Motivatsioon, otsustamine ja asjade ära tegemine — Ajurünnaku stuudio Loovusait\n13. detsember 2008,\nMotivatsioon, otsustamine ja asjade ära tegemine\nMotivatsioon on huvitav nähtus - see "pehme" faktor sageli määrab, kas ajad tehakse ära või mitte.\nÜks vana lihtne lugu rääkis selles, et kolm konna istuvad kivil, üks otsustab ära hüpata. Mitu konna jäi kivile? Kaks? Vale vastus - õige vastus on kolm kuigi enamus inimesi pakub esimesena vastuseks kaks. Hiljem saavad muidugi kõik aru, et otsus ära hüpata ei tähenda, et konn ka tegelikult ära hüppas.\nKa ettevõtete igapäevases tegevuses võib kohata väga palju olukordi kui otsustatakse midagi teha, kuid ei tehta. Tüüpiline on sellises olukorras, et viibutatakse näppu ja öeldakse, et tee järgmiseks korraks ära. Suure tõenäosusega saab see asi järgmiseks korraks ka tehtud, aga milline on sellise viivituse hind sellele sageli ei mõelda – pahatihti ei olegi seda nii lihtne mõõta. Mõni juht otsustab eeskuju näidata ja ise asja korda ajada, lootes, et innustab sellega töötajaid ja järgmine kord tehakse asi ilma tema sekkumiseta ära. Aga kas see on õige?\nVanasõna ütleb, et sa võid viia hobuse vee juurde, aga sa ei saa sundida teda jooma. Sama väidab oma raamatud "Juhtimise väljakutsed 21. sajandiks" ka 20. sajandi üheks suurimaks juhtimisteooria liidriks peetav Peter F. Drucker kui ta ütleb, et tulevikus hakkab alluva ja ülemuse suhe meenutama rohkem suhet orkestri dirigendi ja instrumentalisti vahel. Teadmustöötajaid kasutava organisatsiooni juht ei saa üldjuhul teha oma alluva tööd - nagu ka dirigent ei saa orkestris tuubat mängida.\nDrucker leiab, et töötajaid tuleb juhtida nii, nagu oleks tegemist vabatahtlikega. Teadmustöötajale peab ette andma kindla sihi ning defineerima organisatsiooni "seisu", selgitama, missugused on organisatsiooni normid ja väärtused, tegutsemisviisid ja soovitud tulemused. Teiste sõnadega inimestele on vaja anda võimalus ennast ise motiveerida, kõik nende töös – eesmärk, keskkond, suhted töökohal, otsustusvabadus ja palju muud – peab olema piisavalt fun, et inimesed tahaksid seal olla. Motivatsioon on igaühe sisemine töö, juhi asi on anda töötajatele põhjust ennast motiveerida ehk luua tingimused. Kui juht seda ei tee, siis on ta hädas - teadmustöötajad on mobiilsed ning nad võivad lahkuda – on nad ju oma tootmisvahendite, oma teadmiste omanikud.\nAga kuidas siis aidata töötajatel ennast motiveerida?\nKüsimus on samal ajal lihtne ja keeruline. Eesmärk peaks olema luua motiveeriv õhkkond, kus inimesed leiaksid põhjusi ennast pikaajaliselt motiveerida. Kui töötaja naudib ettevõttes töötamist, siis pingutab ta maksimaalselt, et sinna jääda pikaks ajaks. Pikaajalise motivatsiooni alustaladeks on meeskonnatöö, positiivne õhkkond ja paindlik töökeskkond. Paindlik keskkond tagab aga kõrgema tootlikkuse, tõstab motivatsiooni ning loob rohkem pühendunud töötajaid. Uuringute firma D.L.Sears & Associates poolt läbiviidud uuring näitas, et töötajad, kellele meeldib oma töökoht, teenib ettevõttele rohkem raha – tõstes töötaja rahuolu 5%, tõusis klientide rahuolu 1,3%. See aga tähendab otsest majanduslikku efekti firma tulemustele.\nSamas on pikaajaline motivatsioon aga võimatu ilma lühiajalise motivatsioonita. Lühiajalise motivatsiooni allikad on töökaaslased, kogemuste vahetamine nendega, tagasiside saamine ja andmine, hea suhe ülemustega. Lühiajaline motivatsioon sõltub ka enesetundest, mis omakorda sõltub paljudest pisiasjadest nagu näiteks hea toit kohvikus, hommikul kolleegi poolt visatud hea nali, ilus ilm vmt.\nErinevalt levinud arvamusest näitavad uuringud, konkurents ja raha ei ole motivaatorid. Juhid teevad sageli selle vea, et proovivad töötajaid motiveerida vahenditega, mis töötajaid absoluutselt ei huvita, näiteks seatakse eesmärgiks võimalikult kõrge müügikäive töötaja kohta, mis iseenesest võib olla suurepärane mõõdik müügiosakonna efektiivsuse mõõtmiseks, kuid töötajat see sellisel kujul kindlasti ei motiveeri. Inimese teevad asju omakasu eesmärgil. Iga tegevuse eesmärk on hankida midagi soovitut – kõlab isekalt, aga on absoluutselt tõsi. Antud näite puhul saaks au müügi efektiivse korraldamise eest ilmselt müügidirektor – miks peaks see siis müügimehele korda minema? Üritades inimest motiveerida kellegile teisele midagi teenima ilma omakasuta on ilmselgelt kasutu tegevus. Samas – omakasu ei pruugi kaugeltki mitte alati materiaalses väärtuses väljenduda, vaid võib ka olla isiklik areng, eneseteostusest saadav rahulolu või muu mitte materiaalne väärtus.\nFrederick Herzberg ütles juba oma 1959. aastal ilmunud raamatus "Töötamise\nmotivatsioon", et raha ei ole motivaator, vaid on “hügieeniline” tegur – rahulolematus oma palgaga on oluline motivatsiooni kahandav tegur, aga parandada töötaja majandusliku olukorda palju üle punkti, kus rahulolematus kaob, on mõttetu, sest selle motiveeriv mõju on lühiajaline.\nTeiste sõnadega – maksa töötajale turu keskmisest veidi kõrgemat palka ja loo innustav keskkond – teadmustöötajad vajavad eelkõige väljakutset, nad peavad teadma organisatsiooni missiooni ja sellesse uskuma ning nad peavad nägema tulemusi. Lisaks on äärmiselt oluline hoolitseda, et töötajatel oleks hea läbisaamine oma otsese ülemusega. Halb suhe otsese ülemusega viib konfliktide ja nõrgemate tulemusteni ning toob kindlasti kaasa heade töötajate lahkumise. On ju vana tõde, et tööle tullakse firmasse, lahkutakse aga ülemuse juurest.\nUuringutefirma Randstad North America poolt läbiviidud uuring näitab, mis hüved on olulised töökohale jäämiseks. Töölt lahkujatelt küsiti: “Kas kaaluksid jäämist praegusele tööle rohkem kui:…\n… sa naudiksid meeskonda kellega töötad? Jaatavalt vastajate osakaal 71%\n… ettevõttes valitseb meeldiv õhkkond? 68%\n… töö pakub väljakutseid? 65%\n… saaksid konkurentsivõimelist palka? 59%\n... ettevõte pakuks sisest koolitust? 50%\n… saaksid ise otsustada oma tööaja üle? 54%\n... ettevõte pakuks välist koolitust? 45%\n… ettevõte pakuks võimalust omanikuks saada? 38%\n… tulemustasu sõltuks kasumist? 37%\nKui võtad ette teekonna ülalkirjeldatud tingimuste loomiseks, siis oled ilmselt huvitatud ka tagasiside saamisest töötajatelt. Sama küsimuse ees oli La Rosa’s Pizza –ameerika pizzakett, millel on üle 50 pizzarestorani, üle 3000 töötaja ning aastakäive üle 100 mln dollari.\nPizzaketid, nagu toitlustusfirmad üldse, on sageli hädas töötajate kiire vahetumisega ning sellest tulenevate stressis juhtide ja suurte kuludega. Personali kiire vahetumise põhjused on erinevad – suhteliselt madal palk, vahetustega töö, töö nädalavahetustel jmt. La Rosa’s Pizza sai aru, et kvaliteedi tagamiseks on oluline viia kaadrivoolavus miinimumini. Sellest hetkest muutsid nad oma mõtteviisi – edaspidi sai lähtekohaks, et töötaja on firma esimene klient – see tähendab, et töötaja heaolu nimel pingutatakse samapalju kui kliendi oma nimel.\nLa Rosa’s Pizza lõi tippjuhtkonda CPO (chief people officer) ametikoha – misläbi said personaliküsimused ametlikult tippjuhtkonna vastutuseks. Firmas viidi sisse järgmised põhimõtted:\nJuht kohtub uue töötajaga esimese nelja nädala jooksul (NB! Firmas on üle 3 000 töötaja). Töötaja täidab nö tööleasumise ankeedi, kus vastab sellistele küsimustele nagu: kuidas sisseelamine läheb ja kas koolitus on edukas.\nKord aastas tehakse õhkkonna uuringuid, kus uuritakse rahuolu palga, tunnustuse ja muude hüvedega. Kaks korda aastas hindavad töötajad oma ülemusi – ankeet sisaldab nelja valdkonda, kus palutakse töötajatel hinnata oma ülemusi hinnetega A, B, C või D:\nkommunikatsioon – kui arusaadavad on suulised ja kirjalikud korraldused ja kui palju antakse tagasisidet tegevuse kohta;\ntäpsus – kui täpselt peetakse kinni kokkulepitud aegadest, tähelepanelikus ja kaasa aitamine tööülesannete lahendamisele;\ninfo ja tegevuste kvaliteet;\nprofessionaalsus – erialased teadmised, probleemide lahendamine jmt.\nTulemusi analüüsitakse ning koostatakse tegevusplaan senise töökorralduse parandamiseks. Oluline on siinjuures, et koosolekute õhkkond positiivne – kedagi ei karistata ega vallandata.\nMotivatsioon on personaalne asi – töötajat motiveerivad teda ennast lähedalt puutuvad küsimused. Seepärast peaksid juhid pöörama piisavalt tähelepanu töökeskkonnale, töötajatele tegevusvabaduse andmisele ning tehtud töö kohta tagasiside andmisele. Eesmärk peaks olema, et teadmustöötaja saaks enda isiklikud väärtused ühildada firma missiooniga – siis on suurim tõenäosus ka tema isiklike ambitsioonide rahuldamiseks. Jälgi järgmisi punkte:\nLoo õhkkond. Inimestele on vaja anda võimalus ennast ise motiveerida, kõik nende töös – eesmärk, keskkond, suhted töökohal, otsustusvabadus ja palju muud – peab olema piisavalt fun, et inimesed tahaksid seal olla.\nLoo väljakutsed. Teadmustöötajale peab ette andma kindla eesmärgi, nad tahavad väljakutseid ja võimalusi eneseteostuseks. Anna töötajale võimalus ise otsustada eesmärkide saavutamise teede üle.\nMaksa turu keskmisest veidi kõrgemat palka. Alla keskmise palgaga ei saa üle keskmise töötajaid.\nRõhuta igaühe panuse olulisust ja näita seoseid. Näita, mis kasu saavad töötajad ja firma püstitatud eesmärkide täitmisest. Töötajad peavad aru saama kuidas nende panus eesmärgi täimisesse mõjutab ettevõtte ja ka nende enda heaolu.\nHinda töötajaid ja nende pingutusi. Näita töötajatele, et nad on väärtuslikud, näita, et sa hoolid nendest, nende väärtushinnangutest ja põhimõtetest.\nLoo toimiv tagasiside andmise võimalus. Töötajatel peab olema võimalus selgitada oma seisukohti – ole hea kuulaja, hoia oma uks alati avatud ning anna sellest ka teada. Vajadusel korralda anonüümne küsitlus töötajate seas, uuri ka tagasisidet klienti.\nTaga töövahendid ja -võimalused. Töötajatel on edukaks töötegemiseks vaja erinevaid töövahendid ning oskusi – siia alla käivad nii kontoritarbed kui ka näiteks suhtlemisoskuse koolitus.\nHuvitav mis on ettevõtte pikaealisuse saladus?


Olaliidete valud. Õlaliigese jäikus - plinkplonk.ee\nAdhesiivse kapsuliidi korral on diagnoosi täpsustamiseks vajalikud röntgenogrammid õlapiirkonnast ja kaelast. Jäigaks muutunud õlaliigest on võimalik narkoosis lahti murda. Miks haigus täpselt tekib, ei teata, kuid mis ja kes selle vastu aitab?\nVanal ajal kiputi end ära venitama kartulivõtu või puude lõhkumise käigus. Tänapäeval harrastatakse rahvasporti, aga ka ekstreemsemaid hobisid nagu lainelaual sõit, mille käigus võib juhtuda, et mõni liiges läheb nö «paigast ära. Just säärastel puhkudel, kui midagi on natuke «paigast ära,» kuid kirurginuga ja tõsisemat sekkumist pole vaja, tuleb appi olaliidete valud valdkond nimega manuaalteraapia.\nMitte pelgalt olaliidete valud Küllap assotsieerub manuaalteraapia meist paljudel kiropraktikaga — mõlema kohta levivad arvamused, justkui oleks tegu kondiväänamisega, mille raames valude käes kannataja kehaga imevigureid tehakse. Me jälgime vigastust või vaevust komplekssena. Peamine eesmärk on leida probleemi põhjus ja see lahendada. Siin tulevad appi manuaalterapeudi käed, mis on kõige tundlikumad ja täpsemad abivahendid.\nPõletikulise protsessi puhul tekivad lihastes pinge, valu, turse ja liigestes liikuvuspiiratus — organism hakkab end kaitsma. Manuaalterapeut püüab sel puhul liigest või liigese ümber olevat struktuuri passiivselt liigutada, vähendades lihasjõudu ja aktiivsust, mis on peamine valu, vaevuse põhjustaja. Sealjuures ei liigu liigesed mitte ümber ühevaid ümber mitme erineva telje ja tasandi, kolmedimensionaalselt.\nKülmunud õlg jälle liikuma | plinkplonk.ee\nToomas Proovel peab õigemaks võimalikult kiiresti erakorralise meditsiini osakonda pöörduda, kus vastavad diagnostilised uuringud läbi viiakse. Pole ju teada, millised muud vigastused õla paigast minekuga võivad kaasneda? See omakorda põhjustab olaliidete valud tekkimist — liigese ümber olev kapsel hakkab kokku tõmbuma ega lase teatud asendisse minna. Põhjuseks võivad olla põletikulised protsessid, eelnenud traumad, lihase kinnituskoha ülekoormussündroom vms.\nNii nagu teevad end enne olulist sooritust soojaks sportlased, võiksid oma liigesed lahti liigutada ka lume rookijad ja hobiehitajad. Piisab 5— 10 minutist, millega paraneb liigese verevarustus, misjärel liikuvus on palju parem. Tihti ei ole see valus ja ragina vastu midagi väga teha ei saa. Kui noor inimene «ragistab» ise oma liigeseid, viiakse liiges oma äärmusasendisse. Tuleb teada, et igal liigesel on oma liikuvusulatus, mis omakorda persooniti erineb.\nPigem tasuks nutiseadet hoides oma asendit korrigeerida — oleks märksa tervislikum, kui õlad oleksid tagapool ja käed kõrgemal, et töötaksid abaluude olaliidete valud lihased. Ideaalis võiksid õlavööde ja ülaselg lihaseliselt aktiivsed olla.


