Varbavaheplätud ja jalavalu + harjutused - Liigu teadlikult\nHüppeliigesest allpool on kahe jala peale kokku umbes neljandik inimkeha luudest, kummaski jalas 26, lisaks hulk kõõluseid, ligamente ja lihaseid. Nii mõnedki neist peavad jala küljest kindlalt mitte kinni oleva jalatsi jalas hoidmiseks tegema mitte loomuomaseid liigutusi. Sellele järgneb see, et mõned osad jalalabast liiguvad üleliigse surve ja vale nurga all vastu maad. Mis omakorda võib kaasa tuua terve hulga probleeme, mis võib-olla kohe tunda ei annagi.\nJah, olen üksjagu kuulnud kommentaare stiilis “aga ma ei hoia varvastega plätusid kinni. Ma tean, ma olen selle küljest ära harjutanud”. Mis võiks olla tõsi, kui inimesed suudaksid kõndides igal ajahetkel jälgida, kuidas ta jalg töötab. Liiga tihti, eriti ilmselt suvel, tuleb ette olukordi, kus liigutakse kiirelt ühest kohast teise ja siis ei ole ilmselt aega jälgida, kuidas see jalg täpselt töötab.\nKas see tähendab, et varbavaheplätusid ei tohiks üldse kasutada? Ei, absoluutselt mitte! Äärmused ei ole kunagi kellelegi kasuks tulnud. Küll aga tuleks alustuseks jälgida, et varbavaheplätude jaoks on oma aeg ja koht. Need võiksid jääda lühikesteks käikudeks randa, mitte päev otsa 20000 sammu enamjaolt asfaltil ringi kõndimiseks. Sellisteks olukordadeks võiks siiski valida jalatsid, mis on jala küljes korralikult kinni.\nAhjaa, olgu täpsustatud, et jutt käib varbavaheplätudele lisaks ka muudest plätudest, lahtistest kanna tagant kinnituseta kingadest ja igaljuhul ka saabastest või muudest jalatsivariantidest, mis ei ole jala küljes kindlalt kinni.\nLisaks tuleks jalgadele anda veidi teistsugust sisendit, et kõik need väiksed (ja veidi suuremad lihased ülevalpool) saaksid ennast hästi tunda. Viidatud postituses on soovitustena välja toodud kaks harjutust.\nKaks kasulikku harjutust\nHarjutused on sobilikud (ja vajalikud) kõikidele, kes kannavad jalatseid, mis ei ole kindlalt jala külge fikseeritud – varbavaheplätud, kannaosast lahtised suvekingad, crocsid, ugg tüüpi saapad jpm.\n1. jalalaba pealmise osa venitus. Seisa nii, et pahkluu-põlv-puus on ühel joonel ja vii üks jalg sirgelt tahapoole jala pealne vastu maad. Väga tihti on jalad nii pinges, et selle harjutusega kipub jalg krampi minema. Tee seda rahulikult, vaikselt jalga mudides. Kui vaja, lõdvesta jalga eelnevalt palliga või kätega masseerides. Korda teise jalaga.\nKui sa seda siiski mitte mingil moel ei suuda püsti seistes teha, siis tee seda toolil. Istu nii, et saad jala tooli küljest mööda panna ja jalapealse venitust rahulikult teha.\nKaty Bowman, jalalaba pealmise osa venitus. (nutritiousmovement.com)\n2. kõnnaku-spetsiifiline säärelihase venitus. Võta abivahendiks rullikeeratud suurem rätik, poolik joogarull või mõni muu maast veidi kõrgem asi (olen ise teinud seda ka näiteks madalamat tänava äärekivi või mõnd serva kasutades). Aseta päkaosa abivahendi peale ja astu teise jalaga eseme kõrvale või sellest mööda. Sõltub sellest, kui pinges säärelihas on. See peab olema meeldiv venitus, mitte läbi valu. Jälgi, et puus ei vajuks ettepoole vaid vaagen jääks ikka ilusti otse jala kohale. Korda teise jalaga.\nKaty Bowman, kõnnaku-spetsiifiline säärelihase venitus (nutritiousmovement.com)\nKui sul on küsimusi, anna julgelt märku! Vastan suurima heameelega\nAllikas: Katy Bowman “How Flip-Flops Change Your Feet”


Väliskomisjon tutvub New Yorgis Eesti tegevusega ÜRO Julgeolekunõukogus – Eesti elu | GoodNews\nHome Eesti elu Väliskomisjon tutvub New Yorgis Eesti tegevusega ÜRO Julgeolekunõukogus\nRiigikogu väliskomisjoni delegatsioon on teisipäevani visiidil New Yorgis, et saada ülevaade Eesti tegevusest ÜRO Julgeolekunõukogu valitud liikmena.\nDelegatsiooni kuuluvad komisjoni esimees Marko Mihkelson ning liikmed Indrek Saar, Maria Jufereva-Skuratovski ja Raivo Tamm.\nMihkelsoni sõnul on Eesti diplomaadid eesotsas ÜRO esinduse juhi Sven Jürgensoniga veenvalt tõestanud, et ka väikeriik suudab olla ÜRO Julgeolekunõukogus nii nähtav kui ka tõsiseltvõetav. „Kahe aastaga on saadud rikkalik kogemus, mis tuleb vaieldamatult kasuks ka Eesti julgeoleku tagamisel nii ÜRO kui ka teiste rahvusvaheliste organisatsioonide raames,“ ütles Mihkelson.\nHomme kohtub delegatsioon ÜRO peaassamblee presidendi Abdulla Shahidiga ning Security Council Report juhiga. Samuti vaadeldakse ÜRO Julgeolekunõukogus toimuvat Eesti juhitud Arria formaadis istungit Süüria teemal.\nTeisipäeval on kavas kohtumised ÜRO peasekretäri asetäitja Miroslav Jenčaga ja ÜRO rahuvalve asepeasekretäri Jean-Pierre Lacroix’ga. Ühtlasi vaatleb delegatsioon Julgeolekunõukogus toimuvat Lähis-Ida kohtumist.\nKolmapäeval jätkub väliskomisjoni delegatsiooni visiit Washingtonis.\neelmine Kristiines süüdatakse esimene advendiküünal ja pakutakse piparkooke\njärgmine KINGIME SOOJUST JA POSITIIVSUST I Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart ja praost Jaan Tammsalu süütasid Raekoja platsi jõulupuul esimese advendiküünla


Kommentaarid: KURJATEGIJAD NÕUAVAD ARVUTIVIIRUSEGA LUNARAHA: Tahate vanu perepilte näha? Makske 1000 eurot!\nmaribel/ 16. juuni 2016 21:35\nkas see on tõsi et makse on 1000 eurot\nvend vähk/ 18. märts 2016 20:25\nKas see viirusmail võib olla selline: URGENT: IMAGINit invoice ja miskit oli seal veel, olen selle paberi täieliku nimega kuhugi pannud?\nIse kustutasin selle kohe ilma avamata- saatjaks oli pandud google meeskond....\nHan/ 17. märts 2016 23:13\nÜks võimalus on teha oluliste ja püsivamate failide tarbeks read-only kaust või partitsioon. DVD on ka hea, seda pole ka võimalik krüpteerida. Mina uuendan püsivalt varukoopiat välisel kettal, mille ühendan arvutiga ainult vajadusel ning aeg-ajalt rändab midagi ka plaatidele. Korralik Verbatimi DVD seisab loetavana aastaid ja pole karta, et mehhaanika või elektroonika üles ütleb, nagu on oht kõvaketta puhul. Lihtsalt ka plaatidel olevat tuleb aegajalt ümber teha.\nAja Lugu/ 17. märts 2016 22:00\nAastaid tagasi kui mõnel firmal tekkisid probleemid õiguskaitse organitega, hävisid t ihti juhuslikes tulekahjudes nende raamatupidamisdokumendid. Krüptoviiruste ajastul pole tarvis hoonet ja sisseseadet rikkuda. Piisab kui andmebaas krüpteerida ja uurijad jäävad pika ninaga. Viirus, mis teha!\nTallinna Sadam oli ka juhuslikult üheks krüptorünnaku sihtmärgiks.\nKlaus/ 17. märts 2016 21:06\nDropboxis krüptib ka ära, sest sünkroniseerib ju arvuti sisu sinna ja kui arvutis asjad krüptitakse, siis sama asi peegeldub pilve ja muudesse seadmetesse. Nii et noh.. Mingi pilveteenus, kuhu ise asju laed, nt https://www.folderit.com või väline kõvaketas, mis ei ole kogu aeg ühendatud ja teed koopiaid vaid siis kui tead, et arvuti on puhas. Ja muidugi antiviirus ja üldse kõigi programmide (alates opsüsteemist) turvauuenduste pealelaskmine.\nA/ 17. märts 2016 19:12\nEga Õhtuleht targem pole. Selle eest, et inimesed sellest pahavarast teadlikud oleks ja infot saaks - nõuate raha. HÄBI!\nHacker/ 17. märts 2016 18:48\nseda on ju lihtne eemaldada. Booti arvuti safe-modei , run käsule kirjuta regedit.exe otsi üles fail nimega Crypto see on üks registreerimis fail ja selle kõrval näitab kohe ära teise nakatanud faili mõlemale vajuta Delete ja asi korra.\nKui ei toimi on olemas raskem viis häki oma enda arvutisse sisse kasutades Kali LInux-it. Kui windows on parooli all siis tuleb lahti kräkkida. Käivita metasploit sellega pääsed ligi windowsi kõvakettal olevatele failidele , otsi need kaks faili üles ja asi korras.\nMa ei saa aru mida need viirusetõrje loojad uudistes räägivad et nüüd ongi kõik tuleb arvuti minema visata.\nega/ 17. märts 2016 19:36\nennem tea lihtinime vaadata, kui pildid arvutis ümber "töödeldud" ja kaak loodab/väidab, et nende tagasisaamiseks tuleb maksta..\nvello/ 17. märts 2016 18:32\nvõib olla loll mõte, aga kas see viirus krüptib ainult teatud laienditega faile (jpg, mpeg, avi , wav, mp3 jne.) Kui need faili laiendid muudaks praegu ära mingiks suvaliseks, aga kuna ise tean, mida muutsin, siis saan ka neid vastavalt avada. kas viirus tunneb laiendi või mingi struktuuri järgi ära, mida vaja krüptida. arvuti ise ju töötab edasi.\nkrdi p.vestid/ 17. märts 2016 17:01\nSellistele ässadele taoks selle arvuti sealt samast sisse nii, et ta oma lihast ema ka enam ära ei tunneks.\n"ÄRGE VAJUTAGE YES"/ 17. märts 2016 14:08\nA kus seal pildil see YES on?\nElagu tiigrihüpe!/ 17. märts 2016 10:58\nSee e-värgindus loob igasugustele sulidele aina uusi petu- ja rikastumisvõimalusi. Sest niinimetatud pahad on headest alati üks samm eespool. Kõik need -asjaajamised, valimised riik ja jumal teab mida kõik veel. Ikka võid kusagil vastu pükse saada.\nkhm/ 17. märts 2016 11:29\nno hoia siis raha kodus sukasääres ja fotod albumis... lood samamoodi murdvarastele uusi võimalusi, aga nemad võivad sult juba palju rohkem võtta kui 1000€\nSäga/ 17. märts 2016 13:13\nTulep' raha kirstuga kuuri taha maha matta... 10 sammu puuni 2 sammu paremale jne järgi meelde jätta :)))\nMis ongi õige!/ 17. märts 2016 13:48\nAlati maksevahendina kasutatava varaga ongi nii, et see tuleb peita! Esiteks ei saa seda siis vargad, mingid täiturid ja muud kaabakad kätte. Kui te ei oma nt ID-kaarti, siis on välistatud teiega valimistulemuste võltsimine, üllatused nt, et olete "ostnud järelmaksuga" külmiku, teleka vms.\nID kaardi mitteomamine on probleemivaba elu garantii. Jah, peate allkirjastama oma paberid ja dokumendid füüsiliselt, kuid see on ka garantii.\nSularahamaksed samuti on garantiid- keegi ei nuhi teie järele, keegi ei saa teada teie tegelikku varanduslikku seisu jms.\nheh/ 17. märts 2016 10:41\nei tasu igasugustele mailide manustele klikkida...."nude pictures of Anna Kournikova" :)\nEd/ 17. märts 2016 10:53\nIse küll ei kliki, aga kuidas kindlustada et 15a ja 8a poislapsed kogu 20a koduarhiivi vastu taevast ei lase? See oleks päris valus laks. Peab vist eraldi vindile koopia kirjutama ja siis riiulisse.\nLuuvill/ 17. märts 2016 12:00\nOsta oma lastele siis arvutid. 15 aastasel on see juba eluliselt vajalik nkn.\nEga tule kaaa/ 17. märts 2016 12:21\nEd/ 17. märts 2016 13:51\nOK. Minu viga. Ei osanud ette näha, et mõnes peres on ainult üks arvuti. Meie peres on kõigil oma läpakad ja paar vanemat tükki vedeleb kapis kaa. Point on selles, et koduarhiiv on NAS ketastel. Viirus krüptib ju kogu sisevõrgu failid.\nKoduarvutisse tehakse igale kasutajale oma konto/ 17. märts 2016 20:22\nmillesse ta logib sisse ainult oma parooliga. Ja kõik need teised kontod peavad olema TAVAKASUTAJA ÕIGUSTEGA!!! Mitte mingil juhul ei tohi need olla administraatori õigustega!!!\nAeg/ 17. märts 2016 10:31\noleks juba aru saada et arvuti i igasugune digitaliseerimine on kaitseta ja jääb seda täna, homme ja tulevikuski. Sõjardid kes arvavad et tuleviku sõjad on tarkade sõjamasinate ja valimised toimuvad nutika õllepudeli punni, kella jne avamise vaatamise teel võivad peagi liivakasti tagasi minna. Kaitseb inimest ainult inimene ise mitte tehnika. Nii on olnud aastatuhandeid ja nii jääb olema ka tulevikus.\nEd/ 17. märts 2016 10:15\nAga kuidas oleks turvaline automaatseid koopiaid võrgu kettal teha, nii et ise ei peaks sekkuma? Kui varukoopia on võrku ühendatud, siis viirus krüptib ju selle ka ära?\nmiks/ 17. märts 2016 14:23\nsee varukoopia peab sul võrku ühendatud olema? Seda siis ei pea ju sama arvutiga kasutama, kui arvuti juba peast segi läinud. Viirus on ju selles arvutis, mitte võrgus.\ngfh/ 17. märts 2016 10:09\nTüüpide koostöö cia -ga pilveteenuse populariseerimise nimel kumab läbi ja ainult täiesti pime ei näe seda.\n!/ 17. märts 2016 09:50\nSiit loo moraal - hoidke oma perepilte vanamoodsates albumites Ka digipildi saab ju välja printida.\n17. märts 2016 10:39\nVõib ka laadida perioodiliselt oma olulised failid arvutist välja, st tehke koopiaid mälupulgale, vm sobival viisil. Nii teid lihtsalt ei saa terroriserida.\nMul endal on kombeks säilitatavad fotod laadida otse mälupulgale, arvutist võivad need ka muul põhjusel kaotsi minna, arvutisse tõstan ainult siis kui kavatsen kellelegi midagi saata. Ma ei arva, et mu perekonna fotod peavad olema kõrvalistele isikutele kuidagi kättesaadavad.\nJaan/ 17. märts 2016 11:42\nJust ükspäev toodi mu kätte 16 gigane mälupulk, kus oli "kogu elu" sees. Süsteem täiesti kasutuskõlbmatu.\nMina mälupulkasid väga ei usaldaks.\npildid/ 17. märts 2016 14:25\nvõivad olla ka virtuaal albumites, mis on internetis. Arvutiga võib jah juhtuda, aga seal jäävad pildid alles.\nAsd/ 17. märts 2016 09:17\n0.5 bitcoini nüüd küll 1000€ pole\nUrrr/ 17. märts 2016 08:55\nTase. Ainult õhtuleht suudab väga kasuliku artikli eest raha nõuda....\nIsiklike/ 17. märts 2016 08:41\nfailide tagavarakoopiate haldamise oskus peaks olema samm number KAKS peale arvuti sisselülitamise selgeksõppimist. Siis saaksid häkkerilt rahus küsida "And into which hole of yours shall I insert my dickcoin?"\neile sündinud v?/ 17. märts 2016 07:46\nNiikuinii tuleb ükskord aeg, kus arvuti pildi eest viskab. Sellepärast poleks paha minna poodi, osta väline kõvaketas ja oma asjad sinna lasta. A pilveteenused? Lõppude lõpuks saab ju gmailis kasutadesse paigutada.\nPilve saab ka krüptida/ 17. märts 2016 08:11\nTulevik on helge!\nSelline jutt,/ 17. märts 2016 09:17\net mõni häkker gmaili või microsofti serverid ära krüptib, sobib ainult artiklisse pealkirjaga "Hobuse unenägu".\nLurban/ 17. märts 2016 09:35\nMul kah kõik fotod googles olemas....juhtugu arvutiga misiganes!\nLurban/ 17. märts 2016 10:35\nAeg/ 17. märts 2016 10:33\noleks pilve pealt maa peale laskuda. Ükski kõvaketas pole igavene.\nega/ 17. märts 2016 14:26\nsa ju ka pole :).\nto aeg/ 17. märts 2016 10:46\nerinevalt enamikest kodukasutajatest, on pilveteenustes teie andmed mitmekordselt varundatud\nOn ka või?/ 17. märts 2016 13:51\nLisaks vaadeldavad vajadusel ja sellele, kellele see juhtumisi vajalik peaks olema.\nPilvi/ 17. märts 2016 16:15\nVaadeldavad ei pruugi olla, võid ju ise enne üles laadimist ära krüptida.


