, et inimesed peavad kassa juures oma arved kindlasti üle vaatama.\nSiis on võimalik ka näpuvea tõttu tekkinud arusaamatused ära lahendada,” soovitas ta kõigile. Rae toidukaupluse juhataja Kaja Mänd ütles Saarte Häälele, et sellised asjad saavad juhtuda vaid kogemata. Täpselt sama moodi, kui see klient toimis, soovitas Mänd kõigile, et kui midagi tundub ostusumma juures kahtlast, tuleks kohe kassasse tagasi pöörduda.\n“Ka siis, kui klient kodus avastab, et arve on suurem, võib helistada ehk kas või järgmisel päeval tagasi tulla, kuid samal päeval reageerimine oleks muidugi parem,” selgitas Mänd. Poe juhataja kinnitusel saab sellised arusaamatud kindlasti alati lahendada, kuid samas on vahel ette tulnud juhtumeid, kus kliendid ei mäleta, et on tõepoolest mõne toote ostnud.\n“On olnud juhuseid, kus klient helistab kodust, et ta pole mingit kindlat asja ostnud, aga mõne aja pärast selgub, et siiski ostis, aga unustas ära,” märkis Kaja Mänd. Vajadusel saab kaupluse juhataja kinnitusel alati ka turvalindilt kindlaks teha, kuidas lood tegelikult olid.\nLisatud: 04.11.2010 / 18:09\nVõta müts peast ära ajud lähevad keema.\nLisatud: 04.11.2010 / 19:04\nmul ka selliseid juhuseid olnud, et jään kassatibi vaatama ja unustan kõik. nii ilusad naised töötavad kassades. ma selveris käin.\nLisatud: 04.11.2010 / 08:55\nkui eelnev klient midagi ostis, siis tuleb see kassast läbi lüüa. vastasel juhul jääb kassas raha üle ja kui ei jää, siis kassapidaja taskust võib selle raha leida.\nLisatud: 04.11.2010 / 09:32\noli juhus, et maksin õunte eest ja ise vaatasin seda ilusat kassatibi. Ja nii tema vaatamisest lummatuna autosse istusin.Siis avastasin, et õunad jäid letile. Tagasi minnes kihistasid kassapidajad omavahel naerda ja selgus, et ma polla esimene, kes kauba maha unustab. Muidugist kena tibi süüdi,kes siis veel.See viimane lause pigem kompliment.\nvabal päeval olev kassapidaja\nLisatud: 04.11.2010 / 12:32\nSaali töötajad küsivad tihti kassast hindasid ja varem vaatasime hinda hinnaküsimise nuppu alt.\nPraegune arvutiprogramm hinnaküsimise alt enam soodushindasid ei näita ja seetõttu vaatame hindasid kauba kassast läbilüües ja hiljem kustutades.\nArvan, et see võiski hinnaküsimisest kustutamata jääda.\nLisatud: 04.11.2010 / 12:52\nyksord ostin 1 rummi , pärast löödi tegelt topelt :S trust no one\nSee kõik pole midagi, millest te siin kommite. Minuga juhtus ükskord ühes aiandustarbeid müüvas kaubanduskeskuses selline lugu. Parajasti oli kaupade allahindlus ja müügil olid kenad odavad aiapingid. Mina ostsin siis sealt neid kaks, pingid olid piisavalt suured ja rasked. Tibi, kellega seal asja ajasin, oli samuti kena ja naksis. Tibi lubas ise need pingid minu autosse organiseerida. Kui olin kassas oma ostu eest tasunud ja autosse istusin, leidsin sealt lisaks pinkidele ka tibi eest. Tibi teatas, et ega ma muidu neid pinke nii odavalt saanud, nüüd pean ma ka temaga veits tegelema. Kõik hea, mis hästi lõpeb!!


Restoraniomanik: teenindajate puudusel jäi söögikoht avamata - Töö - Tarbija\nRestoraniomanik: teenindajate puudusel jäi söögikoht avamata\n29. november 2013, 12:39\nTallinnas asuva Fahle restorani ja Rahva Toit nimega söögikohtade omanik Erki Lill ütles, et olukord tööjõuturul on hull ja näiteks pidi ta ühe uue toitlustuskoha avamisest loobuma, kuna ei suutnud sinna personali leida.\n«Kohati tundub, et käes on jälle aasta 2007, kus korralikku kaadrit võimatu leida. Pidime seetõttu ühe uue söögikoha avamisest Tallinnas loobuma,» kurdab ta.\nPõhjustena, miks üks või teine kandidaat tööle ei sobi, nimetab ta probleeme alkoholiga, aga ka töösse suhtumise ja motivatsiooniga. «Algul vaatad, et mõni on täitsa tubli, aga tööle tulles ta kas ei talu pinget või ei meeldi töö ja ta lihtsalt ei tule enam.» Ka töökultuur jätab paljudel soovida - esineb nähvamist ja muid ebaviisakusi.\nLille sõnul ei tohi töötajaid enam ka korrale kutsuda, sest kui keelad näiteks ära mobiiltelefoni kasutamise töö ajal, siis on oht töötajast ilma jääda, ehkki selline keeld on kiirel ajal täiesti vajalik.\nRestoranipidaja toob näite, kuidas ühe uue koha avamiseks oli vaja 10 teenindajat, tööd tegema leiti 6 ja neist 4 tuli peagi välja vahetada.\nLill ei oska öelda, kas halb töössesuhtumine ja distsiplineerimatus tuleneb kehvast lastetoast või hoopis viimasel ajal levivast vabakasvatusest, aga olukord tööjõuturul on tõesti keeruline ja head teenindajat väga raske leida.\nSamas on tal kõrvale tuua näide ka vanematest inimestest. Otsiti koristajat puhkuse asendajaks. Inimene, kes ennast sellele kohale pakkus, ütles aga, et teatud kohti, nagu näiteks tualettruumid, tema kraamida ei taha.\nSobilike töötajate otsimisest läbi CV keskuse on Fahle seetõttu juba loobunud ja ostab nüüd personalivaliku teenust sisse, lootuses, et lisasõel vahel aitab õigeid inimesi leida ja firmajuhtidel aega kokku hoida.