Beyonce'i huulte sünkroonimise vaidlus areneb: kas ta laulis otse-eetris? Lood muutuvad. - Blogid\nMuud D.c., Md. & Va. Piirkond Mood Keystone'i Maantee Tv Elustiil Hommikune Segu Kuulsuste Uudised Rahvuslik\nBeyonce'i huulte sünkroonimise vaidlus areneb: kas ta laulis otse-eetris? Lood muutuvad.\nLisa nimekirja Minu nimekirjasKõrval Usaldusväärne allikas 22. jaanuar 2013\nUuendatud: 23. jaanuaril kell 14.00\nVaidlus selle üle, kas Beyonce inauguratsioonitseremoonial sünkroonitud Star Spangled Banner liigub kolmandale päevale. Kas see peaks isegi olla vaidlus?\nPop-superstaar esitas riigihümni dramaatilise ja kriitiliselt kiidetud esituse – aga kas see oli otse-eetris? Või salvestatud versioon, mille ta pühapäeva õhtul merejalaväe stuudios salvestas?\n( Video: Beyonce inauguratsioonil )\nTundub, et lood muutuvad päeva jooksul. Marine Bandi pressiesindaja kinnitas teisipäeva hilisõhtul, et selle muusikud matkisid rahvushümni ajal pille. Kuid ta ütles, et ei oska öelda, kas Beyonce sünkroniseerib huuli või laulab – ja kui laulis, siis kas ta mikrofon oli sisse lülitatud.\n[** Värskendus, kolmapäev: Aretha Franklin kaitseb Beyoncet. . . Ja Valge Maja pressisekretäril pole kommentaare. (Mul on hea meel, et olete siin keskendunud päeva olulistele probleemidele.)]\ntrumpab seina mine rahasta mind\nkapt. Eric Flanagan rääkis meile, et presidendi ametisseastumiskomisjon palus bändil algselt lauljaga esineda, kuid kuna pr Knowles-Carteril polnud võimalust proove teha, otsustasid nad, et live-esinemine oli ebasoovitav.\nBänd oli lindistanud esinemised kõigi avalauljatega – igaks juhuks, kui külm ilm või varustus rike peaks minema. Kuid ainus, mida kasutati, oli Beyonce, ütles Flanagan.\nVarem teisipäeval oli veel üks bändi esindaja ütles ajakirjanikele et laulja valis salvestuse viimasel minutil ja andis mõista, et ta sünkroniseerib tegelikult huuli. Kuid Flanagan ütles meile, et bänd ei saa kindlalt öelda, kas Beyonce laulab otse. (Oota, kas nad ei teaks? Mitte tingimata: pole ebatavaline, et esinejad laulavad kaasa salvestatud vokaal- või instrumentaalpalale.)\nKes siis teeb tead? Flanagani sõnul ainult Beyonce ja PIC-i helitoimetajad. Ükski nende inimestest ei saanud meie juurde tagasi.\n** Värskendatud kolmapäeval: Flanagan ja PIC-i esindajad ütlesid meile, et suurema osa saatest korraldas usaldusväärse logistikaga kongressi avatseremooniate ühiskomitee. Flanagan ütles, et heliplaadi operaator Beyonce'i laulu ajal töötas aga tema heaks. JCCIC edastas küsimused ka Beyonce esindajatele**\nŠokeeritud? Ainult siis, kui te pole pööranud tähelepanu tavapärasele tavale vokaali eellindistamiseks väliesinemiste jaoks. Mõned Beyonce'i fännid nõuavad seda vaata d tõeline – eriti siis, kui ta rebis oma kuulari laulu keskel. Nii hea, et ta ei vaja seda .\nMida iganes. Näib, et staar ei üritanud kedagi lollitada: Instagrami postitas ta pildi endast salvestusstuudios koos hümni nootidega.\nKuidas oleks Kelly Clarkson , kes laulis My Country 'Tis of You? Clarksoni esindaja ütles e-kirjas, et ta laulis otse-eetris nagu alati. (Aga ilma rõõmustamist: ABC teatab et Clarkson näis ütlevat, et see on nii raske! Beyonce'ile pärast seda, kui tema kaasdiiva laulis.)\nKuid tegelikult on ainus tõeline üllatus siin see, et keegi on üllatunud. Oluliste väliesinemiste eelsalvestus on muusikaäris rutiinne. Whitney Houston 1991. aasta Super Bowli hümni esitus – üks parimaid poplaulja läbi aegade – sünkroniseeriti huultega. Kell president Obama 2009. aasta avamisel õhutasid külmad temperatuurid ja tuul tšellist Yo-Yo ema ja viiuldaja Itzhak Perlman et kasutada kõlarite kaudu Air and Simple Giftsi lindistatud versiooni.\n(Oh, ja Obama? Mõnes mõttes ei andnud ta ka esmaspäeval Kapitooliumis otse vannet. Ta andis ametliku vande pühapäeval Valge Maja tseremoonial; esmaspäevane ametivande andmine oli rangelt tseremoniaalne.)\nVÄRSKENDUS, neljapäev: Kõik kaaluvad Beyonce'i huulte sünkroonimise vaidlusi - välja arvatud Beyonce\nVarem stiiliblogis: Kas Beyonce sünkroonis oma rahvushümni esituse? Kas sa oled üllatunud?\nTsiteeritud: MC Lyte teab, et saate paremini teha\nHilisõhtu Valges Majas: Pärast ametlikku avaballi pidutsevad Obamad kodus\nHei, kas pole. . .?: James Taylor, John Mayer, Gayle King, Nick Cannon, Kenya Moore, John Legend\nLugege seda: Inauguratsiooni kokkuvõte, Michelle Obama kleit, stseen avamisballidel, Beyonce\nKanada saatkonna tagaluuk: suurepärane toit, suurepärane vaade avamiseks\nKategooriad Gridlock Tv Blogid\nlugemiseks mõeldud raamatud teismelistele


Hiiumaa pardal juhtunud õnnetuses said viga kaks inimest - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nHiiumaa pardal juhtunud õnnetuses said viga kaks inimest\nTeisipäeva ennelõunal kell 11.18 Virtsus silduma hakkava parvlaeva Hiiumaa pardal juhtunud õnnetuses said viga laeva pootsman ja üks reisija, kirjutab Saarte Hääl.\nSaaremaa Laevakompanii juhatuse esimehe Tõnis Rihvki sõnul oli tegemist õnneliku õnnetusega.\n«Ilmselt oli põhjuseks juhi apsakas – kas ta võttis käsipiduri maha, et auto liikuma hakkas, või midagi ta valesti tegi,» rääkis Rihvk.\nTõnis Rihvk nentis, et Laevakompanii jaoks oli tegemist esimese taolise õnnetusega üldse.\nVäinamere Liinide teenindusjuht Anu Hiiuväin täpsustas, et pootsman opereeris parajasti kalda- ja laevarampidega, kui tundis, et miski talle seljatagant peale vajub.\n«Liikuma hakanud Mitsubishi Pajero surus pootsmani ja ühe meesreisija, kes ootas pootsmani selja taga kaldale minekut, laeva rambi ja auto vahele,» sõnas Hiiuväin.\nKohapeal käinud kiirabi vaatas kannatanud üle ja soovitas mõlemal pöörduda Kuressaare haiglasse kontrolli, kuhu nad ka suundusid. Politsei võttis ütlused pootsmanilt, reisijalt ja autojuhilt. Juhtum läheb lahendamisele kui liiklusõnnetus.\n«Esialgsetel andmetel oli 34-aastane naine unustanud sõidukil aktiveerida seisupiduri (käsipiduri) ning sõiduk hakkas peale siduri alla vajutamist ettepoole liikuma, » ütles Haapsalu välijuht Ahti Jõemaa.\nTa lisas, et parvlaeval olles on väga oluline arvestada kitsaste tingimustega ning enne praami seismajäämist ei ole tarvis sõidukit käivitada. «Sõidukijuhi poolt tuleb teha kõik selleks, et sõiduk oleks praami seismajäämiseni korrektselt pargitud ning ei hakkaks liikuma. Kindlasti tuleb kasutada käsipidurit,» rõhutas Jõemaa.\nEndine Kanepi poliitik töökiusus süüdistatud direktori ametisse valimisest: «Oleksin pidanud uurima, miks ta eelmises koolis direktori kohalt lahti sai» Loe artiklit\nDiplomaat Margus Kolga: Kui inimesed hakkavad maailmas liikuma, on võimalik, et tekivad konfliktid (1) Loe artiklit\nOkse, mürk ja maasikad – sissevaade eestlaste paanikahoogu Loe artiklit\nKinnisvara soetajate hirm: maja või korter number 13 Loe artiklit


4. klassid külastasid koos vene keele õpetajate Olga Tenno ja Jelena Panfilovaga oktoobris Tallinna Kadrioru muuseumi näitust „Vana palee“ saladused – tutvumine Peetri majamuuseumiga teema „Linn“ raames.\nNüüdisaegne muuseum on ka hariduskeskus, kus uute teadmiste omandamiseks sukeldume minevikku, ning saame näha ja tunda ajalugu. Muuseumi tunnis tutvuti 17. sajandi lõpust pärineva suvemõisa ajalooga. Uuriti, miks ostis Peeter I maja Kadriorgu ja nimetas selle vanaks paleeks ning kellega koos Peeter palees elas. Tunni jooksul tutvuti püsinäitusel olevate esemetega, kus õpilased omandasid uusi teadmisi maja ja selle omanike kohta.\nMuuseumipedagoogi juhendamisel toimus tund interaktiivses vormis, kus kõik õpilased said võimaluse väljendada oma mõtteid ja näidada oskusi kaaslastele. Saadi teada, millised on lood Peeter I–se ja Katariina kohta, mida esemed endas kannavad. Muuseumitund täiendas kooliprogrammi ja laiendas silmaringi.\nAudentese spordiklubi võitis 4 medalit mitmevõistluses\nLasnamäe kergejõustikuhallis võistles nädalavahetusel ligi 140 noort kergejõustiklast, et selgitada Eesti parimad mitmevõistlejad U14, U16, U18 ja U20 vanuseklassides. Audentese\nAbituriendid külastasid Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumit\n12. jaanuaril külastasid Audentese spordigümnaasiumi abituriendid Tartus asuvat Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumit. Ühiskülastus võeti ette õppeaine sport ja poliitika osana,\nMeie õppursportlased parandasid oma isiklikke rekordeid mitmevõistluses\n22.–23. jaanuar toimusid Tallinnas Eesti noorte mitmevõistluse meistrivõistlused. Meie kooli õpilased esinesid väga hästi, parandati palju enda isiklikke rekordeid. U-20\n11. veebruaril alustab uus beebikooli rühm kõige väiksematele\nLapsed, kes on sündinud ajavahemikus oktoober 2021 kuni detsember 2021, on oodatud kõige väiksematele beebidele mõeldud tundi. Beebikooli ootame lapsi


Olga ja Jacob | Krista Kõiv\nminu munad →\nOlga ja Jacob\n06. aprill 2012\nKui mina perbüroo juurde jõudsin oli …juba alanud….tegelikult tuli siis päike välja. Kui eelmise päeval lund sadama hakkas ja ka nende pulmapäeval ehk siis teisipäeva hommikul ikka sadas, siis ausalt ma ei julgenud isegi mitte loota, et selleks hetkeks kui mina fotoka kotist välja võtan on ilm selline. Selline, et ühelt kolmandalt aprillilt ei oskaks mina midagi sellist oodatagi – paks lumi puude peal ning päike paistab just nii soojalt, et tunne on juba kevadine. Ju nad seal üleval ikka mõtlesid, et ehh värvi nagu polegi veel ja külm ja tuuline kah…päikesest ükski ka nagu vähe, et ahhh paneme lund. Aitähh – super töö!\nJuba pikemat aega kuuluvad minu igapäeva lugemise hulka mõned Rootsi fotograafide blogid ja ma kadedusega vaatan, et kuidas nad küll kõik inimesed niimoodi naerma saavad. Ise ma mingi humorist pole, aga ikkagi armastan naeruseid pilte. Tuli välja, et seal kandis selline naerune olek on täitsa loomulik ja nii nad siis armsasti itsitasid kahekesi.\nÜkspäev avastasin ka, et ma suudan valdavalt ainult liigutuse pisaraid toota. Suured tunded – palun väga pisar siin ja pisar seal. Ja kui ikka näha on, et armastust on rohkem ja see on päris, siis on minul klomp kurgus :). Ühesõnaga tänu neile sain ka oma mälestuste raamatusse ühe imelise peatüki juurde!\nRubriigid: pulmad. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.\nÜks kommentaar postitusele Olga ja Jacob\n06. aprill 2012 kell 08:58\nväga ilusad pildid, Krista! :)


Suunakood 078 / +35978 / 0035978 / 01135978, Bulgaaria\nSuunakood 078 (+35978 / 0035978 / 01135978)\nSuunakood: 078 (+35978)\nEesliide 078 on Kyustendil suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 1603316 ja suunakoodi 078 jaoks tuleb valida number 078 1603316. Kyustendil asub Bulgaaria.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1603316, suunakoodi 078 (Kyustendil) ja Riigi suunakood 00359 jaoks tuleb valida number 00359 78 1603316. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 078.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +359 (00359) ega suunakoodi 078 (Kyustendil).\nKui te ei asu Bulgaaria ja soovite helistada inimesele Kyustendil, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Bulgaaria Riigi suunakood on +359 (00359), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Kyustendil, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +359 78. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1603316, suunakoodi 078 (Kyustendil) ja Riigi suunakood 00359 jaoks tuleb valida number 00359 78 1603316.