Rakvere volikogus keelatud Liisa Pakosta sõnavõtt: Me ei taha, et meid või meie lähedasi ebavõrdselt koheldaks. Ja me ei talu tsensuuri, sest oleme vabaduseusku rahvas - Eesti Päevaleht\nArvamus 15. veebruar 2017\nRakvere volikogus keelatud Liisa Pakosta sõnavõtt: Me ei taha, et meid või meie lähedasi ebavõrdselt koheldaks. Ja me ei talu tsensuuri, sest oleme vabaduseusku rahvas\nTäna kl 15 pidi võrdse kohtlemise volinik Liisa Pakosta esinema Rakvere volikogu ees, eesmärgiga, et osaleda LGBT+ filmifestivalile raha eraldamise arutelus. Viimasel hetkel selgus, et Pakosta sõnavõtule siiski aega ei anta. Avaldame siinkohal voliniku kõne täispikkuses.\nLiisa Pakosta kogumiku „Laste heaolu“ estlusel Foto: Ilmar Saabas\n/Rakvere linnavolikogu istung 15.02.2017. Päevakorrapunkt: Kultuurikomisjoni otsuse “LGBT+ filmifestival Rakveres toetamine 1500 € ulatuses” arutelu/\nOlgugi arvamusi palju Rakvere LGBTI filmifestivali kohta – ometi on kõigil headel arvajatel ja otsustajatel täna siin Rakvere linnas palju ühist.\nTeame uhkusega, et Rakvere on juba Eesti avatuim kultuuripealinn. Just rakverelased on ilmakuulsad oma avatud meelega kultuuri järgi: jõulupuud, Baltoscandal, Meeste tantsupidu, Sumo MM, Arvo Pärt, Punklaulupidu...\nTeame, et enam pole Dionysose pidustuste ajad, kus Rooma riik maksis inimestele etenduste vaatamise eest palka, et nad mitu päeva teatris püsiks. Rakvere lavalaudadel on LGBT+ etendused ikka vaba tahte alusel vaadatavad olnud. “Atlas Rakvere” “#6 Queer Shells” jt läksid Rakveres täissaalidele ja oli täitsa rahulik.\nOleme oskajad vahetegijad propagandal ja sotsiaalse sisuga filmikunstil. Arukate inimestena teame, et need on täitsa eri asjad. Just praegu Rakvere kinos jooksev “Kuuvalgus” ei ole propaganda, vaid pälvis Kuldgloobuse ning on 8 Oscari nominent. Me teame, et sotsiaalsete murede lahkamine ja lahenduste otsimine kinolinal on inimeseks olemise üks väljund.\nUsume, et meie vaba Eesti riigi põhiseaduse vaim on võrdsuspõhiõiguste rõhutamisel õige – mitte kedagi ei tohi diskrimineerida ja diskrimineerimisele õhutaminegi on keelatud. Me ei taha, et meid endid või meie lähedasi ebavõrdselt koheldaks. Ja me ei talu tsensuuri, sest me oleme vabaduseusku rahvas.\nPuue, vanus, sugu, rahvus, seksuaalne sättumus või kokkulepitud kohustuste kandmine nagu laste ja pereliikmete eest hoolitsemine või kaitseväeteenistus– neid asju inimene ei saa või ei peaks endas muutma. Teame, et inimese põhiõiguste kaitse ei ole kellegi võitlus iseenda õiguste eest. Põhiõiguste kaitse on vajalik selleks, et me saaksime üksteise kõrval elada. Me ei taha, et kedagi aetaks minema numbrite pärast, mis on tema isikukoodiks, tõugataks eemale lapse või puude tõttu, halvustataks lähikondsete pärast? Kas keegi meist tahaks olla kõrvale tõugatud asjade pärast, mida me endas ise muuta ei saa? See on ligimesearmastuse ürgne põhimõte, ühtehoidmine on meid aidanud siin maal kaua aega alles püsida.\nOskame ka rehkendada. Ehkki sellel pole miskit pistmist võrdsuspõhiõigustega. Aga me teame, et maailmas toimub üle 100 LGBT+ filmifestivali. San Franciscos tänavu 41. korda. Filmifestivalid suurendavad ühtekuuluvustunnet ühiskonnas, edendavad turismi, loovad töökohti, edendavad majandust, parandavad inimeste sissetulekut Aga ennekõike on need kohad, kus inimesed saavad areneda ja puutuda kokku mõtete ja tunnetega, mida nad pole varem mõistnud. Ja nagu pärast head toitu, on ka pärast head filmi inimesed teineteise suhtes mõistvamad. Turism toob Rakvere inimestele lisasissetulekuid. Loomingulises keskkonnas on alati suurem majanduskasv. See kõik on väga kasulik.\nHaridus on õigus teada. Teadmised huvitavad nii noori kui vanu. Tahame koos, et noored inimesed ei jätaks Rakveret, vaid tahaks siia alati tagasi tulla. Sest siin toimub nii palju ägedat, sest siin on head inimesed! Teadlased on faktilise statistika põhjal osutanud, et loomingulised inimesed tahavad parema meelega elada kohtades, mis on erinevustele avatud – sest nad kogevad ka endid erinevana.\nJuhul, kui Eestit peaks tabama mõni loodusõnnetus või välisvaenlase rünnak, siis teame, et elamisväärset ja vaba riiki saame hoida üksnes vendade ja õdedena õlg-õla kõrval seistes. Iga põlvepikkunegi on vajalik, seda teame juba oma esivanemate tarkusest. Ühtehoidmist ei tohi lõhkuda, seda me teame ja tunnetame ka.\nNõnda ongi, et isegi kui me oleme eriarvamusel selle üle, et milliseid kultuuriüritusi peaks Rakvere linn rahaliselt toetama, on meil ometi palju ühiseid väärtushinnanguid ja eesmärke. Nendele mõeldes on ehk täna lihtsam otsustada.\nVarek: protseduurireeglid ei näe ette sõnavõtte\n"Kõigepealt teeb komisjoni esimees ettekande, kaasettekandeks vajadust ei ole. Oleme juba paar kuud teemat arutanud ning mina volikogu esimehena ei pea vajalikuks enne antud teema menetlemist sõnavõtte pidada," kommenteeris Rakvere volikogu juht Toomas Varek Delfile seda, miks võrdse kohtlemise volinik Liisa Pakosta ei saa täna enne hääletust volikogus sõna.\n"Pärast hääletamist võib sõna võtta soovi korral. Mitte ühegi punkti kohta ei saa keegi sõna võtta, see on protseduuriline küsimus. Asjad arutatakse läbi komisjonides, aga mitte volikogus vahetult enne hääletust. See oleks mõjutamine," lisas Varek.\nVarek lisas veel, et tänasest volikogu otsusest filmifestivali toimumine ei sõltu, sest leping on tehtud ja eelarve kokku 26 000 eurot. "Linn saab toetada maksimaalselt 1500 euroga," ütles Varek.\nKohalik tee-ehitusmaterjal jääb Väo ristmiku ehituselt „soodustavate tingimuste” tõttu kõrvale 51


Vaarikavarre tee | Looduskalender\nОпубликовано Looduskalender - сб, 01/19/2019 - 09:09\nKirjutas ja raadios luges Kristel Vilbaste\nVaarikavarred ja kivitäks\nKas mäletate neid maakodu talveaegu, kui pliidi all praksus tuli ja pliidi peal kees teepada vaarikavartega. Kui perega õhtul suusatamast tulles sai ehtsa suitsusingi võileiva kõrvale rüübatud punast lõhnavat vaarikavarreteed.\nTõsi minul on koolipõlvest meeles ka need korrad, kui klassiga suusasõidul kusagil metsaservas lõke üles tehti, ja lõkkel toki otsas kaasavõetud sardelle küpsetati. Ja ikka oli selle kõrval ka seesama punakuldne vaarikavarretee plekk-kruusis auramas.\nHiljem ülikooli ajal, kevadel rabas tedremängus käies, ei võtnud me kunagi teepuru kaasa, piisas vaid minna vana metsavahimajakese lauda taha ja tuua sealt paar vaarikavart, need tükkideks lõigata ja potti pista. Kõige aromaatsem tee oli seal alati olemas. Lisaks ka hea ravimees, mis aitas kiiresti kerge külmetuse korral. Sorts piiritust sisse ja tervenemine oli tagatud.\nJa nüüd pean tunnistama, et viimase viie aasta jooksul pole mul kordagi tulnud pähe aeda vaarikavarsi tooma minna. Ei oskagi öelda, mis on selle põhjuseks.\nKüllap lihtsalt ei viitsi, kui kodus on paberkotid ja purgid täis kõikvõimalikke suvel korjatud ravimtaimi ja lisaks veel maailma eri paigust toodud peeneid poeteesid.\nVaarikavarre tee meenub mulle küll igal suvel, kui kandnud marjavarred oma aedvaarikatelt maha lõikan. Aga talvel ei kordagi.\nKüsisin ka oma sõpradelt, et millal nad viimati vaarikavarreteed jõid ja nemadki tunnistavad, et ehk paar aastat tagasi. Enam on ta tuttav neile, kes matkadel käivad, isegi maarahvas ei kipu teda enam kasutama.\nPõhjus on lihtne. Vaarikavarre tee on hea vaid siis, kui teda teha värsketest, äsjalõigatud vartest. Ja nende järgi läheb pigem matkasell.\nKüll tasub teada, et hea tee saab neist vartest, mil eluvaim sees. Metsas kasvava vaarika varred elavad kaks aastat, esimesel aastal ta marju ei kasvata ja need varred jäävad talvituma, lehed kukuvad sügisel maha. Järgmisel aastal kasvavad sellele võrsed, millel ka õiepungad ja mis suve keskpaigaks maitsvaid punaseid vilju kannavad. Sügisel see vars sureb, aga jääb kuivanuna siiski püsti. Selline vars aitab veel tükk aega teistel vaarikavartel püsti püsida ja kõrgemale kerkida, kuid murdub väga kergesti. Neid varsi teevarteks korjata ei maksa. Sest neil pole enam sellist aroomi, ega ka ravitoimet.\nPõltsamaa lähedalt on vaarikate kohta 1985. aastal üles kirjutatud tarvitamisõpetus: “Vaarikavarsi sai teevee keetmiseks tarvitada. Neid tagavaraks ei korjata. Kui oli soovi teed keeta, sai teepott tulele panna ja siis alles õue aeda minna ja noaga üks hea jupp vaarikavart lõigata. Muidugi seda, mis eelmisel suvel kasvas. Selline vaarikatee tõmbus roosakaks ja suhkruga oli hea juua. Palaviku korral sai juua.”\nVaarikavarsi vanemal ajal ravimtaimedena valmis ei korjatudki, sest neid sai igal ajal lõigata otse loodusest. Ja nad ei ole ka praegu ametlikult ravimtaimeks kuulutatud, nii nagu vaarika marjadki, küll on ametlikuks droogiks vaarika lehed.\nMeie raamatus “Eesti ravimtaimed” kirjeldab Ain Raal, et Tartu ülikoolis tehtud uuringutes tuvastati, et “Erinevate ainete sisaldus vaarikavartes on väga varieeruv, seejuures olulist erinevust mets- ja aedvaarikate sisalduses ei ole, pigem sõltub kõik kasvupiirkonnast ja pinnasest. Koostisainete sisaldus on kõige suurem varte puitumata tipus. Varte kogumisel peaks eelistama hiliskevadet ja sügist, suvel pole tark seda teha.”\nVarred on läbi aegade olnud enamasti külmetushaiguste ning nendega kaasneva köha ja palaviku raviks ning neid tarvitati ka valuliku kuupuhastuse korral.\nJa veel tasub teada, et vastunäidustatud on vaarikas ülitundlikkuse korral, muud märkimisväärsed ohud teadaolevalt puuduvad. Samas soovitavad ravimtaimeteadlased vaarikavarsi raseduse ja imetamise ajal kasutada ettevaatusega, alla 12-aastaste laste puhul ei maksa neist üldse abi otsida. Ja tegelikult võite ikka lastele ka anda, ei usu, et nad teda nii suurel hulgal tarvitada suudavad, et see muid hädasid tekitama hakkab.\nEnamusele inimestele soovitabki siiski Ain Raal vaarikavarre teed juua nii: “40–50 cm pikkune varretipp murda umbes 5 cm pikkusteks juppideks ja valada üle 1 kl keeva veega, jätta 10 minutiks seisma, kurnata. Juuakse 1 kl 3–4 korda päevas külmetushaiguse korral higistama ajava vahendina või talvise külmatunde peletamiseks või koos meega nautejoogina.”