Funktsionaalne klassika – The Baltic Guide Online\nKuva artiklite nimekiriPunased kingadGlamuursed jänkudFunktsionaalne klassikaMugav ja praktilineMeestemood argipäevaks ja pidulikeks hetkedeksÄra jäta vahele!Elegantsi galeriiSport ja seiklusedSkandinaavia disain ja kuldsed litridPakase eest kaitsevad suledStiilsed brändiriided soodsa hinnagaKoduköögi peakokkadeleKui mängiks õige mölkky’t?Pitsid, paelad ja litridPidulikud kübarad\tFunktsionaalne klassika14. jaanuar 2016Mees, kes on otsustanud endale soetada vastupidavad, mugavad ja stiilsed jalavarjud, leiab need poest nimega Pinkomo.\nSee suhteliselt väike meesterõivaste ja -jalatsite kauplus pakub läbimõeldud valikut kvaliteetseid klassikalisi jalanõusid, mille hinnad jäävad vahemikku 115−400 €. Võtame näiteks USAst pärit Red Wingi, kes on täitnud moeajaloos olulist osa, aidates töösaapad meeste tavagarderoobi. Work boots ongi Red Wingi traditsiooniline toode. Mugavad ja maskuliinsed saapad lausa kutsuvad end jalga proovima ja koju viima. Või siis Loake 1880 – Inglise kuningakoja ametlik varustaja. Loake valmistab jalanõusid igaks elujuhtumiks, olgu selleks jalutuskäik mägimaastikul, igapäevane kontoris rügamine või vastuvõtt õukonnas. Aga ka Clarks – kvaliteetsed jalatsid rahvusvaheliselt tootjalt: mehelikult rohmakad, klassikaliselt elegantsed, läikivast ja seemisnahast. Ja mis veel tähtis – poes on müügil sõna otseses mõttes tohutu valik jalanõude hooldusvahendeid: igasuguse naha, värvuse, jalatsitüübi ja ilmastikutingimuste jaoks (5.90−19.90 €). Näiteks võib tuua Huberd’s Shoe Oili – mesilasvaha sisaldava kerge õli, mis kaitseb nahka niiskuse, hallituse ning kõikvõimalike kemikaalide ja hapete eest, millega talvel linnatänavaid töödeldakse. Kuidas leida\nAlbertinkatu 17, Helsingi\nPunased kingadJuba 32 aastat on poe kaubamärk punane kõrge kontsaga king, sümboliseerides seal müüdavaid stiilseid ent mugavaid Itaalia jalatseid. Red […]18. jaanuar 2016Glamuursed jänkudSoome edukaima kingadisaineri Minna Parikka suures esinduspoes tekib alati pidutuju! Kingad Minnalt – see tähendab alati naiselikku, peene töötlusega, […]15. jaanuar 2016Mugav ja praktilineKauplustesse, kus müüakse aktiivpuhkuse varustust, võiksid peale sportlaste ja rännumeeste huvi pärast sisse astuda ka need, kellele meeldib teha pikki […]13. jaanuar 2016Meestemood argipäevaks ja pidulikeks hetkedeksTänapäeval pööravad mehed järjest rohkem tähelepanu oma välimusele ja seda nii tööl kui vabal ajal. Hea põhjus, miks sisse astuda […]26. august 2015Ära jäta vahele!Kluuvis võib leida stiilseid nüüdisaegseid disainerirõivaid nii Soome kui rahvusvaheliselt tunnustatud tegijatelt. Kaubanduskeskus Kluuvi on pärast hiljutist rekonstrueerimist muutunud ja […]24. november 2014Sport ja seiklusedSpordi- ja matkavarustuse, aga ka lihtsalt vaba aja veetmiseks vajalike asjade ostmine on Helsingis puhas rõõm. Erikauplustes on esindatud […]17. oktoober 2014Skandinaavia disain ja kuldsed litridKaubanduskeskus Forum on läbimas põhjalikku uuenduskuuri. Juba praegu on avatud hulgaliselt uusi kauplusi. Moomin Shop on täielikult muumimaailma tegelastele […]23. september 2014Pakase eest kaitsevad suledSuled soojendavad, kuid ei aja higistama. Kombineerituna uusimate kangaste ja kiudmaterjalidegaon suletoodete mugavus ületamatu − ükskõik millise külmaga. Joutsen Finland […]23. september 2014


Veebruarist alates saavad ettevõtted ülekandeid teha vaid rahvusvahelise kontonumbriga – Külauudised\nAlates 2014. aasta veebruarist tohib Eestis arvetel ja maksete tegemisel kasutada ainult rahvusvahelisel ehk IBAN-kujul kontonumbrit. „Nii ettevõtjast kui ka eraisikust makse algataja peab tagama, et tema arved oleksid muudatustest hoolimata õigeks ajaks tasutud,” rõhutas Müller.\nNeed raamatupidajad, kes on harjunud suuremal hulgal maksejuhiseid korraga panka saatma, peavad arvestama ka sellega, et 1. veebruarist tuleb selleks kasutada uut ISO sõnumistandardit. Kui ettevõte ei jõua seda muudatust veebruariks ära teha, võivad pangad pakkuda kuni 1. veebruarini 2015 sõnumistandardi teisendust. Teisendusteenust ei osutata siiski automaatselt, vaid ettevõte peab pangaga vastava kokkuleppe sõlmima. Lisaks peab raamatupidaja siiski mõningaid muudatusi tegema. Alternatiivina saab internetipangas kõik maksed sisestada ükshaaval.\nSilmas tuleb pidada ka seda, et alates veebruarist muutuvad pankadevahelised maksed mõnevõrra aeglasemaks. Raha liikumine ühest pangast teise võtab aega 3–5 tundi ning kui makse peab kohale jõudma samal päeval, on vaja see sõltuvalt pangast sisestada hiljemalt kella 15 ja 16.30 vahel. Pangasisesed maksed toimivad ikka endiselt.\nKüsimuste korral ja täpsema info saamiseks palume ühendust võtta oma kodupangaga.\nVajalike muudatuste juhiseid ja abimaterjale leiate Pangaliidu veebilehelt.\nSEPA kohta saate täpsemat infot Eesti Panga veebilehelt www.eestipank.ee/sepa.\nRainer Olt .Juhtivspetsialis Makse- ja arveldussüsteemide osakond.Eesti Pank\nEelmine Eelmine postitus: Avatud taotlusvoorud\nJärgmised Järgmine postitus: Miks Eesti keelas vanade vedelgaasiballoonide täitmise


Mis seob püha Nikolaust ja jõuluvana - Eesti Kirik\n23.12.2020 | Kaido Soom | Rubriik: Kirikuelu, Tähtpäev\nPüha Nikolaus on oluline pühak, kelle mälestuspäevana tähistatakse 6. detsembrit ehk nigulapäeva.\nNikolaus tegutses legendi kohaselt Türgi aladel asuva Myra linna piiskopina. Ta suri umbes aastal 350 ja tema säilmed on Itaalias Bari Nikolause basiilikas, mida võisin ise sellel suvel külastada.\nKuna nigulapäev asub jõulude lähedal, siis on pühast Nikolausest kujunenud meie kultuuriruumis jõuluvana, kes jagab kingitusi. Vaadates jõuluvana punast riietust ja erilist peakatet, võib märgata ilmset sarnasust nii katoliku kiriku kardinali kui piiskopi ametirõivastusega.\nJuba keskajal oli juttu sellest, kuidas püha Nikolaus toob lastele nigulapäeval kingitusi. Ta seostub kingitustega, sest legendi järgi sai piiskop teada, et tema koguduse piirkonnas on aadlimees, kelle kolm tütart elavad täielikus vaesuses. Ilma kaasavarata ei saanud aga naised toona abielluda ja tundus, et mehel ei jää muud üle kui saata tütred lõbumajja.\nNikolaus tundis aadliku tütardele kaasa ja otsustas neile anda kaasavaraks kolm kullast kera. Selleks, et tema tegu silma ei torkaks, heitis ta need kerad öösel aknast sisse. Nii kujutatakse kunstis sageli Nikolaust kolme kullast keraga või siis õunaga.\nLegend räägib ka sellest, kuidas Nikolaus aitas näljahäda ohvreid, jagades neile nisu. Lugude põhjal oli tegemist hea südamega abivalmis inimesega. Seega on igati põhjendatud Nikolause seostamine kingitustega, mida meie teeme jõuluajal. Need kingituse teevad teistele rõõmu, südame soojaks ja näitavad hoolivust. Samuti on jõulud aeg, mil võime püha Nikolause kombel toetada neid, kes on puuduses ja vaesuses.\nNikolaus oli pärimuse kohaselt ka tugev teoloog, kes osales 325. aastal Nikaias toimunud esimesel kirikukogul ja kaitses seal kiriku kolmainsusõpetust.\nPüha Nikolaus on mitmete riikide ja linnade kaitsepühak. Eestis näiteks kannavad Nikolause nime Viru-Nigula ja Lääne-Nigula kihelkond ning seal asuvad kirikud. Lisaks neile on püha Nikolaus Kirbla, Kose, Narva-Jõesuu ja Põltsamaa koguduse nimipühak. Ka mitmed isikunimed on tuletatud püha Nikolause nimest, näiteks Nikolai, Niilo ja Nils.\nEelmine: Armastatud jõululaulu saladus\nJärgmine: Minu lapsepõlve jõulud