Arvamused - Rähni oodates neljapäev 29. juuni\nRähni oodates\t18.märts 17, laupäev\tPrindi artikkel\nTekst ja fotod: Jaana Muna Rähni oodates võib kopsupõletiku saada, aga lindude pecking orderit jälgida on äge. Rähn on muidugi boss. aga mina saan teda näha vaid aknast, sest ta paneb väiksemagi liigutuse peale minekut ja ei harju ka erinevalt teistest lindudest. Ehita kasvõi varjend omale. Siis on puukoristajad. Pasknääre mu meelest ei karda keegi, aga nad enamasti ka jalutavad maas. Vahel ripuvad pisikeste rasvapallide suure koti küljes ka ja siis muidugi lasevad kõik muud linnud jalga, kui selline hani seal tilbendab. Rasvatihased on ülbikud, aga sinitihased on neist üle ja mu meelest viimased enamuse ajast kulutavadki pigem rasvatihastega jagelemise peale ning linnusöökla on neile pigem meelelahutusasutus. Salutihased on malbed, ei jagele ja söövad hästi tõhusalt ja tulevad alati mitmekaupa. Sabatihased on lihtsalt liiga nunnud, et neid arvustada, aga julgeteks lindudeks neid küll kutsuda ei saa. Kindlasti käib mul siin muid asju ka, kuid need pole mulle vahele jäänud. Klassikaliselt tulevad linnud hästi ootamatult, kui oled juba pool tundi seina najal kükitanud, jalad on surnud ja maru külm on hakanud. Siis nad tulevad nii, et alguses on paar rasvatihast ja siis teised tilguvad juurde. Pasknäärid söövad vist korra päevas, hommikul, või on neil mingi muu õhtusöögikoht. Ja kui suudad lõdisemist tagasi hoida ning mitte liialt kaameraga vehkida, siis on ploomivõsa varsti sibinits-poginits-lindusid täis. Ma ei tea, mis mu ema ütleb, kui ma saen ära ploomioksa, mis mul pidevalt kaadreid rikub. Aga oranži põhupallinööri asemel pean küll midagi tagasihoidlikumat hakkama toidu riputamiseks kasutama, sest see on fotodel lihtsalt jõle. Ühesõnaga, abistagu keegi, et ma linnufotograafiast päriselt sõltlaseks ei muutuks või siis antagu mulle tasuta miljonär kaasa. Sest mul on ju "vaja uut kere". Igasugust muud varustust ka nagunii, aga värbkakkude juurde transporti raudselt. Õnneks ei suuda ma eriti kaua sama asjaga tegelda ja kuus tundi ühte lindu ootama ma ei hakka iial. Jalad vees ning sääsed ümberringi toimuks see ju ka. Kui sulle see lugu meeldis, siis toeta sõltumatut rohelist meediat


EW-kaardi turvalisus | EUROWAG.COM\nEsileht EW kaardid EW-kaardi turvalisus\nEurowagi kütusekaartide maksimaalse turvalisuse tagamiseks oleme välja töötanud põhjaliku süsteemi, mis kaitseb kaarte lubamatu kasutuse eest. Eurowagi kaartidel on turvalisuse tagamiseks järgmised funktsioonid:\nkahtlaste tehingute tuvastamine\nEW-kaardi lukustamise süsteem\nNeljakohaline isiklik identifitseerimisnumber tagab maksimaalse kaitse volitamata isikute sooritatud lubamatute tehingute vastu.\nKulude tõhusamaks kontrolli all hoidmiseks pakume Eurowagi kaartidega võimalust määrata valitud ajavahemikul tankimisele mahupiirang.\nKõik Eurowagi kaardi tehingud kinnitatakse võrgus Eurowagi autoriseerimiskeskuses. Seega ei saa ületada kaardile määratud mahupiirangut ega kasutada blokeeritud kaarti.\nKaardi tavalisele mahupiirangule lisaks võib kaardile määrata lisaturvaparameetrid, mille abil tehakse kindlaks kahtlased tehingud. Kui määratud parameetreid ületatakse, teavitatakse klienti sellest e-kirja teel, ja klient otsustab, kas kõnealune kaart blokeerida või mitte.\nKui kaart kaob või varastatakse, võib klient kasutada selle võrgus blokeerimise võimalust. EW-kaardid blokeeritakse kohe pärast taotluse kinnitamist võrgurakenduses.\nAinulaadne viis kütusekaardi kuritarvitamise vältimiseks. Sellesse süsteemi lisatud kaardid on vaikimisi lukus ja neid ei saa kasutada ei tankimiseks, autopesuks ega parkimiseks, kuni volitatud isik on kaardi lühisõnumiga lukust lahti teinud. 30 minuti möödudes läheb kaart uuesti automaatselt lukku.


Londoni suurimal poetänaval kõlasid püstolipaugud: Paanikas rahva seas jäi ühte kaubanduskeskusesse lõksu ka briti popstaar Olly Murs - Publik\nLondoni suurimal poetänaval kõlasid püstolipaugud: Paanikas rahva seas jäi ühte kaubanduskeskusesse lõksu ka briti popstaar Olly Murs\nLondoni kesklinnas Oxford Circus'i metroojaamas leidis täna õhtul aset intsident, mille tõttu jaam evakueeriti ja piirkonnas viibivatel inimestel paluti kiirelt varjuda. Sündmuspaiga lähedal viibis ka briti popstaar Olly Murs, kes sotsiaalmeedia vahendusel kohapealset paanikat kirjeldas.\nOlly Murs viibib hetkel Oxfordi tänaval asuvas ostukeskuses Selfridges, kui mõni aeg tagasi kuulis ta järsku püstolipauke. Muusiku sõnul hakati karjete saatel inimesi luksuslikust kaubanduskeskusest evakueerima.\n"Kõik põgenege nüüd Selfridges'ist. Käivad püstolipaugud!! Ma olen sees," säutsus staar. "Ma pole kindel, mis täpselt juhtus! Olen tagumises kontoris...inimesed aga karjuvad ja jooksevad väljapääsude poole!"\nTeatud allikate sõnul avati metroojaamas tuli. Metrooliiklus piirkonda peatati. Ühe pealtnägija sõnul kõndis kella 18.30 ajal (Eesti aja järgi) metroojaama relvaga meesterahvas, mille peale sealt rahvas karjudes välja tormas, otsides varju Oxford Street'il asuvatest poodidest.\nLoe lähemalt: Londoni kesklinna metroojaamas leidis aset intsident, inimestel paluti varjud\nRASKE SÕJAKIRVES: Laulja Olly Mursi kaksikvend muutis oma perekonnanime katkestamaks...\nVIDEO: Kompliment või koopia? Olly Murs tegi oma versiooni Robbie Williamsi...\nAINULT DELFIS! FOTOD: Olly Murs kohtus oma suurimate fännidega\nVIDEOTERVITUS: Robbie Williamsit soojendav Olly Murs: Tere Eesti!


Kas praegu oleks vaja peenraid kasta - Perekooli Foorum\nEsileht › Kodunurk › Kas praegu oleks vaja peenraid kasta\nTeema: Kas praegu oleks vaja peenraid kasta\nAianduse koha pealt loll nagu lauajalg, aga näe, sai paar päeva tagasi peenar porgandit ja hernest maha pandud. Nüüd on õues +15 (aga öösel -2) ja vihma ei luba siin paar nädalat. Kas oleks vaja kasta? Aga maasikapeenart (üleeelmisest aastast taimed)?\nJust vaatasin, et uued maasikalehed kasvavad aeglasemalt kui eelmistel aastatel ja tulbipeenar on ka kuival. Plaanin homme kasta jah. Muld on tuhkkuiv.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 19.04 00:36; 20.04 00:31;\nKuna see porgand ega hernes sul niikuinii ei idane, siis pole mõtet ks kasta. A kui trenni tahad teha, lase käia.\nMai algul vōid uued panna. Siis kasta ka, kui vihma ei luba.\nöökülmade ajal ei maksa veel midagi maha panna jah.\nNo mul on porgandiseemnete pakil olnud isegi soovitus sügisel maha panna, nii et vaevalt porgandile see öökülm midagi tegi. Mõelge sellele, et kuidagi pidid need taimed talve üle elama ka siis, kui inimesed veel seemneid sügisel külvamiseks ei kogunud. Tänapäevalgi on olemas selline asi nagu talikülv: https://virumaateataja.postimees.ee/3073349/talikulv-ehk-seeme-pakasega-mulda\nNo seda saab teha vaid külmakindlate sortidega, oluline on just mulla piisav niiskus ja ikkagi kaetakse öökülmade ajal kogu aeg kinni.\nIlma veeta ükski seeme ei idane ja kui on juba idanenud, sureb tavaline suvesort öökülmadega ära.\nMina panin herne maha ja katsin. Praegu on juba veidi näha, et on tulemas.\nHernes ja porgand väikest öökülma ei karda. Porgand idaneb ka 2-3 kraadi juures. Aga kastma peaks ja kattelooriga katta võiks ka. Katteloor aitab hoida ühtlasemat temperatuuri ja niiskustaset. Porgandid tasub hoida katteloori all pikemalt, et kahjurid ligi ei pääseks. Mõni ütleb, et isegi juuli keskpaigani.\nNo eks nüüd vast võib panna jah igasuguseid asju maha. Aga kasta on küll vaja. Ma olen sel hooajal strateegilisi asju aias (maasikad, murulaugud, vaarika uued taimed, rabarber) juba 2 korda kastnud. Nii kuiv on. Ja hetkel on maasikataimed juba päris viisakad ja suured, samuti murulauk on viskunud kõrgustesse ja saab juba täitsa tarvitada teda.\nKui alles paar päeva sai maha kuiva mulda, siis seeme niikuinii veel ei idane ja vahet pole.\nKui külvamise ajal kastsid, siis algstaadiumis kardab asi kuiva kõige rohkem – elu juba käib, juur on olematu. (kõige olulisem ilmselt nädal+ peale külvamist, hetkel pole niikuinii veel idanenud)\nSolgin teemat. Külvasin tuppa karpi lõvilõua seemneid, pisikesed seemned, aga mõne päevaga tulid üles. Hakkasid pikaks/peenikeseks venima. Mõtlesin, et ehk liiga soe ja valgust vähe. Nüüd kui soojemaks läks, tõstsin rõdule. Aga nad on venivad aina pikemaks ja on peenikesed nagu niidid. Mis neil häda on?


Astume sisse ühte mõnusalt kompaktsesse linnaeramusse - Moodne Kodu\nFotod: Sameli Rantanen\nKollaaž. Fotod Sameli Rantanen\nRuutmeetreid on selles linnaruumi kujundatud eramus 153, millele lisandub eraldi asuv saunamaja suurusega 6 m2. Maja juurde kuulub ka avar terrass. Kahekorruselises eramus on kokku neli tuba, saun, autovarjualune ja kodune laoruum. Maja arhitekti Tapani Takkuneni sõnul oli ideeks luua ehe puitmaja. Ehitise kandev konstruktsioon on kogu ulatuses massiivpuidust, samuti vaheseinad. Maja fassaadi katab hõbehall erineva laiusega laudis.\nSeda sümpaatset eramut tutvustas Soome majatootja Vivola OY paari aasta tagusel elamumessil Vantaas eramut, mille ehituses kasutatud innovatiivset CLT-ehitustehnikat (inglise keeles cross laminated timber) on mitmekihiline massiivpuitplaat, mis koosneb teineteise suhtes kihiliselt 90 kraadi all liimitud massiivpuitplaatidest.\nTänu ristliimimisele on massiivpuidul suurepärased tugevusomadused, see on õhukindel ja muutumatu dimensiooniga.\nCLT kaalub vastava betoonelemendiga võrreldes vaid 20 %, võimaldades suurte elementide ladustamist ja tõstmist. Eramu välisilme tuleneb osaliselt krundi paiknemisest tihedalt asustatud linnaalal ja ehitustehnika loodud võimalustest.\nKonstrukstioon on eramu siseruumis nähtaval, tuues puitmaterjali loogiliselt interjööri. Sisekujunduse autorid on Eeva Takkunen ja Ulla Koskinen. Sisearhitektide eesmärk oli eramut kujundades luua modernne ja kodune atmosfäär — puhas ja ehe nagu maja isegi. Viimistluses domineerib heledaks peitsitud puit, mis loob interjööri helge maamaja meeleolu.\nSiseruum järgib avatud interjööri ideed. Esimesel korrusel on avatud köögiga suur elutuba, esik, majapidamisruum ja vannituba tualetiga. Kuna üks maja elanikest on liikumispuudega, on majas ka lift. Tänu sellele saab ta ise hõlpsasti kahe korruse vahel liikuda.\nKahte korrust ühendav trepp on interjööris pilgupüüdja. Trepi musta värvi piirded moodustavad valgeks värvitud puitpindadega kauni kontrasti.\nTeisel korrusel on kaks magamistuba, puhkeala, kaks garderoobi ja vannituba tualetiga.\nKatusealused kaldseinetga ruumid on avatud. Avatud planeeringuga ruumis suunab rikkalik loomulik valgus ruumis liikujat. Avarust ja puhtust rõhutab interjööris ka liistude puudumine. See toob ruumi võluvat jaapanipärast stiili.


