10 vinge meeskonnakaaslase omadused - Juhtimine\n10 vinge meeskonnakaaslase omadused\nSuurepäraseid meeskondi ehitatakse koos suurepäraste meeskonnakaaslastega.\nKui Miami Heat tõi LeBron Jamesi ja Chris Boshi Dwyane Wade'i meeskonda, viis nende sõprus väljakult välja ja valmisolek loobuda mõnest individuaalsest tähelepanust meeskonnale üksteisele meistrivõistlustele.\nKuid sa ei pea tingimata olema kellegagi parimad sõbrad, et olla tema jaoks suurepärane meeskonnakaaslane. Samuti ei pea olema meeskonna parim mängija, et olla suurepärane meeskonnakaaslane. See on spordi ilu - saate alati oma pingutusi ja suhtumist kontrollida, mis omakorda mõjutab tohutult seda, kuidas te oma meeskonda mõjutate.\nKuid sa ei pea tingimata olema kellegagi parimad sõbrad, et olla tema jaoks suurepärane meeskonnakaaslane. Samuti ei pea olema meeskonna parim mängija, et olla suurepärane meeskonnakaaslane. See on spordi ilu - saate alati oma pingutusi ja suhtumist kontrollida, mis omakorda mõjutab tohutult seda, kuidas oma meeskonda mõjutate.\nSellega on siin 10 omadust, mis hämmastavatel meeskonnakaaslastel kipuvad olema ühised.\n1. Neil tekivad tõelised suhted\nTe ei pea olema parimad sõbrad kõigi oma meeskonna liikmetega, kuid suhte arendamine iga meeskonnakaaslasega ja nende tundmine väljaspool väljakut / ala tugevdab teie suhet ja suhtlust, kui see arvesse läheb.\nVõimalik, et olete kuulnud lugusid sellest, kuidas Steve Nash või Wayne Gretzky oma meeskonnakaaslasi nii palju paremaks tegi, lihtsalt teades alasid, mis neile kõige paremini meeldisid palli või litrit saada. See on meeskonnakaaslase tõeline mängusisene teadmine, kuid mida te ei pruugi näha, on isiklik side, mille nad riietusruumis lõid, mis suurendas meeskonna vastupidavust ja konkurentsivõimet.\n2. Nad on valmis mängima mis tahes rolli\nKõik tahavad olla alustajad, kuid kas olete nõus pingilt välja mängima? Kas mängu alustamine on olulisem kui selle lõpetamine? Kas olete valmis ja suuteline mängima positsioonist väljas?\nSuurepärased meeskonnakaaslased on valmis tegema kõik selleks, et aidata nende meeskonnal võita - isegi kui see ei pruugi olla roll, mida nad algselt enda ette kujutasid. Peatreener Bill Belichicki käe all on New England Patriotsist saanud ehk NFL-i ajaloo suurim dünastia tänu nende mängijate valmisolekule teha oma tööd, mis see ka pole.\n3. Nad töötavad parendamise nimel kõvasti\nMida teete meeskonnapraktikast eemal, et paremaks mängijaks saada? Kas tegelete oma individuaalsete oskustega? Kas uurite mängu? Kas olete valmis küsimusi esitama ja õppima?\nLood spordi suurimatest mängijatest, kes lisaaega lisavad, on ohtralt ja nende tööeetika mõju meeskonnakaaslastele avaldas nende meeskonnale tohutut mõju.\nKui te ei püüa aktiivselt paremaks saada, on mul raske teid suurepäraseks meeskonnakaaslaseks nimetada!\n4. Nad juhivad eeskuju\nKõik suurepärased mängijad pole loomulikult suurepärased verbaalsed suhtlejad.\nTegevused räägivad aga valjemini kui sõnad. Selleks, et olla suurepärane meeskonnakaaslane, ei pea olema rah-rah-tüüp, sest see, kuidas sa ennast kannad, ütleb rohkem kui midagi. Näited toimingutest, millel on positiivne mõju teie ümbritsevatele, on järgmised:\nOled esimeste seas hoones / pargis ja viimaste seas.\nTormate tagasi kaitsele ja olete järjekindlalt valmis oma rolli selles osas täitma.\nJätad pingil kihlusse ja toetad kaaslasi.\nJulgustate kõiki meeskonnakaaslasi, mitte ainult oma lähimaid sõpru.\nKuulate treenerit, kui nad räägivad ja suudate täita oma kavandatud mänguplaani.\n5. Nad tulevad alati ettevalmistatuna\nKui praktika algab kell 18, kas veerete sisse kell 17.59 või tulete varakult, et veenduda, kas olete füüsiliselt ja vaimselt valmis minema?\nKas teil on õige riietus ja varustus?\nKas olete õppinud raamatut õppima? Kas teate, mida teie positsioonilt ja teistelt oodatakse igaks juhuks, kui treener seab teid teise rolli?\nmõlemad sirutavad relva järele\nSuurepärased meeskonnakaaslased on valmis selleks, et nad saaksid oma rühma üles tõsta, selle asemel et seda alla lohistada.\n6. Nad saavad aru oma tugevustest / nõrkustest\nSuurepärased meeskonnakaaslased teavad, mis nad meeskonda toovad. Ole oma võimetes kindel, kuid anna endast ka parim, et oma tugevusi maksimeerida ja neid järjekindlalt kasutada.\nTüüp, kes tellib kümnest kolmepunktiviskest 9, tõmbab aga pidevalt sügavusest üles? Jah, keegi ei kiirusta talle ühtegi 'suurepärase meeskonnakaaslase' auhinda välja andma.\nAga tüüp, kes mängimise järel oma tagumiku tagasi põrutab, sest teab, et see on üks tema parimatest võimalustest mõju avaldada? Neile on kirjutatud suurepärane meeskonnakaaslane.\n7. Neil on alati positiivne hoiak\nOn arusaadav, et mängijad pettuvad, kui lasevad mööda lööke või lasevad sööte, kuid kas lasete sellel oma mängu üle võtta?\nKuidas tunneksite end, kui meeskonnakaaslane laseks ühel halval lumepalli halvaks poolajaks või mänguks mängida? Tõenäoliselt pole see nii kindel meeskonnakaaslase vaimses ja füüsilises seisundis.\nVigu juhtub. Suurepärased meeskonnakaaslased jäävad positiivseks, kui nad teevad ise vigu või kui nende meeskonnakaaslased on lühikesed. Kas nad julgustavad meeskonnakaaslast, kes teeb psüühilise vea, selle unustama ja keskenduma järgmisele mängule või lihtsalt neid närima? Ja kui meeskonnakaaslane laseb löögi maha või teeb vinge saginamängu, siis kas nad annavad kiitust ja energilist tagasisidet või tegutsevad lihtsalt nii, nagu midagi ei juhtunud?\nanna karenina filmiarvustus\nMängijad ei pruugi arvata, et need pisiasjad on olulised, kuid tõsi on see, et need on edukate meeskondade alus.\n8. Nad vastutavad iseenda ja teiste eest\nIga sportlane teab, et peaks vastutama. Kuid kuidas see praktikas tegelikult välja näeb?\nAlustuseks tähendab see kõigi ründavate ja kaitsvate strateegiate tundmist, igale treeningule õige mõtteviisiga näitamist (isegi kui vigastused jäävad kõrvale), meeskonnakaaslaste ettevalmistuse tagamist ja koolitööga sammu pidamist, et nad saaksid jätkata osaleda meeskonna tegevuses.\nKui sportlane tunneb soovi treeningu vahele jätta või saabub pidevalt hilja, võtavad suured meeskonnakaaslased nad nii piltlikult kui ka mõnikord sõna otseses mõttes üles, et veenduda, et nad jõuavad sinna, kus nad peavad olema, et kõigil oleks edu.\nLisaks tähendab vastutusvõime olemine vormis püsimist ja püsimist. Seda ei juhtu lihtsalt praktikale ilmudes ja siis ülejäänud 22 1/2 tundi päevas oma keha ravides nagu jama. Söö õigesti, joo vett, maga piisavalt, treeni tahtlikult ja hoolitse oma keha eest. Oleksite üllatunud, kui lainetav mõju, mida järjekindlalt sellistele toimingutele pühendub, mõjutab teie meeskonnakaaslasi.\n9. Nad teevad lisatööd\nVõib-olla on suurimaks meeskonnakaaslaseks olemise suurim vundament suurepärase eeskuju teistele teie meeskonna sportlastele.\nSeda silmas pidades peavad suured meeskonnakaaslased olema valmis oma mängu parandamiseks kõvasti pingutama ka väljaspool kohustuslikke tegevusi.\nRaske töö on nakkav. Kui teie meeskonnakaaslased näevad, kui palju te töötate, tahavad nad sama teha. Ärge oodake, kuni keegi teine eeskuju näitab.\n10. Nad teevad alati 100-protsendilist pingutust\nKas mäng on puhumisvõit või viltu kaotus, märkavad treenerid, meeskonnakaaslased, vastasmeeskond, ametnikud ja fännid, kuidas kogu aeg mängite.\nKui tuled pingilt maha vaid mõneks minutiks, mängi 100 protsenti. Kui olete varahommikuse treeningu ajal ikka veel silmi täis, mängige 100 protsenti. Kui teil on halb laskmisöö, siis pingutage ikkagi sajaprotsendiliselt ja leidke viis oma tagasilöögi, kaitse, energia, entusiasmi jne mõjutamiseks. Pingutus, raske töö ja valmisolek võistelda on isiklik valik. Suurepärane meeskonnakaaslane on nende valikute kõrvalt vaatamine ja otsuse tegemine, mis mitte ainult ei tee ennast paremaks, vaid muudab ka meeskonna paremaks.\nSuurtel meeskondadel pole ainult suurepäraseid sportlasi. Neil on suurepärased meeskonnakaaslased. Kui te ei ela neid 10 omadust, on nüüd aeg alustada!\nFoto krediit: ahvibusinessimages / iStock\nKuidas lahendada konflikt meeskonnakaaslasega\n3 viisi, kuidas meeskonnakaaslase põrutust märgata\nSaage nende 12 sõnalise vihjega jalgpallipunktide liidriks\nmis aastal shrek tehti\non chadwick boseman elus\npopulaarsed näitlejad 2020\nnew york times Broadway ülevaade\nPearl Harbori filmi ilmumiskuupäev\nfilm aretha Franklin


SmartAD esines Mailbow seminaril, Turunduskonverentsil, Eliitlaagris\nMailbow, Pärnu Turunduskonverents, Eliitlaager ja palju muud\nViimase poole aasta jooksul on meid kutsutud paljudele üritustele esinema. Pole jõudnud kõikidest nendest ülevaadet siiani anda. Seetõttu teeme ühe kiire kokkuvõtte siinkohal nendest:\nMailbow e-maili turunduse seminar: kuigi SmartAD tegutseb peamiselt bännerreklaami valdkonnas on aeg-ajalt meil kokkupuude olemas e-maili turunduse temaatikaga. Veebruaris saigi tutvustatud kuidas SmartAD suudab teha sihitud reklaami internetis kasutades enda Evolution Profile’i tehnoloogiat ning kuidas saaks e-maili turundajad sellest kasu lõigata.\nPärnu Turunduskonverents: Kuna selle aasta turunduskonverentsi teemaks oli “Saatuslik pakkumine” ehk räägiti sellest kuidas väärtuspakkumise muutmise kaudu on suudetud turgu võita, siis kutsuti meid sinna tutvustama SmartAD’i rebrandingu lugu ehk kuidas meist sai “The first Addresstising Company in the world”\nBusiness Tigers konverents Lätis: Viimased aastad on Läti Äripäev (Dienas Bizness) ja CVMarket üheksoos läbi viinud ettevõtjatele suunatud konkursi “Business Tigers”. Sel aastal kutsuti konkursi lõppüritusele esinema ka SmartAD’i asutaja Rando Rannus, kes tutvustas SmartAD’i lugu ning õppetunde, mis asutajad on ettevõtjatena saanud.\nInternetiturunduse Eliitlaager: Eesti internetiturundajate tippüritusel sai seekord käidud tutvustamas ka seda mis äri SmartAD & tema konkurendid ajavad ning mis kasu sellest saaks lõigata turundaja. Ettekande võib leida siit.\nTeadlaste Öö Festivali teaduskonverents: Ahhaa keskuse eestvedamisel läbiviidava konverentsi peateema oli sel aastal “Sina oled katsejänes”. Kuna me igapäevaselt kaardistame inimeste tegevust internetis, siis sai tutvustatud mis uusi võimalusi taoline kaardistamine reklaamijatele võimaldab ning teisalt mis dilemmasid see omakorda lõpptarbijatele tekitab.\nKõikide nende esinemiste ühisosaks on meie uus lähenemine internetireklaamindusele, kus laiamahuliste andmete pealt on võimalik teha palju targemaid turunduslikke otsuseid. Eks näis millal taoline arusaam jõuab massidesse ning iga turunduskampaania kohustuslik osa saab olema SmartAD’i reklaamitehnoloogia kasutamine :-).