ILMAKAARED, KAART JA KOMPASS | Keskkonnaharidus\nIlmakaared kaart ja kompass\nILMAKAARED, KAART JA KOMPASS\nÕppeprogramm kaartide tundmise, ilmakaarte määramise ja kompassi kasutamise õppimiseks. Õppeprogrammi läbimimiseks jagatakse õpilased kahte rühma ja õppetöös kasutatakse suurt põrandakaarti, kompasse, joonlaudu, erinevad kaarte ja gloobust.\nkaardi ja kompassi tundmaõppimine;\nilmakaarte määramine kompassiga;\nsuurel põrandakaardil lahendatakse erinevaid ülesandeid: vahemaade, kõrguste/sügavuste määramine, erinevate objektide leidmine kaardil.\nSoovituslik 3. klass - toetab loodusõpetuse ainekava - ilmakaared ning nende määramine kaardil ja looduses.\nomab teadmisi ja oskusi topograafilise kaardi ja kompassi kasutamisest;\nteab ja oskab määrata ilmakaari kaardil ja kompassi abil;\nväärtustab loodust, kui olulist infoallikat orienteerumisel.\nSeos õppekava üldosaga: arendada õpilastes rühmatöö käigus suhtluspädevust ja omandada õpipädevust.\nLoodusõpetuse ainekava: õpilased omandavad loodusteaduslikke teadmisi erinevates valdkondades (füüsikalised, matemaatilised, bioloogilised jm) eesmärgiga tõsta keskkonnaalast teadlikkust ja tutvustada säästva arengu põhimõtteid.\nLoodusõpetuse ainekavaga: minu kodumaa Eesti - Eesti kaart, ilmakaared ning nende määramine kaardil ja looduses.\nMatemaatika ainekava: mõõtmine, arvutamine.\nEesti keele ainekava : võõra teksti lugemine, info otsimine, kirjutamine.\nMeetodid: mõõtmine joonlauaga, ilmakaarte määramine kompassiga, analüüs, arutelu.\nVahendid: suur põrandakaart, kompassid, joonlauad, erinevad kaardid, töölehed, gloobus.\nKaasasoleva õpetaja/saatja roll: Innustada õpilasi aktiivselt tegevustes osalema, näidata üles positiivset huvi läbiviidava suhtes ja vajadusel täita muid kokkulepitud ülesandeid.\nKeskusel olemas parkla (kv bussidele).\nnäituseala, klassiruum, Pernova Loodusmaja, A.H. Tammsaare pst 57, Pärnu\nettevalmistus tööks kahes klassiruumis (klass jagatakse kaheks rühmaks ja tegevusi, ühe klassi tegevused 35 min, tehakse kahes klassiruumis)\nTeemaarendus (70 min):\nilmakaarte õppimine, määramine kompassiga ja kaardi orienteerimine vastavalt ilmakaartele;\nKokkuvõte (15 min):\nilmakaarte suundade leidmine erinevate objektide vahel suurel kaardil;\narutelu - mida uut õppisin ja teada sain.


MÄNGUMEHED ⟩ Andres Sõber meenutab otsekoheselt eestlastele Ameerika mägedel kulgenud 2015. aasta EMi - Podcast - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMÄNGUMEHED ⟩ Andres Sõber meenutab otsekoheselt eestlastele Ameerika mägedel kulgenud 2015. aasta EMi\n2015. aasta EM pakkus emotsioone igale maitsele. FOTO: TAIRO LUTTER / PM/SCANPIX BALTICS\nPostimehe korvpalli-podcast'is «Mängumehed» oli Kristo Saagel, Siim Raudlal ja Jarmo Jagomäel külas legendaarne treener Andres Sõber.\nSaate esimeses pooles tuleb juttu eelmise nädala tähtsamatest teemadest. Millal alustab Jukka Toijala loodud korvpallikodu? Mis seal tehakse ja kui palju mängijaid treeningutele oodatakse? Miks võiks olla selle ettevõtmise kitsaskohad? Kas säärase formaadiga võinuks juba varem alustada? Vastuse saavad need ja teised põnevad küsimused.\nArutluse all on ka Eesti-Läti liiga jätkumine. Mõlemalt poolt antakse positiivseid signaale, ent küsimärke ripub õhus üsna palju. Praeguse seisuga on huvi kinnitanud 13 võistkonda, kuid tiimide arv võib muutuda. Veidi selgust peaks saabuma maikuu jooksul, sest meie korvpalliklubid saavad teada, kui suur summa riigi toetusest neile kuulub.\nPõhifookus läheb aga 2015. aastal toimunud EMile, kuhu Eesti meeskond pääses üle pika aja. Meie jaoks Ameerika mägedel kulgenud turniiri aitab meenutada toona tiimi abitreenerina töötanud Sõber. Kogenud juhendaja jutustab nii halvast kui ka heast endale omase otsekohesusega.\nMuuhulgas selgub, mis läks juba enne finaalturniiri algust valesti, millega pani treeneritetiim puusse, kuidas aitas Jüri Ratas tiimi ning millised emotsioonid toona valitsesid. Lisaks avaldab Sõber arvamust praegusest koondise asjaajamisest ja jutustab oma tulevikuplaanidest.