Hummeri-mehe maja nüüd kolme miljoni võrra soodsam - Kinnisvarauudised\nPankrotistunud Hummeri-mehe Marek Hariku pankrotihaldur on enampakkumisel oleva Suurupi külas, Harku vallas asuva viietoalise maja hinda alghinda alandanud võrreldes esimese enampakkumisega kolm miljonit krooni.\nPakkumisel oleval kinnistul asub eramu, mille suletud netopind on 312,6 m², lisaks terrass 21,9 m². Selle alghinnaks on nüüd viis miljonit krooni, selgus Ametlikes Teadaannetes välja kuulutatud enampakkumisest. Majas asub ka 70m² suurune garaaž, mille pealt teisel korrusel leiab lavaga muusikaruumi.\nEnampakkumise tähtaeg on 12. november. Enampakkumise osavõtutasu on 5000 krooni. Marek Harik pankrotistus selle aasta aprillis, kui tema pankrotti taotles kohtus SEB Pank AS.\nJuunis korraldatud enampakkumisel tahtis pankrotihaldur saada kinnistu eest minimaalselt 6,5 miljonit krooni ja umbes kuu aega hiljem juulis 6 miljonit krooni.


Mehed ja naised võistlevad koos. Rahvusvahelistel võistkondlikel jõuproovidel (igas esinduses 4 ratsutajat) määratakse esinemisejärjekord loosiga. Iga võistleja läbib Grand Prix’ programmi ja võistkonna 3 resultaati selgitavadki võitja (võib olla ka nii, et 3 –st lähevad arvesse 2). Individuaalvõistluses määrab loos esinemisejärjekorra. Võistluse võidab ratsutaja, kes saab kõige rohkem punkte programmidest, mis tuleb läbida niisuguses järjestuses: Grand Prix, Grand Prix Special ja vabakava (kür). Viimane on küll väga harva kavas.\nFEI tunnustab 20 kõrgemat klassi programmi, mis sisaldavad kuni 35 harjutust. Neid tuleb esitada mälu järgi mitte kauem kui 7,5 minuti jooksul. FEI ette kirjutatud programme muudetakse regulaarselt. Programmis nõutud liikumised (küljendus, piaffe, külissamm, piruetid, jalavahetus) vahelduvad kindlas järjekorras, neil on täpselt fikseeritud formaat ja neid esitakse areenil rangelt ette nähtud kohtades.\nTee kullale tänapäeva olümpiamängudel koosneb kolmest osast: Grand Prix (Suur Auhind), Grand Prix Spécial ja Grand Prix’ vabakava, mida tuntakse ka Küri nime all.\nGrand Prix’ ja Grand Prix Spécial’i skeemidesse kuuluvad järgmised liikumised: koondatud ja pikendatud samm, traav- ja galopiküljendus, passaaž, piafee, jalavahetused ühe ja kahe sammu tagant ning piruetid. Keskmine programm kestab keskmiselt kuus minutit.\nEsimene voor Grand Prix, milles on ka meeskondlik arvestus. Selles voorus otsustatakse meeskondlik kuld-, hõbe-, ja pronksmedalite omanikud. Igal riigil on neliratsanikku ja arvesse läheb iga võistkonna kolm paremat tulemust.\nSee meeskondlik ala on esimene kvalifikatsioonivoor individuaalses arvestuses ning 25 paremat võistlejat Grand Prix’ programmist võistlevad siis üksteise vastu Grand Prix Spécial’i skeemis. Grand Prix Spéciali voor koosneb samadest liikumistest kui eelmise vooru skeem, kuid teises järjestuses. .Grand Prix ’ja Grand Prix Spécial’i vooru punktisumma liidetakse ning 15 paremat saavad edasi kolmandale ja viimasele alale, Grand Prix’ vabakavale (Kür).\n„Sport: Täielik illustreeritud käsiraamat“


Tarbijad | Euroopa Liit\nEuroopa Liidu tegevusvaldkonnad > Tarbijad\nTänapäeval on ELi tarbijapoliitika eesmärk:\nkaitsta teie tarbijaõigusi õigusaktidega, võimaldades teil lahendada vaidlused kauplejatega kiiresti ja tõhusalt (kasutades näiteks vaidluste kohtuvälist lahendamist või Euroopa tarbijakeskuste abi);\ntagada, et teie õigused peaksid sammu majanduslike ja sotsiaalsete muutustega – eelkõige digitaalvaldkonnas ning energeetika ja finantsteenuste alal;\ntagada iga ühtsel turul ostetava toote ohutus;\naidata teil teha valikuid, tuginedes selgele, täpsele ja terviklikule teabele, näiteks interneti vahendusel oste sooritades.\nELi turg tarbijatele\nTõhusa ja integreeritud ELi majanduse tingimustes peate olema kindlad, et teie õigused on tagatud juhul, kui teil tekib probleeme teistest ELi liikmesriikidest kaupu või teenuseid ostes.\nELi tarbijakaitseprogrammi 2014–2020 (mille kulud aastas on ainult viis eurosenti inimese kohta) eesmärk on jõustada tarbijakaitse eeskirju kogu ühtsel turul, tagades niimoodi õiguskaitse kõrge taseme.\nKaitseb Teie huve\nELi poliitika tagab tarbijaohutuse kõrge taseme paljudes valdkondades. Ranged ohutusnõuded on kehtestatud mänguasjade, elektriseadmete, kosmeetika, ravimite, toiduainete, tulemasinate, enesekaitsevahendite, masinate ning harrastusveesõidukite puhul.\nTänu rangetele eeskirjadele kõrvaldatakse defektsed tooted turult. ELi teavitatakse igal aastal rohkem kui 2000 ohtlikust tootest. Enamjaolt on tegemist mänguasjade ning rõivaste ja tekstiilitoodetega (nt lahtised nöörid lasteriietel ja polstrites kasutatud toksilised ained).\nEL kaitseb tarbijate laiemaid huve ka järgmistes valdkondades:\neksitav reklaam ja konkureerivaid kaubamärke halvustav reklaam (võrdlev reklaam);\nhindade avaldamine ja toodete märgistamine;\nkaug- ja rändmüük;\nosaajalise kasutamise õigus ja puhkusepaketid;\npuhkuse- või ärireisidel viibijate õigused.\nVastuseks finantsteenuste ja e-kaubanduse ulatuslikule levikule on Euroopa Komisjon kehtestanud õigused tarbijate jaoks, kes võtavad laenu või kasutavad muid krediidivahendeid. Samuti on ta teinud ettepaneku internetikaubanduse heade tavade suuniste ja mitterahaliste maksete (sealhulgas õigus omada pangakontot) alaste põhjalike eeskirjade koostamiseks.\nPaljud inimesed kõhklevad kaupade või teenuste ostmisel teistest liikmesriikidest, sest nad ei ole oma õigustes kindlad ning kardavad pettusi. Uute ELi eeskirjadega kaitstakse teid agressiivsete kaubandustavade ja petturitest kauplejate eest sõltumata sellest, kas teete ostu oma kodu lähedal kaupluses või interneti vahendusel teisest liikmesriigist.\nEbaausad kauplemistavad, nagu eksitav reklaam ning agressiivne müük (ahistamine, sundimine ja lubamatu mõjutamine), on nüüd kogu ELis keelatud.\nÕigusaktidega võetakse arvesse tarbijate huve, liberaliseerides peamisi avalikke teenuseid:\nSee tähendab, et inimestel peaks olema kõikjal ELis juurdepääs kvaliteetsetele teenustele taskukohase hinnaga.\nTeil on õigus saada hüvitist, kui ELi eeskirju ei kohaldata nõuetekohaselt. Selleks on ELi liikmesriikide vahel vaja paremat koostööd. Kohtumenetlused võivad olla kulukad ja aeganõudvad, eriti juhul, kui need toimuvad väljaspool teie koduriiki. Vaidluste kohtuvälise lahendamise julgustamiseks on komisjon välja töötanud sellised konfliktide lahendamise meetodid, mis maksavad vähe või on hoopis tasuta. Nende hulka kuulub ka veebipõhine vaidluste lahendamise teenus, mis peaks hakkama toimima 2016. aastal.\nÜks võimalus mitut ELi liikmesriiki hõlmavate probleemide puhul hüvitise taotlemiseks ja oma õigustega tutvumiseks on võtta ühendust Euroopa tarbijakeskuste võrgustikuga, mis pakub tasuta tarbijakaitsealast nõu ning tuge teistes ELi liikmesriikides asuvatelt kauplejatelt kaupu ja teenuseid ostvatele ELi residentidele. Leidke endale lähim keskus.\nKäsikiri on ajakohastatud 2016