USA soomustehnikal tekkis Ida Euroopas hulk ootamatuid raskusi\n11:56 26.01.2017 (Uuendatud 07:50 29.01.2017) lühendatud link\nUSA soomustehnika karjatamisel Saksamaalt Poola tekkis hulk ootamatuid raskusi. Üks pauk teise otsa. Küll olid teed kitsad, küll sillad madalad, küll tsiviilisikuid kõik kohad täis. Oh, ei ole Euroopa võiduparaadiks valmis, no ei ole...\nNagu Pentagonist lubati, seisavad ameeriklased Euroopa eest müürina. Raudselt. Aga mitte kohapeal. Sinna nad ei jõudnudki, vähemalt mitte kõik. Ühed jäid juba Bremerhaveni sadamas ankrusse, teistel läks tee peal kumm tühjaks. Kuigi need olid tankid, mitte liikumatud suurtükid.\nNad peaksid liikuma iga ilmaga aga kuidagi ei mängi välja. Ülemused ütlesid, et nende ühes tükkis ohutult kohaletoimetamine ei lähe kohe mitte. Need, kes kõigele vaatamata siiski pärale jõudsid, olid näost plassid ja muidu üsna loppis olekuga. Kuid ees seisab ju veel võitlus rahu eest. See aga tuleb pisut hiljem. Vene ohu heidutamine lükkub edasi.\nVenelasi ongi juba teavitatud, et nad oma impeeriumiambitsioone esialgu pisut tagasi hoiaksid. The Wall Street Journal andis neile teada ootamatutest raskustest, mis USA soomustehnika Saksamaalt Poola karjatamisel praktiliselt igal sammul tekkisid: küll olid teed kitsad, küll sillad madalad, tsiviilisikud ümberringi jalus. Euroopa ei olnud võiduparaadiks sugugi valmis.\nEks nad ise olid ka head mehed, oleks võinud ka ise selle peale tulla, et siin elavad, olgugi et oma veidrustega, aga ikkagi inimesed. No heakene küll, kes siis sellist silda ehitab, millest isegi "Abramsi" tank üle ei saa. See aga ei tähenda veel, et nende juurde minekuks tuleb teised papud jalga panna.\nAmeeriklased tunnistasid ise ka, et neil pole piisavalt andmeid varem idablokki kuulunud NATO liikmesriikide logistika ja taristu võimekusest. Oleks võinud siis nende endi käest küsida, kui tõesti Moskvalt küsida ei tihatud aga küllap oli "kolonel Ettenägelik" juba pensionile saadetud.\nJa nii saigi "brigadir America" tünga. Euroopa on ju nii väike. Pole tema tase. Lõppes sellega, et või sisse sattusid need tankimeeskonnad, kes tühjade akudega maale tulid. Mõnikord tuleb tankide või tetrise mängimine isegi kasuks. Tühja sellest, et nendega pole enam võimalik isegi roomikulõginat teha, mis seal veel laskmisest rääkida, väljanägemine on see-eest vägev.\n"Latse, maast valla — rei tuleb maha, tõistre perest nii jääme taha!" nagu öeldakse. Kunagi meil selline seis juba oli. Kui Normandias maabuti, oli hullemgi. Venelased olid selleks ajaks võidu nimel juba kogu musta töö ära teinud. Toona oli kogu Euroopa üks suur sõjatander, kuhu ka ei keeraks. Kui mõni sild kokku vajuski, polnud hullu. Tegelikult ameeriklased siis peamiselt venelastega ju madistasidki.\nSelle sõna heas mõttes. Nüüd aga on venelased vaid ettekääne, mõtet pole asjal ollagi. Isegi tehnika ei pea vastu, jäi kahe portaali vahele kinni. Üks ülemjuhataja kupatas väed kohale, teisel ei ole praegu aega nendega tegelda. Paistab, et NATO-le sobib õigustus "mina pole neid saatnud, ei hakka mina neid ka tagasi kutsuma", väga hästi.\nJa üleüldse, idatiivale tuleb ainult kasuks, kui jänkid mürske kaotavad ning teid ja sildu lõhuvad. Euroopale õpetatakse sellega kaotust taluma ja pagemist korraldama. Millestki tuleb ju manöövreid alustada ja miks mitte siis lõpust. Kõiges selles on siiski optimismi ülimust tunda.\nTank on ikka vaid seesama pooltäis ja poolkatkine veeklaas. Järelikult pole selles pessimismiks enam ruumi ja Venemaale lähenemiseks pole mingit vajadust. Nii tulebki välja, et Pentagonil on Euroopas needsamad kaks häda, mis Venemaal (s.o. viletsad teed ja lollid inimesed — toim.) ja Euroopal on nendele lisaks veel kolmas — Pentagon tekkinud.\ntank, Abrams, NATO, Ida-Euroopa, Poola, USA, Venemaa


Marika ja Tomi rännak: Punastel dzaodel ehk tädidel Man Meidel külas\nPostitaja: marika ja tom kell 06:20\nHei Marika :-) Lugesin just, et lähed LA-sse ning Miamisse. Võimalik, et jäin nüüd selle küsimusega hiljaks, aga kas sul on seal öömaja ka vaja? Kui on, siis mul on mõlemas kohas sõpsid olemas. Anna märku :-)\n4. detsember 2009 10:34\nEilika, hästi suur aitäh sulle abi pakkumast :)!\nMa Miamist tagsi juba ning ööd ei peatunud.\n7. detsember 2009 20:02\nNo siis läks hästi :-)\nMa pole su reisiplaaniga täpselt kursis, aga kui veel tutvusi vms vaja, siis mul on neid Argentiinas, Brasiilias, Mehhikos, Hondurases, Surinames, Costa Ricas jms. Niisis anna märku, kui kuidagi kasulik saan ehk olla... :-)\nPäikest sulle! x\n9. detsember 2009 20:42


..::Aita Nõrgemat, heategevus, loomade hoiupaik, armastus, annetamine, kodutud loomad, kodutu, 9001212, kassid, koerad, abi::..\n..sest koduta loomad vajavad Sinu abi!\nKoerakuutide hange 2013: Pakkumuste maksumused\n2013 jaanuaris läbi viidud koerakuutide soetamise hankele esitatud pakkumuste maksumused on alljärgnevad:\nJrk nr Pakkuja nimi Kuudid kokku (ilma km) EUR\n1 Aigars OÜ 8325,83\n2 Inpuit OÜ 12433\n3 Hannes Veski 13000\n4 Tammepakk OÜ 14570\n5 Natural Wood Furniture 15390\n6 Meistrid Ehitus OÜ 17086\n7 Tekter OÜ 17150\n8 Amalinde Arendus OÜ 18080\n9 OÜ Sämm Puit 18450\n10 Eesti Vanglatööstus As 19308\n11 Märdi Puukoda OÜ 19494,31\n12 Saareste Eesti OÜ 27829,26\nEsitatud tabelis on toodud pakkumuste maksumused kontrollimata nende sisu vastavust nõuetele. MTÜ Aita Nõrgemat poolt moodustatud komisjon tutvub pakkumuste sisuga ning otsustab seejärel pakkujate kvalifitseerimise.\nTabelis toodud summad sisaldavad 50 koerakuudi valmistamise maksumust vastavalt Aita Nõrgemat MTÜ poolt esitatud nõuetele.\nHinnapäringu sisu on alljärgnev:\nKoerakuudid tuleb valmistada vastavalt manuses olevale skeemile, mõõtmetele ning kirjeldusele.\nKuutide valmistamise kogus on alljärgnev:\n1. Terrassiga kuudid – 23tk\n2. Terrassiga kuudid, 10 cm tõstetud lävepakuga – 6tk\n3. Ilma terrassita kuudid – 21tk\nKokku: 50 kuuti.\nKuudid peavad olema valmistatud moodulitest, st kuudid peavad olema lahtivõetud kujul, pakitud kilesse. Kuudid peavad olema varjupaigas kohapeal kokkupandavad ning kaasas peavad olema kõik kokku monteerimiseks vajalikud tarvikud (kruvid, nurgad, liistud jms).\nKuudi katus peab olema teisaldatav. St seda peab olema võimalik hooldustöötajatel kuudi puhastamisel eemaldada.\nHinnapakkumine peab sisaldama:\n1. Kõikide kuutide valmistamise maksumust kokku.\n2. Terrassiga kuutide maksumust kokku ja eraldi (23tk maksumus ja 1tk maksumus).\n3. Terrassi ja lävepakuga kuutide maksumust kokku ja eraldi.\n4. Ilma terrassita kuutide maksumust kokku ja eraldi.\n5. Eraldi välja toodud materjalide kogust ning maksumust materjali liigi kaupa (soojustusmaterjal, katusekattematerjal, prussid, voodrilaud jne).\n6. Info selle kohta, et kus on plaanis kuudid ehitada (aadress, vajalik transpordi planeerimiseks).\nHinnapakkumine ei pea sisaldama kuutide transporti. Juhul kui transportimine on võimalik, palume sellele hinnapakkumises viidata. Transpordi hinnapäringu saadame eraldi.\nKuutide valmistamise tähtaeg on 01.06.2013. Kuudid tuleb üle anda jooksvalt, esimesed 10tk peavad olema valmis 01.03.2013.\nAlternatiivsete pakkumuste esitamine on lubatud.\nHinnapakkumisi ootame hiljemalt 14 päeva jooksul so 29.01.2013. Hinnapakkumine tuleb saata e-posti teel info@armasta.ee. Täiendavad küsimused võib esitada samal e-posti aadressil või telefoni 512 5961 teel.\nKoerakuudid ehitatakse loomade varjupaikadele ning nende ehitust finantseeritakse inimeste poolsetest annetustest. Palume võimalusel seda asjaolu hinnapakkumise tegemisel arvestada.\n© 2008-2019 MTÜ Aita Nõrgemat, e-mail: info@armasta.ee


Aedmajoraan - Kekkilä.ee\nAedmajoraan on hallide väikeste lehtedega ja peene lõhnaga maitsetaim, mis on oma algsel kodumaal, Vahemere ääres, mitmeaastane taim. Majoraani kasvatatakse ka üheaastasena. Majoraan on üks vanemaid aias kasvatatavaid maitsetaimi.\nAedmajoraani kõrgus on u 20-50 cm. Varred on püstised, harunenud ja jäigad. Lehed on väikesed ja hallikasrohelised. Valged õied on samuti väikesed ja paiknevad võrsete tippudes tihedates kerajates õisikutes. Kogu taim on tugeva lõhnaga. Aedmajoraani võib kasvatada ürdiaias, kasvuhoones ja pottides. Võrseid kasutatakse värskelt ja kuivatatult ning külmutatult.\nAedmajoraani tuntakse kahe erineva vormina: Saksamaa ja Prantsusmaa majoraanina. Saksamaa majoraanil on väikesed lehed ja rohkesti õienuppe, prantsuse vorm seevastu harunenum ja suuremate lehtedega.\nAedmajoraan eelistab kasvada valgusküllases, soojas ja tuulte eest kaitstud kasvukohas. Taim on külmaõrn. Kasvupinnas peab olema kerge ja toitainerikas. Avamaal on sobiv muld Aiamuld, pottides kasvatamisel Mahe Ürdimuld. Taimede vahekaugus istutamisel on 20 cm.\nAedmajoraani võib kasvatada seemnest või aianduskauplustes pakutavatest istikutest. Taimede ettekasvatamist alustatakse aprillis. Seemned külvatakse Külvimulda ja kaetakse õhukese kihiga, muld peab olema niiske. Aedmajoraani seemned idanevad 20 kraadi juures 10-20 päevaga. Karastatud taimed istutatakse kasvukohale, kui pinnas on soojenenud.\nKasvupinnase parandamiseks lisatakse kasvukohale Aiamulda, Maheväetist Köögiviljadele ja Aialupja.\nKuna majoraan eelistab kasvada õhurikkas pinnases, tuleb pinnast kobestada. Niiskes pinnases haigestub majoraan kergesti seen- ja viirushaigustesse. Pikkadel põuaperioodidel tuleb majoraani kasta.\nPotti istutatud taimi kastetakse ühtlaselt ja väetatakse regulaarselt Maheda Vedelväetisega.\nAedmajoraan ei talvitu välitingimustes, kuid potitaimed võib talveks sisse tuua.\nAedmajoraan on üks populaarsemaid maitsetaimi tilli ja peterselli kõrval. Aedmajoraaniga maitsestatakse nt spagetikastmeid, hernesuppi ja mitmeid teisi toite. Aedmajoraani võib kasutada ka koos basiiliku, piparrohu ja tüümianiga.


Telia Soneralt üle ootuste tulemused\nKuna analüütikud olid oodanud puhaskasumiks 2,97 miljardit Rootsi krooni, siis reageeris turg eile tulemustele positiivselt. Aktsia oli eile pealelõunaks tõusnud 5,3%.\nVõrreldes eelmise aasta sama perioodiga kahanes kasum 7,8%, põhjuseks Rootsi üksuse restruktureerimiskulud, mis teises kvartalis ulatusid 520 miljoni Rootsi kroonini.\nKäive tõusis 8,5 protsenti, 22,2 miljardi kroonini. Kulumieelne kasumimarginaal see-eest langes 3 protsendipunkti võrra, 37 protsendile.\nFirma tegeleb hetkel aktiivselt kulude kärpimisega, alandab hindu ning otsib uusi ülevõtukandidaate välisriikides, et tagada kasvu tingimustes, kus konkurents tiheneb ning Põhjamaade telekomiturg on küllastunud. Rootsis on TeliaSoneral kavas koondada 3000 töökohta, mis läheb maksma kokku 5 miljardit Rootsi krooni.\n?TeliaSonera võidab madalatest kuludest,? sõnas Danske Banki analüütik Poul Jessen, kes on andnud firma aktsiale soovituse ?hoia?. Kuna korralikku kasvu TeliaSonera enam ei näita, ongi analüütiku sõnul peamine väljakutse eelolevatel aastatel kulude kokkuhoid.?\nViimased laienemiskatsed on firmal ebaõnnestunud ? esmalt luhtusid kaks Eesti Telekomi ülevõtmispakkumist, samuti ebaõnnestus Türgi Turkcelli ülevõtmine.\nLisaks teatas TeliaSonera, et kavatseb järgmise aasta aprillis teha aktsionäridele ettepaneku maksta 10 miljardi Rootsi krooni ulatuses erakorralisi dividende.