Tallinna lahe keskosast leiti sinivetikaid - Sekretar\nTallinna lahe keskosast leiti sinivetikaid\nEesti mereinstituudi poolt tehtud vaatluste andmeil täheldati Tallinna lahe keskosas intensiivset sinivetikate õitsengut, mis võib põhjakaare tuultega triivida ka supelrandadesse.\nTerviseameti hinnangul on Tallinna randade suplusvee olukord praegu rahuldav ja kuna tuul puhub Eestis ilmajaama andmeil valdavalt kagust ja lõunast, siis otsest mürgiste vetikate ohtu pealinna supelrandadele hetkel ei ole.\nTervishoiuamet tuletab kõigile suplejatele meelde, et sinivetikaid on lihtne esmase vaatluse põhjal ka ise määrata. Kui märkate, et vesi on muutunud tänu silmaga nähtavatele helvestele kollakas-roheliseks ja kogu kaldaäär on kaetud tiheda rohelise massiga, millel on kopituse lõhn, siis võib tegu olla sinivetikatega. Kui vee värvi muutvad helbed on nii väikesed, et vette pistetud oksal püsima ei jää, on sinivetika tõenäosus veel kindlam.\nSellises vees supleja peaks kindlasti end pärast suplust korralikult puhta veega loputama, lapsi on vaja eriti korralikult üle pesta.


Euroopa Liidu Infokeskus | Bahovski: Euroopa Liit on põgeniketulvas kaotamas oma nägu |\nAvalehtUudisedBahovski: Euroopa Liit on põgeniketulvas kaotamas oma nägu\nBahovski: Euroopa Liit on põgeniketulvas kaotamas oma nägu\nEuroopa Liit on kaotamas n-ö “viimsepäevauudiste” valguses oma nägu ning seetõttu leiab ajakirja Diplomaatia peatoimetaja Erkki Bahovski, et EL peab oma rändepoliitika tööle saama, sest muidu võivad põhimõtted, millel majandusliit püsib, devalveeruda või hoopis kaduda.\n“Rändekriisi valguses on viimsepäevauudised Euroopa Liidu kohta taas tõusuteel,” nentis Bahovski ERR-i raadiouudistele antud kommentaaris.\nÜleeilses “Aktuaalse Kaamera” nädalat kokku võtvas saates pidi Euroopa Komisjoni kunagine asepresident Siim Kallas kommenteerima Euroopa Liidu kõrge välisasjade esindaja Federica Mogherini arvamust ühenduse lagunemise kohta.\n“Kallas oli siiski Mogherinist optimistlikum, viidates sellele, et Euroopa Liidule ennustati hukku ka varem näiteks ühisraha kriisi ajal, kuid Euroopa Liit tuli olukorrast siiski välja,” rääkis ajakirjanik.\nSamas pole Mogherini pole avalduses üksi, sest talle on sekundeerinud Sloveenia peaminister Miro Cerar, kelle sõnul võib Euroopa Liit laguneda, kui ühenduse põgenikekava tööle ei hakka.\nKallase sõnul on Euroopa Liidul kombeks probleemidele liiga hilja reageerida. “See ongi tegelikult kõige hämmastavam, kuidas ühendus on suutnud juba mitu korda samasse ämbrisse astuda,” ütles Bahovski.\nTa märkis, et majanduse- ja rahanduskriisi ajal nenditi korduvalt, et Euroopa Liit pidanuks oma aluslepingulised probleemid kiiremini kui kaheksa aastaga lahendama.\n“Kui ühendusel olnuks tugevam mehhanism käepärast näiteks 2008. aastal, jäänuksid paljud probleemid ilmselt üldse olemata,” arvas Diplomaatia peatoimetaja.


Dr. Ruul RÕÕMUS JA MURES | Ainus tervislik kassitoit on tasakaalustatud toortoit\nDr. Ruul RÕÕMUS JA MURES\nTõsi see on, et endast kirjutada on pagana raske! Otsustasin seda siiski teha, sest inimesed on ju lõpuks seltskondlikud tegelased! Meil tuleb üksteisega suhelda, teineteist tundma õppida ja usaldada. Paraku on see praegusel tõejärgsel ajastul üha raskem. Samas on meil alati kasulik teada, kellega on tegemist või millistest arusaamadest ta oma elus juhendub.\nMinu nimi on Kenno Ruul ja ma olen diplomeeritud loomaarst. Olen tõesti üdini veendunud, et põhimõte MIDA LOOMULIKUM, SEDA TERVISLIKUM on üldkehtiv! Emake Loodus on selle meile ette kirjutanud.\nKas sa oled mõelnud, et me elame järjest rohkem kunstlikku elu. Järjest kaugemal oma loomulikust elukeskkonnast, loodusest. Paraku oleme me kohanenud elama looduses, mitte linnakeskkonnas. Linnas toimetame me kinnistes, üsna tolmustes ruumides, sööme ületöödeldud ning viletsat toitu ja kannatame pahatihti ülepingete käes. Linnaelu on kahjulik nii inimestele, kui ka nende lemmikutele.\nPoetoit suurendab otsustavalt kliinikukulusid\nJuba arstiteaduste isa Hippokrates väljendas selgelt mõtet, mille tähtsus tänapäeval on järjest olulisem olgu toit sinu lemmiku esimene ravim. Inimesed saavad kõigesööjatena küll hakkama, aga lihasööjatest lemmikloomad peavad sööma loomuomast toitu, muidu ei lase terviserikked ennast kaua oodata. Võtame näiteks kõhulahtisuse. Kui teie lemmikut tabab selline häda, siis pöördudes tavalise loomatohtri poole, kirjutatakse teile välja selle vastased ravimid. Mõneks ajaks need küll aitavad, aga ravi lõppedes kipub kõht taas lahti minema. See kipubki nii olema, kui ei pöörata piisavat tähelepanu terviserikete tegelikele põhjustele.\nSuur hulk kroonilisi hädasi on tingitud ka vähestest teadmislest lemmikloomade pidamise vallas. Kuna lemmikloomad ei kurda oma kannatusi inimkeeles, siis esineb neil liigagi sageli varjatud kannatusi. Isegi kõige hoolivamad loomavanemad ei mõista pahatihti nende suurust. Mõistlik on need vead enne hädade ilmnemist kõrvalda. Üleliia kasutatakse ka kehavõõraid antibiootikume, vaktsiine ja parasiitide vastaseid vahendeid. Mõistlikum on tõsta lemmiklooma enda vastupanuvõimet. Õnneks on need küsimused siiski suures osas korraldatavad ja sellele ma olengi suures osas oma ülejäänud elu pühendanud.\nAsjakohased juhised lemmikloomade haiguste ennetamiseks ja raviks