Erisoodustuste saajate ring on laienenud - Raamatupidaja\nErisoodustuste saajate ring on laienenud\n1. jaanuarist jõustunud tulumaksuseaduse (edaspidi TuMS) muudatused muutsid nii füüsilise kui ka juriidilise isiku maksustamist. Selles artiklis tutvustame residendist juriidilise isiku maksustamist ja tulude deklareerimist.\nTuMS-i § 48 lõikega 6 muudeti erisoodustuste saajate ringi nii, et tööandja tehtud erisoodustuseks loetakse nüüd ka selliseid hüvesid, mida tööandja annab töötaja elukaaslasele ja kõigile otse- või külgnevatele sugulastele (vanemad, vanavanemad, lapsed, lapselapsed, õed-vennad).\nSamuti loetakse tööandja tehtud erisoodustuseks hüve, mille annab tööandjaga samasse kontserni kuuluv isik. Kontserni määramisel lähtutakse äriseadustikus sätestatud reeglitest. Seega kontserni puhul peab hüvede andmisel vahet tegema oma töötajate ja teise kontserni ettevõte töötajate vahel, kus erisoodustuselt maksude maksja ei ole mitte formaalne andja, vaid isik, kes on hüve saaja tööandja.\nKuna maksukohustus erisoodustuselt on tööandjal, lisati töötajale kohustus teavitada oma tööandjat, kui saadi erisoodustus oma tööandjaga samasse kontserni kuuluvalt isikult. Teavitamise korra peaks ühingu sees kindlaks määrama iga ettevõtja/kontsern ise, seda maksuseadused ei reguleeri.\nVälisriigis töötavale töötajale tehtud erisoodustused\nTuMS-i § 48 täiendati lõikega 9, mille kohaselt ei maksustata tulumaksuga erisoodustust, mis antakse töötajale seoses välisriigis töötamisega, kui on täidetud TuMS-i § 13 lõikes 4 sätestatud tingimused:\n• isik on viibinud töötamise eesmärgil välisriigis vähemalt 183 päeva 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul;• välisriigis on nimetatud tulu olnud isiku maksustatav tulu, see on dokumentaalselt tõendatud ja tõendil on näidatud tulumaksu summa ka juhul, kui see on 0.Erinevalt Eestist maksustatakse enamikus riikides erisoodustused füüsilise isiku tuluna, mitte tööandja tasandil. Selle sättega vabastatakse Eestis tulumaksust välisriigis füüsilise isiku tuluna maksustatud erisoodustus ja välditakse niimoodi topeltmaksustamist.\nSotsiaalmaksu kohustus võib Eestis siiski tekkida, seda juhul kui välisriigis töötavale töötajale kohalduvad Eesti sotsiaalkindlustuse õigusaktid.\nMuudatused maksusoodustustele õigust andvate saajate ringisTuMS-i § 49 lõigete 2 ja 6 juures on kitsendatud isikute ringi, kellele saab maksusoodustust kasutades teha kingitusi ja annetusi.Lõike 2 kohaselt saavad residendist juriidiline isik ja mitteresidendist juriidilise isiku püsiv tegevuskoht Eestis teha tulumaksusoodustusega kingitusi ja annetusi ainult kahel juhul:• tulumaksusoodustusega MTÜ, SA ja usuliste ühenduste nimekirja kantud isikule;• TuMS-i § 11 lõikes 10 nimetatud ühingule (muus Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepinguriigis asutatud ühing), kui ta vastab nimekirja kandmise tingimustele.\nTuMS-i § 11 lõike 10 alusel käsitletakse muus lepinguriigis asutatud ühingut tulumaksusoodustusega ühinguna, kui on tõendatud, et ta vastab TuMS-i § 11 lõikes 2 sätestatud tingimustele ning ei esine § 11 lõike 4 punktides 1, 3–5, 7 ja 8 nimetatud asjaolusid.\nKa tulumaksusoodustusega MTÜ, SA ja usuliste ühenduste nimekirja kantud isik saab põhikirjalistel eesmärkidel teha maksuvabalt kingitusi ja annetusi juriidilistele isikutele vaid juhul, kui\n• annetuse või kingituse saaja kuulub tulumaksusoodustusega ühingute nimekirja või• tegu on muus lepinguriigis asutatud ühinguga, kes vastab nimekirja kandmise tingimustele (vt eespoolt).\nSeega ei saa juriidiline isik alates sellest aastast teha enam maksuvabasid kingitusi ja annetusi haiglat pidavale isikule, riigi või kohaliku omavalitsuse teadus-, kultuuri-, haridus-, spordi-, korrakaitse- või sotsiaalhoolekandeasutusele ega kaitseala valitsejale.\nMaksuvabastuste piiramine tuleneb asjaolust, et Euroopa Komisjoni seisukoha alusel tuleb Eestil maksustada ühetaoliselt nii Eestis asutatud organisatsioonidele tehtud kingitusi ja annetusi kui ka teistes EMP riikides asutatud organisatsioonidele tehtud kingitusi ja annetusi. Ehk maksusoodustusi tuleks anda võrdsetel tingimustel nii Eesti kui ka kõigi teiste EMP riikide MTÜ-le, SA-le, usulisele ühendusele, haiglat pidavale isikule, kohaliku omavalitsuse teadus-, kultuuri-, haridus-, spordi-, korrakaitse- või sotsiaalhoolekandeasutusele ning kaitseala valitsejale. Nii lai maksusoodustuste saajate ring ei ole olnud aga Eesti riigi eesmärk maksuvabastuse kehtestamisel ning seetõttu otsustati maksusoodustuse saajaid oluliselt vähendada.\nLisaks täpsustati, et ka tulumaksusoodustusega ühingute nimekirja kuuluv isik saab reklaami eesmärgil üle anda kaupa või teenust maksuvabalt, kui selle väärtus ilma käibemaksuta on kuni 10 eurot.\nSeotud isikud ja siirdehind\nSeotud isiku mõiste on varem kehtinust sisulisem. TuMS-i § 8 lõikes 1 on küll näidisloetelu seotud isikutest, kuid see ei ole ammendav. Isikud loetakse seotuks juhul, kui nad on seda ühise majandusliku huvi või valitseva mõju tõttu (ka juhul, kui neid loetelus pole).\nÜhiseks majanduslikuks huviks loetakse tegutsemist ühise eesmärgi nimel. Näiteks on ühine majanduslik huvi kulude jagamise kokkuleppe sõlminud isikutel, nagu ka isikutel, kes sõlmivad kokkuleppe turuväärtusest erineva hinnaga tehingu tegemiseks, et jagada omavahel maksukohustuse täitmisest kõrvalehoidmisega “säästetud” summa.Seotud isikutena käsitatakse ka mitteresidenti ja tema Eestis asuvat püsivat tegevuskohta ning Eesti residenti ja tema välisriigis asuvat püsivat tegevuskohta.\nÜhiseks majanduslikuks huviks peetakse tegutsemist ühise eesmärgi nimel.\nTulumaksuseaduses sõnastatakse mõistena siirdehind, mis on seotud isikute vahelise tehingu hind ning tehingu turuväärtus, mis on omavahel mitteseotud isikute vahelise sarnase tehingu väärtus. Seadust täiendati selgitustega, mille kohaselt siirdehinna ja tehingu turuväärtuse erinevuse maksustamine saab olla vaid ühekordne:\n• erisoodustuste puhul tehingutes, kus soodustuse saaja on seotud füüsiline isik, maksustatakse tehinguväärtuste vahe TuMS-i § 48 alusel erisoodustusena;• siirdehinna sätteid ei kohaldata siirdehinna ja tehingu turuväärtuse vahele, kui juriidiline isik on sellelt tulumaksu tasunud või sellelt on § 41 kohaselt tulumaks kinni peetud.\nMuutus tööandja optsioonide maksustamine\nTuMS-i § 48 lõiget 4 täiendati punktiga 11, millega sätestati osalusoptsioonide (ehk tööandja optsioonide) maksustamise kord ja määrati erisoodustuse andmise hetk. Erisoodustuseks loetakse nüüd tööandja antud osalusoptsiooni võõrandamisel või optsiooni alusvaraks oleva osaluse omandamisel saadud tulu. Kui varem sõltus tööandja optsiooni maksustamine sellest, kas optsioon oli vabalt võõrandatav või piirangutega, siis sellest aastast alates enam vahet pole.\nTööandja antud optsioon on maksustatav realiseerimisel, mitte enam andmisel.\nKaotati piiratud käibemaksukohustuslase kohustus esitada deklaratsioon TSD nende kalendrikuude eest, mil ta ei ole deklareerimisele kuuluvaid kulutusi või väljamakseid teinud.\nTSD koos lisadega täidetakse eurodes sendi täpsusega. Esimene deklaratsioon eurodes esitatakse 10. veebruariks 2011.\nTSD Lisa 1 ja 2Kuna 1. jaanuarist 2011 ei ole elatis ega elatisabi enam maksustatav tulu ning makstud elatist ei saa tulust maha arvata, ei deklareerita elatist ka TSD-l. Elatise tululiiki sellest aastast lisades 1 ja 2 ei ole.\nTSD lisa 4Tööandja antud osalusoptsiooni võõrandamisel või optsiooni alusvaraks oleva osaluse omandamisel saadud tulu deklareeritakse real 7 (täites vastavalt read 7.1–7.3). Sellel real ei kajastata osalusoptsioone, mis maksustati nende väljakirjutamisel enne 31. detsembrit 2010 ning kas võõrandatakse või nende optsioonide alusvara omandatakse pärast 1. jaanuari 2011. Nimetatud optsioonid kajastatakse ridadel 21 ja 22.\nKui töötaja on pikaajaliselt tööl välisriigis, siis talle tehtud erisoodustused näidatakse küll ridadel 1–15, kuid reale 16 kantakse erisoodustuse summa, mida Eestis tulumaksuga ei maksustata.\nTSD lisa 6TSD lisa 6 ridade 1–5.3 täitmisel tuleb olla tähelepanelik! Tabelid 1–3 ja 7 on alates 01.01.2011 kehtetud. Kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud lisa 6 tabelid 4, 5 ja 6 ei ole kehtetud (kuid alates 01.01.2011 ei ole neid enam lisa 6 juures) ja neid saab mitteresident, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht, 1. jaanuarist 2011 täita tagasiulatuvalt.\nKui maksumaksjal on nendes tabelites kajastamisele kuuluvaid tulusid, mida siiani deklareeritud ei ole, tuleb alates 2011. aastast deklareerida need kuni 31. detsembrini 2010 kehtiva TSD lisa 6 vastavates tabelites. Nendes tabelites tuleb tulumaks, millega on lubatud maksukohustust vähendada, kanda vastavalt lisa 6 ridadele 5, 5.1 ja 5.2 ning kasutamata tulumaksu summa reale 7. Edasikantav tulumaksu summa realt 7 (kroonides) kantakse 2010. a deklaratsioonilt üle alates 2011. aastal kehtiva lisa 6 reale 6 (juba eurodes)., rubriigist “Blanketid ja vormid“.\nTSD lisa 6 tabel 6.1 on nüüd tabel 1. Tabeli 1 juures ei ole enam eraldi välja toodud maksulepinguriikide nimekirja. Nimekirja leiab maksuhalduri kodulehelt aadressil www.emta.ee\nSamuti peab lisa 6 puhul olema tähelepanelik ridade 11–13 täitmisel!\nUudne on see, et read 11.1 ja 12.1 eeltäidab Maksu- ja Tolliamet tema määratud ja talle tasutud trahvide, sunniraha ning intresside summadega.Real 11 näitab maksumaksja ise maksustamisperioodil tasutud trahvid ja sunniraha. Kui maksumaksja märgitud summa real 11 on väiksem, kui maksuhalduri eeltäidetud rida 11.1, peaks maksumaksja üle kontrollima, millest see vahe on tekkinud ning veenduma oma õiguses märkida reale 11 väiksem summa kui real 11.1.\nReal 12 näitab maksumaksja maksustamisperioodil maksukorralduse seaduse alusel tasutud intressid. Kui maksumaksja summa real 12 on väiksem kui maksuhalduri eeltäidetud rida 12.1, peab maksumaksja samuti välja selgitama, millest see vahe on tekkinud.\nRidade 11.1 ja 12.1 eeltäitmine on tingitud sellest, et maksumaksjad unustasid tihtipeale maksuhaldurile tasutud intresside, trahvide ja sunnirahade summad deklareerimata. Kuna trahvid ja sunniraha näidatakse real 11 ja intressid real 12, siis sellest tulenevalt deklareeritakse erikonfiskeeritud vara maksumus real 13.\nTSD lisa 7Alates 1. jaanuarist 2011 on lisas 7 ainult kaks tabelit. Tabel 1 – “väljamaksed omakapitalist” (mis kuni 31.12.2010 oli tabel 5) ja tabel 2 – “välisriigist saadud ja maksustatud tulu, mille puhul kasutatakse krediidimeetodit”. Nimetatud tabelite täitmisel muudatusi ei ole.\nTabel 2 juures maksulepinguriikide nimekirja enam eraldi välja ei tooda. Selle leiab maksuhalduri kodulehelt.\nKuni 31. detsembrini 2010 kehtinud tabelid 1, 2a, 3 ja 4 ei ole kehtetud, kuid 1. jaanuarist 2011 ei ole neid enam lisas 7. Neid saab äriühing alates 1. jaanuarist 2011 täita tagasiulatuvalt. Kui maksumaksjal on tabelites 2a, 3 ja 4 kajastamisele kuuluvaid tulusid, mida siiani ei deklareeritud, tuleb alates 2011. aastast need deklareerida kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud TSD lisa 7 vastavates tabelites. Järgmisele maksustamisperioodile edasikantav tulumaksu summa (kroonides) kantakse 2010. aasta deklaratsiooni realt 14 üle 2011. aastast kehtivale lisa 7 reale 13 (eurodes).\nMaksumaksjatel, kes ei ole enne 2011. aastat dividende välja maksnud, vaid teevad seda nüüd ning soovivad kasutada koefitsienti “k“, mis arvutatakse tabeli 1 alusel, tuleb täita kuni 31.detsembrini 2010 kehtinud lisa 7 tabel 1 ja arvutada koefitsient “k“. Siis saab seda pärast 2011. aastat kasutada juba lisa 7 real 3. Maksumaksjad, kellel on koefitsient “k“ arvutatud, ei ole vaja midagi muuta, seda kasutatakse juba esitatud andmete alusel ka pärast 2011. aastat.\nMaksumaksjal, kellel on kasutamata enne 2000. aastat tasutud dividendide tulumaksu (enammakse), palume tähele panna, et nimetatud tulumaksu enammakse summa on 2011. aastast lisa 7 real 13 (varem oli see summa real 12).\nINF 11Alates 1. jaanuarist 2011 saab vabastusmeetodit lisaks saadud dividendidele või omakapitali väljamaksetele rakendada ka muude saadud tulude kohta, s.t tabelit 1 on täiendatud uute väljamakse liikide ja koodidega. Seda viimast saab kasutada ainult juhul, kui maksuleping näeb ette nimetatud tulu puhul vabastusmeetodi rakendamise. Seega tuleb iga tulu puhul eelnevalt tutvuda asjaomase riigiga sõlmitud maksulepinguga ja teha kindlaks, kas see võimaldab selle tulu puhul vabastusmeetodit kasutada.\nJätkuvalt saab saadud tulude arvelt vabastusmeetodit kasutades välja maksta ainult dividende ja omakapitali väljamakseid, mis näidatakse tabelis 2.\nAutor: Lemmi Kann, Evelyn Liivamägi


Romaan magnet maakera tellurion mänguasjade puhul laps koos led valgus home decor laual tehnoloogia õppe, hariduse sünnipäev jõulud kingitus Soodus! ~ top \_ Makeforum.eu\nKaasas LED light funktsioon, mis võimaldab vaadata väga lahe, kui on sisse lülitatud pimedas.\nUjuvad Maailmas ka on fantastiline high-tech vidin, et igas vanuses inimesed saavad.\nLihtne paigaldada,haldab elektrooniliselt juhitavad magnetic süsteemi,võib muuta maailma ujuvad väga easil\n1. Kui pall on juhuslikult tabanud ja kaldus peatatud orbit, maakera jääb seisma, ujuvad ja langeb baas ilma alla.\n2. Vältida kokkupõrget maailmas või alus koos muude objektide kahjustuste vältimiseks baasi või juhuslik purunemine maailmas.\n3. Olema kindel, et peatada kõvale horisontaalsele töölauale.Kui töölaud ei ole lame, see ei ujuk, või seda raputada.\n4. Ärge asetage toodet baasi raud plaat.Ei tohiks olla suur ala raud metall jooksul 20cm ümber baasi.\nKera suurus: 8.5 cm läbimõõduga (3 tolli)\nRaami suurus: 18*4.8*17.3 cm\nKera materjal: ABS\nRaami materjal: Acrylic\n1 x kera,\n1 x C kujuga raam,\n1 x ajastiga riba,\nMärksõnad: Maailma, vaha auto, jaapani penhold, suur magnetic levitation, magnet levitating gloobused, puhas kodu tehnoloogia, casual särk naistele, chiffon top, kõrvaklapid kingitus, wirlesd magnetic levitation.\nHoiatus Hoida eemal tulest.