MPhil digitaalsetes humanitaarteadustes, Cambridge, Suurbritannia 2021/2022\nMPhil digitaalsetes humanitaarteadustes\nDigitaalsete humanitaarteaduste MPhil on üheksa kuud kestev kursus, mis kestab oktoobrist juunini. Kursust juhib Cambridge Digital Humanities, uurimiskeskus, millel on lingid paljude Cambridge'i teaduskondade ja üksuste vahel. Kursust juhib inglise keele teaduskond. See põnev MPhil uurib viise, kuidas humanitaarteadused tegelevad digitaalse tuleviku, digitaalse uurimistöö ja digitaalkultuuridega, kuna tekib küsimusi automatiseerimise eetika, algoritmianalüüsi, privaatsuse/järelevalve, virtuaalkultuuride, andmete jagamise, aruka agentuuri ja loovuse, arhiivimise kohta justiits- ja digitaalajalugu, kogusid ja pärandiküsimusi. Kursus annab üliõpilastele kriitilisi/teoreetilisi suundi ja pakub struktureeritud vormi digitaalsete meetodite, tööriistade ja lähenemisviisidega suhtlemiseks, võimaldades samal ajal paindlikkust eriala osas. Õpilased võivad tulla mitmest erialast ja kursus pakub DH -meetodite erinevaid oskusi. Õpilased võtavad kaks laia põhikursust - lähenemisviise ja meetodeid ning andmete ja algoritmide analüüsi - ja järgivad kahte kursust rohkemate spetsialistide valikute korvist. Kursust hinnatakse lühemate esseede ja aastase väitekirja või portfelliprojekti kaudu. MPhil See MPhil on loodud vastuseks digitaalsete humanitaarteaduste valdkonna kasvule ja vajadusele, et humanitaarteadused võitleksid digitaalajastul kujunenud vormide, tavade ja sotsiaalsete koosseisudega. Selle eesmärk on laiendada humanitaarteaduste pakkumist Cambridge'i kraadiõppe tasemel, pakkudes teed valdkondadeüleseks kaasamiseks ning uute oskuste ja teadmiste arendamiseks. MPhil annab õpilastele struktureeritud vormi digitaalsete meetodite, tööriistade, lähenemisviiside ning kriitiliste ja teoreetiliste suundadega tegelemiseks. See võimaldab humanitaar- või sotsiaalteadustes koolitatud õpilastel arendada kriitilist kirjaoskust ning praktilisi oskusi ja teadmisi, et mõista ja kasutada digitaalseid materjale ja digitaalseid meetodeid humanitaarteadustega seotud küsimuste uurimiseks. MPhil võimaldab õpilastel demonstreerida arenenud üldist arusaama digitaalsetest humanitaarteadustest ja nendega seotud teemadest, kasutades erinevaid kriitilisi ja teoreetilisi lähenemisviise ja metoodikaid. Õpilased saavad näidata sügavamaid teadmisi valitud uurimisvaldkondades või eriti lähenemisviisides paastuaja valikainete kursuste ja laiendatud väitekirja või portfoolio kaudu. Te omandate kriitilise ja hästi informeeritud arusaama digitaalse ümberkujundamise panustest tänapäeva ühiskonnas ning osalete DH kogukonna arenenud teaduskultuuris Cambridge'is ja mujalgi, osaledes teadusseminaridel, praktilistes ja metoodilistes töötubades ning lugedes rühmad. Covid-19 Me ei tea veel, milline näeb maailm välja oktoobris 2022. Praegu õpetatakse Cambridge'i ülikoolis vastavalt vajadusele nii veebis kui ka isiklikult.\nThe Digital Humanities rethinks what humanities can be in an age of pervasive computation. DH makes use of innovative tools and methods for investigating both traditional and new forms of data and med ... Loe edasi\nThe Digital Humanities rethinks what humanities can be in an age of pervasive computation. DH makes use of innovative tools and methods for investigating both traditional and new forms of data and media, in addition to pursuing opportunities to interrogate and reflect on the knowledge and insight that 'the digital' affords. Näita vähem


Pärnust saadeti tantsu- ja laulupeotuli teele - Maaleht\nKeskpäeva paiku vihmas ja päikesepaistes Reiu jõelt teekonda alustanud viikingilaev "Turm" ja haabjad jõudsid vahepeatusega Pärnu sõudebaasis aegsasti kesklinna kaide kohale. Merelt saabus "Ruhnu Karu". Parvedele olid paigaldatud rõngasristid. Peale kella seitset liuglesid viiking ja haabjad silla alt läbi ja asusid auringe tegema. Parvedelt tõusis paksu suitsu, mis kohati mattis ka pealtvaatajaid. Suurel jahil mängis etnorokkbänd Oort. Auringe saatsid ka teised alused. Elamusliku vaatepildi tekitasid jõel süüdatud rõngasristid, mis seekord vastupidiselt varajasematele kordadele Pärnu rannas süüdatutega põlesid äärmiselt kaua.\nPäikeseloojang saatis "Ruhnu Karu" pardal tule Eesti Meestelaulu Seltsi abiga teele Kuressaarde. Ka siis tuli tuld saatma kaldalt ja muulilt lehvitav rahvas. Mimted erisuurustes jahid saatsid aga jahtat mere vabadesse vetesse.


Vooremaa Põltsamaa vald jätkab linnaga läbirääkimisi\nPõltsamaa vald jätkab linnaga läbirääkimisi\nMöödunud reedel Lustiveres peetud Põltsamaa vallavolikogu tänavuse aasta viimasel istungil otsustas vallavolikogu, et jätkab Põltsamaa linnaga peetavaid ühinemisläbirääkmisi. See oli esimene kord, kui vald linna tehtud ühinemisettepaneku järel otsustas, et selle teemaga tuleb tõsiselt tegelda.\nPõltsamaa linnavolikogu tegi tänavu juunis Põltsamaa vallale ettepaneku läbirääkimiste alustamiseks, et moodustada ühine omavalitsusüksus. Põltsamaa vallavolikogu võttis tänavu 14. augustil vastu otsuse, kus nõustus linnaga läbirääkimisi alustama ning määras nende lõpptähtajaks käesoleva aasta 31. detsembri.\nPõltsamaa vallavolikogu esimehe Indrek Eensalu sõnul leppisid vallavolikogu liikmed kokku, et hiljemalt aasta lõpuks otsustavad nad, kas jätkavad ühinemisläbirääkimisi ja alustavad ühinemist ette valmistavat protsessi või peavad mõistlikuks läbirääkimised lõpetada.\nVajadus puudub, kuid takistusi pole\nSeptembris-oktoobris on Põltsamaa vallavolikogu ja Põltsamaa linnavolikogu kõik alatised komisjonid ühistel koosolekutel arutanud ühinemisvajaduse ja -võimaluse küsimust. Eensalu sõnul võib komisjonide ühiste koosolekute protokollide põhjal järeldada, et Põltsamaa linna ja valla ühinemiseks puudub otsene vajadus, kuid selleks pole ka takistusi.\nPõltsamaa vallavolikogu asus seisukohale, et kui otsustatakse ühinemise kasuks, siis toimub see nii, et Põltsamaa linn liitub Põltsamaa vallaga. Liitumise tulemusena jätkab Põltsamaa linn Põltsamaa valla osana, vallasisese linnana. Indrek Eensalu tegi ettepaneku, et kui otsustatakse ühinemisläbirääkimisi jätkata, tuleks luua ühine töörühm liitumist ette valmistavate tegevuste koordineerimiseks, sealhulgas liitumise ajakava koostamiseks, vajalike uuringute teostamiseks, liitumislepingu väljatöötamiseks ja teiste liitumisega seotud toimingute läbiviimiseks.\nTöörühm peaks hiljemalt 2015. aasta veebruarikuu volikogu istungite toimumise ajaks esitamata vallavolikogule ja linnavolikogule kinnitamiseks liitumisprotsessi tegevused ja ajakava. Liia Lust lausus, et nendel ühiskomisjonide istungitel, kus tema osales, toodi välja tõsiasi, et Põltsamaa vald on eelneva EL finantsperioodi jooksul saanud teha mitmeid märkimisväärseid investeeringuid ja Põltsamaa linn on jäänud vaeslapse ossa.\nMaapiirkonnad saavad toetusi, linn mitte\nLiia Lusti sõnul tegi ta seoses uue alanud EL finantsperioodiga põllumajandusministeeriumile järelepärimise, saamaks teada, millised oleksid ühinenud omavalitsuse võimalused toetuste taotlemiseks maaelu meetmetest, sest maaelu arenguks vajalikke toetusi saavad taotleda maapiirkonnad, mitte linnalised asulad. Definitsiooni järgi loetakse maapiirkonnaks vähem kui nelja tuhande elanikuga asulad. Ministeeriumilt saadud vastuses on öeldud, et liitumise tulemusena ei muutu Põltsamaa linn vallasisese linnana maaeluarengu meetmeid silmas pidades abikõlbulikuks. Erandiks on Leader-meede ainult sel tingimusel, kui ühinemine toimuks 2015. aastal.\nPõltsamaa vallavolikogu liige Toomas Joosep lausus, et eelmise Põltsamaa vallavolikogu koosseisu ajal oli ühinemise teema kõne all ja mitmel eelneval korral on jõutud seisukohale, et vastavalt väljaselgitatud tulemustele pole valla ja linna ühinemine kasulik. Toomas Joosepi sõnul on arusaamatu, miks Põltsamaa linnavolikogu lükkas tagasi ettepaneku ühendada Põltsamaa ametikool ja Põltsamaa ühisgümnaasium. Selle otsusega kaotati miljoneid eurosid, mis nüüd piirkonda tulemata jäävad. Samas on Põltsamaa linn kurtnud, et raha on vähe. Joosepi sõnul ei takista miski linna ja valla vahel koostööd tegemast ka siis, kui need omavalitsused eraldi eksisteerivad. Koostööd on pidevalt tehtud ja seda saaks edukalt jätkata ka ühinemata. Toomas Joosep ütles, et Põltsamaa vald on olnud kaasrahastaja nii Põltsamaa tervisekeskuse projektis, Põltsamaa linna ehitatud Felixhalli rajamisel kui teisest ettevõtmistes. Ta küsis, kas need ei ole piisavalt suured summad, mille Põltsamaa vald linnale on eraldanud. Ta ei näe vajadust seda vana teemat uuesti arutama hakata. Joosep kutsus vallavolikogu liikmeid üles mõtlema, mida see vallale tähendab, kui vald linnaga ühineda otsustab, ning kinnitas, et tema on valla ja linna ühinemise vastu.\nPoolt- ja vastuargumente jagus paljudel\nVallavolikogu liige Erkki Keldo lisas, et ühinemise teema juures tuleb arvestada sellegagi, et rahvaaarv maapiirkondades väheneb, ja see on tõsine ohu märk. Tema sõnul ei saa lootma jääda viimase EL finantsperioodi toetustele ja otsustada selle põhjal mitteühinemise kasuks. Keldo ütles, et eelnevatest ühinemiskatsete ebaõnnestumistest tuleb kindlasti õppida, kuid samas ei tohiks mingeid isiklikke seisukohti seda teemat puudutavast tervikpildist välja rebida. Keldo sõnul tuleks püüda teada saada, miks linn vallaga liituda tahab, kuidas linna esindajad liitumisprotsessi ette näevad. Tasuks mõelda sellele, kas Põltsamaa piirkonnas tahetakse jätkuvalt eksisteerimas näha eraldi omavalitsustena alla 4000 elanikuga valda ja natuke üle 4000 elanikuga linna või tuleb panustada sellesse, et ühinedes suudetakse juurde tekitada ettevõtlust ning taristukeskkonda, mis loob lisandväärtust tulevikuks.\nVaadates omavalitsuste võimekuse tabeleid, tuleb tõdeda, et Põltsamaa linn on nendes tabelites kõrgemal positsioonil kui Põltsamaa vald.\nErkki Keldo toonitas, et kõiki selliseid fakte ja aspekte tuleb ühinemise või mitteühinemise otsuse tegemisel arvesse võtta ja mingil juhul ei tohiks jääda selles protsessis peatuma isiklikule tasandile.\nIndrek Eensalu kutsus vallavolikogu liikmeid üles leplikkusele ja jätkuvale mõistvale koostööle olenemata sellest, milline tuleb lõplik otsus. Vallavolikogu esimees avaldas lootust, et vallavolikogu liikmed ei oleks selle otsuse tõttu üksteise peale kurjad ja tigedad ning et sõltumata otsuse tulemusest kõik seda aktsepteeriksid.\nEensalu avaldas lootust, et keegi laua ümber istunud otsustajatest ei lahkuks sealt vihasena. Kui hääled kokku said loetud, selgus, et Põltsamaa linnaga peetavate ühinemisläbirääkimiste jätkamise poolt hääletas üheksa vallavolikogu liiget, vastu hääletas viis ning erapooletuks jäi üks.