Põhioskused - Euroopa Komisjon\nELi majanduskasvu strateegia Euroopa 2020 eesmärk on edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu. Strateegia eesmärkide saavutamise olulised tegurid on seotud kirja- ja arvutamisoskuse ning teadmistega loodusteaduse ja tehnoloogia alal, s.t põhioskustega.\nKirja- ja arvutamisoskus ning loodusteadus ja tehnoloogia on aluseks täiendavale õppimisele ning annab juurdepääsu tööhõivele ja sotsiaalsele kaasatusele. Euroopas puuduvad ligikaudu 20% noortest vajalikud põhioskused kirjutamise, arvutamise, loodusteaduse ja tehnoloogia alal.\nSellised oskused muutuvad veelgi olulisemaks, kuna digitaalne revolutsioon tekitab uusi lugemise ja kirjutamise vorme ning mitmekesistab teabeallikaid. Samal ajal püsib tehnoloogia- ja teadusmahukates sektorites suur nõudlus kvalifitseeritud töötajate järele.\n2010. aastani keskenduti Euroopa tasandil sellele, et oleks rohkem koolilõpetajaid matemaatika, loodusteaduse ja tehnoloogia erialadel, eelkõige naiste hulgas. 2010. aastal koostasid ELi ministrid põhioskuste alase Euroopa poliitikakoostöö tegevuskava. Selle tulemusel loodi matemaatika, loodusteaduse ja tehnoloogia töörühm, et aidata poliitikakujundajatel töötada välja ja rakendada sellist poliitikat, mis tõstaks saavutuste taset ja parandaks suhtumist eelkõige madala õpiedukusega isikute hulgas.\nKõrgetasemelise kirjaoskuse töörühma aruandes(4.26 Mb)\nrõhutatakse kirjaoskuse tähtsust 21. sajandil ning vajadust tagada poliitiline vastutus ja koostöö tõelise edu saavutamiseks ja majanduskasvu jätkumiseks.\n2020. aastaks peaks PISA testiga mõõdetavate põhioskuste lõikes olema madala õpiedukusega isikuid 15-aastaste hulgas alla 15%. Vastavalt 2012. aasta PISA testi tulemustele oli madal õpiedukus matemaatikas 22,1; lugemises 17,8 ja loodusteaduses 16,6 protsendil Euroopa õpilastest.\nRaamatukogu – kooliteemalised aruanded, väljaanded ja uuringud Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel\nKõrgetasemelise kirjaoskuse töörühma lõpparuanne(4.26 Mb)\nKõrgetasemelise kirjaoskuse töörühma aruande kokkuvõte(455 kB)\nUuring lapsevanemaid toetavate algatuste kohta kirjaoskuse parandamiseks(1.03 Mb)\nViimati muudetud:24/05/2016 04:42:03\nOrganisatsiooni skeem(620 kB) Iga-aastane tööprogramm


Euroopa ühispostmark saab 50 aastaseks\n4. jaanuaril annab Eesti Post välja kaks postmarki, tähistamaks 50 aasta möödumist Euroopa esimesest ühisest postmargist.\n1949. aastal tekkis Euroopa Nõukogus idee ühiste postmarkide väljaandmiseks selle organisatsiooni liikmete poolt, et sümboliseerida Euroopa ühtsust ja selle riikide ühtseid huve. 15. septembril 1956 ilmusidki kuues riigis (Belgias, Hollandis, Itaalias, Luksemburgis, Prantsusmaal ja Lääne-Saksamaal) ühtse kujutusega margid pealkirjaga „EUROPA“. 1959. aastal otsustas rida Euroopa riike luua Euroopa Postiliit ehk täisnimega „Euroopa posti- ja telekommunikatsiooni administratsioonide konverents“ (CEPT) ning sellest ajast hakkas Euroopa markidel figureerima sõna „EUROPA“ kõrval ka tähed CEPT või selle organisatsiooni logo. Kuni 1973. aastani oli kõikide CEPT’-i liikmesriikide markide kujundus ühtne. Alates 1974. aastast aga CEPT’-i poolt igal aastal valitud teema, mille tulemusena erinevate riikide markide kujutus on nüüd erinev. 1974. aasta teemaks oli skulptuur, 1975. aastal maalid, 1976. aastal kunstkäsitöö jne.\nEesti hakkas Euroopa marke välja andma 1994. aastal.\n4. jaanuaril ilmuvad margid nominaaliga 6.00 ja 6.50 on kujundanud Eesti euromüntide autor Lembit Lõhmus. 8.00 ja 4.40 on kujundanud kunstnik Mari Kaarma, nagu ka terve sarja. Igal aastal on ilmunud kaks rahvariieteteemalist postmarki.


Osmussaare kabelitorn sai korda - Lääne Elu\nAvakülg Pealugu Osmussaare kabelitorn sai korda\nOsmussaare kabelitorn sai korda\nKabelitorni lagunemine on peatatud. Foto: Arvo Tarmula\nPühapäeval kogunes sadakond inimest Osmussaarele pidama tänupalvust ja tähistama kabelitorni 80 000 eurot maksnud konserveerimistööde lõppu.\n„Lagunemine on peatatud,” sõnas konserveerimistööde projektijuht Lea Täheväli–Stroh.\nNoarootsi volikogu esimehe Rein Vatku sõnul on Osmussaare kabelivareme konserveerimine äärmiselt tähtis, nagu ka mõte taastada mingiski ulatuses saare ajalooline külasüda, et kunagiste osmussaarlaste järeltulijail oleks, kuhu tulla.\nOsmussaarel, kus tohib ehitada vaid mõnesse kohta, on see keeruline, kuid Vatku sõnul täiesti võimalik, kui on püsivust ja tahet. „Ajal, mil võitleme elumuredega, kipub ununema ajalooline pärand,” sõnas ta.\nOsmussaare kunagised elanikud pidid kodust lahkuma pärast baaside lepet 1940. aastal. Alles 1991. aastal õnnestus endistel osmussaarlastel taas saarele tulla. Kabelist oli järel vaid tornimüür, surnuaed oli rüüstatud ja kadakatesse kasvanud.\nTäheväli–Stroh ütles, et 60 ringis oli kohal kunagiste osmussaarlaste järeltulijaid, nende seas 3–4 inimest, kes on saarel sündinud ja sealt lahkunud lapsena.\n„Ilm oli ilus, päike tuli välja, inimesed said saarel ringi vaadata,” sõnas Täheväli–Stroh.\nTänupalvuse pidasid õpetaja Kaisa Kirikal ja pastor Fredrik Linder Rootsist.\n1993 loodi Rootsis Osmussaare külaühing, mis koondab kunagiste osmussaarlaste järeltulijaid, kelle eestvõttel algasid kuus aastat tagasi kabeli konserveerimistööd.\nKonserveerimisprojekt algas 2007. aasta suvel, mil Osmussaare külaühing (Odensholms Byalag) korraldas kabeli juures töid ettevalmistavad talgud. Siis puhastati kabeli ümbrus ja varemed võsast, otsiti haudu ja riste ning tuvastati kunagise kabeliaia müüri asukoht.\n2008. a sai kabelitorn uue katuse, 2009. ja 2010. a kaevati 50–70 cm kõrguselt säilinud pikihoone müür risu alt välja ja kaeti ajutiselt.\n2011. a tehti krohvi– ja müüritööd, tänavu suvel konserveeriti pikihoone müür ja talgulised istutasid sinna kukeharja.\nOsmussaare kabelivareme konserveerimisprojekti rahastas Gustav VI Adolfi Rootsi kultuurifond, raha laekus ka annetustest. Samuti toetas konserveerimist Noarootsi vald.\nTäheväli–Stroh ütles, et konserveerimistööd on küll lõppenud, kuid nagu iga hoone vajab kabelitorn pidevat hoolt. „Tahame jätkata surnuaia müüri ladumist. Enne sõda ümbritses kalmistut maakividest aed,” sõnas ta.\nEesmärk on ala piirata, et saarel asuvad lambad ei pääseks kalmistule, ja kadakavõsa maha võtta, et avada vaadet.\nEelmine artikkelVäinameres viiakse läbi miinitõrjeoperatsioon\nJärgmine artikkel6. august: Uus mood\nOsmussaarlased said toetust parve ostmiseks