Alar Mik – vallaametnik, kes ei istu soojas toas laua taga, vaid jookseb vajadusel, labidas käes, ringi - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Uncategorized Alar Mik – vallaametnik, kes ei istu soojas toas laua taga, vaid...\nAlar Mik – vallaametnik, kes ei istu soojas toas laua taga, vaid jookseb vajadusel, labidas käes, ringi\nINTERVJUU Viimsi valla ehitus- ja kommunaalosakonna juhataja Alar Mik töötas enne Viimsi vallavalitsusse tööletulemist 9 aastat Rannarahva muuseumis, kus ta käis läbi kõik ametipostid teadurist tegevjuhi kt-ni ja hiljem nõukogu liikmeni.\nHariduselt on Alar TTÜ IT Kolledži lõpetanud arvutiinsener, kelle kireks on Viimsi ajalugu – tema juured ulatuvad siin 12 põlve tagasi 17. sajandi algusesse. Alar on toimetanud raamatuid, löönud kaasa mitmetes filmiprojektides ja muu hulgas pälvinud ka Viimsi Teataja aasta autori tiitli.\nAlar, kust Su koduloohuvi pärit on?\nSee tekkis mul juba 13-aastasena, kui kuulasin onu jutte vanavanaisast, kes oli olnud külas kohalik piiritusekuningas ja hiljem üks Viimsi valla asutajatest ning volikogu liige. Need salapiiritusega seotud lood olid väga põnevad, aga ega neid palju ei räägitud, siiamaani ei taheta rääkida, sest see oli tegevus, mille eest omal ajal vangi võis sattuda. Lisaks mäletan koolis räägitud legende ja jutustusi Viimsi ajaloost, mida koguti ja siis ette kanti. Lood koopast, salakäikudest, Viimsi mõisnikust ja kullaröövidest olid nii põnevad. Kõik see tekitas minus suure koduloohuvi, mille tõttu kutsuti mind 2002. aastal kohalikku muuseumi tööle.\nKui salapiirituse vedu hiljem muuseumis töötades uurisin, siis mõistsin, et kuigi see oli illegaalne äri, ei teinud siinsed kalurid seda mitte rikastumise, vaid äraelamise eesmärgil. Kaluriamet ei toonud piisavalt sisse, aga mu vanaisa tahtis vana rehemaja asemele uut maja ehitada. Nii hakkakski ta Soome lahes liikuvatelt laevadelt oma paadiga piiritust maale tooma ja siin edasi müüma. Lõpuks sai vanavanaisa maja ehitamiseks vajaliku raha kokku ja ehitas uue elumaja, kus mina siiani elan – Vinnuniidi talu. See on algselt 1880ndatel mõisa metsa salaja rajatud kaluritalu, mille mõisnik ühel hetkel avastas, aga õnneks ei hakanud ta minu vanavanavanaisa Juhanit ja ta venda välja ajama, vaid rentis selle lõpuks minu esivanematele.\nKuigi mu vanavanaisa Gustav Laur suri 1945. aastal, elas ta kohaliku rahva südames ikka edasi. Veel 1990ndatel võis kuulda jutte, kuidas talu nime järgi hüüdnime saanud Vinnundi Kustas ikka hea mees oli olnud, inimesi aidanud, vajadusel hobuseid või raha laenanud, alati kõiki abistanud. Minu jaoks on ta siiamaani eeskuju. Olen ka ise palju vabatahtlikuna erinevates seltsides ja MTÜ-des osalenud ja nüüd panustan abipolitseinikuna Viimsi turvalisusesse. Tahan, et mu koduvallal hästi läheks.\nTahan, et kvaliteet oleks parim. Kunagi ei tohi loorberitele puhkama jääda, alati saab paremini.\nOlen uurinud oma suguvõsa ajalugu 12 põlve tagasi kuni 1610. aasta paiku sündinud esiisa Pelleni välja. Tema talust (Iszpacker või ka Iversback – rootsi k Ivari mägi) on näiteks tekkinud Tammneeme küla. Pelle nimi on tänapäevani säilinud läbi kohanime Pällu. Käisin mitu aastat külavahel ja panin inimeste mälestusi kirja. Viimsi ajaloo uurimine sidus mind üha enam kodukohaga, muuseumis töötatud aeg süvendas teadmisi poolsaare ajaloost. Viimsi vald on mulle läbi ja lõhki kodu, pean end tõeliseks Viimsi patrioodiks.\nKõik mu esiisad on olnud kalurid ja nende naised kala suitsutajad ja müüjad. Osad talud müüsid värsket kala, meie talu tegeles suitsukala müügiga. Kaluritöö oli amet, mis anti isalt pojale edasi. Nõukogude ajal muutus palju, Kirovi kalurikolhoos andis võimalusi mitmetes valdkondades töötamiseks. Nii sai minu isast tisler, ühest onust elektrik ja teine onu jätkas kaluriametiga.\nKui käin vallas ringi, siis iga objekt kõnetab mind. Näiteks praegu rekonstrueeritakse Reinu teed. On teada, kui see lasketiiru viiv tee NL-i armee poolt rajati, siis tehti see osaliselt palkidest. Teatud lõikudel tulidki palgid välja.\nRannarahva muuseumi hoone ehk vana koolimaja asub Nurme tee ääres, sest minu vaaronust Viimsi vallavanem Aleksander Piilberg lõpetas 1924. aastal pikad vaidlused kooli asukoha osas ja asukohaks jäi Pringi heinamaa.\nMõned ajaloolised teemad on aktuaalsed ka tänapäeval. Näiteks käis 1930ndatel suur debatt Viimsi kultuuri- ehk rahvamaja asukoha üle – see pidi tulema ühe variandina valla sissesõidu juurde, aga sõja tõttu jäi see plaan ära ning nõukogude ajal rajati sinna platsile kauplus – praegu asubki selles kohas Ranna tee ääres Konsumi pood. Kino kavandati juba Kirovi kalurikolhoosi ajal, aga see jäi toona valmimata. Aastaid hiljem tuli kino siiski.\nVanaema Linda Mik ja vanaisa Albert Mik 1970ndate aastate alguses lehmi karjatamas. Foto erakogust\nKui Viimsis ringi vaadata, siis ei jää peale Laidoneri mõisa just palju ajaloolisi mälestisi silma. Mis neist saanud on?\nSiin on tegelikult alles nii 50–60 ajaloolist talu – nad on lihtsalt teiste majade vahel peidus. Ajalugu on Viimsis kõikjal.\nPaljud kohalikud näiteks ei tea, et Haabneme lihapood on vana Haabneme mõisa hoone, mille juurde kuulusid karjamaad, veski ja sepikoda. Sellest ka Mõisaranna tee nimetus. Viimsis vallas on rohkelt rannakaitse- ja militaarrajatisi erinevatest aegadest. On erinevaid ajaloolisi hooneid – Hans Kuigi talu Kaluri tee ääres või vanad Lubja mõisa hooned Lubja tee ääres. On ka väga palju pärandkultuuriobjekte.\nViimsi vanim ja kõrgeim koht – Lubjamägi (51,4 m) – kerkis veest umbes 11 500 aastat tagasi. Selle mäe sees asub koobas, mille kohta on levinud palju erinevaid legende ja millel on seetõttu mitu erinevat nime – röövlikoobas, hundikoobas ja kuradikoobas.\nRöövlikoobas seepärast, et kunagi asus Lubja mäe otsas, seal, kus praegu on tuletorn, loss, mis kuulus Viimsi mõisnikule. Legendi järgi lasi mõisnik oma meestel Aegna salmest läbi sõitnud laevu röövida. Röövsaagiks langenud varandus tassiti aga koopasse varjule. See oli kunagi kaunite võlvidega koobas, aga need võlvid lasid koolipoisid 1940ndatel „nalja pärast“ lõhkeainega õhku.\nHundikoopa nimi seostub aga 19. sajandi rahvapärimusega, mil hundid Eestis suureks probleemiks olid. Hundid olevat selles koopas elanud ja Lubja mäe all Krillimäe piirkonnas olid huntide püüdmiseks augud. Ükskord olla üks vintis peaga kohalik pilllimees Pirita kõrtsist tulles ühte neist sisse kukkunud, otse lõksus olnud hundi juurde. Nii kaua, kui paarimees abi järele jooksis, olla ta, kuni käed kanged, hundile muusikat mänginud, et too ei ründaks. Abi saabudes hunt tapeti ja kõrtsis tehti temast praad.\nKuradikoopa nimega aga hirmutati lapsi, et nad sinna ei läheks.\nMilline oli elu Viimsis nõukogude ajal?\nNõukogude ajal oli siin ilus ja hea elu. Seda tänu Kirovi näidiskalurikolhoosi legendaarsele esimehele Oskar Kuulile, kes oli geniaalne ärimees. Arvan, et kui ta oleks läänes elanud, oleks ta miljonär olnud! Tema juhtimisel hakkas kolhoos tänu kala töötlemisele ja müümisele kiiresti kasumit teenima, aga et üks kolhoos kasumit teenida ei tohtinud, pööras ta kogu kasumi kiiresti kuluks – ehitas haigla, kooli, lasteaia ja tegi seda kõike talle omase suurejoonelisusega, koolis oli oma talveaed ning lasteaias bassein. Oskar võttis tööle ka neid, keda mujal ei võetud, näiteks Saksa poolel võidelnuid. Lõpuks olid osad Kirovi kalurikolhoosi plaanid olid nii läänelikud, et neile tõmmati kuuldavasti kõrgemalt pidurit. Aga elul oli ka teine külg – elati piiritsoonis, merel käia ei saanud, terve poolsaar oli täis erinevaid sõjaväe- ja piirivalverajatisi.\nKuidas Sinust kui kirglikust koduloohuvilisest vallaametnik sai?\nMind kutsus muuseumist valda tööle toonane abivallavanem. Eks mind peeti sõprade ja tuttavate poolt algul hulluks, kui teatasin, et lähen kultuurivaldkonnast Viimsi valda kommunaalmajandusega tegelema. Et vallaametnikud on ju need, kes saavad ainult sõimata ja seda eriti kommunaalametis. Aga mina tundsin, et muuseumis olin oma eesmärgi saavutanud ja vaja on edasi minna. Muuseumis möödus üliäge periood mu elust koos ülilahedate kolleegidega, keda ma kunagi ei unusta.\nHoolimata kümnetest projektidest korraga, mida Alar Mik haldab, valitseb tema töölaual alati kord ja puhtus. Foto: Rain Resmeldt Uusen\nTaristu ja teede teema on mulle alati huvi pakkunud. Juba külaseltsi esindajana tegin vallale rohkelt ettepanekuid erinevate teenuste parendamiseks või probleemide lahendamiseks. Minu kirjadest on praegu mu kabinetis riiulil terve kaust alles. Nüüd avanes mul võimalus ise neid ideid ellu viima hakata. Seega võtsin kommunaalameti juhataja tööpakkumise rõõmuga vastu.\nNüüd olin ise see, kellele inimesed murekirju kirjutama hakkasid. Esimese kuu jooksul saabus mu postkasti üle 60 kaebekirja! Need olid mured, millega keegi polnud varem tegelenud, aastast aastasse lohisenud probleemid. Hakkasin asjadega tegelema ja inimestega suhtlema. Mõned asjad seisid raha taga, aga päris palju väiksemaid asju sain ametnikuna kohe ära lahendada.\nMida esimese asjana kohe ära tegid?\nKui valda tööle tulin, töötas kommunaalametis ainult 3 inimest. Aga vallas elas juba siis 15 tuhat inimest. Võtsin kiiresti praktikandid tööle ning asusime probleeme kaardistama ja lahendama. Tol aastal tabas Viimsit samuti suur lumesadu ja vald ei suutnud teid puhastada, inimesed ei pääsenud kodudest linna tööle. Laekus kaebusi, inimesed tulid vallamajja kohale ning seisid olid mul ukse taga järjekorras, et juhtida tähelepanu hooldamata teelõikudele. Oli päevi, kui mul polnud aega ei lõunal ega WC-s käia, võtsin aga järjest kaebustega inimesi vastu. Kui kultuurisektoris oli kõik olnud alati hästi positiivne, kõik aina kiitsid ja tänasid toredate sündmuste eest, siis nüüd pidin hoopis teistsuguste meeleoludega hakkama saama ja kriitikat vastu võtma. Kuna probleem on see, mis mind käivitab, asusin tegutsema.\nSeadsin eesmärgiks, et kaebusi enam ei tuleks. Hakkasin probleemidega süvitsi tegelema ja tihti tuli ka ise, labidas käes, objektil asju lahendada.\nKahe kuuga välja töötatud struktuurimuudatus sai alles 2–3 aastaga ellu viidud. Noore ametnikuna ma ei teadnud, et kõik asjad ei käi kiiresti. Lõpetasin ära mitmed kallid hankelepingud, sest teatud tööde puhul on sisseostmine kallim kui isetegemine. Raha jäi ülegi, selle eest ostsime kommunaalmetile bussid. Nüüd niidame ise ja veame ise prügi ära. Praegu, pärast aasta alguses toimunud ehitus- ja kommunaalameti ühendamist osakonnaks, töötab meie tiimis 20 inimest.\nKui varem oli vald n-ö tellija laua taga ja kuskil oli keegi anonüümne täitja, siis nüüd käib iga bussijuht ja labidamees vallamajas kohal, me kohtume ja arutame asju silmast silma – nad on osa valla elanikke teenindavast meeskonnast. Meie valdkonnas on ca 100 inimest, kes aastaringselt iga päev valla heaks tööd teevad. Mõnikord ajan nad oma nõudmistega hulluks – küll tahan paremat niidukvaliteeti, küll esteetilisust tee-ehitustööde juures, sageli ulmekiirust asjade menetlusel. Tahan, et kvaliteet oleks parim. Kunagi ei tohi loorberitele puhkama jääda, alati saab paremini.\nVanavanaisa Gustav Laur koos abikaasa Aliinega, kelle süles on tütar Linda. Foto erakogust\nKui jälle tuleks talvel suur lumi – kas nüüd on vald selleks valmis?\nJah, näiteks eelmisel talvel oli meil kogu aeg 20 ühikut tehnikat lumekoristuseks valmis. Kiidusõnu ja -kirju oli oluliselt rohkem kui murekirju ja selle üle oli tõeliselt hea meel.\nKas ja kuidas IT taust Sulle praeguses töös kasuks tuleb?\nKindlasti aitab see kaasa. IT on erinevate teenuste osutamisega tihedalt seotud. Meil on Viimsis võetud Eestis esimesena kasutusele hauaplatside lepingute täisdigitaalne taotlemise ja sõlmimise võimalus. Samuti saab meil digitaalselt taotleda lubasid teede sulgemiseks, kaeve- ja veotöödeks ning reklaamiks. Mulle IT-inimesena see väga meeldib!\nPlaanis on välja arendada kogu kommunaaltaristu haldamise infosüsteem, et kõike saaks taotleda ja salvestada ning kuvada geoinfona ühes keskkonnas ja mingit käsitööd andmete ühest kohast teise sisestamisel enam teha poleks vaja. See on olnud mu suur unistus juba mitu aastat – luua kaasaegne töövahend ametnikule ja keskkond elanikule, kust iga inimene saab vaadata, milline on tema külas või koduümbruses seis valgustatud teedega, teekatte liikidega, sademeveesüsteemidega, mis ajaks on miski tegevus kavandatud, võimalus elektrooniliselt ja mugavalt esitada taotlusi jne.\nLisaks osalen suure huviga erinevatel MKM-i meeskonna töökoosolekutel, mis on seotud ehitusteenuste kaasajastamisega. Selles valdkonnas on oodata suuri muudatusi.\nKuidas projekte rahastad?\nMulle meeldib projekte juhtida ja täiendavat rahastust taotleda. See on võimalus valdkonda arendada ja igat võimalust tuleb maksimaalselt kasutada. Olen palju Eestis ringi sõitnud ja vahel teeb kadedaks, kui palju on mõnes kohas EL-i rahadega ilusaid asju ära tehtud.\nTuleb olla aktiivne. Oleme meeskonnaga EL-i fondidest oma 5–6 miljonit eurot valda toonud. Nendest rahadest on ehitatud 1 miljoni euro eest kogu Haabneeme aleviku LED valgustus ja töösse läheb LED II projekt samas rahalises mahus. 2,3 miljoni euro eest oleme Viimsi valda rajanud kergliiklusteid. Lisaks veel erinevad saarte, keskkonna ja tarkvaraga seotud projektid. Töös on LIFE sademeveeprojekt. Hetkel on sees kolm taotlust kogumahuga ligi 700 000 eurot.\nUnistan rahastuse saamisest ühele suurele mänguväljakute projektile. Ma tahaks ehitada valda Taani eeskujul õuesõppe mänguväljakud, mis viiks lapsed toast arvuti tagant õue. Ja need mänguväljakud ei tuleks plastikust, vaid looduslikest materjalidest, seal saaks olema kivid, köied, muda, palgid ja veesilmad – kõik see, mis lastele meeldib.\nViimsilasena tõuseb Alar tihti töölaua tagant püsti ja läheb vaatab ise üle, mis ja kus toimub. Foto: Rain Resmeldt Uusen\nKuidas kriitika ja negatiivse tagasisidega oma töös hakkama saad?\nMa ei võta kriitikat isiklikult, sest paratamatult on alati keegi, kellele miski ei meeldi. Ma olen kõike kogenud – mulle on lubatud puuriida taga peksa anda, mind on hoiatatud pimedatel tänavatel kõndimise eest jne. Mõni ähvardus ajab isegi muigama. Kui telefonis mu peale karjutakse, panen toru ära ja helistan hiljem tagasi – seejärel on hoopis viisakam toon. Viimasel ajal on selliseid juhtumeid õnneks vähe, aga alguses oli pahandamist palju, sest inimestele ei selgitatud otsuste põhjuseid. Lihtne on öelda „ei“ ilma selgitamata või lahendust otsimata. Palju keerulisem on otsust põhjendada ja näha vaeva alternatiivse lahenduse leidmisega. Mina julgen alati vajadusel „ei“ öelda, aga tean, et seda „ei“-d on vaja põhjendada.\nNäiteks äsja Aiandi tee äärde rajatud punase kattega kergliiklustee on tekitanud vastakaid arvamusi – mõnele väga meeldib, teisele ei meeldi üldse. Olin ka ise selle punase tooni suhtes algul skeptiline, aga kui nägin, kui paljudele see meeldib, siis muutsin oma konservatiivset arvamust. Olen paljudele selgitanud, kuidas mujal maailmas on sellised punased kergteelõigud tavapärased. Hea on näha, et tavaline asi nagu kõnnitee paljusid kõnetab ja ka Viimsi fototurismi elavdab.\nMis on olnud su suurim väljakutse Viimsi vallas töötades?\nKõige raskem töö oli Heki tee rekonstrueerimine ja haljastuse mahavõtmine, et jalgteid rajada. Ühelt poolt oodati seda tööd juba aastaid, aga kui tööd algasid, oli palju vastuseisu ja ei mõistetud, miks puid maha võetakse ja miks nii palju üles kaevatakse. Tööd olid väga mahukad ja objekt oli ülikeeruline. Maa sees oli palju ootamatut. Hiljem panime ka suure rõhu teeäärsele haljastusele ja kui teed lõpuks valmis said, siis hakkas tulema tänu. Mõni inimene tuli isegi isiklikult mu kabinetti kohale ja vabandas oma varasemate sõnade pärast. Lõpuks jäi kõlama positiivsus, inimesed on rahul ja kiidavad.\nSageli on nii, et kui ei tehta, siis ollakse pahased, aga kui tegema hakkame, siis ei olda rahul. Meie töö ongi võimalikult palju tegevusi selgitada. Kui asi valmis saab, siis ollakse alati tänulikud. See muster kordub objektilt objektile. Ja ma mõistan seda – kui keskkond muutub, siis ikka muretsetakse, mis saama hakkab.\nAga mõni huvitavam juhtum, mis meelde on jäänud?\nTuleb meelde üks aastatetagune kõne, kui teatati Haabneemes kortermajade vahel ringi kepslevast ohtlikust lehmast. Algul ma ei uskunud, aga kui tuli ka teine kõne, läksin seda lehma otsima. Ei leidnudki.\nMõnikord teeb nalja see, kuidas inimesed pelgavad oma naabriga suhelda. Näiteks üks juhtum oli selline, kus isik teatas, et tema krundil on kraavid täis ja sademeveetoru, mis naabri kinnistul asub, on vist umbes. Naabriga ta rääkida ei tahtnud. Õhtul koju sõites läksin kohale, hüppasin, kindad käes, kraavi, võtsin sealt ühe oksa välja ja oligi korras. Vesi jooksis ära ja asi sai lahendatud.\nValla töö on ühelt poolt koormav ja raske, aga samas on meie osakonnal üle 20 erineva tegevussuuna, mille tegevused on kõik eriilmelised. Ei ole midagi nii, et istud soojas toas ja naudid ametniku lihtsat tööd. See on müüt. On olukordi, kus on tulnud reageerida öösel kell 4, või tööpäevi, mis lõpevad hilisõhtul. Mõnel päeval käib minu postkastist läbi ligi 200 e-kirja, millele kohe ei jõua vastata. On palju pinget ja stressi. Inimestel on väga kõrged ootused ja me püüame nendele vastata. Oleme seni andnud endast parima ja jätkame seda. Sellegipoolest võin öelda, et kõik need aastad on olnud tõeline nauding ka siis, kui on olnud raske.\nEelmine artikkelSuveteater Pranglil\nJärgmine artikkelVallavalitsus kutsub osalema avalikul ideekonkursil Vabadussõjas osalenud viimsilaste mälestuse jäädvustamiseks Viimsi mõisa pargis