Samsung TV-kaamera VG-STC3000 | SAMSUNG Eesti\nTehke oma nutiteleriga nutikamaid videokõnesid\nProovige TV Camera uusi võimalusi\nNautige Samsungi TV-kaamera mitmeid nutikaid omadusi. Tänu uuele kaamerafunktsioonile võimaldab see teler teil anda erinevaid käsklusi, nagu kanali vahetamine ja helitugevuse suurendamine või vähendamine. See toetab ka virtuaalpeeglit trennirakenduse jaoks, mis tähendab, et nüüd saate jagatud ekraanil reaalajas videotagasisidet iseenda liikumise kohta. Uuendage oma telerit, et nautida neid lihtsaid, ent siiski ülinutikaid teenuseid. * Ekraanipildi foto on illustratiivne ja ei pruugi kajastada tegelikku kasutajaliidest.\nMinimalistlik disain pakub laiendatud interaktiivsust\nTänu Samsungi videokõnesid võimaldavale TV-kaamerale ei tähenda kaamera ühendamine teleriga järeleandmiste tegemist stiilis. Uuenduslik topelthingesüsteem võimaldab reguleerida asendit, et saavutada parim nurk ja kõige kompaktsem paigutus või moodustage sisseehitatud alus, et paigutada seade eraldi ekraani ette või kõrvale. Kahe mikrofoni ja unikaalse objektiivikattega STC3000 esindab minimalistliku disaini parimaid omadusi. Lihtne, kuid pilkupüüdev disain tagab, et teleri peale või kõrvale asetatud STC3000 täiendab ja täiustab videosuhtlemise kogemust.\nÄratage oma kodune meelelahutussüsteem ellu Samsungi stiilse, kuid siiski hõlpsalt paigaldatava videokaameraga. Selle HD-kaamera ühendamine teleriga on mugav ja kiire, kuna vajate vaid ühe USB-kaablit nii ühenduse kui ka toite jaoks. Nii elektritoide kui ka andmed liiguvad läbi teleri USB-pordi, nii säästab STC3000 HD TV-kaamera energiat ja võimaldab teil oma vestluseid kauem nautida, samuti puudub vajadus segavate toitekaablite järele. Meelelahutusala hoidmine puhtana ei ole olnud kunagi lihtsam.\n2013 F4500, F5300, F5400, F5500, F5700, F6200 ~ F6900, F7100, F7200 2012 EH4500, EH5300, EH5450, ES5500, ES5700 ~ ES6900 (v.a. ES6003), ES7100 2011 D6500 ja uuemad (32" ja suuremad)\nK.264 Aluse profiil\nPakitud 128 megabitine\n+10 - -30 ℃


Mõnusate maasikatoitude retsepte | Eesti Naine\nMõnusate maasikatoitude retsepte\nLia Virkus 10.07.2017, 11:23\nOn maasikate aeg! Siin mõned retseptid, mida võiks nautida just nüüd!\nRetseptid on varem ilmunud ka suvistes Eesti Naistes.\nArbuusi-feta salat maasikate ja mündiga\nSega mõnusalt arbuusine värske salat kokku vahetult enne söömist, et see oleks värske ja krõmpsuv. Lisa ka suviseid marju – maasikaid või vaarikaid või mustikaid. Ka sõstrad sobivad hästi. . .\n1 kg arbuusi (või melonit)\n200-300 g fetat\nPese salatilehed ja tükelda näppude vahel salatipõhjaks. Poolita tomatid ja maasikad. Haki enamus mündist, pane osa väiksemaid lehti kaunistamiseks kõrvale. Koori arbuus ja lõika tükkideks. Laota arbuusitükid, tomatid ja maasikad salatile. Murenda peale fetatükid. Jahvata üle musta pipraga ja puista peale seemneid. Kaunista mündiga ning naudi kohe.\n15 minutiga saad valmis maitsvad magustoidud, mida on mugav kaanega purkides õue kaasa võtta. Neid võiks hoida serveerimiseni külmas!\nKaunistuseks: värskeid maasikaid ja küpsisepuru\nVajuta maasikad ja banaan kahvliga peeneks või tükelda. Tõsta purkide põhja pooled küpsistest, sellele pool maasika-banaanisegust ja pool kohupiimavahtu. Korda kihte ja kaunista maasikate ja vähese küpsisepuruga. Pane kaaned peale ja tõsta serveerimiseni külma!\nKosutav kamasmuuti valmib kiirelt ja teeb kõhule pai.\n500 ml keefirit või maitsestamata jogurtit\n150 g vaarikaid, maasikaid ja mustikaid\nSama värske ja hea kui maasika-banaanismuuti, on ka see väike smuutitort. Maitseb kõige paremini valmistamispäeval. Kui maasikahooaeg läbi, kasuta tordis vaarikaid, mustikaid või siis hoopis hapukaid sõstraid.\n2 müslibatooni (à 50 g)\n400 g maasikaid (mustikaid või vaarikaid)\nKaunistamiseks: värskeid marju\nPurusta põhja tarvis müslibatoonid, sega sulatatud võiga. Vooderda 20 cm läbimõõduga lahtikäiv koogivorm küpsetuspaberiga ja suru müslisegu vormi põhjale. Tõsta täidise tegemise ajaks külma. Kui kasutad suuremat vormi, tee katteosa topeltkogustega.\nKatte valmistamiseks pane želatiinilehed 5 minutiks külma vette. Pressi poolest sidrunist mahl. Kuumuta mahl keemiseni. Tõsta tulelt ja sulata kuivemaks pigistatud želatiinilehed mahlas. Lase segul pisut jahtuda.\nPurusta banaanid ja maasikad kannmikseris või köögikombainis. Lisa siirup ja kookoskoor, sega läbi. Nirista hulka veidi jahtunud želatiinisegu, sega taas läbi. Kalla täidis vormi müslipõhjale. Pane tort neljaks tunniks kuni üleöö külma. Kaunista vahetult enne serveerimist värskete marjadega.\nVahusta munad suhkruga. Sega hulka sulatatud ja jahutatud või ning jogurt. Teises kausis sega omavahel jahu, küpsetuspulber ja vanillisuhkur. Sega jahusegu ettevaatlikult munasegu hulka. Tükelda maasikad ja sega lõpuks hulka. Täida 12 muffinipanni pesad taignaga. Raputa peale pärlsuhkrut ja küpseta 200kraadises ahjus umbes 15-20 minutit.\nMaasikamuffinid (Jaan Heinmaa)


Muhu Portselan: Coloratumis avatud ateljee ja jõulumüük - 3.12\nJuba eeloleval laupäeval, 3ndal detsembril saab hubane Coloratumi salong aadressil Tondi 37 täidetud meeldivate jõuluaroomidega ja põnevate tegevustega. Ootame huvilisi alates kella 11-st. Tule külla ja saa osa mõnusast pühademeeleolust!\nTerve päeva jooksul (kl. 11.-17.00) on võimalik ise vahva kingitus või meene meisterdada. Valikus on puidust jõuluehete ning karpide kaunistamine; portselanist kruuside dekoreerimine ja ka muud põnevat. Osalustasu meisterdajatele: 15.- (Saab tasuda ainult sularahas.)\nSamuti saab meie juurest osta soodushinnaga omanäolisi ning ainulaadseid jõulukinke, alustades kodumaise käsitöö ja lõpetades vintage sisustuselementidega.\nValikus palju toredaid käsitöökingitusi nii meilt kui meie koostööpartneritelt\nTondi 37 Tallinnas, Coloratumi salong\nJooksev ürituse info Facebookis.\nMärksõnad: jõulud, müük, uudis


SARS | Haiguste ABC - Kliinik.ee\nSARS\tAutor: Kadri Kõivumägi\nSARS (ingl severe acute respiratory syndrome) – äge respiratoorne sündroom on raske viirusnakkus, mille tekitajaks on uus koronaviirus. Haiguse esmane puhang oli 2003. aastal Hiinas Guangdongi provintsis. Nakatutakse piisknakkuse teel (köhimisel, aevastamisel), kuid ei ole välistatud ka viiruse levik väljaheitega. Eriti ohustatud on eakad inimesed (üle 60-aastased), kelle organismi kaitsevõime on langenud. Viirus on tundlik kuumusele ja tavalistele desinfitseerimisvahenditele.\nHaiguse peiteperiood on 2–10 päeva. Sümptomiteks on kõrge palavik, külmavärinad, peavalu, isutus ja lihasevalu. 3.–7. haiguspäeval tekivad hingamisraskused ja kuiv, kinnine köha. Kiiresti kujuneb kopsupõletik, mis võib lõppeda surmaga. Harvem esineb oksendamist, kõhuvalu ja kõhulahtisust. Haigusele on iseloomulik, et esimesel nädalal sümptomid taanduvad, kuid teisel nädalal süvenevad uuesti. Haiguse diagnoosimiseks tehakse vereproov ning kopsuröntgen.\nSpetsiifilist ravi ja vaktsiini ei ole. Kasutatakse viirusvastaseid ravimeid, mille toimivus ei ole aga 100%. Et mitte nakatuda, tuleb hoiduda reisimisest haiguspuhangu piirkonda ning vahetust kontaktist haige inimesega. Tarvis on järgida hügieeninõudeid. Saabunud nakkusohtlikust piirkonnast, peab ennast 10 päeva jälgima. Kui selle aja jooksul tekivad kõrge palavik, kuiv köha ja hingamishäired, tuleb otsekohe pöörduda arsti poole. Kindlasti peab arsti teavitama oma reisist nakkusohtlikku piirkonda.