9 Parim kogum roosa värvi päikesevarju Indias Stiilid elus - Ilu ja mood - 2020\nKatuse mood teeb oma avalduse kõikjal maailmas. Vihmavari on paigaldatud tööriist, mis on üsna suur ja aitab kaitsta päikesekiirte ja tuule eest. See on parim vahend, mida saab üksikisik kasutada reisimise eesmärgil ja naudib ilmat. Vihmavarjude komplektil on palju sorte ja üks neist on roosa vihmavari. Roosa on tavaliselt tüdrukute lemmikvärvid ja seda kasutavad ka seda tüüpi värvivärv.\n1. Roosa päikesevari:\n2. Päikesevari Pink Umbrella:\n3. Kaasaskantav roosa ja valge vihmavari:\n4. Dekoratiivne roosa vihmavari:\n5. Casual Pink Umbrella:\n6. Golf Pink Umbrella:\n7. Patio Pink ja Green Umbrella:\n9. Lapsed moes Umbrella:\nKerge ja kuum roosa värvi vihma:\nLisaks saavad lapsed kasutada ka roosa vihmavari. Siin on 9 parima roosa vihmavarju nimekiri,\nVihmavari roosal on palju sorte ja üks neist on välistingimustes olev vihmavari. Need vihmavarjud on tavaliselt mõeldud kasutamiseks välitingimustes. Need võivad olla ka paari vihmavarjudena või koos reisiga. Selle jaoks on parimaks värviks roosa vihmavari.\nPäikesevarju vihmavarjud on tuntud oma ainulaadsuse poolest, mis tegeleb sooja ilmaga varjus. Neid vihmavarju saab ühest kohast teise viia ja sobivad kõige paremini roosa patio-vihmavarjundiks. Parim valik võib olla heleroosa vihmavari.\nKaasaskantavad on need, mida saab ühest kohast teise ilma sanktsioonideta kanda. Veelgi enam, neid kasutatakse laialdaselt pikaajaliseks reisiks. Seda saab kasutada ka üksikuna. Selle parim valik võib olla roosa ja valge vihmavari.\nDekoratiivseid vihmavarju saab kasutada ka dekoratiivsel otstarbel nagu lillepott või ruumi kujundamine. Need on väike roosa vihmavari, mis annab imetlusvõimelise imetluse ja mida saab kasutada dekoratiivsetel eesmärkidel. Parim valik kaunistamiseks peaks olema roosa värv.\nJuhuslik vihmavari võib näha iga päev. Parim neist on see, et nad on üsna odavad ja kõigile taskukohased. Samuti võib seda vedada ühest kohast teise. Lisaks sellele võib see olla parim roosa vihmavari.\nGolfi vihmavari võib olla suur roosa vihmavari, mida üldiselt kasutatakse golfimängija üle, et kaitsta teda otsese päikesekiirguse eest ja laseb tal keskenduda mängule. Need suured vihmavarjud sobivad neile kõige paremini. Parim valik võib olla roosa värvi vihmavari.\nRoosa patio vihmavari on tänapäeval kõige laialdasemalt kasutatav vihmavari. Igas terrassil võib leida selliseid päikesevarju. Parim neist on see, et nad on suured ja kauakestvad. Parim valik võib olla kuum roosa patio vihmavari. Lisaks võib valida ka roosa ja rohelise vihmavari.\nNeed on vihma roosad vihmavarjud, mis on piisavalt tugevad, et kaitsta vihma eest. Neid võib võtta ka väljaspool reisi. See on üks parimaid vihmavarjusid vihma vastu. Parim valik võib olla vintage roosa vihmavari.\nKollektsioon roosa poegade katusest on väga lahe ja moekas. Neid saab kasutada koolis käimise või vihmaspäeval õppimise ajal. See on roosa vihmavari peen kollektsioon, kus parim valik on roosa ja musta vihmavari.\nRoosa värvil on palju selliseid kogusid, kuid need olid parimad. Laste vihmavarju saab kasutada lapsed ja päikesevarjud nagu välistingimused, dekoratiivsed ja moesadused, mida saab kasutada osavõtjatele või funktsioonidele.\n15 südamivõitlusega sünnipäeva kingituste ideed poiss\nNoni mahla kõrvaltoimed\nKuidas teha lihtsat kooki?\n9 Parimad Haryana turismiobjektid\n15 Viimased Tube / Bandeau kleit kujundused naistele\nTop 9 omatehtud naha toonerid rasusele nahale\n25 Hõrgutõulised nisu-puuviljamahlad\n4 Best Jolen Face Packs nahale\nTop 9 populaarset habeme geelid Indias\nCopyright 2020 \_ Põhiline \_ 9 Parim kogum roosa värvi päikesevarju Indias