Posted by Simmo at 4:13 AM No comments:\nMina olin merel ja nägin ringi lendamas luiki. Oli tuulevaikne ja külm. Silmasin enda ees igatsetud saart. Mõtlesin kas need luiged on üldse päris või need on mu kujutlusvõime tulemus. Suutsin vaid mõelda, kust nad tulevad ja mis nad tegelikult on. Mul tekkis arvamus, et ehk nad tulevad meile Antimaalt, kus pole mulda külvi ega kündi.\nNiipalju luikedest, kes tulid-läksid. Ma tõusin enda unest ja märkasin loojuvat päikest mis murdis pilvede vahelt läbi. Saar meie ees aina lähemale jõudis. Rannal paistis viipav inimene, kui hiid ja samal hetkel laulma hakkas Paadi-Eevalt. Tema sõnasid ma ei mõistnud kuna mootor mütsus meie vahel. Ta rääkis mulle oma pilguga. Ta rääkis mulle oma saatusest ja mul tekkis tunne nagu ma ei sõidaks mööda merd vaid hoopis mööda tema saatust. Ta viipas käega tuuletorni poole ja me jõudsime saarele. Meil vastas oli salk eitesid, mõistsid meie üle „kohut” sest me olla kasutanud liiga palju külmarohtu. Öö tuli ja tema järel saabus lumi tuisuga mis pöördus lõpuks suureks tormiks. Lumesadu tundus mulle kui luiged kellest ma ennist olin mõtisklenud. Kuigi väljas ulgus tuul, magasin mina ja mul oli soe. Unes nägin ma ennast merikapsa lehti nüsimas. Mul tekkis mõte mis see uni küll tähendab. Algas uus päev, mis oli üks hilissügisene, kuigi oli koerailm. Mina seisin pangal ja märkasin laineharjasid mis enam ei mänginud jänest, vaid täkke ja kuigi meri oli rahutu olin mina rahulik. Saabus kolmas päev ja mu aeg oli otsa saanud ma kippusin koju. Torm oli ööga vaibunud. Laht oli jääs. Mul polnud saarelt kuhugi minna kuna meri oli järsku mind pannud kinni. Algas neljas päev saabus ja teha polnud muud kui oodata järgnevat päeva. Ma lootsin et tõuseks tuul mis lõhuks jää või tuleks külm et jää hakkaks kandma. Kõik loodus magas kui ma lõin aega surnuks kõndides nõmmel. Viienda päeva lõunal ma otsustasin minna ja proovida põgeneda sellelt saarelt. Koos ühe külamehega kes mind saatis läksime jääle mis oli nõrk ja ohtlik. Meest hüüti mereröövliks. Algselt läks rännak hästi nii otseselt kui kaudselt mõttes. Me liikusime edasi mööda õrna jääd, kuid ei juhtunud midagi ohtlikku. Silmasin eemal tsiviliseeritud ilma ja mu meeled hakkasid tööle. Kui järsku mina ja röövel raksasime Merisilma ja olime sunnitud tagasi pöörduma kuigi tsiviliseeritud maailm oli lähedal vast kolm neli sada sammu. Me jäime hilja peale ja kui saabus öö ei näinud me tagasiteel enam jalgagi tõsta. Mereröövel siis pakkus et ehk õige paneks suitsu ette. Oli südaöö ning panimegi suitsud ette ja pidasime plaani. Ei oskagi öelda, kas päästis mind plaan või pime juhus. Kuuenda päeva hommikul kui uni veel silmas olin, näpistasin kõrvalesti, kartes, et olen ärganud teises ilmas. Saar ikka ei tahtnud mind vabastada, ta andis mulle aega, aga mitte elu, muudkui õpetades ja kiskudes justkui ma oleks laps. Saar tahtis mind vist väga kinni hoida, ta nagu lausunuks: „Nüüd parem jää siia. Ära mine rannikualadele. Seiska. Hetkel on hilissügis. Kord torm, kord jää.”\nJutt oli justkui kutse selles tühjuse meres. Kas see on lahendus kui olen ise saarele tulnud ning nüüd olen suletud ja kinni.\nÜheksanda päeva piimjal hakul laskis lõpuks saar mul minna. Pikalt ta mind veel pilkudega saatis kui ma roomasin laual üle jäävälja. Kord libistasin külg ees, värisedes laual. Higistasin hirmust ning mulle meenusid luiged, kelle olek oli minu omale vastupidine.\nVahepeal roomasin, vahepeal käisin käpuli. Külm udu hajus ning kohe kui tahtsin puhata, vajusin ma jääle. Seal jääl tundsin end teistmoodi.\nMa oleks justkui iseenda kohale tõusnud, ei tea mis sisejõul ning nägin kaugele. Olin vaid näiliselt madalamast madalam. Ma nägin kaugele ette oma eluteed ja nägin oma varajasemaid käike ning häbenesin oma olematuid saavutusi, mille peale enne uhke olin.\nNägin ennast nagu ma olin enne – upsakas, naeruväärne, ennast täis, edev ja ahne. Nüüd jälle kõlasin kokku ümbritsevaga.\nMõte viis mind jälle luikedeni, olin jälle seal kus olin olnud alguses. Tol hetkel tänasin taevast, et minu ränd ei olnud luigelend.\nPosted by Simmo at 2:36 AM No comments:\nOranž, alliteratsioon, palett, paralleelne, baleriin, ballaad, terrass, annulleerima, karikatuur, ballett, pareerima, millennium, elliptiline, galerii, grammofon, kommenteerima, laulmata, arest, arahhis, sumadan, varrukas, barrikaad, komandant, karussell, komiteet, perroon, komandeering, kolleeg, korrektne, tänitama, kommunikatsioon, korrektor.\nAlliteratsioon - sõna alguskaashääliku kordus samas värsis v lauses\nAnnulleerima - tühistama, kehtetuks tunnistama\nKarikatuur - pilkepilt, pilapilt\nOranž - värv\npalett - kunstniku värvisegamislaud\nParalleelne - rööp-, rööpne\nBallaad - lüroeepiline teos\nTerrass - lahtine platvorm ehitise juures\npareerima - lööki tõrjuma, tagasi lööma\nMillennium - aastatuhat\nelliptiline - ellipsikujuline; keel väljajätteline\narest - vahistus; vara keelu alla panek\narahhis - maapähkel bot, Hiina pähkel\nsumadan - reisikohver\nbarrikaad - kaitsetõke, teesulg tänavavõitluse ajal\nkomandant - (ülem)\nperroon - raudtee-made, raudteejaama platvorm\nkomandeering - lähetus\ntänitama - (hädaldab, karjub)\nkommunikatsioon - suhtlemine, suhtlus, lõide, ühendus; ühendustee v -juhe\nPosted by Simmo at 11:07 PM No comments:\nPosted by Simmo at 4:07 AM No comments:\nFriedrich Schiller „Kinnas\nKuningas Franz on kokku kutsunud rahva, et näidata loomadevõitlust. Daamid kõik olid ühes kohas koos ja nendest kiirgas elegantsi. Kuningas esimese viipe peale tuli välja lõvi. Lõukoer oli laisk ja ei teinud midagi huvitavat, seeega kuningas viipas uuesti ja välja tuli tiiger, kes algselt ei soovinud midagi teha kuid siis mõtles ümber ja otsustas lõukoera tagant rünnata, kuid enne kui see juhtus viipas kuningas uuesti ja väljusid kaks leopardi ja ründasid kohemaid tiigrit mille peale toibus kõigest lõvi ja loomad hakkasid rahuldama oma tapahimu. Järgmisel hetkel kukkus daamide juurest alla üks kinnas ja Kunigund ütles Delorgesele et kui too tahab oma armastust tõestada peab ta minema ja tooma ära tema kinda. Rüütel siis julgelt läksiki teele ja ei näinud selles mingit ohtu. Otse kiskjate eest ta võttis kinda ja läks taas üles. Ta unistus võis täituda kuna armastust ta tõestas Kunigundile kuid rüütel viskas kinda Daamile näkku ja jättis ta seal samas maha.\nPosted by Simmo at 4:06 AM No comments:\n4. h sinna kus vaja.\n4. Kopeeri laused oma ajaveebi ja kirjuta h sinna, kus vaja.\nPosted by Simmo at 11:36 PM No comments:\n1. Kopeeri laused oma ajaveebi ja tee koondlause korduvad liikmed värviliseks.\n2. Kopeeri laused oma ajaveebi ja pane kirjavahemärgid.\nNii ema, isa kui ka vend tegid suured silmad. Laual oli salatit, võileibu, kotlette ja viinereid. Mina eelistasin torti, mitte küpsiseid. Taldrikud, kruusid, kauss ja pada - kõik nõud olid pesemata. Õhtu oli pime, kuid soe. Elan Tartus Annelinnas Kalda teel. Eile õhtul ma õppisin , vaatasin televiisorit ja lugesin ajalehte. Kannan tavaliselt rohelisi, siniseid või musti riideid. Kalamaksaõli on küll halb, ent tervislik. Homme on kontrolltööd kolmes aines: matemaatikas, ajaloos, vene keeles. Mari sõi korraga liiga palju magusat: tahvli šokolaadi, paki kommi ja kolm jäätist. Aed-ja metsmaasikad on mõlemad head. Paul Maastik on sündinud 2.detsembril 1974. a. Eestis Rapla maakonnas Kohilas. Koti, dressid, jope - kõik oma asjad viskas Margus nurka. Nädalavahetusel käisin Viljandis, Valgas ja Tõrvas. Eilne pime, tähitu öö pani lausa hirmust värisema. Õunad , pirnid, ploomid - need maitsvad puuviljad valmivad sügisel. Eesti Vabariigi aastapäeval 24 . veebruaril toimub presidendi vastuvõtt. Nii pea-, kui ka kõrvaltegelased said etenduses hästi hakkama.\nKoosta antud skeemile või tingimustele vastav koondlause.\nloe-, te- ja lu ................................... .\nloe-, te- ja lu - ................................ .\n......................: loe-, te- ja lu.\nkoha- või ajamäärused hõlmavad üksteist: .............................................................................\nteine täiend täpsustab esimest: ................................................................................................\n....................... loe-, te- ja lu.\nAuto, buss ja rong on sõiduvahendid.\nJalg-, korv- ja pesapall - kõiki neid mänge ma mängin.\nMaitsvad puuviljad on kõik neist: õunad, pirnid ja ploomid.\nEestis Rapla maakonnas kohilas sündisid kolmikud.\nKole, inetu inimene tuli mulle tänaval vastu.\nMa käisin Tallinnas, Narvas ja Pärnus.\nPosted by Simmo at 11:02 PM 1 comment:


Kas olete segaduses prioriteedi ja eesmärgi erinevusest? | 2019\nKas olete segaduses prioriteedi ja eesmärgi erinevusest?\nKas olete segaduses prioriteedi ja eesmärgi erinevusest? Siit saate teada, kuidas teid kursis hoida\nVaata originaalartiklit saidil www.eckfeldt.com.\nKui olete kaasatud mis tahes eesmärkide seadmise jõupingutustesse, peate kindlasti sattuma hulgaliselt termineid, mis kõik näivad tähendavat sama asja. Siit saate teada, kuidas neid otse hoida.\nStrateegia kavandamisel juhtimismeeskondade ja juhtivtöötajatega koostööd tehes viskame sageli ringi palju mõisteid. Mõni neist mõistetest võib tunduda tähendavat sama asja ja sageli tähendavad nad erinevatele inimestele erinevaid asju. Siin on mõned definitsioonid, mille olen kokku koondanud ja mida oma töös kasutan, et asjad selgeks teha.\nKasutan seda, et kirjeldada, mida üksikisik või organisatsioon nende südames tegema peab. See on asi, mille nad saavad kogu oma elu veeta jälitades, ja sellel on lõpmatu ruumi edu saavutamiseks. Mõned näited: näljamaailmast vabanemine või meie elu paremaks muutmine tehnoloogiliste uuenduste abil.\nMulle meeldib mõelda eesmärgist kui miks ja missioonist kui milleks. Missioon määratleb, mida me tahame kõrgeimal tasemel saavutada. Mõned näited on järgmised: andke igale lapsele kolm ruutu päevas või tehke homne tehnoloogia täna kättesaadavaks.\nVisioon kirjeldab rikkalikult detailselt tuleviku olekut. Kasutame visiooni, et luua veenev vaade, kuidas meie edu välja näeb, kui oleme oma eesmärgid saavutanud. Üldiselt kirjutatakse see proosas mitme lõigu jooksul ja see sisaldab põhilisi detaile ja südamlikke emotsioone.\nKujundanud Jim Collins oma raamatus „Built To Last“, tähistab BHAG „Big Hairy Audacious Goal“. Vaatan, et tulevikus on kümme aastat, kuid mõned inimesed lähevad koguni 30. BHAG-sid on erinevat tüüpi, kuid need on alati kaalukad ja ajaliselt piiratud. Head BHAG-id viivad teid uude mänguliigasse ja peaksid tekitama vähimatki hirmu.\nPrioriteet määratleb ühe asja, millele pühendate suurema osa ajast. Teie prioriteet on asi, mida teete enne muude ülesannetega töötamist. Sageli on kasulik omada loetelu asjadest, mida vastutasuks vähem tähtsustate. Prioriteedid seatakse tavaliselt aastaks või kvartaliks ning need võivad hõlmata mitut ülesannet või projekti.\nTeie tähelepanu on sarnane prioriteediga, kuid pisut üldisem. Ma pean tähelepanu keskpunkti kui rühma või üksikisiku huvi või muret tekitavat teemat. Keskenduda võiks klienditeenindusele, samas kui prioriteet oleks prioriteetsete klientide ooteaja lühendamine.\nÜldiselt kasutan algatust projektide rühma kirjeldamiseks, sageli osakondade vahel, mis saavutab organisatsioonis ühe või mitu olulist tulemust. Mõned näited võivad hõlmata: ohutuse parandamine, et vähendada kauplustes toimuvate õnnetuste arvu. See üks algatus hõlmab inimressursse, operatsioone, rajatisi ja logistikat.\nEesmärk on määratletud kui fookuspiirkond, mis on selgelt kooskõlas pikaajalise strateegiaga, mõistlikult kitsa ulatusega ja meeskonnale köitev. Näiteks võib kvartali eesmärk olla kõigi tarnepersonali projektijuhtimisoskuste parandamine.\nEesmärk on sarnane eesmärgiga, kuid väiksem ja täpsem; sellel on ka selge tähtaeg ja ajakava. Kui eesmärk on kõigi meie tarnepersonali projektijuhtimisoskuste parandamine, võib eesmärk olla see, et kõik kohaletoimetamisega seotud töötajad koguvad PMI projektijuhtimisoskuste hindamisel üle 90 protsendi.\nKasutades koos võtme jõudlusmõõdikuga (KPI), on sihtarv konkreetne arv või mõõt, mida soovite saavutada. Kui teie KPI on tellimuste arv päevas, võib teie eesmärk olla viis järjestikust päeva üle 200 tellimuse päevas.\nKui kasutate OKR-e, on need konkreetsed, mõõdetavad ja teostatavad asjad, mida teete oma eesmärgi nimel liikumiseks. Iga põhitulemus on lisaväärtust pakkuv iseseisev ülesanne, mitte projektiplaani etappide seeria.\nKui teie eesmärk on parandada kõigi tarnepersonali projektijuhtimisoskusi, võib teie peamisteks tulemusteks olla 1) korraldada märtsis kolm projekti planeerimise seminari, 2) lasta kaks inimest PMI sertifitseerimisklassi ja 3) korraldada projekti tagasivaade meie kodulehele kolm viimast projekti.\nTegevusobjekt on kohustus midagi ette võtta. Sellel on „kes”, „mis” ja „millal”. Mis tahes toiminguelemendi abil tahan teada, mis mul käes on või oma silmaga näha, mis ütleb, et see on täielik. Iganädalastel meeskonnakoosolekutel keskendun sellele, milliseid tegevusi inimesed järgmiseks kohtumiseks ette võtavad, et saaksin panna inimesi vastutama selle eest, mille nad on alla andnud.\nOlen kindel, et seda tüüpi seanssidel on ka teisi termineid, kuid ülaltoodud on põhiterminid, mida on hea teada. Kuigi mulle meeldib minu oma, ei ole need evangeeliumiks. Kõige tähtsam on see, et kõik teie meeskonna liikmed nõustuksid iga sõna tähendusega, nii et kõigil on õiged ootused.\nKas kellelgi on võimalusi Blackhawksi ja Hai vastu?roomlased 8 vs 28Millised neist on teie WrestleMania XXX lemmikmäng?bioshocki soomusrelvade sattumine 4jaanalind vs kängurunorsemen vs viikingidkangelane vs mmakuiv vs rasune nahk\nKrüptovaluutad: Mis vahe on Tokenidel ja Müntidel?Juhend vahuveini kohta - Mille poolest erinevad šampanjad, Cava, Crémant ja Prosecco?Kanepi liigi taimede erinevus, mõiste Kanepi sobimatu ja väänatud kasutamine…erinevus soovi ja nõusoleku vahelTeage Interneti ja nutiteleri tegelikku erinevustMille poolest erinevad Dubais tavaline safari ja VIP kõrbe safari?Mis vahe on meeldimistel ja jagamistel LinkedInis?Mõned kasutajad küsivad küsimusi ISR 1000 ja 800 ISR erinevuse kohta, näiteks:


Sheraton Toronto Airport Hotel & Conference Centre - Toronto - Hotels.com\nSheraton Toronto Airport Hotel & Conference Centre, Toronto, Ontario, KanadaSihtkoht\n8,6.Hiilgav.395 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud.\nKülastajate hinnanguga asukoht 157 kinnitatud arvustuse põhjal selles majutusasutuses peatunud külastajatelt\nToronto kongressikeskus – 14 min jalgsi\nWoodbine'i hipodroom – 4,4 km\nFantasy Fair (lõbustuspark) – 4,3 km\nThe International Centre (meelelahutuskeskus) – 5,2 km\nSherway Gardens (ostukeskus) – 9,5 km\nDeluxe tuba, 1 ülilai voodi, suitsetamine keelatud, vaade golfirajale\nDeluxe tuba, 2 laia voodit, suitsetamine keelatud, vaade golfirajale\nClub sviit, 1 kahevoodi, suitsetamine keelatud\n801 Dixon Road, Toronto, M9W1J5, ON, Kanada\nYorkdale'i ostukeskus – 13,5 km\nParamount Fine Foods Centre – 12,5 km\nBloor West Village – 12,8 km\nToronto, Ontario (YYZ-Pearson Intl.) – 6 min transpordivahendiga\nToronto, Ontario (YTZ-Billy Bishop Toronto City) – 21 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Pearson Airport – 5 min transpordivahendiga\nKohapeal iseteenindusega parkla (CAD 28 öö kohta; piiranguta sisenemiste/väljumistega)\nKohapeal parkimisabi (CAD 35 öö kohta; piiranguta sisenemiste/väljumistega)\nKonverentsisaali pindala (ruutjalgades) 25995\nOlio on restoran, mille spetsialiteet on Vahemere toidud. Saadaval on hommikueine, lõunasöök ja õhtusöök. Külastajad saavad nautida jooke baaris. Saadaval on laste menüü.\nIseteenindav parkimine maksab 28 CAD öö kohta (vaba pääs parklasse)\nParkimisabi maksab 35 CAD öö kohta (vaba pääs parklasse)\nRootsi lauaga hommikusöök on saadaval lisatasu eest ning maksab 23 CAD täiskasvanutele ja 10 CAD lastele (ligikaudne hind)\nBassein on avatud 6.30 – 23.00.\nKas Sheraton Toronto Airport Hotel & Conference Centre võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Sheraton Toronto Airport Hotel & Conference Centre pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Sheraton Toronto Airport Hotel & Conference Centre ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Sheraton Toronto Airport Hotel & Conference Centre pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nJah.Iseteenindusega parkimine maksab 28 CAD öö kohta. Parkimisabi teenus maksab 35 CAD öö kohta.\nJah, olemas on sisebassein ja lastebassein. Külastajad saavad basseini kasutada ajavahemikus 6.30 kuni 23.00.\nKas Sheraton Toronto Airport Hotel & Conference Centre lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Sheraton Toronto Airport Hotel & Conference Centre kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, Olio pakub võimalust Vahemere toidud. Lähiümbruse söögikohti: Tucker's Marketplace (3 min jalgsi), Chop Steakhouse & Bar (4 min jalgsi), Canyon Creek (6 min jalgsi).\nKas Sheraton Toronto Airport Hotel & Conference Centre pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nMida majutuskohas Sheraton Toronto Airport Hotel & Conference Centre ja selle ümbruses teha saab?\nÜmbruskonnas saab nautida tegevusi nagu matka-/jalgrattarajad ja harjutada oma lööki lähedalasuval golfirajal. Uju sisebasseinis või kasuta muid võimalusi, mida pakub see hotell, nt ööpäevaringselt avatud treeningsaal ja aed.\n1 öö, reis, 2. veebr 2021\nMeghan, 1 öö, reis perega, 25. jaan 2021\nEdith, 1 öö, reis perega, 22. jaan 2021\nGuest, 1 öö, tööreis, 6. jaan 2021\nJoe, 1 öö, reis, 1. dets 2020\n1 öö, tööreis, 14. nov 2020\nEverything was perfect. A little hot in the room but thats a detail. I would stay there again!\nArnulfo A, 1 öö, reis perega, 9. nov 2020\nSharon, 1 öö, reis perega, 22. okt 2020


Kaks omanäolist maasturit - Äripäev\nKaks omanäolist maasturit\nJärgmine artikkel: Tallinna linn sõltub Sõõrumaa firmast\nMeeldiv on tema juures just see, et tagaosaga ei ole tehtud lihtsalt n-ö kirvetööd, vaid kastiosa on kujundatud stiilsemgi kui ülejäänud auto.Ka Land Rover Freelander on tuntud nimi, kuid see auto läbis äsja uuenduskuuri ja sed nii seest kui väljast ning müüjagi on nüüdsest teine. Senise United Motorsi asemel müüb teda Info-Auto, mis on ka igati loogiline: kui varem kuulus Land Rover BMW-le, siis nüüd Fordile.Üks on aga selge, mõlemad uustulnukad on igati omanäolised sõiduriistad, millele teist täpselt samasugust kõrvale leida on üsna raske.SsangYong Musso on Eesti turul juba vana tegija. Tõsi, enamasti on teda müüdud küll Daewoo nime all, kuid vahet pole, mis märk auto kapotil ilutseb, kui auto jääb samaks.Küll aga on tema uus pikapversioon Musso Sports igati tähelepanuväärne seetõttu, et sisemus on tal täpselt nagu igal teisel maasturil (või isegi sõiduautol), ehk siis viiekohaline ja täismugavustega, tema taga on aga veokast, mis võimaldab teda kasutada näiteks ettevõtluses praktilise tarbeautona ja kolmandaks on ta oma loomult täiesti teovõimeline maastikuauto, millel olemas aeglusti, nelikvedu ja muu selline. Lisaks on tema tehnilises passis tüübitähisena kirjas M1G ehk tarbesõiduk, mille pealt ettevõtjal teatav maksusoodustus. Ilma käibemaksuta algab auto hind juba 253 300 krooni piirimaadelt.Ja tõtt öelda, ega väliselt esimese hooga arvakski, et tegemist on sellesama vana Mussoga, sest ta näeb välja märgatavalt silmatorkavam ja stiilsem. Tänaval sõites keeravad igatahes nii mõnedki pead.Kapoti all tiksub seesama vana hea 2,9-liitrise Mercedese mootori baasil valminud mootor, mille läbisõitu mõõdetakse reeglina mitte sadade tuhandete, vaid suisa miljonite kilomeetritega. Ei ole ta pirtsakas kehva kütuse ega muu suhtes, anna aga takka. Mis sest, et plagiseb nagu vana hea mersu ikka.Tegelikkuses pole tema mootoriplagingi nii häiriv, kui esimese hooga arvata võiks. Müra salongis on piisavalt hästi summutatud ning esimestel kilomeetritel häirib pigem veidi umbmäärane käigukang, kuid juba üsna ruttu harjub ka sellega.Selge erinevus teiste pikapidega tuleb aga esile just siis, kui ronida tema tagaistmele. Reeglina on n-ö topeltkabiiniga pikapide tagaosa reisijatele üksnes hädaabivariandiks, ehk suhteliselt kõvade istmete ja väikese põlveruumiga, rääkimata kitsukestest ustest. Musso Sportsil on tagarida peaaegu nagu tavalisel sõiduautol. Korralik lai uks, pehmed ja mugavad istmed, ruumi kah mitte just laialt, aga piisavalt kindlasti. Eks oma osa mängib siin seegi, et tavalise Mussoga võrreldes on pikapi telgede vahe 125 mm pikem ja kogupikkuselt edestab ta koguni tavamaasturit 30 cm võrra.Pisut jätab soovida auto sisemus, sest see pärineb just nendest aegadest, mil esimene Musso 90ndate keskel ilmavalgust nägi. Samas, maasturite puhul on sisedisain üsna viimane asi, millele tähelepanu pööratakse. Võtame kasvõi G-klassi Mercedese või Land Rover Defenderi, millel puhul on ?armatuuridisainerite? käekiri pärit teise maailmasõja järgsest ajast.


Elu24 loosib piletid tasuta kinno ja peole! Uue saksa filmi „Victoria” eriseansid kutsuvad vaatama! - Film - Meedia - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n17. august 2015, 13:41\nElu24 loosib piletid tasuta kinno ja peole! Uue saksa filmi „Victoria” eriseansid kutsuvad vaatama!\nSaksa film „Victoria”\nKolmapäeval, 19. augustil toimub Tallinnas tore filmisündmus ja pidu – juba miteid auhindu pälvinud uue saksa filmi „Victoria” eriseansid. Afterpartyl mängivad plaate filmigurud Tristan Priimägi ja Karlo Funk. House-rütme keerutavad tulnud DJ Raf Peterburist ning Tornike Tbilisist! Elu24 loosib kaks piletit!\nFilm räägib põneva ja dramaatilise loo noorest hispaanlannast Victoriast, kes Berliinis pidutsedes satub kokku saksa noormeestega. Kogu filmi sündmustik käsitleb ühtainsat ööd, mis võtab väga ettearvamatud pöörded ning lõpeb ettearvamatult dramaatiliselt.\nFilmi teeb eriliseks operaator Sturla Brandth Grøvleni kaameratöö, sest kogu film on võetud üles ühe võttega. Film pälvis 2015. aasta Berliini Filmifestivalil Hõbekaru parima kunstilise panuse eest.\nMelomaane rõõmustab kindlasti ka filmi muusika, mille autoriks on tunnustatud helilooja Nils Frahm.\nOsades: Laia Costa, Frederick Lau, Franz Rogowski, Burak Yigit, Max Mauff\nFilm on Eesti kinodes 21 augustist.\nkinos Artis kell 19.00\nForum Cinemas kell 20.30\nAfterparty algab PADA-s algusega kell 22.00.\nTRISTAN PRIIMÄGI ja\nErikülalisena astuvad üles\nDJ RAF (Peterburi)\nning TORNIKE (Gruusia)\nDJ Raf on Peterburi elektroonilise muusika klubiskene pioneer juba aastast 1998, mängides tuntud klubides, nagu Mosaique, Stakenschneider, BarakObamaBar, Kvartira, 3 etazh.\nTornike on Tbilisist pärit elektroonilise muusika tegija, kelle lendlev ja atmosfääriline produktsioon on laiemalt tuntud ka väljaspool Gruusia piire. Torniket peetakse üheks erilisemaks tegijaks elektroonilises muusikas. Tornike Chokheli on lisaks pärjatud ka 2010/2011 aastal Innovative Music Awardsi Electronautsi tiitliga.\nVõida pilet eriseansile kinos Artis ja afterpartyle PADAs! Lisaks rõõmustab külalisi kinos fritz kola ning PADAs ootab igaüht tervituskokteil. Soovid võita? Saada kiri märksõnaga VICTORIA aadressile toimetus@elu24.ee ja kirjuta, miks just sina peaksid tasuta filmile ja peole saama!


Silmaharjutused 22.04.04 / Silmahaigused\nKas on olemas ka mingeid silmalihaseid tugevdavaid harjutusi? Silmaarsti juures pidin vaatama mingit teksti võimalikult ligidalt, silmi seejuures pingutades.. olevat silmadele isegi kasulik. Kas selline ligidale vaatamise harjutus võib ka kahjulik olla (äkki käib mingi "põlks" ja siis on silmad hullemad kui enne)?\nma teen igal õhtul ca 13min silmaharjutusi: vaatan alla-üles, paremale-vasakule ja teen mõlemas suunas silmaringe. Olen kuulnud, et selline pidev harjutamine peaks lühinägevust stabiliseerima, on see tõsi? ...\nSilmalihaste treening on silmale kindlasti kasulik. Kas selline tegevus ka lühinägevuse arengut pidurdab pole üheselt selge. Lühinägevuse suurenemine on seotud ikka rohkem geneetilise määratlusega ja silma ...


Jody Williamsi elulugu - Inimesed\nJody Williamsi elulugu\nSünnikoht: Brattleboro, Vt.\n1992. aastal lõi Williams koostöös kuue valitsusvälise organisatsiooniga (International NGO) rahvusvahelise maamiinide keelustamise kampaania (ICBL). Williams oli rühmituse asutajakoordinaator, mille eesmärk on keelata jalaväemiinide kasutamine ja kasutuselevõtt ning hävitada olemasolevad. 1997. aasta septembris Norras Oslos saavutasid Williams ja ICBL ühe oma põhieesmärgi, kui 89 riiki allkirjastasid rahvusvahelise maamiinide keelustamise lepingu. Williams ja ICBL said nende jõupingutuste eest 1997. aastal Nobeli rahupreemia.\nEnne tööd ICBL -ga juhtis Williams humanitaarabi projekte Kesk -Ameerikas. Los Angeleses asuva El Salvadori meditsiinilise abi asedirektorina korraldas ta USA haiglate võrgustiku, mis pakkus tasuta abi El Salvadori sõjas haavatud lastele. Ta juhtis ka faktide väljaselgitamise delegatsioone Nicaraguas ja Hondurases. Williamsi cowrote Pärast relvade vaikimist: maamiinide püsiv pärand (1995). Tal on magistrikraad rahvusvaheliste suhete alal John Hopkinsi kõrghariduskoolis ja Hispaania keele ja ESL -i õpetamine Vermonti rahvusvahelises koolituskoolis ning bakalaureusekraad Vermonti ülikoolist.\nnj linnade kaardid\nMaailm Poksirekordid Ja Tulemused Teave Palun: Interneti-Sõnastik, Interneti Entsüklopeedia, Atlas Ja Almanahhi Viide Miks Võivad Hispaania Aktsendid Nii Erinevad Olla? Jaanuar 2019 Aktuaalsed Sündmused: Usa Uudised\nrahvastiku edetabel osariigi järgi\nAmeerika Ühendriikide atlas\nkui palju nfl mängijaid on\nNew jersey linna kaardid


Kodulehe ja e-poe loomine WordPressiga – ÕPPEKESKUS HANTA\n– algajad asjahuvilised,\n– eraisikud ja väikeettevõtjad, kes soovivad ise luua oma kodulehe, blogi või e-poe\n– ettevõtte töötajad, kelle töö hulka kuulub WordPress sisuhaldus\nKoolitus on sobilik neile kes soovivad omandada algteadmisi sisuhaldussüsteemist WordPress ja ise luua oma kodulehe, blogi või e-poe WordPressi baasil.\nKursuse alustamiseks on vajalik esmane arvutikasutamise oskus. Varasemad teadmised kodulehe arendamisest ei ole nõutavad.\n50 akadeemilist tundi: millest 30 on auditoorse ja praktilise töö tunnid. Lisaks on vaja vähemalt 20 tundi iseseisvat praktilist tööd.\n1 akadeemiline tund 28,80 EUR+ lisandub käibemaks; kokku 864,00 euro, summale lisandub käibemaks.\nKoolituse läbinu tunneb WordPress peamisi võimalusi ja oskab iseseisvalt luua kodulehe, blogi ja e-poe ning kasutada WordPress sisuhaldussüsteemi.\nÕpilasel on võimalik kasutada oma sisulist materjali (tekstid, fotod, logod jms).\npostituste loomine ja muutmine\ne-poe loomine ja haldamine pistikprogramm Woocommerce baasil\nStarted on 09.09.2020\nKoolitus on mõeldud 8–12 aastastele põhikooliõpilastele.


Wind Chimes 2006 -- Raamatukoi raamatupood\nEesti keelest tõlkinud Virve Martin\n144-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites raamat (inglise keeles)\nVene lennukite undamine pea kohal, pommiplahvatused ümberringi, selja taga põleva Tallinna tohutu lõõm - nii sõidab Herta Laipaiga mälestustes Nõmme rong 9. märtsi ööl 1944. aastal. Poolpurustatud vaguni põrandal kössitab teiste seas ka «Tuulekellade» autor, tollal nooruke meditsiinitudeng. Ja sõdur mängib suupillil tantsiskleva rütmiga lööklaulu «Es geht alles vorüber». Kõik pidigi mööda minema. Vähemalt tuli seda uskuda. Aga ei! Mööda lähevad tühised asjad.\nSelles mälestuste ja mälestuste üle arupidamise raamatus kätkeb möödunu vapustav jõud. Pole ununenud surmapõlgavad Rebase pataljon ja «Narva» pataljon, Jüri Uluotsa tarkus ja visadus, Laidoneri uhkus ja alandus. Pole ununenud ka Kurjuse Impeeriumi lõppematu ahnus.