Piinlikke momente Eesti ajaloost aastatel 1986–1988 - Maaja Koduleht\n4th May 2017 24th June 2021 Guido\nEKP tõstis Eesti töörahva otsustavasse võitlusse, mis viis Pätsi diktatuuri kukutamisele ja nõukogude võimu taaskehtestamisele Eestis. Algas tõeline demokraatia.\nVladimir Raudsepp (1907–1998), „Ja seda nimetati demokraatiaks“, „Aja Pulss“ 3/1986\nPalju muret ja tööd nõudis Riigikogu valimiste ettevalmistamine. Kuidas valimised kulgesid, see on üldteada. Võib öelda, et kõik läks ladusalt.\nHarald Habermann (1904–1986), „Juunipäev“, „Aja pulss“ 15/1986\n„RAADIOHÄÄLTE“ TAKTIKEPI JÄRGI\n23. augustil 1987 toimus Tallinnas Hirvepargis kogunemine, mille olid inspireerinud „Ameerika Hääl“, õõnestusraadio jaamad „Vaba Euroopa“ ja „Vabadus“, samuti väike grupp varem Nõukogude-vastase tegevuse eest süüdimõistetud isikuid eesotsas T. Madissoniga. See spektaakel, mis. mängiti nende poolt maha Nõukogudevastase stsenaariumi järgi, tõi kahjuks kokku mõnisada uudishimulikku. Provokatsioon oli ühitatud Nõukogude-Saksa 1939. aasta mittekallaletungilepingu allakirjutamise aastapäevaga.\nPikett Tallinna Draamateatri juures (juuli 1988).\nKokkutulnud seadsid kahtluse alla lepingu õiguspärasuse ning tõlgendasid selle mõningaid sätteid demagoogiliselt, kodanlik-natsionalistlikelt seisukohtadelt. Spekuleerides eestlaste rahvuslike tunnetega, panid nad lilli Linda kuju juurde. Selle aktsiooniga püüdsid provokaatorid moonutada Eesti töötajate revolutsioonilist minevikku, heita sellele varju mustata Nõukogude rahvaste vennalikku ühtsust, diskrediteerida nõukogude võimu.\nLepingu aastapäeva võib-olla oleks ehk pidanudki tähistama, juhul kui ürituse organiseerijad oleksid näinud selles üllaid eesmärke.\nAga nimelt: esiteks, kui nad oleksid näinud lepingus meie riigi järjekindlat rahupoliitikat, kui sel hetkel ainuvõimalikku akti, mis lükkas sõja fašistliku Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel kaugemale, kui taktikalist kilpi Nõukogude valitsuse käes, mis ei võimaldanud Saksamaal kasutada kodanliku Eesti territooriumi platsdarmina sõjaks NSV Liidu vastu; teiseks: kui oleks rõhutatud, et 1939. aasta leping sisaldas, konkreetseid positiivseid momente ka eesti rahva jaoks Eeskätt seda, et loodi võimalus lükata kaugemale Eesti territooriumi vallutamine fašistliku Saksamaa poolt, millele oleks järgnenud vältimatu arveteõiendus elanikkonna selle osa kallal, kes toetas ühelt poolt heanaaberlikke suhteid Nõukogude Liiduga ning teiselt poolt astus välja Eesti fašiseerimise vastu.\nEi mainitud ka seda, et Nõukogude vägede kohalolek meie territooriumil mõjus kaudselt ka asjaolule, et Eesti fašismi-meelne valitsus kukutati rahulikult, ilma verevalamiseta, et kehtestati rahvavõim.\nKogunemise suunitlus oli aga hoopis teine. Teatavasti hakkasid meie vaenlased valmistuma selleks kogunemiseks juba ammu. „Raadiohääled“ edastasid viimasel ajal otseselt instruktsioone, kuidas on vaja valmistuda niisugusteks aktsioonideks Nõukogude Baltikumis, moonutati samuti Nõukogude riigi sõjaeelsete aastate eesmärke ja poliitikat, esmajoones Nõukogude-Saksa mittekallaletungilepingut, millele kirjutati alla 1939. aasta 23. augustil. Sealjuures on ignoreeritud konkreetseid ajaloolisi tingimusi, seda pinevat sõjalis-poliitilist olukorda, mis oli kujunenud Euroopas 1939. aastaks.\nMeie vaenlased, nagu märkis oma ettekandes NLKP Keskkomitee 1987. a. juunipleenumil M. S. Gorbatšov, teevad peapanuse sellele, „et demokratiseerimise ja avalikustamise protsesse ära kasutades sokutada meile vääreesmärke ja kahjulikke väärtusi, külvata meie inimestesse kaht lust partei poliitika, uutmisele ja meie maa olukorra parandamisele viiva kursi õigsuses ja siiruses“.\nKui keegi arvabki, et ta suudab neid eesmärke saavutada, siis ta eksib rängalt. Eesti rahvas, kes on koos meie maa teiste rahvastega läbi teinud kolm revolutsiooni, ei lase end valitud teelt kõrvale tõugata.\n(ETA) „Õhtuleht“, 24. august 1987\nNõukogude Liidul ei jäänud üle muud, kui sõlmida Saksamaaga mittekallaletungileping. Kuid mitte kunagi, isegi kõige traagilisematel aegadel ei otsinud Nõukogude Liit pääsemist teiste arvel, ei reetnud naabreid.\n„Päästetud maailm mäletab“ „Õhtuleht“ 27. august 1987 (Ajalehest „Pravda“)\nTüüpiline on näiteks väide, nagu oleksid nõukogude võimu taaskehtestamine ja eesti, läti ning leedu rahva astumine Nõukogudemaa rahvaste vennalikku perre 1940. aastal vaid NSV Liidu „ekspansiooni-poliitika“ tagajärg. [—] Seda võitlust kroonis 1940. aasta revolutsiooni võit ja Eesti vabatahtlik astumine Nõukogude rahvaste vennalikku perre.\nKaupo Kalev, „Balti küsimus“ Washingtoni poliitikas: illusioonid ja tegelikkus“, „Aja Pulss“ 18/1986\nNõukogude Liit oli jäänud üksi. Ja tal ei olnud muud väljapääsu, kui sõlmida Saksamaaga mittekallaletungipakt. 1939. aasta augustileping andis Nõukogude Liidule veel ligi kaks aastat rahuaega. Mis oleks saanud siis, kui seda poleks olnud?\nRakvere rajooni sõja- ja tööveteranide nõukogu esimees Valdur Kask, „Aja Pulss“ 18/1987\nKuigi tänaseks on selle sõja lõpust möödunud 42 aastat, ei ole vaibunud poleemika sõja ja selle eellugude ümber. Seejuures ei ole tegemist ainult teaduslike diskussioonidega, vaid sageli moonutatakse antikommunistlike kontseptsioonide huvides sihikindlalt fakte ja seoseid. Sellest paktist keeldumine oleks tähendanud sõda Saksamaaga juba 1939. aasta sügisel Nõukogude Liidule äärmiselt ebasoodsates tingimustes. Kuid lääneriikide lootused ei täitunud – Saksamaa ei soovinud sel momendil konflikti NSV Liiduga. Viimane (Saksamaa) vastas aga Eesti võimumeeste appihüüetele eitavalt – oli ju Hitler planeerinud kallaletungi Nõukogude Liidule hilisemaks ajaks.\nOlaf Kuuli (1929–2012), ajaloodoktor, „Teise maailmasõja algus ja Eesti“, „Rahva Hääl“ 28. august 1987\nBerliini pakutud leping lubas meile teatud hingetõmbeaja. Ilma selle paktita, samuti septembris sõlmitud NSV Liidu ja Balti riikide vaheliste abistamislepinguteta oleks maailmasõda ja fašistlik okupatsioon jõudnud meie kodukanti ilmselt ligi kaks aastat varem, natslik vägivallaöö oleks olnud sedavõrd pikem ja õudsem.\nPeeter Sookruus (s 1950), „Mõtlemine on raske, kuid väga vajalik tegevus“, „Rahva Hääl“, 29. august 1987\nAjal, kui Stalini ja Molotovi välispoliitikast püüti head muljet jätta, ei peetud otstarbekaks leppimuse teksti avalikkuse ette tuua. Inglismaa ja Prantsusmaa positsiooni tõttu jäi Nõukogude Liidule vaid võimalus leping sõlmida, et sõjalist konflikti Saksamaaga edasi lükata. Balti riikide tagasitulekut nõukogude rahvaste ühisesse perre peeti loomulikuks. Kui vastav avaldus laekus, siis see ka rahuldati.\nHerbert Vainu (1929–2011), „Suure sõja lätetest ja Baltikumi rahvaste saatusest“, „Noorte Hääl“ 1. september 1987\nHead reisi maisesse paradiisi\nMu laual on foto, millelt vaatab vastu neljakümnendale eluaastale lähenev mees. See pilt on pärit 23. augustist, kui Tallinna Hirvepargis suure suuga avalikustamisest räägiti ja „isamaalikke“ kõnesid peeti. Eeskõneleja Tiit Madissoni nägu on naerul, sest üks etendus on tema teeneteregistris jälle juures. Kuid veidi hiljem tunnistas ta oma jutus natuke õnnetult, et ootused ei täitunud – liialt vähe uudishimulikke oli „raadiohäälte“ reklaamile vaatamata kokku tulnud.\nKes ta siis ikkagi on, see Madisson? Võib-olla ajaloolane, kellel küllalt teadmisi ja siiras soov ajaloo valgeid laike täita? Välimuse järgi kõik nagu klapiks. Koos teiste organisaatoritega oli muidugi ka tema oma kuuereväärile kinnitanud teaduskonverentsist osavõtjat vääriva lipiku. Nime ees tähed MRP-AEG pidid maakeeles Molotovi-Ribbentropi pakti avalikustamise Eesti gruppi tähendama. Minu arvates ei saa T. Madissoni vist suureks ajaloospetsiks pidada. Vaevalt et ta 9. klassis, mille suutis alles kahe aastaga lõpetada, oskas endale põhjalikku ülevaadet maailma asjadest luua. Pole ka usutav, et õpingute alustamisega 10. klassis oleks ta suutnud oma teadmistesse olulist täiendust tuua. Üldse on õppimine talle alati üle jõu käinud. Paide 1. keskkooli iseloomustus pole just kõige kenam. Noormees õppis halvasti, oli distsiplineerimatu, ei täitnud õpiülesandeid, puudus omavoliliselt tundidest…\nSeegi on selge, et ühtki inimest ei saa võtta koolitunnistuse ega õpetajate ütlemise järgi, sest ka aastad siluvad konarusi ja kujundavad iseloomu. Kuid selleks tuleb endalgi kaasa aidata.\nEnt mida oli siis Tiit Madissonil oma „kallitele kaasmaalastele“ (nii ta korduvalt toonitas) öelda?\nMeenutan Hirvepargis peetud kõnet ja vean näpuga ridu tekstil, mida T. Madisson juba 1980. aastal agaralt paljundas ja levitas. See Läänest pärit materjal kannab pealkirja „Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis“. Neidki sõnu, mida ta pargis kuulutas, pole ta osanud ise välja mõelda, vaid on võtnud tollest Nõukogudevastasest soperdisest. Seda aga peab tunnistama: kirjaread oli ta nagu laulusalmi pähe õppinud.\nMis siis ikka. Iga inimene näeb asju oma vaatevinklist. Igal maal ja igal ajal on teistpidi mõtlejaid. See on üsna seaduspärane. Ent teisitimõtlemine ning oma arusaamade-ideede levitamine ja nende elluviijate otsimine on eri asjad. Seda ei saa kuidagi toetada.\nÜldse on T. Madisson näidanud juba üsna noorena üles erinevaid tõekspidamisi. 1967. aastal tabati ta auto ärandamisel. See lugu pidanuks kohtuga lõppema. Isa, kes töötas partei Paide rajoonikomitee teise sekretärina, suutis oma autoriteediga paragrahvitundjaid kõike noorusvallatuse süüks panema. Nii pääseski asjaosaline ise vaid väikeste kriimustustega.\nMadisson pole kunagi oma eluga rahul olnud. Ta on pidanud remondilukksepa- ja autojuhiametit, on olnud ehitusmees ja töötanud turul… Kes neid töökohti ja erialasid jõuabki üles lugeda, sest kusagil pole ta tahtnud oma kanda kinnitada. Viimati on teda nähtud Pärnu piimakombinaadis.\nAjapikku selline rahulolematus töö ja eluga aina süvenes. Kõigis oma läbikukkumistes ja keerdkäikudes peab ta süüdlaseks nõukogude võimu. 1980. aastal hakkas ta üsna avalikult väljendama vimma meie ühiskonna vastu. Ta paljundas ja levitas nõukogude korda mustavat kirjandust ning otsis võimalusi, kuidas endale mõttekaaslasi leida ja neid „vabadusvõitlejateks“ koolitada. See aga polnud lihtne tegevus. Küllap mäletab ta isegi üht saunaõhtut, mis lõppes riiuga, sest Madisson ajas oma pealetükkivuse ja import-mõtetega kuulajad vihale. Nii juhtus mitmel pool mujalgi.\nNõukogude-vastane miiting Hirvepargis.\nSamal ajal oli ta piiri taga hinnatud ja oodatud. Jällegi oli leitud üks truu „isamaalane“, kes oskas neid maiuspaladega „rõhutud Baltikumist“ toita. Usinalt läkitas ta Rootsi, Saksamaa Liitvabariiki ja mujale meie elu tegelikkust moonutavaid sõnumeid, mida kasutati Nõukogudemaa ja sotsialistliku korra mustamiseks. Hoolega koostas Madisson mitmesuguseid läkitusi ja üleskutseid eesti rahvale, mille mõte oli üks – ässitada inimesi välja astuma nõukogude võimu vastu. Loomulikult ei saanud niisugust asja keegi rahumeeli pealt vaadata. 1981. aastal karistati T. Madissoni Nõukogude-vastase tegevuse eest nelja-aastase vabaduskaotusega.\nOleks väär loota, et iga inimene karistusaja kandmisel oma meelt muudab, kuid mõtisklemiseks pidanuks see küll aega andma. Ja kas või sellegi üle, kuidas elada ja talitada. Paraku polnud T. Madissonile ka neist „õpiaastatest“ kasu. Pärast vabanemist võttis ta kibekiirelt ühenduse Eesti Poliitvangide Abistamise Keskusega Rootsis, et saada juhtnööre oma edaspidiseks tegutsemiseks. Ta saatis kirju teele ja andis telefonitsi keskusele „kohalikku materjali“, mida „raadiohääled“ hoolega kasutasid ära, et anda „objektiivset“ pilti rahva rõhumisest Eestis.\nSuvel võttis ta osa natsionalistide kogunemisest Riias. Sellest koostas ta ülevaate, mille andsid eetrisse „Ameerika Hääl“ ja „Vaba Euroopa“. Ka emigrantlikus ajalehes „Eesti Päevaleht“ avaldati sündmusest kirjatükk, mille aluseks oli Madissoni „tõelist elu“ käsitlev materjal.\nEetrihääled teatasid üsna varakult ettevalmistustest demonstratsiooniks Baltimaades. Ka Tallinnas olevat selleks kõik hoolega tehtud. Eestvedajaks kuulutati Madisson.\nTollel augustikuu 23. päeva hommikul võiski Pärnu kodanikku T. Madissoni Tallinnas näha. Toonitas uudishimulikele, et see, kes ei tea minevikku, elab tulevikuta. On loomulik, et iga inimene tunneb lugupidamist oma maa ajaloo vastu. Kuid kas selleks on tarvis hakata „Ameerika Hääle“ ja „Vaba Euroopa“ juhtnööride järgi ajalugu tõlgendama? See aga on meelepärane Madissoni-taolistele.\nMadisson peatus oma esinemises avalikustamisel ja elu demokratiseerimisel ning tuletas meelde ka meie riigijuhtide sõnu. Kõike selleks, et näitemängule tõsisemat ilmet anda. Kuid teda ei huvitanud meie riigitegelaste ja rahva püüdlused elu ümberkorraldamisel, vaid hoopiski see, kuidas sotsialistlikku korda kõigis maailmahädades süüdlasena näidata.\nHirvepargis oli T. Madisson enesekindel. Sellisena näen teda ka fotolt. Vaadake ja kuulake, kuidas tõsine eesti mees tõe ja õiguse eest võitleb. Juba siis teadis ta, et talle on omal palvel antud NSV Liidust väljasõidu luba alatiseks elamiseks välismaal. „Hüvasti, kallid kaasmaalased!“ Selle ütlemise jättis ta siiski enda teada, sest muidu oleks võinud ka „truuisamaalik“ esinemine veelgi viletsama meki saada.\nSellel pole mingisugust tähtsust, kas ta sõidab Iisraeli, Rootsi või kuhugi mujale. Pole mõtet ka küsida, kes teda seal ootab. Üks asi on aga selge – tõsine „kaasmaalane“ on otsustanud Maarjamaa tolmu oma jalgadelt pühkida. Mis siis ikka. Sel puhul jääb ainult soovida: „Head reisi maisesse paradiisi!“\nEndel Tivas, „Rahva Hääl“ 8. september 1987\nVähe oli tollal siiski neid, kes mõistsid, et Nõukogude Liidule oli see (leping Saksamaaga) üks viimaseid võimalusi lükata edasi sõda Saksamaa ja tema liitlastega.\nJüri Ant (s 1939), ajaloodoktor, professor, „September 1939“, „Rahva Hääl“ 27. september 1987\nLääne-Ukraina ja Lääne-Valgevene taasühendamine varjutab isegi niisuguse tähtsa sündmuse nagu seda on Vilniuse piirkonna ühendamine Leeduga 1939. aastal. Kuid see akt rahuldas ju leedu rahva rahvuslikud püüdlused. Väikese riigi toetamine tolleaegses keerulises poliitilises situatsioonis iseloomustab kõige selgemini Nõukogude välispoliitikat 1939. aastal.\nToomas Alatalu (s 1942) ja „Komsomolskaja Pravda“ korrespondent Eesti NSV-s Igor Teterin, „Ilma spikriteta“, „Noorte Hääl“ 21. november 1987\nSeejuures olid aga kõik selle ajajärgu Eesti NSV ajaloolased ühisel seisukohal: 1940. aastal toimus Eestis sotsialistlik revolutsioon.\nOlaf Kuuli, „1940. aasta revolutsiooni probleemidest ja nende uurimisest“, „Rahva Hääl“ 2. detsember 1987\n* KIRI TOIMETUSELE *\n„KALLIS „ÕHTULEHE“ TOIMETUS“\nOlen lihtne koolmeister, õpetan lastele ajalugu. Olen oma silmaga palju näinud ja kõrvaga kuulnud. Mart Kadastiku artikkel Pareki ja temataoliste tegutsemise kohta on päris hea. Tänu Kadastiku julgusele ja ettevõtlikkusele. Kuid kas me peame siis tema artikli laskma läbi kõigist meie vabariigi ajalehtedest? Kas siis teisi kirjutajaid enam ei olegi? Kus on meie aja- ja päriskirjamehed, raadiokommentaatorid, televisioon ja ühiskonnategelased? Kutsun teid üles sõna võtma eesti rahva kaitseks marurahvuslaste ja ühiskonnavastaste isikute kallaletungide eest. Usun, et meie rahvas ja riik väärivad, et neid kaitstaks nende eest, kes tahavad meid tükkhaaval, 30 dollarit hektari eest, maha müüa. Kas meie hulgas siis mehi ja naisi polegi?\nNatsionalistide miiting Hirvepargis.\nPareki, Madissoni ja Ahoneni sekeldamine on segaduse tekitamine eesti rahva hulgas, et siis ise tema seljataga oma poliitilisi ambitsioone rahuldada ja taskuid rahva arvel täis toppida. Nad võivad oma tegevust küll varata ilusate sõnade ja ausammaste varju ning kodanliku vabariigi juubeli taha, kuid kõige selle tagant paistab maniakaalne viha sotsialismi, kommunismi ja nõukogude võimu vastu, separatistlikud taotlused ja soov taastada Eestis kodanlik kord. Pareki, Ahoneni jt. ambitsioonid on unisoonis „Vaba Euroopa“ ja „Ameerika Hääle“ saadetega. Seal esindab neid Tiit Madisson.\nNad tahavad võitlust. Siis tulgu ka võitlus! Kuid meile jäetagu õigus oma rahvast kuritegelike kallaletungide eest kaitsta. Nende isehakanud „füürerite“ vastu tuleks samuti kasutada meie õigusi ja seadusi, et nende tegevusele piir panna. Arvan, et läbirääkimiste aeg on möödas.\nJuudas Iskariot müüs end maha ja sai, mis ta vääris. Ega siis Parek ja Co ole erandid. Armuandmine neile ei õigustanud end.\nMarurahvusluse õhutamine on samuti kriminaalkuritegu. Sellega Parek oma propagandatöös aina tegelebki. Kaua me siis seda võime kannatada? Ärge arvake, et ihkan verd. Oh ei: Tahan, et minu rahvast ei segaks juudased meie hulgast ning Lagle Parek, Heiki Ahonen ja teised nende kuritegeliku grupi liikmed seaduslikus korras saaksid seda, mida nad on ära teeninud: annuleerida amnestia neile ja võtta nad vastutusele kui rahvusvahelise vaenu õhutajad. Rahvas ei pea niisuguste poliitiliste aferistide pärast kannatama.\nHALLISTE, õpetaja Tallinnast, jaanuar 1988. a.\nTALLINN, 2. veebruaril. Täna hommikul kell 7.40 peeti Mooni tänaval kinni 1960. aastal Tallinnas sündinud kohalik elanik Sivert Vladimiri p. Zoldin, kes levitas nõukogude korda halvustavaid väljamõeldisi sisaldavaid trükiseid. Kinnipeetult võeti neid ära üle 400 eksemplari.\nZoldinit on kuritegeliku huligaansuse, varguste, autode ärandamise ja sugulise kire rahuldamise eest ebaloomulikul viisil varem neljal korral karistatud. Viimasest kinnipidamiskohast vabanes ta 20. aprillil 1985. aastal. Tundub, et just sellistele inimestele tuginevadki oma Nõukogude-vastases propagandas ka nn. Molotov-Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupi liikmed.\nEestlase nõudmine avalikustada Molotovi-Ribbentropi pakt oli Moskvale valusaks löögiks. (Miiting Hirvepargis.)\nUurimisorganite poole on pöördunud ja neile samasisulisi trükiseid üle andnud Tallinna, Keila ja Haapsalu rajooni elanikud.\nEesti NSV Prokuratuur on alustanud kriminaalasja uurimist.\nTallinna Autobussikoondises, kus S. Zoldin töötab, kogunesid remonditöölised, sõidust vabad bussijuhid ja teenistujad koosolekule, et väljendada oma nördimust.\n„9. kolonni bussijuht S. Zoldin tabati koos asitõenditega lendlehti levitamas. Neis mustatakse kõiki Nõukogude Eesti saavutusi, õhutatakse rahvustevahelist vaenu ja kutsutakse üles pöörduma tagasi Eesti kodanliku vabariigi aegadesse. Mille peale siis loodavad sääraste tegude organiseerijad?“ pöördus koosolijate poole bussijuht-instruktor A. Kasak. „Ja mida üldse teab nendest aegadest Zoldin ise? Lausa valus on vaadata, kuidas sellised tegelased, kes saavad üpris omapäraselt aru demokraatiast ja avalikustamisest, kutsuvad eesti rahvast üles seadusvastastele tegudele. Zoldini teguviis ei sobi demokratiseerimisega kokku. See tekitab suurt kahju. Ma mõistan selle resoluutselt hukka. Noor inimene, kellega töötasime õlg õla kõrval, on häbistanud tuhandeid oma kolleege. Nõuan, et Zoldinit ja neid, kes seisavad tema selja taga, karistataks karmilt.“\nVana tööline, garaažitalituse meister B. Tõnštein, kes on elanud märkimisväärse osa oma elust „kodanliku demokraatia“ tingimustes, mõistis S. Zoldini seadusvastased teod raevukalt hukka ja nõudis samuti tema karistamist seaduse kogu rangusega. Samasuguste sõnadega pöördusid koosolijate poole bussijuht-instruktor S. Õige, 9. kolonni ülem S. Sajukov ja teised sõnavõtjad.\nKoosolekul võeti vastu läkitus Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumile. Selles palutakse kaitsta Nõukogude Eesti elanikke igasuguste kahtlaste elementide eest, kes ässitavad inimesi seadusvastastele tegudele, ja nõutakse süüdlaste karmi karistamist.\n(ETA) „Noorte Hääl“ 3. veebruar 1988\nÜleüldse mitte lugupeetav Lagle Parek ja Teie mõttekaaslased!\nElus esmakordselt alustan kirja ilma lugupidamisavalduseta. Selleks veenis mind sügavalt 2. veebruari õhtul Teie ja Teie mõttekaaslaste poolt organiseeritud „üritus“. Teie ei vääri lugupidamist, sest Te ei soovi eesti rahvale head. Te külvate kurjust, rahulolematust ja kiuslikkust noore, kasvava põlvkonna hulgas, keda olite selleks õhtuks hulgaliselt kokku kutsunud ka väljastpoolt Tartu linna. Te olite õhutanud noori inetult käituma ja avalikku korda rikkuma.\nMa ei tunne Teid isiklikult, kuid viibides 2. veebruari õhtul (1988 – toimetaja märkus) olude sunnil TRÜ Teadusraamatukogu lähedal nägin ja kuulsin, kuidas mõne meetri kaugusel üks keskealine naine koos teda saatva mehega kutsus valjul häälel inimesi Toomemäele ohvrikivi juurde. Nägin kutsujate silmi ning kuulsin hääli, mis olid tulvil vihkamist ning trotsi. Kui see olite Teie (või mõni Teie lähem mõttekaaslane), siis jätsite Te sellel momendil küll mulje endast kui inimvaenulikust isikust, kelle ilmseks taotluseks on isikliku poliitilise oreooli loomise eesmärgil inimeste ülesärritamine ning nende kutsumine korrarikkumistele. Teiste koolijuhtide muljete kohaselt Teie mõttekaaslaste poolt esitatud mitmed küsimused diskussiooniringides „Vanemuise“ kontserdisaalis ja Vanemuise t. õppehoones ei olnud ilmselt tingitud soovist enam ja täpsemalt teada saada Tartu rahust ja sellega seonduvast. Seejuures oli enamik Teie mõttekaaslasi lihtsalt kultuuritud – küsimustele vastajaid katkestati mitmel korral, seda tehti äärmiselt inetul toonil. Mitmetest küsimustest õhkus viha kõige olemasoleva vastu, see sunnib arvama, et paljud küsijad olid Teie poolt ette valmistatud.\nKodanlikud natsionalistid nõukogude-vastaste plakatitega Tallinna Draamateatri juures piketeerimas (juuli 1988).\nOn ilmselge, et Teie poolt planeeritud „üritus“ kõrgendab paljude ringkondade tähelepanu Eestis toimuva vastu ja suurendab paraku umbusku kõige suhtes, mis siin toimub. Olen veendunud, et niisuguse „ürituse“ tõttu kannatab ka meie vabariigi soovitud üleminek isemajandamisele, mis kahtlemata aitaks tõsta rahva elatustaset. On karta, et Teie poolt organiseeritu ei ole toeks ka eesti kooli üleminekul uuele alternatiivsele õppeplaanile. Viimane võimaldaks aga märksa otstarbekamalt õpetada noori ning tutvustada neid paljude kultuuri-, sealhulgas ka eesti rahvuskultuuri probleemidega.\nKui siia lisada, et hulk noori, kes kogunesid Raekoja platsile, oli end varustanud kivide, jäätükkide ja muu sellisega – nad olid valmis ka vandalismiks lähtudes Teie ja Teie mõttekaaslaste poolt antud soovitustest. Te põhjustasite asjatuid sekeldusi paljudele noortele ning tegite neile otse halba.\nMeid, kodulinna koolmeistreid, kes me liikusime õhtul linnas, üllatas meeldivalt asjaolu, et kohtasime ülivähe oma koolide õpilasi. Meil on sellest tõsiselt heameel, sest see näitab, et Tartu õppurnoored oma rõhuvas enamikus on omandanud õige arusaamise paljudest eluprobleemidest ega liitu Teie-taoliste poolt organiseeritud avantüüridega. Samaaegselt häiris meid tõsiselt see, et linnas oli nii palju meile täiesti tundmatuid noori.\nkes käitusid väljakutsuvalt ja kes isegi koolijuhtide nõudmistele oma käitumist parandada ei reageerinud. On ilmne, et Tartu linna noorte hulgas, kelle rõhuv enamus op positiivselt meelestunud õppimisse ja kes on vaimselt hästi arenenud, ei ole Te saavutanud märgatavat mõju. Paistab aga. et teatud mõju on Teil olnud koduvabariigi nende noorte hulgas, kes ilmselt väheste võimete ja kesiste tööharjumuste tõttu ei ole saavutanud edu koolitöös ja kes ka oma väljakutsuva käitumisega püüavad kompenseerida seda ebaedu. Ei usu, et orienteerudes meie noorsoo vähem arenenud osale, suudaksite mingit olulist kasu tuua rahvus- või mingite muude küsimuste lahendamisel. Ainus, mida Te suudate teha, on ära rikkuda nende noorte tuleviku, panna neile kinni koolide uksed, sest vandalismiga tegelejatel ei jätku tavaliselt aega ega tahtmist edasi pürgida. Nendest, kes silma paistavad tänaval, ei ole huvitatud ükski õppeasutus.\nTeie senine tegevus sunnib meenutama eesti vanasõna „kes külvab tuult, see lõikab tormi“. Te olete külvanud vihkamist inimeste vahele; vihkamine ei ole aga kunagi elu edasi viinud. Seepärast oleks meie rahvale tervikuna kasulikum, kui Teie ja Teie mõttekaaslased sõidaksite ära siit oma ideeliste peremeeste juurde. Veenduge seal, kui hea on elada Teie poolt kiidetud kapitalistlikus ühiskonnas, ja ärge lõhestage meie noorte hingi ega rikkuge nende tulevikku.\nIlma siira lugupidamiseta\nJÜRI VENE, kauaaegne pedagoog, (6. veebruar 1988 „Edasi“)\nKasutades kujunenud soodsat rahvusvahelist ning siseolukorda viis Eestimaa Kommunistliku Partei 1940. aastal Eesti töörahva võidukale sotsialistlikule revolutsioonile.\nErich Kaup (1929–2007), „Revolutsioonitähised“, „Rahva Hääl“ 10. veebruar 1988\n„USA kongresmenide katsed kujutada Eestis saksa okupantide ja kodanlike natsionalistide poolt 1918. aasta veebruaris kehtestatud režiimi iseseisvuse võidukäiguna kutsuvad esile õiglast nördimust,“ ütles vestluses ETA korrespondendiga Tallinna RSN Täitevkomitee esimees Harri Lumi (s 1933).\nTa teatas, et partei- ja nõukogude organitesse saabub praegu rohkesti töötajate kirju, milles protesteeritakse Lääne poliitikategelaste sekkumise vastu Nõukogude Eesti siseasjadesse. Oma kavatsusest võtta osa massilistest protestiaktsioonidest on teatanud kümned töökollektiivid, haritlaskonna esindajad, üliõpilased ning koolinoored.\nLinna täitevkomitee otsustas korraldada 24. veebruaril kell 15 ülelinnalise miitingu. See toimub Võidu väljakul – meie vabariigi pealinna elanike manifestatsioonide korraldamise traditsioonilises paigas.\nLumi märkis, et miitingu korraldamiseks ja avaliku korra hoidmiseks rakendatakse linnas vajalikke abinõusid. Muu hulgas, nii nagu massiliste manifestatsioonide ja rahvapidustuste ajalgi, keelatakse autode parkimine Võidu väljakul ning viiakse edasi trollipeatus. Muid piiranguid ei ole linnaliikluses kavandatud.\nHarri Lumi lisas, et linna täitevkomitee poole pöördusid taotlusega korraldada sel päeval koosolekuid varem Nõukogudevastase tegevuse eest karistatud E. Udam, Rootsi alaliselt elama asunud V. Väärtnõu ja E.-P. Nõmm ning E. Pärnaste ja Ä. Orula. Nende taotluste sisu järgi otsustades on need üritused ilmse natsionalistliku ja ekstremistliku suunitlusega. Seepärast, vastavalt Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi poolt hiljuti vastuvõetud otsusele „Kodanike algatusel korraldatavate koosolekute, miitingute, tänavarongkäikude, demonstratsioonide ja muude ürituste kohta“, keeldusid linnavõimud neile koosolekute korraldamiseks luba andmast.\n(ETA) „Õhtuleht“, 23. veebruar 1988\nARVESTUSED EI ÕIGUSTANUD END\nHoolimata sellest, et linnavõimud olid keeldunud andmast rühmale äärmuslastele luba Tallinnas, A. H. Tammsaare mälestussamba juures kodanliku Eesti Vabariigi väljakuulutamise 70. aastapäeva puhul miitingut korraldada, kogunes sinna 24. veebruari õhtul inimesi.\nKuna A. H. Tammsaare mälestussammas asub elava liiklusega transpordimagistraalide vahel, bussi- ja trolliliinide lõpppeatuste ning taksopeatuste lähedal, paigas, mille ümbruses asub rohkesti kaubandusettevõtteid ja ametiasutusi, siis möödub tööpäeva lõpul mälestussambast tuhandeid inimesi. Pole midagi imestada, et nende tähelepanu köitis parki kogunenud inimrühm ja peagi oli mälestussamba ümbrus rahvast tulvil. Linna partei- ja nõukogude aktiivi hulka kuuluvate propagandistidega hakkas hargnema diskussioon nüüdisaja ja Eesti ajaloolise mineviku aktuaalsete probleemide üle. Kui kohale saabus Eesti Televisiooni võttegrupp eesotsas kommentaator M. Talvikuga (1942–2018), tehti diskussioonis osalejaile ettepanek kasutada telebrigaadi mikrofone. Koosolijaile kõnelesid Tallinna täitevkomitee esimees H. Lumi, partei linnakomitee seketär A. Vellamaa, sotsioloog, filosoofiadoktor M. Titma, Eesti Muinsuskaitse Seltsi esimees T. Velliste, TPI dotsent G. Hazak jt.\nRuttame ajas pisut ette: 24. veebruari varahommikul 1989 heisati tohutu rahvahulga juuresolekul Pika Hermanni torni sinimustvalge lipp.\nETA korrespondent vestles rühma noorte inimestega põhjustest, mis inimesi siia olid toonud. Nagu nad ütlesid, olid nad tulnud seepärast, et tahtsid saada vastuseid neid erutavaile küsimustele, mille hulgas nimetati vabariigi isemajandamise, uue sadama ehitamise, migratsiooni ja rahvussuhete probleeme. Hoolimata sellest, et vestlusringis oli töölisi ja õpilasi, punkareid ja metalliste, kellel on erinev silmaring ja erinevad huvid, olid nad ühel meelel selles, et ekstremism, äärmusse kaldumine ei aita neid keerukaid probleeme lahendada, et kurss, mida arendab ekstremistlik rühmitus, nn. MRP-AEG, ei saa anda positiivset tulemust ja tekitab kahju uutmisprotsessile.\nKuna ilm oli niiske ja külm, tegi linna täitevkomitee ettepaneku jätkata diskussiooni „Estonia“ kontserdisaalis ja EKP Keskkomitee Poliitharidusmajas Sakala tänaval, kus toimusidki improviseeritud küsimuste ja vastuste õhtud.\n„Estonia“ kontserdisaalis vastasid koosolijate küsimustele ajaloodoktorid T. Karjahärm ja E. Kaup, ökoloog J. Eilart, Tallinna täitevkomitee esimehe asetäitja T. Järve jt. ning poliitharidusmaja saalis ajaloodoktorid M. Graf ja K. Siilivask, ajalookandidaadid K. Hallik ja K. Tammistu, väliskommentaator T. Kõrda, Tallinna täitevkomitee sekretär U. Veering jt.\nKäsitletud teemade ring oli lai: alates vabariigi majandusliku arengu perspektiividest ja teedest, ühiskonna demokratiseerimise ja rahvussuhete probleemidest ning lõpetades ajaloo „valgete laikudega“, sotsiaalhooldusega ning elanike varustamisega toiduainete ja muude kaupadega. Ühtekokku oli mõlemas saalis ligikaudu 2000 inimest. Diskussioonid kulgesid rahulikus ja asjalikus õhkkonnas.\nEnt osa kokkutulnuid, peamiselt noored, ei tahtnud minna saalidesse ja jäid mälestussamba juurde. Kostis ka huligaanseid ja halvustavaid hüüdeid. Korduvalt lõhuti telebrigaadi mikrofonide juhtmeid.\nNagu selgus, ei olnud mitte kõiki toonud A. H. Tammsaare mälestussamba juurde huvi ühiskonna probleemide vastu. Kuid nähes, et kavatsetust ei tule midagi välja, üritasid eestvedajad kanda sündmusi linna muudesse paikadesse, sealhulgas Raekoja platsile ja Hirveparki. Paraku ei saavutanud nad ka siin oma eesmärke ega suutnud anda toimuvale soovitud poliitilist värvingut ja massilisust.\nEesti NSV Siseministeeriumist teatati ETA korrespondendile, et 24. veebruaril ei registreeritud vabariigis mingeid tõsiseid ühiskonnavastaseid ilminguid. Veel enam, viimastel päevadel täheldati õigusrikkumiste arvu vähenemist. Nii ei pandud möödunud ööpäeva jooksul toime ühtki kriminaalkuritegu. Ainult avalikes paikades ebakaines olekus viibimise eest peeti kinni ligikaudu 60 inimest, kuid seda ei ole tavalisest rohkem.\nLääne propaganda ja kohalike äärmuslaste arvestused provotseerida laialdasi Nõukogude-vastaseid väljaastumisi ja kutsuda esile rahutusi ei õigustanud end.\n(ETA), „Noorte Hääl“ 26. veebruar 1988\nKuuendat päeva olid eile Tallinnas, Eesti NSV Ülemkohtu hoone ees väljas piketid rahvuslippudega ja loosungitega, mis muu hulgas nõudsid kohtulikult karistatud Mart Nikluse ja Enn Tarto vabastamist ning S. Zoldini vastu algatatud kriminaalasja uurimise lõpetamist. Eile tehti piketeerijaile ettepanek minna Eesti NSV Ülemkohtu hoonesse, et seal koos Eesti NSV siseministri Marko Tibari (1933–2014) ning vabariigi prokuröri L. Urgega arutada piketeerimise seaduslikkust ning piketeerijate soovide lahendamise momendi-olukorda.\nKutse võtsid vastu neli piketeerijat, kellele kohtumise käigus lisandus veel kümmekond. Eesti NSV siseminister M. Tibar tutvustas kohalviibijaid ning selgitas piketeerijaile kujunenud olukorda. Ta alustas sellest, et tuletas meelde kehtivat seadusandlust, mille kohaselt kõikvõimalike demonstratsioonide ja miitingute korraldamiseks on vajalik taotleda luba kas rajooni või linna täitevkomiteelt, sõltumata sellest, kas see piketeerijaile meeldib või mitte. Pikett kujutab endast aga teatavasti demonstratsiooni eriliiki. Võimudele teadaolevail andmeil pole aga Eesti NSV Ülemkohtu hoone ees piketeerimise luba taotletud ei Lenini rajooni täitevkomiteest ega ka linna omast. Sellele vaatamata on kuue päeva jooksul siinsete pikeerijate tegevuse suhtes nii lugupidamist kui ka kannatlikkust üles näidatud. Nii see lõpmatuseni kesta aga ei saa. Nende probleemidega, mille lahendamist piketeerijad nõuavad, on meie vabariigi vastavad ametkonnad tegelnud juba ammu enne piketeerimise algust. Tükk aega tagasi tehti kõrgemalseisvatele organitele ettepanek tunnistada ebaseaduslikeks 1941. ja 1949. aasta massilised väljasaatmised. Ka M. Nikluse vabastamine oli enne piketeerimise algust NSV Liidu Ülemkohtu poolt otsustatud. E. Tarto kriminaalasi on järelvalve korras kontrollimisel NSV Liidu Prokuratuuris. Meile saabunud andmeil on M. Niklus ka vahi alt vabastatud ja peaks peatselt koju jõudma. Mis puutub S. Zoldinisse, siis tema süüasi ei piirdu aga ainult lendlehtede levitamisega. Teatavasti on tegemist varem kriminaalkuritegude eest neljal korral karistatud isikuga (kodanike isikliku omandi ja riigi vara paljukordsed vargused, kuritahtlik huligaansus raskendavatel asjaoludel, üle 20 auto ärandamise ja sugukõlvatud teod). Eeluurimise käigus on S. Zoldini senises tegevuses tuvastatud teisigi tegusid, mille . hindamine tema äärmiselt kriminaalse mineviku taustal ongi senist uurimiskäiku venitanud. Olgu siinjuures öeldud, et Zoldini süütegude uurimisega tegelevad julgeolekuorganid, kes peavad eeluurimise lõpetama 31. juuliks. Pärast seda uurimistulemused avalikustatakse.\nSamal ajal muutuvad piketeerijate loosungid päevpäevalt provokatsioonilisemaks ning mitmete meie konstitutsiooniliste asutuste ja ametiisikute suhtes solvavamaks. Kohati tundub, nagu püüaksid piketeerijad välja kutsuda võimudepoolseid intsidente, sest provokatsiooniliste ja solvavate loosungite ülespanekut avalikes kohtades võib teatavasti kvalifitseerida kuritahtliku huligaansusena.\nKõike eespooltoodut kokku võttes soovitas M. Tibar piketeerijail oma tegevus lõpetada või siis taotleda vajalik luba rajooni või linna täitevkomiteest. Samas avaldas ta ka veendumust, et Ülemkohtu hoone piketeerimine ei kiirenda karvavõrdki kõne all olnud probleemide lahendamist vabariigiväliste organite poolt ja võib ainult üldise demokratiseerimise käigule kahju tuua. Eeldab ju demokraatia just kehtivatest seadustest kinnipidamist ja vaadete ning tõekspidamiste pluralismi juures vastaspoole solvamisest hoidumist. Mis puudutab kehtiva seadusandluse muutmise kiirendamisse, siis ka siin võivad kiirustamine ja emotsioonid tuua ainult kahju – põhjustada uusi võimalikke vigu.\nSeejärel selgitas L. Urge vastuseks kohalviibijate küsimustele, kes ja kuidas uuris M. Nikluse, J. Hindi, K. Raave ja mitmete teiste süüasju. Ühtlasi rõhutas ta, et ühe või teise isiku süü või süütuse otsustavad ikkagi eri instantside kohtud, mitte uurijad. Küsimuste-vastuste korras puudutati veel mitmeid rahvussümboolika kasutamisega seotud küsimusi, seaduslikkuse järgimist ülekuulamiste ja vestluste korral, seadusandluse demokratiseerimist ja ilmselt muutmisele tulevate paragrahvide kasutamist, avalikustamise objektiivsust ja selleks eri kanalite kasutamist. Veel rõhutas L. Urge, et kõik pikeerijate esitatud probleemid lahendatakse konstitutsiooni ja seaduste kohaselt ja see võtab teatavasti aega.\nPiketeerijate esindajad väitsid, et nende tegevus väljendab demokraatia harjutamist ja peaks olema omakorda võimuorganitele tagasisideks sellest, kuidas erinevad grupeeringud suhtuvad uutmisse. Samuti avaldasid nad oma arvamusi M. Nikluse ja E. Tarto karistusmäärade ning kinnipidamistingimuste kohta. Nad püstitasid isegi eksliku teesi, et peatselt muutmisele tulevatest seadustest polegi alati vaja täpselt kinni pidada.\nKohtumise lõppedes rõhutasid M. Tibar ja L. Urge veel kord vajadust alati järgida kehtiva seadusandluse sätteid.\nÜlevaate kohtumisest koostanud JAAK TALVA (ETA) „Noorte Hääl“, 8. juuli 1988\nNiisiis jälle piketeeritakse. Paarikümmend inimest Eesti NSV Ülemkohtu hoone ees. Nõutakse Enn Tarto vabastamist. Kuigi pädevad organid on andnud sõnaselge seletuse, kellest oleneb tema süüasja läbivaatamine ja kellest mitte.\nPlakatid, mida kantakse, on seekord (vähemalt esimestel päevadel) viisakamad kui eelmisel korral, mil peeti võimalikuks minna isegi riigiorganite mõnitamiseni.\n„Täiesti juhuslikult“ olid kohal ka kaameramehed, Rootsi lipu kujutis kaameral.\nÜks eripära on praegusel piketeerimisel veel: kogutakse allkirju. Mille heaks? Jälgisin, kuidas inimesed selle vastu huvi tundsid. Ühe noore naise jutust selgus järgmine lugu. „Nende grupid“ olnud Eestist, Lätist ja Leedust Riias koos ning otsustanud sõita Moskvasse, et avaldada Punasel väljakul meelt Armeenia toetuseks (seega sisuliselt NSV Liidu Ülemnõukogu otsuse vastu), nõuda seal kellegi vahistatud armeenlase vabastamist ning protesteerida „lennujaamas rakendatud vägivallaabinõude“ vastu (jutt on teatavasti lennujaama puhastamisest, selle hõivajaist). Moskvas nõutud neilt dokumente; kuna nad keeldunud neid esitamast, toimetatud nad isikute kindlakstegemiseks miilitsasse. Dokumendid esitanud nad alles Eesti NSV esindaja kohalejõudmisel. Hiljem saadetud nad riigi kulul koju tagasi. Neilt olevat ära võetud kaks rahvuslippu. Nüüd korjavat nad allkirju nõudmisele lippude tagastamiseks.\nMinu ees seisnud mees keeldus alla kirjutamast, kuna sõna „rahvuslipp“ ei olevat üheski ametlikus dokumendis fikseeritud; küll aga olevat jutt sini-must-valgest värvikombinatsioonist rahvusvärvidena. On siiski fikseeritud. Mõtlemisainet jätkus aga hiljemakski. Jah, rahvussümbolid on küll aktides nimetatud, kuid nende materialiseerimise kord, s. t. kord, kuidas neid kasutada, on veel paljuski sätestamata. Ka ei ole ma kohanud ammendavat tõlgendust vastuseks küsimusele: mis siis ikkagi on rahvussümbolid? Kas vaid värvid, lipp, lill ja lind, või veel midagi muud? Ja kas saab taunida võimuesindajate sekkumist Moskvas kavandatud ebaseaduslikku (viimaste dokumentide alusel) üritusse?\nIgatahes piketeerijad lehvitasid sini-must-valget lippu agaralt. Siis tuli meelde eelmine piketeerimine, kus samasuguse lipu all nõuti Nikluse ja Zoldini vabastamist. Nikluse on paar ajalehte jõudnud juba vaat et rahvuskangelaseks teha, isegi tema kõne ära tuua, kusjuures selles kirjatükis jääb puudu üks pisike asi – ei kirjeldata tema teeneid, mille eest talle selline austus osaks sai. Zoldini puhul aga on toodud ametlik seletus, millest selgub, et tegemist on kriminaalse minevikuga mehega, kes on suure hulga varguste (sealhulgas sissemurdmiste ja grupiliste varguste) ning veel üpris jälkide tegude eest (juristide keeles: „Viibides, kinnipeetavana Tallinnas Siseministeeriumi Eeluurimisisolaatoris, rahuldas Zoldin korduvalt oma sugulist kirge ebaloomulikul viisil, tarvitades sealjuures kannatanute suhtes ka vägivalda.“) kinni , istunud. „Sirp ja Vasar“ tõdes hiljaaegu, et sellise isiku vabastamise nõudmine rahvusvärvide all on küll viimaste teotamine. Võib üksnes kahetsust avaldada, et neile piketeerijaile oli ilmselt lähedane jesuiitidelt laenatud tuntud põhimõte eesmärgist ja abinõudest – peaasi, et protesteerida, ennast näidata ja teisi provotseerida. Ilmselt. Kinnitama ei hakka.\nNoh, oli Zoldiniga kuidas oli; igatahes enne lendlehtede levitamisele asumist oli ta asunud tööle Autobussikoondisse bussijuhina ning teinud seda tööd täiesti korralikult. Ehk leiab ta nüüdki arukust ausalt tööle hakata ning mitmesuguste gruppide provokatsioonidele vastu seista. Kui uskuda tema kahetsust ja lubadusi ning ikka seda, et kinnipidamiskohas sepitsetud „Eesti natsionaalfašistliku partei“ põhikiri ja programm ning muud dokumendid olid vaid näpuharjutus ulmeromaani kirjutamiseks, võib ju loota, et noormees (sündinud 1960. aastal, esimesed vargused 1972. aastal) mõistuse pähe võtab. Loota võib. Ei enamat.\nLiikvele olevat läinud ka „Elu Sõna“ rühmad. Kuhu siis nemadki jääda saavad, kui… Muudkui astutagu aga Nõukogude kodakondsusest välja jms. Vanad, pankrotti läinud lood ja laulud. Lihtsalt häirivad normaalseid inimesi.\nJaanus Maar, „Õhtuleht“, 4. august 1988\nKuidas me ka ei sattunud Nõukogude Liitu, me oleme selle riigi koosseisus ja peame lähtuma oma tuleviku kujundamisel sellest tõsiasjast .\nAigar Vahemetsa (1936–2007), „Tõe kuulutamise eskalatsioon“, „Sirp ja Vasar“ 19. august 1988\nTunnuspildil: Nemad olid esimesed – pikett Tallinna Draamateatri juures 1988. aasta juulis.\n← USA reisiauriku „Morro Castle’i” mõistatus (1934)\nLenin – elavatest elavam →\n29th April 2017 4th October 2021 Guido