3 parimat talispordiala, millele teha spordipanuseid\nParimad talispordialad spordiennustuste jaoks\nAlgus » Parimad talispordialad spordiennustuste jaoks\nTalv on spordimaailmas põnev aeg ning ehkki fännid ei saa nautida tüüpilisi lemmikalasid nagu jalgpalli või tennist, toob talihooaeg endaga kaasa mitmed põnevad unikaalsed spordialad, mis annavad samamoodi spordiennustuste tegijatele põhjust ärevuseks.\nEnamus talispordialasid toimuvad jääl või lumel ning nende spordialade jaoks on olemas mitmeid spordisündmuseid, nende hulgas taliolümpiamängud (mis toimuvad iga 4 aasta järel, järgmine toimub juba 2022. aastal Hiinas pekingis). Talispordi hooaeg on lühem kui suvistel spordialadel, mistõttu on eriti oluline mõista erinevaid spordialasid, et teha loodetavasti ka võitvaid panuseid.\nAlljärgnevalt vaatame lähemalt kõige populaarsemaid spordialasid, millele talvel panuseid teha – alates taliolümpiamängudest, mis hõlmavad erinevaid suusatamisvaldkondi kuni jäähoki ja lumelauasõiduni – ning lisaks räägime ka sellest, milliseid panuseid saaksid teha.\nIga aasta toimub hulgaliselt suusatamisega seonduvaid sündmuseid, kuid taliolümpiamängudel saab suusatamine eriti suure tähelepanu osaliseks. Murdmaasuusatamine ja suusahüpped olid esimesed spordialad, mis kuulusid 1924. aastal Prantsuse alpides Chamonix’s alanud taliolümpiamängude hulka. Laskesuusatamine, mis arenes välja sõjaväest inspireeritult, kuulus samuti esimeste olümpiamängude hulka, ent mäesuusatamine lisati alles mitme aasta pärast. Populaarsete suusatamisalade hulka kuuluvad järgnevad valdkonnad:\nMurdmaasuusatamine – see kuulub taliolümpiamängudel „Põhjamaade“ sündmuste hulka. Murdmaasuusatamine toimub pikal distantsil, on väga ettearvamatu ja pingeline, sobides suurepäraselt neile panustajatele, kes soovivad teha riskantsemaid panuseid.\nMäesuusatamine – see on klassikaline spordiala, kus võistlejad sõidavad mäest alla slaalomis või teistel viisidel. Mäesuusatamine toimub nii meeste kui ka naiste hulgas.\nLaskesuusatamine – laskesuusatamine on kahe spordiala kombinatsioon: see hõlmab murdmaasuusatamist ja tulistamist. Ka laskesuusatamine kuulub Põhjamaade sündmuste hulka. Laskesuusatamine võib toimuda nii üksiksportlastega kui ka tiimides.\nSuusahüpped – see on põnev ja potentsiaalselt ohtlik spordiala, mis meelitab pidevalt spordipanustajaid. 2014. aastast alates on suusahüpped olnud saadaval ainult meestele.\nPõhjamaade valdkonnad kombineeritult – selle alt leiab murdmaasuusatamise ja suusahüpete kombinatsiooni.\nJääspordialade valdkonnas on kõige populaarsem mõistagi jäähoki, mille puhul leiab kümneid suuri turniire üle kogu maailma. Suurim neist on mõistagi Põhja-Ameerika jäähokiliiga NHL, kus tiimid võitlevad Stanley karika nimel. Erinevalt teistest spordialadest mängitakse jäähokit siseruumis ning see on levinud nii jalgpalli– kui ka korvpallifännide hulgas, olles üks kõige konkurentsirohkemaid valdkondi maailmas. Jäähokis toimub palju äkilisi lükkeid ning rohkelt spordipanustamisvõimalusi.\nTaliolümpiamängudel on teisigi jääl toimuvaid spordialasid, nende hulgas kelgutamine, jääkeegel, iluuisutamine, kiiruisutamine ja teised valdkonnad. Kokkuvõtlikult leiavad spordipanuste fännid hulgaliselt tegevust.\nLumelauasõit on ekstreemspordiala, mis nõuab meeletuid oskuseid, palju harjutamist ning märkimisväärselt julgust. Nende faktorite tõttu on see ühtlasi populaarne ka spordipanustajate hulgas. Siiski pole lumelauasõidul nii palju fänne kui suusatamisel ning panuseid saab üldiselt teha ainult suuremate sündmuste ajal nagu taliolümpiamängudel, FIS-i meistrivõistlustel või maailmakarikavõistluste ajal.\nTalispordialad on unikaalsed, kuna panustamisturud on üldiselt saadaval ainult suuremate sündmuste ajal ning mõned nendest sündmustest toimuvad vaid mõne aasta järel. Nende sündmuste käigus ja neile eelnevalt kasvab aga panustamisvõimaluste hulk ning seega saab nautida mitmeid põnevaid võimalusi.\nNagu iga spordiala puhul, on oluline mõista valdkonda, uurida tiime ja sportlaseid selleks, et teha informeeritud otsuseid (ära aga muretse, kuna 2022 taliolümpiamängudeni on veel küllaga aega). Populaarsete panuste hulka kuuluvad järgnevad valikud:\nVõitja – see on kõige populaarsem talispordialade panus, eriti suusatamise puhul. Selle panusega tuleb lihtsalt ennustada, kes võistluse võidab või kes jõuab poodiumile. See ei ole aga sugugi igav panus, arvestades, kui palju võistluseid sündmuste käigus toimub.\nÜks või teine – kuna taliolümpiaalad on väga konkurentsirohked, on selle panusega võimalik suurendada oma kasumlikkust, valides kahe sportlase vahel. Sellise panusega tuleb valida, millisel kahest sportlasest läheb paremini. Seni, kuni sinu valitud sportlasel läheb paremini kui rivaalil, võidad oma panusega.\nVõidumäär – selle panusega saab valida, mitme punkti või isegi mitme sekundiga võitja võidu saavutab. Võidumäära panustamiseks on tüüpiliselt saadaval üle/alla panus ning kihlveokontor annab panustamiseks kindla numbri.\nVõidutiim – nende panustega saab valida, millise riigi või rahvuse tiimid saavutavad paremaid tulemusi.\nLoodetavasti oli see ülevaade kasulik ning andis sulle mõtteid selle osas, milliseid panuseid võiksid teha 2022. aasta veebruaris toimuvatel taliolümpiamängudel. Oleme ootusärevil!