Elukulg: juuli 2017\nSansara teooria hakkas mul keerutama sellisest - kuulutuse tulbast. Peale selle nägemist hakkasingi ma kõike seda nägema ka Tartus.\nMõned pildid Tartu Linnamuuseumist. Jaani kirik.\nKunagi olid need fragmendid Jaani kirikul värvilised.\nLinnamuuseumis on suur saal samade sümbolitega.\nMis asjad on - ajaloolaste poolt väljakaevatud asjad. Mis ajast kui - peale uputust on kogu pinnas kaetud mitme meetrise muda kihiga. Mitu meetrit, uputusega "kultuurpinnast", nihutab ajaarvamist mitmeid sadu aastaid valesse suunda (vaata lugu - kronoloogist, kuidas ajaloolased dateerivad aastaarve).\nKa Tartus eksponeeritakse ühte "ajaloo ümberkirjutajat" - Jacobus Pistorius. Teine selline mees oli J. Scaliger.\nVanu kaarte Eesti/Liiwi aladelt on mitmeid. See on üks parimaid. Enne veeuputust (või pärast, mine võta kinni) võis meie maa välja näha sellisena. Miks ma seda usun. Eestis on Hansa linnad. Tallinn, Narva, Pärnu on üsna usutavad. Tartuga võib veidi raskusi tekkida, aga ... Kuidas saab Hansa linn olla Viljandi ja Novgorod, kuni Musta mereni välja. See kaart selgitab, et Viljandi järv ja org kuni lossini välja oli kõik vee all, millalgi. Laevatee läks mõnusalt Pärnust Venemaa avarusteni välja.\nVäga pikk ja "raske" teema on - Tähelinnad. Mul polnud aimugi, et ka Tartu oli kunagi selline. Liigub üks arvamine - mis need tähelinnad võisid olla. Uurin veidi ja kirjutan kunagi edaspidi.\nSellist silda me tänapäeval ei jaksa enam ehitada - degradeerume.\nSee pilt puutub asjasse ka, kuid ma panin selle siia vaid seepärast, et ...\n"Talumats" vankriga on Võnnust, säält kus ma praegu elan.\nSiin on üks aastaarv, mis on märgilise tähendusega. Suur "mütsakas" toimus enne seda aastat. On erinevaid arvamusi, kuid käib läbi sellise periood nagu - umbes 1760. Võrreldes selle - väga hõreda ehitisega ...\nOn siin juba teostatud üsna suur taastamine.\nNüüd siis pildid kesklinnast. Ikka ja jälle igas linnas - draakoni teema. Kuninglik (krooniga) vesidraakon.\nKa kuulus ülikool on ehitatud vanale vundamendile, mis maa all.\nTuttav Sansara teema. Vaadake pilte.\nJaani kiriku juurest on sodi minema veetud ja siin on näha vundamentide erinevused .\nTööstuslikud tellised, paksud seinad ja allesjäänud hoone.\nSansara sümboolika Jaani kirikul.\nKuidas ajaloolane selgitaks - Õigeusu Kirikut ja ...\nSilmaga seda ei näe ja kogemata märkasin pildilt - leina pärja sees Lõvi. "Lõvi" saigi tugevalt pihta.\nKuid vana pildi pealt näeme teistsugust pilti. Alumisel korrusel on kaks rida väiksemaid aknaid ja maapind oli madalamal. Kesklinnu suudeti suure tööga puhtamaks rookida. Tähendab - millalgi ehitati ümber ja pinda isegi tõsteti. Imelikud on ka aknad, mõlema ülemise korruse aknad on ühesuurused.\nKaks killukest leidsin ka Vallikraavi tänavalt. Üks hoone - Tartu Kunstimuuseum. Tänava pind ja majad on väga kõrgel.\nKuid esimene korrus on hästi näha.\nMitte ükski ehitaja ei ehita aknaid, mis jäävad maa alla. Nende katete all on aknad.\nNiimoodi kaevatakse välja vanu müüre.\nUurides Toomkiriku varemeid avastasin, et siin veel üks muuseum - Tartu Ülikooli muuseum. Pole veel sees käinud, kuid lähiajal käin ka seal ära.\nKa sellel hoonel on mitmeid algseid seinu ning ümberehitusi.\nKinni müüritud ümar aken.\nMulle jäi arusaamtuks - mis otstarbel on esisein (ja ka mujal) täis kummalisi korrapäraseid ja korrapäratuid auke.\nErineva kujuga telliseid.\nKa restauraatorid peavad selliseid telliseid tänapäeval kuskilt tellima.\nKarlova kooli hoone. Selliste majade ring, kus esimene korrus on poolenisti maa all, ulatub Tartu kesklinnast Riia tänavat mööda sõites umbes Puussepa tänavani välja. Seega Tartu linna pindala uputuse ajal oli üsna suur.\nSelline võis välja näha uputuse järgne linn (Itaalias) kõikjal üle maailma. Osaliselt juba elanike poolt taastatuna, kuid ikkagi varemetes.\nLeidsin vahepeal ka teema - elekter. Kui meile nõuka-aja koolis räägiti, et Lenin oma GOELRO plaaniga viis Venemaale elektri, siis isegi see on vale. Tsaari ajal oli elekter olemas.\nJa seda kasutati isegi pidustuste ja kaunistusete puhul. Järelikult ei olnud haruldane.\nKa see on tsaariaegne foto (eriliselt paneb imestama mis??? - värviline). Suured masinad, elekter, pumbad ja - gofreeritud kummist voolikud!!!\nNüüd siis järeldusi.\nMis on selles Sanrara Rattas nii erilist. Ma olen lugenud ja uurinud mitmeid kirjeldusi ajaloost - iidsest ajaloost, mille algus läheb sadutuhandeid ja isegi miljoneid aastaid tagasi. On erinevad kirjeldused ja geomeetriad. Kabala puu, Katara puu. Ka selles teoorias - Isiksuse Kasvamise Teooria - http://arnetsirna.blogspot.com.ee/2017/03/isiksuse-evolutsiooni-kasvamise-teooria.html\non jällegi samalaadne geomeetria.\nNeis kirjeldustes on üleujutused ja globaalsed katastroofid kirjeldatud väga kaugesse aega, aastatuhandeid tagasi. Ka need võisid olla, kuid mina (oma silmaga) ei saa neid näha. Noa aegne uputus on kõige tuntum ja seda usuvad/on uskunud miljonid inimesed. Usuvad, kuid pole näinud, ega näinud isegi jälgi sellest. Kuid sellest uputusest, mille jälgi ma näen oma silmaga, sellest pole kirjeldusi - MITTE KUSAGIL.\nKa Noa aegse uputuse põhjustas KEEGI. Keegi teine, kes teadis, hoiatas ette ka Noad. On üks kirjeldus sellest - Keegist. See on Zetaria Sitchini kirjeldused vanadest sumeritest, anunnakidest, Mardukist ja kullast.\nMinu järeldus umbes 300 aasta vanusest veeuputusest on selline. See on siiani üks kõige kiivamalt varjatud saladustest. Saladus ise on "avalik", sest kirjeldusi veeuputusest on väga palju, kuid varjatakse just toimumisaega. Aga varjatakse seepärast, et enne uputust oli siin planeedil - MEGA kõrge tsivilisatsioon. Kõikides iidsetes ajaloo kirjeldustes väidetakse, et inimkonda on hävitatud ja ülesehitatud (taaskülvatud) mitmeid kordi (vähemalt viis-kuus korda). See - Megakõrge tsivilisatsioon - tähendab seda, et arengutase ja tehniline tase oli veel kõrgem kui praegune. Terve planeet on tänapäeval täis kummalisi mägesid ja orge. Neist enamus võivad olla tehnilised, lahtised kaevandused, megasuurte ekskavaatoritega kaevandatud (Kalevipoeg - Maa kus kuked kulda, kanad karda ja haned haljast hõbedat nokkisid).\nMega tehniline tase ei kasuta vaid ühte tehnoloogiat, vaid paljusid (nagu ka praegu). Kõik koobastikud, mis ulatuvad kümnetesse kilomeetritesse, mis planeedil on, ei ole inimeste kirkadega kaevatud ega looduse poolt loodud. Koopad on tehnoloogiline kaevandamine, mida kasutatakse ka tänapäeval (kutsutakse - väljauhtumine). Maa alla puuritakse kanalid ja sinna surutakse suure surve all vesi. Vesi uhub pinnasest välja erinevaid aineid, mineraale ja metalle. See substant töödeldakse ja jäägid pumbatakse - kuhu juhtub ja enamus - õhku, ehk siis, sellisest pumpamisest tekivad mäed - terrikoonid (vene keeles). Kõik mäed, mis kujutavad endast justkui betooni tehnoloogiaga tehtud kive ja kaljusid, on ära kuivanud hüdro-kaevanduste jäägid. Aastasadadega kivistuvad need ära ja näevad välja nagu looduslikud kivimid. (Mulle ja enamustele teadlastele valmistavad hämmingut - Malta müstilised "rööpad").\nLisaks kasutati erinevaid tehnoloogiaid ka majade (koloniaal-stiilis majade) ehitamiseks. On vaid üks takistus selle mõtte mõistmiseks. Meil napib fantaasiat, milline selline tsivilisatsioon oli ja kui suured võisid masinad olla. Isegi - kui suured võisid inimesed olla. Kalevipoeg - siis jõudsid nad Maailma äärele, kus elasid hiiglased, kes kasvatasid puude suurusi kapsaid (mis maa - Hüperborea). Kuid ma võiks vabalt fantaseerida, mis toimus pärast veeuputust. Enamusel maismaast oli loodus hävinenud (miks ei ole vanemaid puid kui kolmsada aastat, või on väga üksikud). Hiidlainest oli alles jäänud vaid väga tugevad hooned, mitme meetri paksuste seintega sakraalhooned. Alles jäid kergemate hoonete vundamendid. Kogu maine varandus, kõik masinad ja metall, kivid ja puud olid pinnase alla mattunud või kuhugi hunnikusse lükatud. Alles hiljuti nägime üsna pisikese hiidlaine jõudu Jaapanis. Kui maapind kuivas ja pehme sodi hakkas inimest kandma, said nad oma uut elu alustada. Igast võimalikust hoonest ehitati täpselt seda mida vaja. Sodi alt leiti rauda, tööriistu ja ka masinaid. Vundamentidele ehitati puust majad, sest tehnoloogiaid enam ei olnud. Kui meil praegusel ajal (viimane selline kord oli aasta 2012 juunikuus, kuid siis läks teise suunda) toimuks Päikesepurse ehk magnettorm, siis me kaotaks kogu oma tehnoloogia, mis töötab elektri baasil. Mis meile alles jääks? Me läheks raudtee kooli juurde või mõnda raudteemuuseumi ja üritaks käivitada auruvedurit. Ajaloost aga teame, et mingil aastal 1800, oli äkki raudtee üle kogu Maa ja korraga. See jutt läheks edasi veel väga pikalt.\nMilleks kõik see jant, selle veeuputuse ja INIMESEKS olemisega? Ainult inimene on siin planeedil mingite tegevuste tegemiseks. Ilmselt - raske töö tegemiseks ning olema pidevalt OHVRI seisuses. Kuigi meile püütakse pidevalt väita, et inimene on üks väike ja tühine tegelane. Kuid milleks nähakse vaeva, ehitatakse megasuuri kirikuid ja katedraale. Et meile jääks mulje, et me oleme väikesed ja tühised. Kogu jant käib ressursside ja energiate pärast.\nSiin on üks VÄGA SUUR SALADUS.\nJa selle saladuse lahti muukimiseks on olemas võti. Vanema põlve inimesed veel mäletavad lapsepõlvest ühte lausekest.\n"Terve linn oli lukku pandud, luku võti katki murtud."\nOTSIME SIIS VÕTIT EDASI!\nPostitaja: ELUKULG kell 15:51 3 kommentaari:\nHÜDRAULIKAST ja muust.