Riigikogu kiitis heaks töövõimereformi edasilükkamise\n26.11.2015 / Fookusteemad\nRiigikogu muutis 25. novembril töövõimetoetuse seadust, millega lükatakse töövõimereformi käivitumine poole aasta võrra edasi ehk 1. juulile 2016.\nValitsuse algatatud töövõimetoetuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (84 SE) poolt hääletas 61 ja vastu oli 16 Riigikogu liiget.\nTöövõimereformi käivitumist lükati edasi, et arendada välja infosüsteemid, valmistada ette rakendusaktid ja korraldada töövõime hindamist.\nLisaks likvideeritakse seadusega töövõimetuspensionilt töövõimetoetusele üleminekul sissetulekuaugu tekkimise võimalus, millega tagatakse inimestele toetuse näol sujuv sissetuleku jätkumine. Samuti täpsustatakse terviseandmete töötlemise nõudeid, mis peavad tagama delikaatsete isikuandmete käsitlemise minimaalselt vajalikes piirides. Seadusega lihtsustatakse ka töövõime hindamise ja puude raskusastme tuvastamise üheaegset taotlemist.\nSotsiaalkomisjoni liikme Jüri Jaansoni sõnul toob töövõimereform põhimõttelise muudatuse erivajadustega ja vähenenud töövõimega inimeste kaasamisel hõivesse ja ühiskondlikku ellu. „Töövõimereformiga läheme üle töövõimetuspensionite süsteemilt töövõimetoetuse süsteemile ja selle alustaladeks on töövõimetoetuse seaduse kohaselt töövõime hindamine ja aktiivsusmeetmed, mille täitmisel saavad inimesed töövõimetoetust. Töövõimetoetuse sihtgruppidele pakub töötukassa igakülgset abi tööle saamisel, hinnates töövõimet ja andes soovitusi ning abi töötingimuste, abivahendite ja rehabilitatsiooni vajaduse korral. See võimaldab vähenenud töövõimega inimestel oma sissetulekuid suurendada,“ ütles Jaanson.\nJaanson lisas, et praegune töövõimetuspensionite süsteem on nii erivajadustega inimeste kaasamise mõttes kui finantsilisest vaatest jätkusuutmatu.\nTöövõimetoetuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus jõustub 20. detsembril käesoleval aastal. 1. jaanuaril 2016 jõustuvad töövõimereformiga seotud tööturuteenuste ja –toetuste seaduse muudatused, mis tagavad inimestele uute tööturuteenuste kasutamise võimaluse uue aasta algusest.\nEsialgne arutelu sotsiaalkomisjonis\nTöövõimetoetuse seaduse jõustudes 1. juulil 2016 hakkab töötukassa maksma töövõimetoetust uue süsteemiga liituvatele inimestele, kelle töövõime on hinnatud osaliseks või puuduvaks. Tänased töövõimetuspensionärid, kelle staatus lõpeb ja kes tulevad töötukassasse korduvhindamisele, saavad töötukassast uutel alustel töövõime hinnangu alates 1. jaanuarist 2017.\nSotsiaalkomisjoni esimehe Aivar Koka sõnul on seadusesse tehtud mitmeid muudatusi töövõimereformi tervikliku rakendamiseks. „Oluline muudatus puudutab ühe ukse põhimõtte rakendamist, et inimene saaks töötukassas esitada nii töövõime hindamise kui puude tuvastamise taotluse. Ametkonnad jagavad omavahel infot ja inimene ei pea pöörduma mitmesse asutusse,“ ütles Kokk.\nPärast seaduse lõplikku rakendumist ei määrata inimestele enam püsivat töövõimetust ega töövõimetuspensioni, vaid hinnatakse töövõimet ja makstakse töövõimetoetust. Sellest tulenevalt muudetakse õigusakte, mille alusel on inimestel õigus muudele hüvitistele töövõime vähenemise tõttu.\nSamuti on kavas kaotada nn sissetulekuauk. Selleks tehakse ühekordne ettemakse töövõimetuspensionilt sujuvaks üleminekuks töövõimetoetustele, et inimese sissetulekus ei tekiks kuni 40 päevast vaheaega.\nEelnõuga kaotatakse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduste alusel makstav töötamistoetus, sest töötukassa hakkab 1. jaanuarist 2016 maksma töölesõidutoetust, pakub tööks vajaminevat abivahendit ja osutab muid töötamist toetavaid teenuseid.\nEelnõu muudatused käsitlevad veel andmevahetust ametkondade vahel ning eelnõus on inimeste terviseandmetele ligipääs ja töötlemine rangemalt reguleeritud.\n„Töövõimetoetuse seadus annab väljundi erivajadustega inimestele, kes tahavad tööd teha ja suuremat sissetulekut saada. Seadusega tekib osalise töövõimega inimesel õigus ja võimalus saada töötukassast tööle saamiseks vajalikku igakülgset abi,“ ütles eelnõu ettekandja, sotsiaalkomisjoni liige Jüri Jaanson.\nSotsiaalkomisjon korraldab puuetega inimeste organisatsioonide ja teiste asjaosalistega konsulteerimiseks avaliku istungi töövõimereformi teemal 13. oktoobril.\nTöövõimetoetuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu\nSotsiaalseadustiku üldosa seaduse eelnõu\nSotsiaalhoolekande seaduse eelnõu\nSotsiaalkomisjon nõustus töövõimereformi edasilükkamisega poole aasta võrra (14.05, pressiteade)\nMarika Tuus-Lauli kirjalik küsimus töövõimereformist (15.05)\nSotsiaalkomisjon saatis töövõimetoetuse seaduse muudatused esimesele lugemisele (29.09, pressiteade)\nSotsiaalkomisjoni avalik istung töövõimereformi muudatustest (13.10, video), pressiteade