1200-kalorine dieediplaan - toidud, mida süüa ja vältida Kaalulangus siirup patanjali\nAvasta erinevaid ainulaadne lillepotis mudelid selles rakenduses! Korduma kippuvad küsimused Milliseid suhkruid peaksite vältima? Türgi magusad poed on täidetud mitmesuguste Baklavadega. Kuna need on rafineeritud jahust valmistatud valmis söögid, aitavad need kaasa rasvumisele eriti tsentraalsele rasvumisele Õige toidu ja toitainete valimine on vormis püsimise ja tervisliku seisundi võti.\n20 Kõrge Suhkrusisaldusega Toitu, Mida Peaksite Vältima | Tervis ja heaolu\nFiber seevastu püüab toiduosakesed kinni ja saadab need enne täielikku seedimist teie süsteemist välja. Eksperdid soovitavad vähemalt pool tassi marju vaarikad, mustikad, maasikad jnemis on umbes 30 kalorit. Õunad: Õuntel on kaalulangetusprogrammis oluline roll.\nSiin on nimekiri Türgi kõrbest, mida teie maitsmispungad väärivad.\nLõpuks lisage vesi ja segage hästi.\nSuur õun sisaldab 5 grammi kiudaineid ja on ligi 85 protsenti vett, pakkudes nii täiskõhutunnet. Õunad sisaldavad ühendit nimega kvertsetiin, mis väidetavalt aitab võidelda teatud vähkkasvajate vastu, vähendab kolesteroolikahjustusi ja soodustab tervislikke kopse.\nLehtköögiviljad: Enamik lehtköögiviljadest on hea kaltsiumiallikas, mis on vajalik lihaste kokkutõmbumiseks, täiendades nii teie treeningut. Nendes köögiviljades sisalduvad karotenoidid hoiavad ära vähi tekke ning vähene kalorite arv aitab kindlasti rasvade põletamisel. Tassis spinatit on umbes 40 kalorit, samas kui tassis brokkolis on 55 kalorit, mis vastab 20 protsendile päeva kiudainete vajadusest.\nPäevas soovitatakse kolm portsjonit lehtköögivilju, nagu spinat, brokoli ja rukola. Neid saab tõhusalt kasutada suppide, salatite, pastade, friikartulite ja võileibade valmistamisel. Jogurt: Jogurtis sisalduv kaltsium hõlbustab kehakaalu keskmises osas kaalukaotust. Jogurti probiootilised bakterid hoiavad teie seedesüsteemi tervena, vähendades seeläbi gaaside, puhituste ja kõhukinnisuse esinemissagedust, aidates seeläbi kaasa lamedale kõhule.\nSoovitav on üks kuni kolm tassi madala rasvasisaldusega või magustamata jogurtit päevas. Seetõttu on iga päev soovitatav vähemalt üks tass madala rasvasisaldusega koorepõhist köögiviljasuppi.\nLõhe: Mereannid, eriti rasvased kalad, nagu lõhe, tuunikala ja makrell, on suurepärased oomegarasvhapete ja abs-sõbralike valkude allikad. Miks on kalorine toidukord ideaalne naistele, kes soovivad kaalust alla võtta? Sõltuvalt teie kehakaalust, vanusest, pikkusest, tervislikust seisundist ja geenidest saab teie arst või dieediarst öelda, kas see on teie jaoks ideaalne toitumiskava või mitte.\nKui see on teie jaoks ideaalne toitumiskava, aitab see teil 90 päeva jooksul kaotada 20 kilo.\nAeglane kaalulangusprotsess hoiab teid tervena ja aitab vältida kaalukaotuse järgseid probleeme nagu lõtv nahk. Kui palju ma kaalust alla võtan, kui söön kalorit päevas? Tervislik viis kaalust alla võtta on — kalorite defitsiit päevas.\nSee lähenemine aitab teil kaotada g nädalas või 4 kg kuus, sõltuvalt teie tervislikest seisunditest ja aktiivsuse tasemest. Kas on tervislik süüa kalorit päevas? Kalorite vajadus sõltub teie BMR-ist, aktiivsuse tasemest ja vanusest.\nToiduained, mis sisaldavad palju suhkrut 1.\nRääkige oma toitumisspetsialisti või dietoloogiga, kes määrab teile sobiva söögikava. Kas kalorit on liiga vähe?\nAshtanga Monkey põhineb traditsioonilisel Ashtanga Vinyasa joogal.\nSellel dieedil olles ei tohi ületada kalorite piiri.\nKehakaalu ühekaupaline töötab langetamiseks Kasuomadused takjas kaalulangus 5 kg dieet 2 kuuks Kuid mõned kuud tagasi lõpetasin ületreenituse tulemusel kuuks ajaks trenni tegemise.\nSee on minimaalne kalorite vahemik, mida inimene peaks järgima, et säilitada minimaalne BMR-tase. Õige toidu ja toitainete valimine on vormis püsimise ja tervisliku seisundi võti.\nPattabhi Jois, the postures are combined in a series which vary in difficulty and effect. The Primary Series Yoga Chikitsa is therapeutic, detoxifying and aligning.\nToiduained, mis sisaldavad palju suhkrut\nAshtanga Vinyasa jooga on iidne jooga süsteem, mis põhineb joogaasenditel asanamis on kindlas järjekorras ja sünkroniseeritud hingamistehnika Ujjayi Pranayamakehalukkude Bandhas ja suunatud pilguga Drishti. Ashtanga jooga tund toimub vastavalt traditsioonile ilma muusikata, paljaste jalgadega ja kestab ca 1,5 tundi.\nKokkuvõte ja edasised tööd. Did you know that Accelerator Lotion was one of the first lotions in the tanning industry This little guy is celebrating 30 amazing years this year, has won nu merous industry.\nAshtanga vinyasa jooga on dünaamiline füüsiline joogastiil, mis põhineb traditsioonisel Ashatanga jooga süsteemil, mida on kirjeldatud Patanjali.


Huawei turvaülem: ka väikeettevõtted ja tavakodanikud peavad küberohtudele rohkem mõtlema - Forte\nHuawei turvaülem: ka väikeettevõtted ja tavakodanikud peavad küberohtudele rohkem mõtlema\nHuawei Technologies USA turvaülem\nHuawei logo ja looga mitteseotud telefonikasutaja.AFP\nForte avaldab Lätis toimunud küberkonverentsi Cyberchess 2017 ühe esineja Andy Purdy (Huawei Technologies USA turvaülem) arvamusloo küberohutuse ennetamise teemal. Oktoober on üle-euroopaline küberturvalisuse kuu.\nOktoober on viiendat aastat järjest kuulutatud üle-euroopaliseks küberturvalisuse kuuks, mille eesmärk on tõsta üldist teadlikkust küberturvalisusega seotud küsimustes. Tänavu on küberturvalisus eriti oluline, sest küberterrorism ja küberrünnakud on sagenenud kogu maailmas. Näiteks selle aasta maikuus mõjutas Euroopas, sealhulgas Eestis, paljude ettevõtete tööd ennenägematu levikuga lunavara WannaCry, tekitades kahju nii väikestele kui ka keskmise suurusega ettevõtetele. Oluline on juhtunust õppida, mõista toimunut ja järgida õigeid ettevaatusabinõusid, mis aitavad kaitsta nii ettevõtteid kui ka kogu ühiskonda.\nMinult ei ole midagi varastada!\nÜhiskonnas on levinud vale arusaam, et virtuaalruumis varitseb oht ainult suurettevõtteid ja korporatsioone, kuid mitte väikeettevõtteid ega üksikisikuid, sest nende valduses ei ole häkkeritele huvi pakkuvat teavet, mistõttu ei satu nad küberkuritegude ohvriks. See arvamus on paraku väär – kuigi üksikisikult saadud teave võib olla suhteliselt väärtusetu, võib see olla kasulik kui vaheaste teave, mida häkker vajab.\n2015. aastal oli 43% rünnakutest suunatud väikeettevõtete vastu. Tegelikult valivad küberkurjategijad sageli ohvriks just väikeettevõtted, teades, et nad keskenduvad harva andmekaitsele. Tõsi on see, et keegi meist – ei üksikisikud ega ka ettevõtted, sõltumata nende suurusest – ei ole küberohtude eest kaitstud.\nNiru ennustus: liikluskindlustuse hinnad ronivad reipalt üles ja küberriskid kasvavad (2) 16.09.2017\nKui palju kahju teeksid häkkerid, kes ründaksid... tervet maailma? (12) 09.09.2017\nEttevõtted peavad küberkuritegude ennetamiseks koolitama töötajaid\nMaailm ei olnud lunavara WannaCry rünnakuks valmis, vaid oli mõnevõrra isegi ignorantne küberturvalisuse ohtude ja eriti turvasüsteemide nõrkade kohtade parandamise olulisuse vastu. Rünnak näitas, et viirused ja pahavara mitte ainult ei peata ettevõtete tööd, vaid seavad ohtu ka inimelud. Selle lunavara kohta käiva teabe avalikustamine andis ettevõtetele mitu kasulikku õppetundi, mis on olulised nii teabe kaitsmiseks kui ka töötajate ohutuse tagamiseks.\nKaitsta tuleb ettevõtte peamisi kõrge väärtusega varasid, alustades süsteemi tarkvara uuendamisega mitte kasutades mittetoetavat tarkvara. Ettevõtte juhtkond ei tohiks tähelepanuta jätta pääsuvolituste, sealhulgas salasõnade ja pääsukoodide kaitset. Sageli varastatakse ettevõtte andmed siis, kui kasutatakse taastamata ja nõrku salasõnasid – need lausa kutsuvad pahategijaid ettevõtte andmesüsteemi sisenema.\nEttevõtted peavad investeerima aega ja raha, et koostada konkreetsed tegevuskavad ja samm-sammult süsteemi, mida kasutada küberrünnaku korral. Loomulikult tuleb tunnistada, et F1 masina omanikust ei saa automaatselt võidusõitjat. Sama kehtib ka küberturvalisuse puhul – see, et on olemas juhend toimimiseks küberrünnaku ohu korral, ei muuda ettevõtet veel haavamatuks. On tähtis, et iga ettevõte tunneks oma tegevuse eesmärkide ja sõltuvusega seotud ohukeskkonda, teeks kindlaks eraelu puutumatuse ja küberohtudega seotud ohupunktid ning kehtestaks kogu ettevõtet ja kõiki selle töötajaid hõlmava riskijuhtimise ja riskidest teatamise süsteemi.\nKuna inimesed on kõige nõrgem lüli küberturvalisuses, siis on selle ennetamiseks äärmiselt oluline, et ettevõte investeeriks oma töötajate koolitamisse. Ettevõtte ülesanne on harida oma töötajaid küberturvalisuse valdkonnas, kehtestades kindla ja usaldusväärse vastutuse jagamise süsteemi, mis motiveerib töötajaid pöörama tähelepanu küberturvalisusele oma igapäevatöös.\nÜksikisikud peavad kaitsma oma andmeid\nIgaüks meist peab ise hoolitsema oma küberturvalisuse eest – üksikisikud satuvad sageli ohtu oma tegevuse tõttu või seepärast, et nad ei rakenda mõistlikke ettevaatusabinõusid, langedes küberrünnakute ohvriks või võimaldades pahatahtlikel isikutel või rühmadel tungida ettevõtte võrku ja süsteemidesse.\nEnamasti on üksikisikute vastu suunatud küberrünnaku eesmärk identiteedivargus, mis mõjutab otseselt isiku elu. Olukorra teeb hullemaks see, et rünnaku tagajärgede kõrvaldamine võib olla raha- ja ajakulukas ning emotsionaalselt kurnav.\nSageli varastavad häkkerid kellegi identiteedi internetis pahatahtlikul isiklikul eesmärgil kasutamiseks, näiteks ostes võltsdokumendi alusel mobiiltelefoni SIM-kaardi, et kasutada seda terroristlikuks tegevuseks. Varastatud identiteeti võidakse kasutada ka küberkuritegude toimepanemiseks – häkker jälgib isiku tegevust internetis ja sotsiaalmeedias.\nSamuti võidakse mööda hiilida tulemüürist, et pääseda juurde isiku pangaarvele ja varastada sellelt raha. Identiteedivargust kasutatakse sageli ka vaheastmena ligipääsuks ettevõtete andmetele. Seetõttu peaksid inimesed nii töökohal kui ka väljaspool seda oma seadmeid hoolikalt kaitsma ning ei tohiks kunagi alahinnata neis oleva, küberrünnaku alla sattuda võiva teabe tähtsust.\nIsegi rutem kui oodatud: Huawei haaras Apple'ilt suuruselt teise telefonitootja koha!\nTEST | Ei liha ega kala: pulsi- ja nutikella vahepealne Huawei Fit\nHuawei lubab uue superkiibiga telefoniga nii Samsungi kui Apple`i selja prügiseks teha


Seminaril arutatakse puidu kasutamise tulevikuvõimalusi energeetikas | Bioneer\nSeminaril arutatakse puidu kasutamise tulevikuvõimalusi energeetikas\nHomme, 14. septembril toimub hotellis Euroopa (Paadi 5, Tallinn) seminar „Puit energiaks 2016“. Korraldajad on Erametsakeskus, Riigimetsa Majandamise Keskus ja Eesti Taastuvenergia Koda.\nPuiduenergia seminaril otsivad energiapoliitika kujundajad üheskoos võimalusi, kuidas keskkonnasõbraliku kütuse varumist ja kasutamist hoogustada. Seminari avab keskkonnaminister Marko Pomerants. Päevajuht on SA Erametsakeskus juhatuse liige Jaanus Aun.\nSeminari ettekanded tutvustavad puiduenergia kasutamise perspektiive eri osapoolte vaatenurgast. OÜ Utilitas kontserni juht ning Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühingu juhatuse liige Priit Koit annab ülevaate puitkütuste kasutamist mõjutavatest globaalsetest ja kohalikest arengutest; Riigikogu majanduskomisjoni liige ja säästva energia toetusrühma esimees Jaanus Marrandi ettekandest selgub poliitiline vaade puiduenergia kasutamisele; Eesti Erametsaliidu juhatuse aseesimees Mikk Link arutleb, mis tooks eraomaniku energiapuidu turule; Finantsmaailm OÜ finantsekspert Olavi Grünvald tutvustab, milline on puitkütuste osakaal metsa majandamise kattetulus ja lisandväärtuses; SA Erametsakeskus arendusnõunik Irje Möldre tutvustab vastvalminud puidukasutuse prognoosi aastani 2018; AS Graanul Invest juhatuse liige Jaano Haidla ettekanne keskendub puidu tarneahela sertifitseerimisele ja sellega kaasnevatele võimalustele; AS Eesti Energia juhatuse esimees Hando Sutter räägib puidu rollist Eesti e(E)nergias.\nPaneeldiskussioonil „Erinevad soovid, ühine tulevik“ osalevad Ants Erik (Eesti Erametsaliit), Hando Sutter (Eesti Energia), Jaano Haidla (Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit), Priit Koit (Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühing), Timo Tatar (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium) ja Andres Talijärv (Keskkonnaministeerium).\nPuiduenergia kasutamise teema on oluline kliimamuutustest tulenevate riskide, kütuste tarnekindluse ja hinnakõikumiste kontekstis ning ülemaailmse konkurentsi tõttu energiaallikate pärast. Madalakvaliteedilise puidu kasutamisest energia tootmisel võidavad nii tarbijad, metsaomanikud kui ka riik tervikuna. Puitkütuse kui kodumaise taastuva ressursi kasutamine aitab vähendada sõltuvust energiakandjate impordist ning luua maapiirkondades töökohti.\nLisainfo: Täpsem ajakava, ettekannete lühikokkuvõtted ja ettekannete slaidid (alates 14.09.) on erametsaportaalis aadressil eramets.ee/seminar


ETV poliitikasaate toimetaja on Reformierakonna kommunikatsioonijuht - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Repliik » ETV poliitikasaate toimetaja on Reformierakonna kommunikatsioonijuht\nEesti rahvusringhääling ikka oskab! Portaal Diktor kirjutab, et ETV poliitikasaate “Jah, härra peaminister” üks toimetaja on Reformierakonna kommunikatsioonitiimis töötav Kajar Kase.\n“Jah, härra peaminister” on alates juunikuust ETV eetris jooksev tagasivaatav poliitikasaade, milles Marko Reikop intervjueerib Eesti endisi valitsusjuhte. Lisaks ETV elamussaadete juhile Karmel Killandile on saate toimetajana välja toodud ka Reformierakonna kommunikatsioonijuht Kajar Kase.\nVaata, millisest otsast tahad, kusagilt ei paista välja maksumaksja raha eest ülalpeetava mammutkanali erapooletus, millest on juba ammu aimu andnud ETV ja ERR-i reporterid, uudisteankrud ja muidukommentaatorid.\nTeemad: ERR esilugu reformierakond