Eesti Energia müüb Tallinna kesklinnas asuvaid kinnistuid – Koht.ee\nEesti Energia kuulutas mais välja avaliku kirjaliku enampakkumise Tallinna kesklinnas Veerenni tänaval asuvate kinnistute müügiks. 2015. aasta lõpus Tallinna linna poolt kehtestatud detailplaneeringu kohaselt võib kruntidele rajada äri- ja tootmishooneid.\nVeerenni 38, T7, 38b ja 40a krundid asuvad Veerenni ja Tehnika tänava ning Tallinn-Tapa raudtee vahelisel alal. Kruntide kõrval asub ka Elektrilevi alajaam. Kuna tänapäevased alajaamad ei vaja enda ümber suurt teenindusmaad, müüb Eesti Energia ümbritsevad ja põhitegevuseks mittevajalikud krundid.\nKruntide kogupindala on 10 252 m2. Tervikuna on kinnistute alghind 954 000 eurot, eraldi on Veerenni 38 ja T7 kinnistute alghind 394 900 eurot, Veerenni 38b kinnistu alghind 234 000 eurot ja Veerenni 40a kinnistu alghind 325 100 eurot.\nKinnistute müügimaterjalidega on võimalik tutvuda Eesti Energia veebilehel www.energia.ee/kinnisvarateated. Pakkumisi on võimalik teha 3. juunini.


Abipolitseiniku seaduse muutmise seadus - Riigi Teataja\nAbipolitseiniku seaduse muutmise seadus\nRiigi Teatajas avaldati abipolitseiniku seaduse muutmise seadus.\nSeadusega luuakse paindlikumad võimalused abipolitseinike kaasamiseks politseitöös.\nAbipolitseinikud saavad seadusega õiguse teha politsei ülesandel iseseisvalt liiklusjärelevalvet ja peatada liiklusnõuete rikkumise korral sõidukeid. Ka saavad abipolitseinikud olla politseiametnike korraldusel abis juhtimiskeskuses kaameravalves ja jälgida reaalajas toimuvat ning ohu korral teavitada lähimat patrulli. Abipolitseinikud võivad edaspidi kontrollida indikaatorivahendi abil lisaks alkoholijoobele ka narkojoovet. Positiivse näidu tuvastamisel teeb edasised menetlustoimingud politsei. Veel antakse seadusega abipolitseinikele õigus kehtestada ajutine viibimiskeeld konkreetses asukohas, näiteks süüteomenetluse läbiviimise tagamiseks.\nSeadus annab abipolitseinikele lisaks tulirelva kasutamise õigusele ka elektrišokirelva ehk taseri kasutamise õiguse. Selleks peab abipolitseinik läbima vastava koolituse ja väljaõppe. Relva on abipolitseinikul õigus kasutada üksnes hädakaitseks.\nAbipolitseinik peab ka edaspidi olema kodaniku jaoks politseinikest selgesti eristatav ja kandma abipolitseiniku ohutusvesti või politseiametniku vormiriietust, millel on abipolitseiniku eritunnused – neist on lubatud loobuda vaid erandjuhtudel.


SEIKLEJATE VENNASKOND: Töövarjuks "ME+NTOR" projekti Rumeenias\n4.-10. märts ja 26. märts - 1. aprill toimub Bukarestis, Rumeenias töövarjuprojekt, mille teemaks on EVS vabatahtlike mentorlus ja toetamine. Kandideerima on oodatud teemast huvitatud aktiivsed noored, noortejuhid ja noortega töötavad inimesed (18+). Eriti on oodatud need, kes ise vabatahtlikele mentorid, või sooviks seda olla tulevikus. Eesti osalejatele on 2 kohta (üks kumbki kuupäev). Osalemine projektis on tasuta (majutus, toit, tegevused), reisikulud kaetakse 275 € ulatuses. Projektis on Seiklejate Vennaskonna poolne vabatahtlik osalustasu (loe miks, SIIT).\nKandideerimiseks täida ära taotlusvorm SIIN 08.01ks. NB! Ankeet tuleb täita inglise keeles!\nSildid: 18+, Bukarest, EVS, mentor, Rumeenia, Seiklejate Vennaskond, töövari, vabatahtlik