Mida teha, kui tarnijad ostavad kogu ostutellimuse enne ostutellimuse täitmist. | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 8499\nTe olete väljastanud ostutellimuse ja saanud mõned, kuid mitte kõik ostutellimuse alusel tarnitavad esemed. Quickbooks piirab laekumiste arvu, mis on kirjendatud varude vastu vastuvõetud üksuste kogusummale. Kui soovid arvele siseneda, kuni ostutellimus on suletud, on siin võimalus seda teha.\nLooge ja mäletage tehingu tüübi jaoks filtreeritud kohandatud tehingu üksikasjalikku aruannet, “Item Receipts”, mille kuupäevavahemik on võrdne “Today”. Selle aruande näide on toodud allpool. Olen piiranud kuvatud veerge ainult selleks, et raportit selles artiklis lugeda.\nKäivitage see aruanne igal hommikul ja lähtestage kuupäevavahemik, mida soovite lõpetatud ostutellimuste üle kontrollida; näiteks eelmisel päeval või eelmisel nädalavahetusel saadud üksused.\nÜkshaaval valige iga aruande üksus, et näha üksuse kviitungit ja valige vormi allosas olev ikoon „Näita PO”, nagu allpool näidatud.\nKui ostutellimus on märgitud allpool näidatud kujul „Saadud täies ulatuses“, saate nüüd hankida arve ja valida „Sisesta arveid inventuuri vastu” ja sisestada makstav arve.