Eesti Energia leidis Rohelise Energiaga kulude katte - Äripäev\nEesti Energia leidis Rohelise Energiaga kulude katte\n05. aprill 2001, 16:46\nErvin Soon 05. aprill 2001, 16:46\nEesti Energia on märtsi keskel käivitatud Rohelise Energia kampaaniaga leidnud turundusvõtte, millega katab kaks korda kõrgema elektri müügihinnaga alternatiivenergia kohustusliku kokkuostu kulusid.\nEesti Energia peab seadusega alternatiivsetelt tootjatelt elektri kokku ostma fikseeritud hinnaga, milleks on 90% kodutarbijahinnast. Alternatiivtootjad müüvad seega elektrit Eesti Energiale hinnaga 81 senti kilovatt-tunni eest. Alternatiivelektritootjatele makstakse peale, sest lisaks tootmise omahinnale lisanduvad Eesti Energial suured kulutused jaotussüsteemile.\nRoheliseks on Eesti Energia nimetanud praegu Eesti kümne hüdroelektrijaama ja ühe tuulegeneraatoriga toodetava kokku 6 miljoni kilovatt-tunnise aastakoguse elektrit, mida müüakse nii äri- kui koduklientidele 87-95 senti kõrgema hinnaga, kui on kilovatt-tunni tavahind. Kui arvestada Rohelise Energia mahtu ja sertifikaatidest tulenevat lisa tavahinnale, siis teenib Eesti Energia sellega juurde ca 5 miljonit krooni aastas.\nEesti Energia projektijuht Janek Kalbini sõnul ei maksa ostjad keskkonnasõbraliku elektri eest lihtsalt peale, vaid saavad vastu Rohelise Energia kaubamärgi kasutamise õiguse ning reklaamida end selle kaubamärgiga näiteks ka eksportturgudel kui keskkonnateadlikku tootjat. Samuti jagatakse tasuta loodusajakirja Tomorrow (Homme) tellimusi ning antakse tasuta keskkonnakoolitust.\nKalbini sõnul on Eesti Energia praeguse seisuga Rohelise Energia laialdasele reklaamikampaaniale nii teles, pressis kui tänaval kulutanud ainult 250 000 krooni. Reklaamiraha on plaanis samuti tagasi teenida kõrgema hinna arvelt.


Jaak Madisson: valitsus on üldjoontes hästi hakkama saanud • Objektiiv\nArvamus » Jaak Madisson: valitsus on üldjoontes hästi hakkama saanud\nJaak Madisson: valitsus on üldjoontes hästi hakkama saanud\n30. apr. 2020 Jaak Madison\nJaak Madison 26. novembril 2019 Toompeal ÜRO migratsioonileppe vastasel meeleavaldusel. Foto: Backpack Studio (Flickr)\nEuroopa Parlamendi liikme Jaak Madissoni hinnangul esindab ametis olev valitsus võimalikult laia ühiskonnapinda ning on hoolimata teel olevatest kividest-kändudest edukalt hakkama saanud.\nAasta aega ametis olnud valitsus on üldiselt edukalt hakkama saanud. Loomulikult on olnud teel kive ja kände ning on komistatud, kuid suures plaanis on tänane valitsus suutnud töötada organiseeritult ja töövõimeliselt. Iga valitsuse puhul on võimalik ja peabki välja tooma nii negatiivseid kui positiivseid külgi. Kriitilises pooles võib välja tuua näiteks sotsiaalministri tahtliku seadust rikkuva käitumise, kui jätkatakse maksumaksja raha raiskamist LGBT-seltskonnale, mis tänase majanduskriisi valguses on veelgi enam tülgastav. Lisaks tuleb märkida komistamisi ministrite valikuga ja osade koalitsioonilepingus toodud punktide ebaefektiivse ellu viimisega.\nKuid rohkem jagub positiivseid külgi. Esiteks omab praegune valitsus ühiskonna toetust. Parlamentaarses demokraatias valib rahvas parlamenti ja vastavalt valimistulemustele moodustatakse ka valitsus. Hoolimata isegi tihti rahva teadmatusest või ükskõiksusest, keda valida, siis tugineda saame siiski vaid valimistulemustele, mis väljendavad rahva tahet. Olgu see tark või rumal. Üks erakond võib saada kas või kolmandiku kõikidest häältest, kuid kui kaks kolmandikku seda erakonda valinud pole ning kui parlamendis liitlasi leida ei suuda, siis jääbki järele koht olla opositsioonis.\nTänased kolm valitsuserakonda on saanud selleks enamuse ning selle alusel toimub ka valitsuse püsimine. Igakuised reitingute uuringud siin erilist rolli ei mängi, kuna reitingute põhjal valitsused üldiselt ei lagune ning tegelikku rahvatahet saab arvestada ikkagi ainult valimiste alusel. Seda olulist fakti ei suutnud näiteks paljud poliitikud ja ajakirjanikud aktsepteerida peale eelmiseid valimisi ja arvasid, et meediarünnakutega teevad nemad endale meeldivaid valitsusi. Samas olgu mainitud, et isegi nende igakuiste reitingute järgi on valitsuserakondadel üheskoos üldiselt suurem toetus kui Reformierakonnal ja sotsiaaldemokraatidel.\nLõppkokkuvõttes on aga minu hinnangul täna tegu valitsusega, mis suudab esindada võimalikult laia ühiskonnapinda. Palju teisi alternatiive meil pole, kuna parlamentaarne matemaatika on seadnud väga ranged piirid ja eriti just tänu Konservatiivsele Rahvaerakonnale, kuna ilma meie erakonnata on võimalik ainult üks teine valitsuskombinatsioon, mis oleks aga õudus, sest üldiselt sotsiaalselt konservatiivsele Eesti ühiskonnale oleks totaalliberaalne valitsus viitsütikuks püssirohutünnis.\nSamas ei tohi kunagi unustada, et eesmärk ei saa olla ainult võimul, vaid võim on vahend. Vahend oma lubaduste elluviimiseks ja maailmavaate edendamiseks.


Hollandi senati valimistel saatis edu immigratsioonivastaseid rahvuskonservatiive - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Hollandi senati valimistel saatis edu immigratsioonivastaseid rahvuskonservatiive\nHollandi senati valimistel saatis edu immigratsioonivastaseid rahvuskonservatiive\n- Updated 23.03.2019\nThierry Baudet intervjuusid jagamas\nKolmapäeval toimusid Hollandis ülemkoja ehk senati (Eerste Kamer) valimised. Ülemkoda koosneb seitsmekümne viiest liikmest ja liikmed valitakse provintside esindajate hulgast.\nTäpsustuseks – Hollandi parlament koosneb kahest kojast: ülemkojast (Eerste Kamer) ja alamkojast (Tweede Kamer), millest olulisem on alamkoda. Seega võib öelda, et tegemist ei olnud väga otsustavate valimistega, kuid valimistulemused näitavad siiski väga huvitavaid tendentse.\nNimelt võitis valimised euroskeptiline ja immigratsioonivastane partei Foorum voor Democratie (FvD – Demokraatia Foorum) eesotsas karismaatilise noore konservatiivi Thierry Baudet’ga. Viimase seisuga saaks FvD ülemkojas 13 kohta, peaminister Mark Rutte juhitud Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest (VVD) aga 12 kohta (kaotas ühe koha). Järgneksid Kristlik-Demokraatlik Üleskutse (CDA) üheksa kohaga (kaotas 3 kohta), Vasakrohelised (GroenLinks) samuti üheksa kohaga (sai juurde 5 kohta), Tööpartei (PvdA) seitsme kohaga (kaotas ühe koha), liberaalid D66 kuue kohaga (kaotas neli kohta), Geert Wildersi PVV viie kohaga (kaotas neli kohta), sotsialistid (SP, kaotasid neli kohta) ja Kristlik Liit (CU) nelja kohaga (võitis ühe koha). Lisaks Loomapartei (PvdD) kolme kohaga (võitis ühe koha), 50Plus kahe ning SGP ühe kohaga (kaotas ühe koha).\nSeega oli valimiste suurimaks võitjaks kindlasti FvD, kellel varem esindatus ülemkojas puudus, kuid võitjate hulka võib arvata ka rohelised (GroenLinks), kes said juurde 5 kohta. Kaotajateks peetakse peaministriparteid (VVD), sotsialiste (SP) ja paraku ka Geert Wildersi PVV-d, kes kaotas toetajaid FvD-le.\nFvD on teinud täiesti uskumatu tähelennu. 2016. aasta alguses oli tegemist kõigest mõttekojaga, mis vormistati ümber poliitiliseks parteiks alles sama aasta sügisel, umbes pool aastat enne 2017. aasta märtsis toimunud alamkoja valimisi. Tundmatu partei sai parlamendi alamkojas kohe kaks kohta ja kaks kanget meest – Thierry Baudet ja Theo Hiddema – alustasid äärmiselt tõhusat ja teravat tööd opositsioonis. Nüüd, kaks aastat hiljem, on FvD Hollandi suurim ja populaarseim partei.\nFVD on eelkõige euroskeptiline partei. Nad peavad Euroopa riikide vahelist koostööd küll väga oluliseks, kuid just selsamal põhjusel on nad vastu Euroopa Liidule ja veelgi enam föderaliseeruvale Euroopa Liidule. FVD seisukoht on, et EL on ebademokraatlik, ajast ja arust juhtimissüsteemiga moolok, mis kujutab endast kartelli. FVD ei usu, et EL-i on võimalik reformida ja soovib seega NEXIT-it. Selleks tahavad nad korraldada referendumi Hollandi jätkamise üle eurotsoonis, aga ka referendumi avatud piiride ja inimeste kontrollimatu liikumise üle EL-is ja, sarnaselt Suurbritanniale, referendumi NEXIT-i üle. Lisaks soovib FvD taastada siduvad rahvaalgatuslikud referendumid, mille Hollandi praegune valitsus hiljuti kaotas.\nFVD programmis on olulisel kohal ka immigratsiooniga seotud probleemid. Partei suhtub praegusesse immigratsioonipoliitikasse väga kriitiliselt ja leiab, et sellel ei ole juba ammu mitte mingit seost n-ö avatud ühiskonna mudeliga.\nToimunud ülemkoja valimiste eel oli aga peamiseks debatiteemaks kliima ja kliimamuutuste vastased meetmed. Kliimaskeptikust Baudet on saanud hakkama pea võimatuga – ta on suutnud veenda väga suurt osa hollandlastest, et plaanitavad meetmed kliimamuutustega võitlemiseks on täiesti ebarentaablid ja absurdsed. Tema sõnum on olnud jätkuvalt sama – Pariisi kliimaleppe kohaselt tuleb Hollandil teha kliimamuutustega võitlemiseks ebaotstarbekalt suuri kulutusi, mille tulemusel väheneb kliimasoojenemine kõigest 0,00007 kraadi.\nValimisõhtu võidukõnes ütles Baudet aga:\n„Sarnaselt kõigile teistele põhjapoolkera maadele on ka meie [Hollandi] hävitajateks inimesed, kes tegelikult peaksid meid kaitsma. Meie õõnestajateks on meie ülikoolid, meie ajakirjanikud. [—] Aga eelkõige on meie õõnestajateks meie juhid. [—] Kahjuks kontrollivad nad meie riigis kõiki otsustusorganeid, võttes ikka ja jälle vastu valesid otsuseid, mis kujutavad endast kummalist segu ignorantsusest ning küünilisest omakasupüüdlikkusest.“\nKõnet on muidugi juba hoolega kritiseeritud. Nn progressiivne ajakirjandus ja arvamusliidrid on nimetanud seda ohtlikuks ja fašistlikuks. Samuti on naeruvääristatud kõnes esinenud kõnekujundeid ja selle tavapärasest erinevat formaati. Juba on tulnud sotsiaalmeedia kaudu ka esimesed tapmis- ja muud ähvardused Baudet aadressil (loomulikult on Baudet’d juba aastaid sõimatud rassistiks, fašistiks, šovinistiks jne).\nKoalitsiooni moodustamisega võib FvD-l tekkida raskusi. Kartellierakonnad proovivad FvD eestvedamisel tekkivat koalitsiooni kindlasti takistada, kuid esialgu on selles osas veel kõik lahtine.\nTriin van Doorslaer, poliitiline vaatleja ja tõlk\nKasutatud allikad: Trouw, De Telegraaf, forumvoordemocratie.nl\nTeemad: Foorum voor Democratie (FVD – Demokraatia foorum) Hollandi senati valimised Thierry Baudet


23. detsember 2018 kell 8:02\nMootorratastega ruume jagav restoran, tanklatagune toidukiosk ja noore koka imeteod tipprestoranis – tänavune maitsepalett on laiem kui kunagi varem.\nRestoran One Sixty on liharestoran, mis jagab ruume mootorrattapoega.Foto: Raul Mee\n2018. aastaks on Eestist tõepoolest saanud hea toidu maa. Aasta eredaim elamus oli aga sugugi mitte mõni gurmeelikke kõrgusi ründav restoran, vaid liharestoran One Sixty. Kõikide tunnuste järgi võiks arvata, et One Sixty ei saa mulle kohe kuidagi meeldida – keskendutakse lihale ja õllele, millest kummastki ma eriti ei hooli. Veinid on viletsad (vähemalt tol päeval) ja serveeritakse neid tavalistest rohmakatest veeklaasidest. Pealegi jagab restoran ruume mootorrattapoe või töökojaga – senises elus pole mul neisse iial asja olnud. Kõigest hoolimata sai One Sixtyst aasta lemmik, millele mõtlemine ajab veel nüüdki rõõmsalt muigama, sest seal on kõik nii lahe.\nKui One Sixty oli täielik üllatus, siis teine aasta tippude hulka kuuluv söögikoht, endistes Bocca ruumides uksed lahti teinud Ore, asetus justkui etteantud mustrisse: ühelt poolt kohustas taset hoidma asukoha kuulsusrikas minevik, teiselt poolt oli noor kokk Silver Saa juba korra teinud ilmvõimatut, viies oma eelmise restorani Fabriku paari kuuga Eesti tippude hulka. Ores särab tema kokanduslik anne veelgi eredamalt, maitsenaudinguid täiendab mäng tekstuuride ja visuaalsete efektidega. Ore aga mitte ainult ei toida, vaid ka teenindab hästi.\n2018. aasta rõõmsate sündmuste hulka jääb ka taaskohtumine Andrei Šmakoviga, peakokaga, kes 2000. aastate alguses viis lühikese ajaga restorani Kadriorg Eesti tippude hulka, kuid viimastel aastatel on teinud ilma Moskva restoranimaailmas. Nüüd on aga taas ka siin võimalus osa saada tema kulinaarsest loomingust: Andrei käe all on Tallinnas Narva maanteel teinud uksed lahti TAR TAR köök + baar. Isegi TAR TARi tausta teadmata saab uudsel moel kokku pandud menüüst ja maitsetest aru, et tegemist on värskete tuultega siinsel pisut ühekülgseks kippuval kulinaarsel maastikul.\nUusi kohtumisi vanade tegijatega pakub ka Pazzo Tallinnas Pagari tänaval. See on Eesti jaoks uut laadi veinibaar, kus tegijad kolmekordne Eesti meistersommeljee Ketri Leis ning Leiva ja Umamiga tallinlaste südamed võitnud Kristjan Peäske ja Janno Lepik. Pazzo tähendab itaalia keeles pöörast ning natuke pöörane ja seiklushimuline ja omapärane nende uus ettevõtmine ongi. Päris kindlasti on aga pöörane sealne veinivalik ja ka teenindus. Aga mitte ainult suured nimed ja säravad kohad ei teinud rõõmu. Mul oli väga hea meel, et leidsin üles Nuudli, tagasihoidliku Tai toitu pakkuva kioski, mis peidus bensiinijaama ja autoremonditöökoja vahel. Päikeselise Tai ehedad ja vägagi taskukohase hinnaga road on siinse kaamosliku talvega toimetulekul suureks abiks.\nTaimne toit ja alkoholita joogid\nKuigi pealkiri lubab parimaid palasid, tahaks ikka natuke ka kurta. Kui siinsetel gurmaanidel läheb juba väga hästi, siis alternatiivgurmaanidel veel mitte: maitsenaudingud on garanteeritud vaid siis, kui sööd liha või kala ning jood selle kõrvale õlut või veini. Kui aga oled taimetoitlane, siis nii hästi ei pruugi minna. Nälga ei jää nad enam ammu, kuid ikka veel tundub taimne toit olevat represseeritud. Isegi heades restoranides tuuakse see lauale, kuidas juhtub.\nKa karsklastel ja mittekarsklastel, kes parajasti alkoholi ei taha, on endiselt väga raske. Vett on küll kõikjal, vähemalt pudeliga. Päris paljudes kohtades on ka paar alkoholivaba õlut, aga veini enamasti mitte. Kõikvõimalikke karastusjookideks klassifitseeruvaid suhkrujooke on ka, aga kui teenindajalt nende suhkrusisalduse kohta küsida, saab vastuseks parimal juhul, et hea küsimus, lähen ja vaatan, halvemal juhul lihtsalt õlakehituse.\n2018. aasta säravaimad hetked\nAvati esimene tõsiselt võetav austri- ja mereannirestoran The Nautilus, kus peale austrite pakutakse ka mitut liiki karpe ja krevette, langustiine, homaare ja kaheksajalgu, jõevähki, kuning- ja lumekrabisid.\nPeale Odessa ei tea ma ühtegi linna, kus oleks välja kujunenud eripärane, lausa rahvusköögiga konkureeriv toidukultuur. Rõõmustasin, kui Tallinnas tegi uksed lahti ehtne Odessa restoran: omanikud on odessiidid, menüü koosneb põhiliselt Odessale omastest roogadest ja isegi kokad käivad vahetustega Odessast Tallinnasse tööle.\nTulivee restoran Ida-Virumaal Purtse rannas on tõestanud, et häid restorane vajatakse kõikjal, jätkuks ainult häid mänedžere, kes need korralikult käima tõmbavad.\nTabaci baar-brasserii ühendab hea joogi ja maitsva söögi. Sealne joogikaart on põnev kui krimka, põnevust jätkub ka menüüsse, mis küll mitu korda lühem.\nEesti kuulsaima restoranipere Zaštšerinskite kõige uuem ja kõige ilusam restoran Mantel ja Korsten tegi lõpuks uksed lahti.\nKoma tuli, nägi ja võitis. Võitis lühikese ajaga enda poole õlle ja hea toidu sõprade südamed.\nKalamajas on tõenäoliselt peatselt restorane rohkem kui elumaju. Otse Balti jaama taga on nüüd Ülo, mis vanaaegsele nimele vaatamata viskab nooruslikke krutskeid.\nLast but not least. 2018. aasta jääb Eesti gastronoomia ajalukku ajana, kui Hõbelusika konkursil hakati välja andma meediaauhinda. Ei saa salata, et minu silmis teeb selle eriti väärtuslikuks asjaolu, et auväärt žürii pidas selle vääriliseks siinkirjutajat. Jagan tunnustust teiega, mu armsad ja kannatlikud lugejad – ilma teie nüüdseks juba üle pooleteise aastakümne kestnud huvita minu restoranilugude vastu poleks see olnud võimalik.