M: Canpol rinnapump - Perekooli Foorum\nEsileht › Laat – osta, müü, vaheta, anna ära! › M: Canpol rinnapump\nTeema: M: Canpol rinnapump\nMüüa paar korda kasutatud Canpol babies Easy Start rinnapump. Sisaldab rinnapumpa, lutipudelit, kasutusjuhendit, säilitusnõud (kasutamata) ja kotikest asjade mugavamaks hoiustamiseks. Originaalpakendis. Hind 16 eurot, ostuhind oli 36.\nInfo tel. 53856118 või bremenk@hot.ee


Feed [Arhiiv] - PokkeriProd.com Pokkerifoorum\nPokkeriProd.com Pokkerifoorum > Pokker > Üldiselt Pokkerist > Feed\nView Full Version : Feed\nKuna pokkeriprod, kellelt küsida on kindlasti teind ka cashoute parasjagu, siis kas keegi teab, kui palju võtab vahet cashodil Moneybookers ja NETTeller?\nKodulehelt uurides jooksis ajapikku juhe kokku, aga küsimus esmajärgus seepärast, et tahaks nagu teada, kumba eelistada\nVastus on alati: liiga palju.\nP.S. Üldiselt on parem mitte teada, eile tegin ülekanded MBst ja kogemata arvutasin kaasa. Viga.\nMul mõlemad ma ei tea, neteller tundub mõistlikum\nMoneybookers on minult võtnud küll ainult ~2,5$. Ja erinevate summade puhul koguaeg sama olnud see tasu.\nMoneybookers võtab alati 28 eeku ehk siis need 2,5$. Muu vahe tuleb juba konventeerimisest ja panga poolsetest tasudest.\nKui MB on $'es, siis pokkerikontodelt MB'sse kandes mingit konverteerimist ei toimu. Sel juhul võetakse pangaülekandena tehes vist ~3$. Dollarid ise jõuavad arvele Eesti Panga kursi alusel. Krediitkaardile kandes oli summa pealt mingi utoopiline protsent ehk seda ei soovita.\nKui aga MB konto on Eurodes või Kroonides, siis MB konverdib pokkerikontolt tulnud raha suhteliselt räige kursiga ja sellega kaotab küllaltki korraliku raha.\nmul ütleb alati et Irish check vms ja läheb 70 eeki, aga ma kannan 1,5k$ ka tavaliselt\nnii pokerstarsist SEBi kui ka MB-st Sebi\nma praegu avastasin, et mul MB kroonides, kas seda kuidagi muuta ka saab?\nsitaks, topelt konverteerimine\nSulged selle siis teed uue konto uue meili aadressiga ja $$ mille järel kirjutad neile ja ütled et panid vana kinni ning tegid uue ja las kustutavad su panga konto andmed ära sealt et saaksid neid kasutada uuel kontol\nEDIT: Minul võttis see protsess aega nädal ja MP support on üldse 5+ olnud kui mul midagi vaja on olnud viimasel ajal\nÜldiselt oleks tarvis teada ikkagi!\nTeab keegi netelleri tariifi? Sel juhul mõtleksin, kas kustutada MB konto ja teha uus või oodata ära netelleri panga konto verifeerimine ja kasutada seda?\nBank Transfer\t7.50 EUR\nCheque Fee Regular Mail\t7.50 EUR\nSeega MB odavam! Teen ka uue konto sinna ilmselt!\npäris mõnus vahe on neil siis MP vaatasin just et see täpne nr on 1.8€\nIsegi kasutasin moneybookersit, sest vahendustasud väiksemad, kuid samas ajakulu ning närvikulu on jube...\nEnda, kui ka teiste kogemustele võin väita, et MB on ka probleemide rohkem. Ja kui meenutama hakata, siis NETELLER'i kohta ei ole kuulnud ühtegi halba uudist.\nSoovitan soojalt raha asjade (eriti suurte rahade puhul ja pokkeris on seda palju) eelistada kvaliteeti odavusele.\nOlen pidanud viimasel ajal palju MP suhtlema ja pean ütlema et nende support on kõvasti paranenud. Minu konto vahetamine läks üli ruttu. küsimustele olen saanud kiired vastused. Kui oli vaja infi vanalt kontolt saada siis kohe löödi uus kinni taas avati vana ja peale oma toimetusi andsin teada et sain mis vaja ja jälle vana kinni ning uus lahti. kõigile mu kirjadele on tulnud vastus alla 24h. Raha liigub kah kiiremini kui varem nii et ma ei tea. Kas mul on vedanud või on nad oma süsteemi parandanud. Igatahes ise olen hetkel MP rahul ja ei kipu kuhugi minema.\namm...mis siis saab kui kroon käibelt ära kaob ja konto valuuta moneybookersis kroonides?\nSel sajandil tõenäoliselt veel ei kao, ära põe :)\nHuvitavam küsimus oleks, mis juhtub devalveerumisel? ;D\nmoneybookersi supporti maili teab keegi? Ei suuda kuidagi leida seda, panin ka konto kinni ning vaja oleks kirjutada neile!\nMB saadetakse kirju, kui oled sisse loginud. siis sealt support , valid milles probleem on ja saadad ära. pärast tuleb vastus meilile\neriti nõme süsteem, kurat!\nmiks nõme? Kui vana sulgesid siis uue konto pealt logid sisse ja saadad kirja ära oma probleemiga\nTänud, sain kirja saadetud, eks näis, kuidas asi edasi kulgeb.\nSain vist asja korda, nüüd tuleb vaid tiguposti oodata ning absolutele asi selgeks teha!\nära aja seda devalveerimsie jama\n... ja mb support on aeglane\nMa vaidleks vastu sellele. MB support oli vbl kunagi aeglane, aga viimasel ajal on olnud koguaeg väga kiire kui mul on olnud mingi probleem.\n2 nädalat hiljem sain vastuse oma küsimusele alles