591. leht 735-st\n[ 11025 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 588, 589, 590, 591, 592, 593, 594 ... 735 Järgmine\nPostitatud: 25 Okt, 2021 13:47\nMa ei mõista, miks sellist jama peab avaldama\nhttps://epl.delfi.ee/artikkel/94953451/ ... leeritakse\nHea vähemalt et ENDINE õpetaja.\nNoh ja VÄGA tõenäoliselt saavad antivakserid ka riigilt raha\nhttps://www.err.ee/1608381116/riik-maks ... katuseraha\nMa söön oma mütsi ära kui see pole mingi ekrevarro haruorgan.\nViimati muutis Madis Reivik, 25 Okt, 2021 13:50, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 25 Okt, 2021 13:50\nFakt, et ta siiamaani vaktsineerimata on, annab alust arvata, et sel on ikka muud põhjused ja hala "survestamise" pärast on ettekäänete ahelas lihtsalt järgmine lüli.\nPostitatud: 25 Okt, 2021 14:10\nÜhesõnaga mitukümmend protsenti täiskasvanutest on mentaalselt viieaastased, kes näitlikult võttes saavad aru küll, et kikud on vaja puhtaks pesta, aga kuna seda teha kästakse, peavad nad hambaharja kätte võtmise asemel vajalikuks lihtsalt jonnida.\nPostitatud: 25 Okt, 2021 14:19\nTeatud osa ühiskonnast peabki pidevalt millegi/kellegi vastu protestima (sisu ei oma tähtsust). Isiklikest kogemustest võin öelda kui puutusin kokku ühe sellise kampaaniaga petitsioon.ee lehel (kellel igav on siis seal on palju omapäraseid kisakoore püsti pandud), kus protestiti ühe kinnisvaraobjekti vastu. Asjaga lähemalt tutvudes polnud suuremal osal protestijatest aimugi, mille vastu nad kisa tõstsid ja oma allkirja andsid.. Peaasi et saab millegi vastu olla.\nPostitatud: 25 Okt, 2021 14:21\nIgaühega tuleb IMHO rääkida selles keeles, millest ta aru saab. Kui keegi jonnib viieaastase tasemel, tulebki temaga käituda nagu jonniva viieaastasega.\nPostitatud: 25 Okt, 2021 14:35\ntäna tõid arstid ja õiguskantsler ilustamata välja viimasel ajal ka mind painanud teema - piirangute jõustamine.\nJõustamata piirangud on pigem kahjuks kui kasuks, sest jätavad riigist väga äbariku mulje. Ja see annab omakorda julgust ka muudel puhkudel riigile üle lasta.\nEile sattusin Ülemiste keskusesse toitu tooma - I parkimiskoht oli III korrusel. Keskuses ca 40-50% maskidega. Ülejäänud ülbelt ja rõhutatult ilma ning Ülemiste keskuses polnud see ka kellegi asi.\n2 nädalat tagasi saatsin keskusele vastavasisulise järelepäringu. Kahjuks vastust ootan siiani - ei suvatseta isegi vastata, et millega ja kuidas nad kaitsevad külastajate ohutust. Mina end seal väga hästi igal juhul ei tundunud ja lasin esimesel võimalusel jalga. Soovitan teistelegi antud asutust vältida. Sest klientide heaolu eest nad hoolitseda ei soovi.\nTõhus riik paneks mõneks ajaks sellise asutuse kinni ning analüüsiks, kuivõrd võimekas see Ülemiste keskuse turvatiim õieti on. Kui ei suudeta isegi maskikandmiskohustust kontrollida, kuidas olla kindel nende võimes reageerida näiteks tuleõnnetuse vms jama puhul? Seda peaks segamatult kontrollima ja testima nt nädalajagu vältavas verifitseerimisprotsessis. Seniks ei saa loomulikult külastajaid ohtu seada ning keskus peaks olema suletud.\nAsutused, kes on sõlminud lepingu Sparta spordiklubiga (neid on mitmeid sh riigiasutusi ja jõuametkondi) peaks kaaluma tõsiselt, kas ja kuidas sellisest lepingust kiiremas korras taganeda.\nMh on selle sprodiklubi rühmasaalid ühe kõige kehvema ventilatsiooniga omasuguste seas Tallinnas.\nRiik ja laiemalt kogu ühiskond peab sedalaadi asutustele saatma üheselt arusaadava sõnumi, et sellist käitumist enam ei tolereeerita.\nPostitatud: 25 Okt, 2021 14:50\nKaitsevägi raputas oma ridadest uhuud küljest ära. Meditsiinisüsteemis on ka tegelikult vaktsineerimata töötajaid. Neid on vähe, aga neid on. Hooldajad, meditsiiniõed ja arstid puutuvad ka "klientidega" kokku. Suuremates haiglates pole vaktsineerimisvastastel kerge elu. Vähemalt Kliinikum ja PERH on selles suhtes suht tasemel. Mõnes osakonnas on mõnel üksikul vaktsineerimata töötajal elu päris koledaks tehtud. Pulk ninas üle päeva ja isegi söögitoas ei või teistega koos süüa. Aga mõnda ei murra isegi see. Ilmselt on sellises haiglas vaktsineerimata töötajaga kokkupuude isegi vähem riskantsem. Suurem probleem on tegelikult erapraksistega (perearstid jms) kus puudub selline survestamine ja kontroll. Ja kus on see hämar ala kus on mõned muu maagiaga tegelevad või isegi terviseameti mustas nimekirjas olevad tegelased, kes seaduse aukude tõttu toimetavad ja õõnestavad teaduspõhist meditsiini. See hiljuti ilmunud "ühispöördumises" olev nimekiri mis Päevalehes sai mõni tund üleval olla, sisaldas ka silmnähtavalt just seda poolt.\nJa ma arvan, et pedagoogid peaks ka olema vaktsineeritud. Läbi kohustusliku vaktsineerimise paraneks nii meditsiinisüsteem kui ka haridussüsteem. Kui ikka pedagoog räägib mittevaktsineerimise põhjenduseks, et hispaania gripi ajal (1918-20) gripi vaktsiini kätte suri palju inimesi. Siis minu arvates selle inimese koht ei ole sellises asutuses ja veel selliste "teadmiste" juures lapsi õpetada.\nPostitatud: 25 Okt, 2021 15:09\nVaktsineerimata õpetajad ei saa ka klassiüritusi läbi viia (nt teatri või muuseumikülastused).\nSeega, haridusprogramm kannatab mõne uhhuu tõttu.\nArstide järgi on suurm mass "kõhklejad" . Profiil on selline, et pensionieas, nõukaaegse hariduse ja suhtumisega. Informatsiooni kätte saamine on keeruline, aru saamine veel keerulisem. Saatan on pisiasjades ja vastalised korjavad halli tsooni väited üles ja keeravad oma kasuks ja riputavad üles puha tasuta vaadata. Ma just eila tegelesin ühe kuuekümnesega. Tüüpiline, kõigepaelt on vimm valitsuse vastu, mis on täiesti arusaadav, hinnatõusud. Kui ma sellest filtrist läbi sain, et enda ja lähedaste tervise eest hoolitsemine ei ole mitte märk kroonutruudusest vaid lihtsalt tervemõistlik asi, siis hakkas hala pihta, et miks midagi ei räägita. Kõik oluline on maksumüüride taga ja pensionär seda tellimust "muidugi ostma ei hakka" . Ega lähedased tuttavad abiks pole, pooled süsti saanud, pooled mitte. Maakoht ka ja ega "seal ei juhtugi midagi".\nNii et isegi eesti maailmas on keskmisel pensionäril raskusi aadekvaatse ja just nüansse seletava info kätte saamisega, ma ei kujuta ette, mis infosulus võib siin vene pensionär oma teleputiniga olla.\nMulle tundub see humoorikas ilukirjanduslik FB postitus parema olukorra kirjeldusena.\nParema olukorra kirjeldusena ???\nMartin on üks 101est märsilohistajast riigikogus, EKRE pole võimul riigi tasandil, isegi mitte üheski suuremas omavalitsuses.\nPmt EKRE lällamine on 0.1% probleemist. 99.99% probleemi on mujal. Aastate pikkune tegevusetus meditsiini valdkonnas ... Ajakirjanduse poolt igasugune soolapuhujate promomine, Kiik kelle ainus eesmärk on oma kohast kinni hoida. Kallas, kes tahaks chillida ja peenhäälestada olukorras, mis nõuab kiiret ja otsustavat käitumist jne jne.\nPmt on jõutud olukorda, kus meil enam vähem vabatahtlik vaktsineerituse lagi on käes. Ainuke viis edasi minna oleks sundvaktsineerimine, kuid see eeldaks mingit ühiskondliku kokkulepet (näiteks rahvahääletus) või siis võtta kõva poliitiline vastutus - teeme sundvaktsineerimise aga kui koroona ei tagane selleks ja selleks ajaks, astub valitsus tagasi ja erakorralised valimised.\nIlmselgelt ei tehta ühte, teist ja kolmandat.\nSeega kuidas on EKRE selle kõigega seotud? Sama hästi võid ka naabri kassi kõiges süüdistada ...\nPostitatud: 25 Okt, 2021 15:28\nAinuke viis edasi minna oleks sundvaktsineerimine, kuid see eeldaks mingit ühiskondliku kokkulepet (näiteks rahvahääletus) või siis võtta kõva poliitiline vastutus - teeme sundvaktsineerimise aga kui koroona ei tagane selleks ja selleks ajaks, astub valitsus tagasi ja erakorralised valimised.\nEi, piisaks kui Riigikogu vastava seaduse vastu võtaks. Teatav erakond esitaks muidugi 11111 parandusettepanekut, millega tuleks kuidagi toime saada.\nPostitatud: 25 Okt, 2021 15:54\n..... Oleme Euroopas kõige viletsamate vaktsineerijate hulgas ja samas nakatumiste tipus...\nRumeenia. Bulgaarial ei ole veel 30% täis.\nJa ma arvan, et pedagoogid peaks ka olema vaktsineeritud. .\nPostitatud: 25 Okt, 2021 16:01\nTeoreetiliselt jah, kuid praktikas teostamatu, ning mitte tänu EKREle - vaid selle, et valitsuserakonnad kardavad oma häälte pärast.\nSelles suhtes olekski, kas rahvahääletus või usalduse sidumine poliitiliselt vastuvõetavamad. Esimesel juhul saad öelda, et rahva tahe ning teisel juhul saad järgmistel valimistel (muidugi kui vaktsiinid on edukad) öelda, et otsustava käitumisega päästsime Eesti, poliitiline vastutus jne.\nSelles küsimuses peab veidi riigimehelikkust üles näitama ja veidi ka oma peed tulle olema valmis panema. Selle puudumises on probleem, mitte võimust eemal olev EKRE ja veidi uhuuu seltskond.\nKuni üldsus haugub täiesti vale puu all, pole ka lootust, et midagi muutub\nPostitatud: 25 Okt, 2021 16:08\nSelles suhtes olekski, kas rahvahääletus või usalduse sidumine poliitiliselt vastuvõetavamad.\nMinu arust vahet pole. Rahvahääletuse kavaga saaks koalitsioon täpselt sama verbaalse pasa endale kaela.\nÜldiselt ammendub tolerants vaktsiinivastaste suhtes samas tempos, millega kaks või kolm korda aastas toimuvad lukkupanekud talumatuks muutuvad. Kui covid19 ise ei närbu nagu 1918. aasta gripp närbus, ning uute tüvede tõttu immuunkaitse aasta-paariga kaob, siis tuleb kohustuslik vaktsineerimine mõne aasta jooksul paratamatult.\nKaugemas tulevikus tuleb nagunii paratamatult, sest pole kahtlust, et millalgi pääseb lahti vähemalt suurusjärgu võrra tapvam pandeemia kui praegune. See on globaliseerumise kõrvalnäht, millest pääsu pole.


Online kasiino vs tavakasiino - Rahageenius\nOnline kasiino vs tavakasiino\nNii mõnelegi meist seostub kasiino suurte eredalt valgustatud Las Vegase hotellikasiinodega, kus klientuur koosneb enamasti gängsteritest ja nende kenadest noortest saatjatest. Ilmselt on sellised kasiinod ka päriselt olemas, kuid üldiselt on kasiino mõiste muutunud ja muutumas – tehnoloogiate arenguga on kasiinot võimalik mängida lisaks traditsioonilisele kasiinosaalile ka veebis. Järgnevalt toome välja online ja tavakasiino eelised ja puudused.\nOnline kasiino eeliseks on kindlasti kättesaadavus ja kiirus. Mängida saab just seal, kus kasutaja parasjagu asub. Kõik mängud on igal kellaajal kättesaadavad ja teiste kasutajate mängimine ei piira kedagi teist mängimast. Online kasiinos mängimine hoiab ka transpordile kuluva raha ja aja kokku. Miinuseks on aga see, et online kasiino vajab head internetiühendust, mis ei pruugi olla igal pool kättesaadav ning võib olla aeglane või katkendlik kahjustades mänguelamust.\nOnline kasiinod aktsepteerivad mitmeid makseviise sissemakse tegemiseks ja võitude väljamaksmiseks: krediit- ja deebetkaarte, e-rahakotte, pangaülekandeid jms. Tehingud on kiired ja turvalised, võimaldades kasutajal kohe oma lemmikmänge mängida ja võidud kätte saada. Kuigi enamus kasiinod ja makselahendused on turvalised, on alati olemas väike risk sattuda ebaturvalisse online kasiinosse mängima ja jääda rahast ilma.\nOnline kasiinod koguvad kasutajate andmeid mänguharjumustest ja -eelistustest, töötlevad ning analüüsivad neid ja selle tulemusena pakutakse kasutajale personaalseid boonuseid ning uusi mänge, mis sarnanevad mängudega, mida on varem mängitud. Samuti on nii võimalik ennetada ka hasartmängusõltuvust ja anda sellest kasutajale teada.\nOnline kasiinod pakuvad laia valikut erinevaid mänge, slotte, blackjacki ja pokkeri laudu, rulette ja palju muud põnevat. Seal leidub on nii klassikalisi kui ka uusi mänge. Tihti lasevad online kasiinod kasutajal mõnda aega tasuta mängida ja kätt proovida enne, kui päris raha peale mängima hakatakse.\nSelleks, et kutsuda rohkem kasutajaid mängima ja vähendada kaotamise riske, pakuvad online kasiinod erinevaid boonuseid – riskivabad keerutused, cashback, rahalised boonused jms. Selleks, et mängida ilma suurte rahaliste kulutuste ja ajataju kaotamata on online kasiinodes võimalus seada ajalisi ja rahalisi limiite.\nMiinusena saab online kasiino puhul välja tuua sotsiaalse suhtluse puudumine. Loomulikult on olemas multiplayer (mitme mängijaga) online kasiino mänge, kus saab erinevate inimestega suhelda mängimise ajal, kuid see ei asenda näost-näkku suhtlemist.\nKuigi online kasiino on saanud kiiresti populaarseks, eelistavad siiski paljud mängijad traditsioonilist kasiinot. Üheks peamiseks põhjuseks on kasiinos valitsev atmosfäär, mida on raske veebi edasikanda. Diilerid ja teised mängijad, sisekujundus ja valgustus, lounge’d ja baarid – kõik need loovad ainulaadse atmosfääri, mis kutsub mängima. Lisaks pakutakse paljudes kasiinodes erinevaid jooke ning snäkke.\nSotsiaalne suhtlus on tavakasiinode eeliseks online kasiinode ees. Lõbus atmosfäär soosib inimestega suhtlemist ja uute tutvuste loomist. Tavakasiinod on ka suurepärane viis sõpradega ajaveetmiseks.\nNagu online kasiinod, pakuvad tavakasiinod samuti erinevaid boonuseid ja korraldavad kampaaniaid. Esmakülastajatele võidakse anda näiteks tasuta joogi või mängualustuskrediiti. Lisaks on võimalik teenida boonuseid ja hüvesi liitudes kasiino püsikliendiprogrammiga.\nTavakasiinode miinusena saab välja tuua mängude valiku ja kättesaadavuse. Kasiinos võib ruumi puuduse tõttu olla vähe mänge ning kui saalis on palju mängijaid, tuleb mängida kordamööda. Ning nagu ka online kasiinod, on tavakasiinod avatud 24/7, mis võimaldab mängida just siis, kui on mugav. Mitmed kasiinod on ühendatud spordibaaridega, mis tähendab, et lisaks kasiinoelamusele saab kaasa elada ka erinevatele spordiüritustele ja panustada oma lemmiktiimile või -võistlejale.\nKasiinod soosivad ka reisimist – gambling tourism ehk kasiinoturism on maailmas levinud turismiliik, mille puhul reisitakse teistesse riikidesse või linnadesse eesmärgiga külastada kasiinosi. Kui tavaturistina reisides võib riigi külastus piirduda vaid vaatamisväärsuste külastusega, siis kasiinoturism toob sisse ka kohaliku kultuuri ja inimstega tutvumise.\nNii online kui tavakasiinol on nii eelised kui puudused, kuid mõlemad pakuvad suurepärast meelelahutust ja ajaviidet.


Otsing leidis 4103 vastet\n81. leht 83-st\nVaido üllatas mind Geisha šokolaadikarbi saatmisega Eesti Post e+post teenust kasutades http://www.post.ee/?id=1698 Eelpool viidatud veebil tuleb konkreetse info juurde jõudmiseks klikkida lausel: "Kõik see e+POST teenusega!" Kopeerisin eraldi aknas avanevast teenuste kirjeldusest selle osa, mis kom...\nKeskkonnaministeerium on kolinud uuele aadressile ning seega kasutusele võtnud ka uue aadressiga klišee:\nSelle masina jaoks on see kolmas klišee variant.\nTäna õnnestus taaskord saada infot ning ümbrikke jõuluteemaliste klišeedega templite kohta. Järgnevad pildid registreerimisnumbrite järjekorras neist templitest, mille pilti eelpool veel tutvustatud ei ole (tekstiinfo võib ka varem esitatud olla): 220006, 220040, 260043, 520015 ja 530026 http://fila...\nTeema selgituseks tsiteerin filateeliauudiste listi: ...Tallinna Linnamuuseumi veebilt leidsin järgmise info: http://www.linnamuuseum.ee/tlna/naitused.php MUUSEUMILT JÕULUDEKS: Tallinna Linnamuuseum pakub jõuluajal linlastele ja külalistele Jõulupostkontori teenuseid. Kohapeal saab osta nii kaarte, ...\nTeema: Eesti Posti veeb\nValmis ei saa ükski veebileht kunagi ning kui selline olukord tekkima kipub, siis tehakse sellele põhjalik uuendus. Seetõttu võiks olla igihaljas ka mõttevahetus Eesti Posti veebi teemal. http://www.post.ee/ Kuna Eesti Posti veeb on Eesti filateeliast huvitatute ja seega ka filateelia.ee kasutajate ...\nTänane päev lisas info jõuluklišee kasutamisest (20.12) Tartu tembeldusmasina templis tunnustähega e:\nja filateeliauudiste listis teavitas Klarika Metsa samasuguse klišee kasutamisest Jõhvi tembeldusmasinas\nKõigepealt paar pilti varem teatatud jõuluklišeedest: http://filateelia.ee/punased/pildid/240016_1.jpg http://filateelia.ee/punased/pildid/530015_3_04.jpg Täna minule teatavaks saanud jõuluklišeede kasutamised frankeerimismasinates: 220006 Tallinn: HÄID JÕULE ! / Eesti Post 240028 Vändra: Rõõmsaid J...\nAarne Mägi Kuressaare Peapostkontorist teatas täna filateeliauudiste listi vahendusel, et 20.-24. detsembrini on Kuressaare tembeldusmasinal Ascom Hasler kasutusel klišee tekstiga "Rõõmsaid Jõule ja Head Uut Aastat! AS Eesti Post"\nTänane post tõi kaks sella aasta (muidu eelmistest kordadest tuttvat) jõuluklišeega templijäljendit: http://filateelia.ee/punased/pildid/520041_1.jpg http://filateelia.ee/punased/pildid/530017_1.jpg Aarne Mägi Kuressaare Peapostkontorist teatas filateeliauudiste listis, et 20.-24. detsembrini on kas...\nKõik Eesti postmargid aastast 2004 on ilmunud\nMilline see postmargiaasta oli võrreldes eelmistega?\nMillised olid suurimad kordaminekud ja mis võinuks olla teisiti?


Kursused ja tunnid - Tre stuudio\nTRE KURSUS ALGAJATELE\nKursusel omandatakse TRE harjutused, tutvutakse meetodi spetsiifikaga ning kogetakse isiklikku pingetest vabanemise protsessi. Iga kohtumine sisaldab TRE praktikat.\nKohtume kuuel korral nädalaste intervallidega- see on tsükkel, mis moodustab TRE puhastusprotsessi mõõduka ja tervikliku etapi. Kursus sobib sulle, kui soovid vabaneda ärevusest ja pingesolekust ning oled huvitatud elukvaliteedi parandamisest ja enesearengust.\n– omandab TRE harjutused\n– tugevdab kontakti oma kehaga ja teadvustab selle seost vaimse seisundiga\n– kogeb enesetunde muutust\n– teadvustab keha lõdvestumisest lähtuvat potentsiaali, mis on otseselt seotud vaimse ja hingelise heaoluga\nKursuse juhendaja Kristel Leesmend\nSelga panna mugavad, vabalt liikumist võimaldavad riided. Tund toimub sokkis või paljajalu. Soovitav on kaasa võtta oma joogivesi.\nKursusele on vajalik eelregistreerimine:\nNB! TRE on enamiku inimeste jaoks ohutu ja tõhus tehnika, kuid seda ei tohi kindlasti teha rasedad, samuti südameprobleemide, häiritud psüühika, psühhotroopseid aineid või medikamente kasutavad ning keerulisi füüsilisi või vaimseid traumasid põdevad inimesed. Juhul, kui sul on kahtlusi, anna neist kindlasti juhendajale teada.\nTRE KURSUS EDASIJÕUDNUTELE\nKursus on mõeldud neile, kellel on TRE harjutused juba selged ja kes soovivad oma arenguteed jätkata, et luua püsivat heaolu. Kui oled juba kogenud praktik, TRE toimega tuttav või esimene suurem puhastus kehale tehtud, siis on 6 kohtumist nädalase intervalliga piisav, et perioodiliselt enda vaimset ja füüsilist tasakaalu toetada.\nTRE on elav praktika, kus inimese õpetajaks on tema enda keha ning vahetu kogemus. Edasijõudnute kursus on mugav viis jätkata TRE praktiseerimist grupis koos juhendamisega. See võimaldab täielikult keskenduda isiklikule kogemusele ja nautida maksimaalselt selle kõiki tahke.\nJuhendaja Kristel Leesmend, sertifitseeritud TRE juhendaja.\nTRE AVATUD TUND\nTRE avatud tundidesse on oodatud igaüks, kes soovib TRE-ga tutvust teha või isiklikku praktikat grupis läbi viia. TRE sessioon on omalaadne füüsiline kehameditatsioon, kus lastakse keha orgaanilisel vibratsioonil end ise reguleerida, et tasakaalustuks füüsiline ja vaimne tasakaal. Iga sessioon toimib rahustavalt ja maandavalt. Regulaarne praktiseerimine toetab püsivat seesmist rahu ja sügavamat tunnetust, tuues kehasse kergust ja rõõmu.\nLisaks enesetunde paranemisele pakub puhastusprotsess avastusi ja arengut vaimses plaanis.\nTRE LÕDVESTUMISE KIIRKURSUS\nKursus annab tervikliku ülevaate TRE meetodist. Tutvume sisulise poolega, teeme läbi kõik harjutused ja vabastame keha takistavatest pingetest. Lõpetame meditatsiooniga sügavas lõdvestuses.\nKiirkursust on võimalik tellida ka väljaspoole Tartut.


Armytek nüüd Eestis! - Leht 2 - Matkafoorum.net - foorum matka ja loodusesõpradele\nLiitunud: 13 Juun 2016, 18:12\nVõta ühendust Sveiks\nPostitus Postitas Sveiks » 13 Juun 2016, 20:28\nArmytekil on see eriti hea, et peaaegu tühja akuga saad ikka sama suure valgusvoo, kui täis akuga. Ja siis veel see matt viimistlus, tundub käes ikka väga kvaliteetne toode.\nPostitus Postitas Lauri_L » 28 Nov 2019, 16:19\nTaskulambid.eu-s on tänavu varasemast mustem must nädalalõpp\nArmytek lambivalik -25%\nOlight taskulambid -20...-30%\nScangrip töövalgustid -30%\nLumintop taskulambid -20%\nNitecore/Skilhunt/Acebeam lambid -15%\nPakkumised kehtivad 29.11-01.12.\nOsta saab meie veebipoest www.taskulambid.eu ning kauplusest Tallinnas Järveotsa tee 54.\nKogu kaup kohapeal olemas. Nädalavahetusel e-poest ostetud tooted postitame esmaspäeval 02.12.\nPostitus Postitas sepaonu » 01 Dets 2019, 17:02\nKui ma pealampide poolt vaatan\nsiis üsna jõuliselt on suund 18650 peale võetud ja ma ei imesta selle üle, omal sama moega Lumonite ja ma igapäevakasutuses ei näe mingit mõtet miskite AA ja AAA suunaga üldse jamada, sellest ma saan aru, kui keegi grammiviilija grammide pärast ostab matkale.\nMa tahtsin tegelikult möödaminnes küsida, et pealevaadates 3-4 firmal ühesugune lamp, et kas nad tulevad ühest tünnist erinevate kleebekatega või on mingi oluline vahe ka ?\nPostitus Postitas fred7 » 02 Dets 2019, 09:07\n18650 akud on tõesti märksa efektiivsemad kui näiteks 3* AAA -tüüpi akud. Mul on pealamp max 160 luumenit ja kolme AAA akuga peab maksimumrežiimil vastu vaevalt üle tunni. Seevastu taskulamp (900 luumenit), mis töötab ühe 18650 aku-ga, peab vastu vaat, et paar nädalat. Kuigi jah, pealampi kasutan koertega jalutades pikemalt (üle tunni), taskulamp tavaliselt nii pikalt sees ei ole. Aga kui praegune Petzl pealamp kavatseb vanaks jääda, siis tahaks küll 18650 elemendiga pealambi ära proovida. Näiteks Armytek Wizardi või Olight H2R Nova\nPostitus Postitas Lauri_L » 02 Dets 2019, 18:02\nSelline pealamp-multilamp kontseptsioon tõesti viimasel ajal popiks muutunud ning paljudel tootjatel on selline valikusse ilmunud. Üldjuhul on ametlike (mitte no-name) tootjate lampides ikkagi põhimõttelised erinevused. Näiteks Nitecore eelistab pigem reflektoroptikat, Armytek panustab pigem erinevate töörežiimide rohkusele ja lisafunktsioonidele, Olight pigem lihtsusele jne. Erinevusi on veel mitmeid, kuid pole vast põhjalikult mõtet lahkama hakata. Mis puudutab Lumonite'i, siis tegemist on Soome ettevõttega, kes tellib omad komponendid OEM tootjalt ning lambid pannakse kokku samuti Hiinas. Raske öelda kelle tehases lambid valmistatakse . Korpus rohkem Armytek'i kätetöö (disain), kuid laadimissüsteem üks-ühele Olight'iga. Arvestades, et Lumonite eestvedaja teeb igapäevast tööd Olight'iga ning on nende maaletooja, siis pigem kahtlustaks, et peamised komponendid on just neilt pärit.\n01 Dets 2019, 17:02\nTänane kuupäev on 14 Dets 2019, 07:44