Kuidas meelitada mehi ja keerata pead? 10 nõuannet tüdrukutele | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nKas olete kunagi mõelnud, kuidas mõned inimesed saavad kõndida tuba ja meelitada tähelepanu kohe või miks mehed tagasi vaadata üle oma õla mõned naised, kui nad käima? Noh, seal on palju rohkem seda nõks, et mõned tüdrukud on kui lihtsalt lõhustamine ja lühikesed seelikud. See on rohkem usaldust ja kehakeel, kui füüsiline välimus. Kui see on olnud mõnda aega, sest sa haarasid tähelepanu rahvahulga siis võib just unustanud, kuidas see on tehtud, nii lugeda neid kümme näpunäidet, kuidas meelitada meest, kes aitab teil teha juhid omakorda teed.\nÜkski ei saa seista ootamatu naeratus tüdruk ja see on tagatud võimalus, et need näeksid kohe tagasi sind. Naeratus muudab inimesed vaata atraktiivsemaks ja see ütleb ka, et sulle meeldib inimene on naeratab. Anna minna, mida naeratab võõras tänaval; see on lõbus vaadata neid vaadata tagasi, kui edasi neile.\n2. Eritama usaldust\nTeine vihje kuidas meelitada mehed ja pöörake pead on eritama usaldust. Mehed armastavad kindel naine, ja kui saate näidata, kuidas kindel olete, et muutub pea. Kõnni sihilikult kogu tuba, selg sirgu ja ei karda silmsideme inimest. Kui sa näed välja nagu teil on, kuhu minna, inimesed hakkavad olema uudishimulik, kus sa lähed ja kui midagi muud, nad vaatavad sind näha, mida edasi teha.\n3. Kleit stiilis\nÜks esimesi asju, mida inimesed märkavad isiku kohta on nende riided ja õigesti või valesti, inimesed tõesti kohtunik raamatut kaane järgi. Mehed teevad kohe hindamiseks sa lihtsalt vaadata, mida kannad, nii et alati riietuda tark ja stiilne ja kleit muljet. Noh paigaldatud riided ja riided, mis ei ole vilets ja kulunud, lisab, et õhu usalduse, mis teeb inimesed istuda ja märkavad teid.\n4. Käitu nagu daam\nJärgmine vihje kuidas meelitada mehed ja pöörake pead on käituda nagu tõeline daam. Sa tahad olla pilgud õigust põhjustel, nii naiselik käitumine sulle õiget imetlusega välimus. See tähendab, näidates piisavalt liha, et muuta see huvitav, kuid mitte nii palju, et sa teed ise ja teised inimesed ebamugav. Mõõdukas oma keeles ka, sest isegi kui mees vannub palju, ta ilmselt ei meeldi kuulda seda naist.\n5. Ärge häbenege, kui te meelitada tähelepanu\nKui olete saanud tähelepanu otsisid, ei taganeda, või olla ebaviisakas midagi. Kui sa ütled mees eksida, kui ta pakub teile joogi, iga teine mees toas jääb ka selge teile. Head treimine on selline nakkav. Kui üks juht lülitab, teised näevad vooru liiga näha, mida kõik probleem on, aga kui sa kükitama nurgas esmapilgul saad, inimesed kiiresti kaotada huvi teile.\n6. Tõstke oma parim omadus\nKas see on teie silmad, jalad, või oma kõverad, kõige paremini teie parim omadus, suurendades seda meik või seljas riided meelitama ta. Rõhuasetus mida oleme uhked tõstab enesekindlust ja toob sulle rohkem tähelepanu. Delikaatselt esile vaid üks funktsioon võib olla palju efektiivsem kui üritab juhtida tähelepanu kõike sinust, mis võib jääda mulje nagu sa üritad liiga raske.\n7. Hoia oma juukseid\nTeine vihje kuidas meelitada mehed on hästi hoolitseda oma juuksed. Pikad, hästi lõigatud läikivad juuksed muutub mõned juhid ja see on teaduslik fakt! Uuringud näitavad, et meeste arvates läikivad juuksed atraktiivne, sest see on märk hea tervis ja see on loomulik instinkt otsima tervislikum mate. See on ka märk, et sa hästi hoolitseda ise ja mis viitab, et teil oleks hästi hoolitseda kellegi teise liiga.\n8. Look vastutulelik\nÜks kasulikke nõuandeid, kuidas meelitada mehed on vaadata vastutulelik. Ärge proovige nii raske olla kindel, et sa teha ise endassesulgunud ja ligipääsmatus. Kui keegi vaatab sind, siis vaata tagasi ja anda neile sõbralik naeratus. Võite vaadata rohkem vastutulelik poolt poolt kehakeel, et sa vastu, et ei seisa oma käed volditud üle rinna otsivad kaitsja. Stand poole pööratud inimeste käed teie poole või sidusid lõdvalt ees.\n9. Kandke tilgakese punast\nTeine lihtne vihje kuidas meelitada meeste ja teha oma pead sisse teed on kanda midagi punast. Punast värvi muudab mehed mõelda sugu, nii punane tarvikud teevad need juhid omakorda. See on tõestatud uuringud, et mehed instinktiivselt leida naiste seljas punane atraktiivsemaks kui naised kannavad teisi värve. Sa ei pea minema Peal seda; vaid tilgakese punast teeb sind seista välja tõrjuda.\n10. Uskuge, et te olete atraktiivne\nEnnekõike sa pead uskuma endasse, kui sa kõndida tuba. Räägi ise, et olete kõige atraktiivsem naine koht ja siis on usaldust sinust, mis teeb pead sisse. Kui soovite olla tähelepanu keskpunktis, siis võib olla, sa lihtsalt vaja, et ekstra natuke enesekindlust.\nKuidas meelitada mehed ja pöörake pead? Mis on teie parim vihjeid?


BALTI KONTAKT MTÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nLILLEKÜLA SELTS MTÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nLILLEKÜLA SELTS MTÜ alustas peaaegu 10 aastat tagasi, mil juhatuse liige O. K. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 15 aastat. LILLEKÜLA SELTS MTÜ valdkond on mujal liigitamata organisatsioonide tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 9499) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 469 tükki, kes annavad tööd kokku 1918-le inimesele ...\nKIVIRANNA KAUBANDUSE AS: Tegevuslugu 09.03.2021\nKIVIRANNA KAUBANDUSE AS alustas peaaegu 26 aastat tagasi, mil juhatuse liige O. K. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. KIVIRANNA KAUBANDUSE AS valdkond on sporditarvete jaemüük spetsialiseeritud kauplustes. Samas valdkonnas (EMTAK 47641) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 218 tükki, kes annavad tööd kokku 1430-le inimesele ja kogu...\nLILLEKÜLA SELTS MTÜ Juhatuse liige Logi sisse\nAXIOMA OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nKIVIRANNA KAUBANDUSE AS Likvideerija Logi sisse\nAXIOMA OÜ Logi sisse\n06.02.2014 - 02.07.2019 OMA SADAM OÜ juhatuse liige\n01.09.2011 - .... LILLEKÜLA SELTS MTÜ juhatuse liige\n08.10.2009 - 26.08.2013 EESTI KARATE VETERANIDE ASSOTSIATSIOON MTÜ juhatuse liige\n18.07.2008 - 18.07.2008 EESTI KARATE ARENDUSKESKUS OÜ dokumentide hoidja\n28.05.2002 - 18.07.2008 EESTI KARATE ARENDUSKESKUS OÜ juhatuse liige\n15.11.2007 - 15.11.2007 SECOND STEP OÜ dokumentide hoidja\n06.06.2000 - 15.11.2007 SECOND STEP OÜ juhatuse liige\n14.10.2004 - 14.10.2004 ESTONIAN SOFT ENERGY OÜ dokumentide hoidja\n23.05.2001 - 14.10.2004 ESTONIAN SOFT ENERGY OÜ juhatuse liige\n25.03.2004 - .... KIVIRANNA KAUBANDUSE AS likvideerija\n13.01.2000 - 25.03.2004 KIVIRANNA KAUBANDUSE AS juhatuse liige\n24.01.2002 - 18.10.2019 BALTENERGO GRUPP OÜ juhatuse liige\n22.11.1999 - .... AXIOMA OÜ juhatuse liige\n23.11.1995 - 13.01.2000 KIVIRANNA KAUBANDUSE AS juhatuse liige (juhataja)


Viimased saagid - Lehekülg 7 - [Kalaportaali foorum] - Results from #96\n24. oktoober 2011 08.06\t- 24. oktoober 2011 08.07\t#1032 RL\nSai ka püh hommikul veeäärde. Sai katsetatud sellist vidinat\npäris asjalikuks osutus muidugi 2 tükki lasin vette tagasi aga ühe haugi sain ka koju pannile.\nHakkas päris meeldima püük sellega ja kindlasti leiab ka minu landikasti tee mõni selline . Antud vobler oli sõbrapoisi laenatud et proovi kuda meeldib, kaua rauda loobid.\n05. november 2011 04.38\t- 05. november 2011 04.42\t#1104 Mark0\nEile õhtul proovisin oma uut varustust:\nDaiwa Seahunter-X 13" ritv\nShimano Aerlex XSA 7000 rull\nJõhv 0.33 9.1kg\nSöödaks elavalt tükeldatud (peeler) krabi\nTulemus polnud kiita, aga miskit siiski, 3 turska vahemikus 1.1-1.2kg\n05. november 2011 12.45\t#1106 hannes\nVäga timm saak Ilmselt mitte Eestist?\n05. november 2011 16.15\t#1108 Mark0\nIirimaa vetes siis jah, täna uuele katsele\n06. november 2011 06.28\t- 06. november 2011 06.30\t#1112 ceemic\nSuvel Norras töölähetuses viibides sai sellisest kalast korduvalt kõhtu täis söödud.\nParaku asukoht oli selline, kus suuremaid, kui 1,5kg kalu saada ei õnnestunud.\nTurska aga landiga on palju huvitavam püüda\nÜks stiilinäide kah: ceemic.pri.ee/kalastus/tursk_28.06.11.jpg\n06. november 2011 08.25\t#1115 Mark0\nKindlasti on landiga tõmbamise rõõm suur, aga siin mail on teine taktika, ehk siis põhjaõnge moodi vms.\nVirutad 150g tinaplönni koos 1-2 konksuga sisse ja ootad ja ootad ja ootad, vahest 5 min, vahest pool tundi, siis tuleb kindalasti juba sööt ära vahetada. Krabid müügis 12 tk 10 eurot (parim sööt tursa jaoks ja elavana, mitte külmutatud)\nEile/täna öösel sai kaldal oldud tunde 7 vist, tõusud ja mõõnad, mererohi ja jõesuue ..\nAjastus loeb ja ka kindlasti kindlad kohad.\nEi ole päris nii, et igast kaldast viskad ja tõmbad\nKui huvi kellegil, siis võin uue teema teha, siinsetest rannapüügi võludest piltide ja reportaazidega\n06. november 2011 09.21\t#1118 hannes\nMark0 kirjutas: Kui huvi kellegil, siis võin uue teema teha, siinsetest rannapüügi võludest piltide ja reportaazidega\nUsun, et selle vastu oleks paljudel huvi, ega väljamaa kalapüügist siin eriti juttu pole olnud (kui sul on reportaažid ja pildid, siis äkki üldse blogivormis kribada?)\n08. november 2011 14.31\t- 08. november 2011 17.01\t#1139 Mark0\nKuna kirjandus oli mul koolis suht "2", siis ärge landiga vehkima hakake palun\nAga võtsin nõu kuulda ja käkerdasin miskit alguse valmis:\n17. november 2011 12.01\t#1181 Taavir\nKaua aega pole siia kirjutanud , sest töö pärast pole kalale saanud. Üleile käisin vana tuttaval liivakarjääril külas. Eelmine aasta tuli sealt sügisel päris ilusti ja lootsin mõne talveks rasva koguva haugi kätte saada. Õnnetuseks unustasin oma põhi rulli maha ja pidin ühe poolkatkise junniga läbiajama. Saagiks natuke üle kilo haug ja üks suurem, kes pöörast kahvast välja ja kadus. Silikoni ei tahtnud , plekki võttis paremini. Ussileotajast söber sai mõned ahvenad ka , mille üle kassil hea meel.\n17. november 2011 18.48\t- 17. november 2011 18.51\t#1185 muhomor2\nmuhomor2 vastas teemale Viimased saagid\n23. november 2011 13.06\t#1241 ceemic\nMinu viimane saak oli selline koll "sauna tagant":\nÜks fileepool läheb kohe ahju, teise praadisin ära\n23. november 2011 18.00\t#1244 unemati001\ntore saak sul ceemic, olen saanud särje samas mõõdus ja sellel konks sabast kinni oli\n23. november 2011 19.09\t#1245 ceemic\nAga tõsisemalt rääkides, siis kahju, et vaid ~10min aega täna lanti loopida oli. Selle ajaga oli kaks võttu, mis väga koha meenutasid. Esimese puhul sain landisabale ka kena augu.\nHomme uue hooga - tahaks ikka enne talve veel korra praekoha maitsta.\n26. november 2011 01.33\t#1255 Mark0\n4 süsikat ainult täna, hinge rahustuseks paari päeva jooksul uuesti tursajahile.\n27. november 2011 14.20\t#1279 ceemic\nSai täna jälle tiir "sauna taha" tehtud, ning hooaja lõpule kena punkt pandud:\nTagasihoidlik isiklik rekord - L81/3,55kg\n27. november 2011 14.44\t#1281 kalake\nEile kella 2st poole üheksani käisime Kalama vms muuli peal lesta püüdmas:) . 12-13kilo tuli ilusti ära . Väga raju ilm oli , aga õnneks vihma ei tulnud:d . Tuul oli küll selline ,et pane või tellised taskusse ,et ära ei lendaks . ( küllap see tõi ka lesta kaldasse )