Lõve jõe korrastamine tõi kaasa üleujutused - Saarte Hääl\nJÄINE KARJAMAA: Talunik Kaljo Tuuling Aksli heinamaal, mis läheks üleujutuse tagajärjel karjatamisest välja.\nMTÜ Laidevahe Loodus eestvedamisel tehtud Lõve jõe suudmeala parandustööde tulemusel on ümberkaudsetel haritavatel maadel tekkinud üleujutus, mistõttu talunikud on sunnitud kaaluma maa hooldamisest loobumist.\nPihtla vallas Väljakülas asuva Toompuu talu peremees Kaljo Tuuling ütles, et tema hinnangul on suudmeala 2015. aasta sügisel lõppenud parandustöödest põhjustatud üleujutustest suuremal või vähemal määral mõjutatud umbes 150 ha maad. Tuuling ise on osal aladel karjatamise lõpetanud.\nSuur osa üleujutatud aladest oli varem jätkuvalt riigi omandis olev maa, mis anti möödunud aastal Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) haldusesse. RMK looduskaitsespetsialist Ants Animägi ütles, et mõrrasoontele rajati paisud veel enne RMK haldusesse tulekut, kui karjamaad olid veel katastrisse kandmata. Kuigi nüüd on ala koos paisudega RMK halduses, pole RMK-l Animägi sõnul Oessaare ja Poka lahe tõstetud veetasemest tuleneva üleujutusega praegu võimalik midagi ette võtta.\n11 hektarit läks karjatamisest välja\nAnts Animägi rääkis, et suudmeala parendustöödeks andis loa keskkonnaamet, kuid rahvajuttude kohaselt oli keskkonnamõjude hindamine suisa puudulik või olematu.\nTänaseks on RMK vähendanud Kaljo Tuulinguga sõlmitud rendilepingu pindala 11,5 ha üleujutatud ala osas. Üks teine talunik ei saa liigvee tõttu enam niita umbes 30 ha suurusel alal, kuid karjatamine on siiski võimalik, mistõttu pole hooldatava maa-ala vähendamine veel kõne alla tulnud. Animägi sõnul kurdavad mõned maaomanikud heinamaade märjaks muutumist, kohalike sõnul on veetaseme tõusu mõju tunda Kangrusseljani. “Pall on kaitseala valitseja – keskkonnaameti – väravas,” lausus Animägi. “Keskkonnaamet peab otsustama kaitse-eesmärgi ja edasise tegevuse üle. Ootame huviga!” lisas ta.\nIse samuti projekti läbiviinud MTÜ Laidevahe Loodus juhatusse kuuluv Kaljo Tuuling märkis, et Lõve jõe suudmeala projektiga seoses käisid kohapeal kalateadlased, linnuteadlased ja keskkonnaspetsialistid, kuid sellegipoolest ei käsitle keskkonnamõjude hindamine üleujutuse ohtu. “See on hoiatus selliste projektide suhtes, kus tuleks enne põhjalikult läbi mõelda, mitte et projekt tehakse valmis, saadakse raha ja mis edasi saab, selgub hiljem,” täheldas Tuuling.\nTuulingu sõnul tegi ta projektikoosolekutel ettepaneku kasutada tammide abil veetaseme tõstmise asemel veekogude süvendamist, et vesi jääks sängi ega hakkaks üle ujutama. “Seda ei võetud kuulda ja hiljem ei kutsutud mind ka arutelude juurde.”\nMTÜ Laidevahe Loodus egiidi all projekti juhtinud Kalev Au ütles, et tingimused vee paisutamiseks andis ette keskkonnaamet. “Selle jaoks tehti ju keskkonnamõjude hindamine ja ekspertiisid. Seda ei teinud mina ega mõni külamees. Ameti spetsialistid jälgisid ja kontrollisid tööde käiku kogu aeg ja käisid siin kohapeal,” rääkis Kalev Au.\nKeskkonnaamet juhtis vägesid\nProjekti “Lõve jõe suudmeala avamine ja elupaikade taastamine” eesmärk oli tagada Euroopa Liidus kaitstavale jõesilmule ja rannikumeres elunevatele siirdelise eluviisiga mageveekaladele rändevõimalus Lõve jões asuvatele kudealadele. Projekti raames puhastati Laidevahe ja Oessaare lahte ühendav vooluveekogu, osaliselt Oessaare laht ja Lõve jõe suue. Lõve jõele rajati kaks kudeala jõesilmule ja üks kärestik.\nProjekti rahastatakse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) toetuste 2009–2014 programmist “Integreeritud mere ja siseveekogude korraldamine”. Lõve jõe projekti eelarve oli kokku 240 411 eurot, millest EMP toetus moodustab 216 369,90 eurot.\nKüsimustele Lõve jõe suudmeala parendustööde tagajärjel tekkinud probleemide ja edasiste arengute kohta vastab keskkonnaameti looduskaitse nõunik ja endine Hiiu-Lääne-Saare regiooni juhataja Kaja Lotman.\nKas keskkonnaameti väljastatud tingimused Lõve suudmeala parendustöödele arvestasid üleujutuse ohuga ja millisele järeldusele seoses üleujutusohuga jõuti?\nKeskkonnaametile esitatud projektis ja projekti mõju eelhinnangus ei esitata andmeid ning ei informeeritud ka avalikkust sellest, et veetõusust põhjustatud vee ulatus laieneb nii suurele alale. Meie hinnangul on tõenäoliselt tegemist veaga projekteerimise lähteülesande püstitamisel.\nMõjude eelhinnang käsitles küll teatud üleujutuse võimalust, kuid mitte nii suures ulatuses. Vee erikasutusloa eelnõu ja koostatud keskkonnamõju eelhinnang esitati loa taotlejale, põllumajandusametile ja kohalikele omavalitsustele seisukoha võtuks. Keskkonnaametile ei esitatud kirjalikke ega suulisi vastuväiteid, samuti mitte täiendavaid ettepanekuid loa taotlusele ega kavandatud tegevusele. Samuti ei ole asjaomased asutused esitanud keskkonnaametile oma seisukohti koostatud keskkonnamõju eelhinnangule.\nMis saab edasi: milliseks kujunevad ala kaitse-eesmärgid üleujutuse tingimustes?\nKeskkonnaameti maahoolduse spetsialisti Urmo Saare hinnangul on üleujutatud aladel tegemist suures osas madalsoo elupaigatüübiga, mida võib, kuid ei pea karjatama/niitma. Madalsoole on iseloomulik mageveeline liigniiskus. Väga märgadel aladel ei ole võimalik loomi karjatada või masinatega rohtu niita, kuid kuivematel perioodidel on see siiski võimalik. Seega tuleks nüüd täpsustada hooldust vajavate alade piiri. Ka madalsoo on väärtuslik elupaik ja üleujutus otseselt loodusele kahju tekitanud ei ole.\nEdasi jälgib keskkonnaamet uuel vegetatsiooniperioodil toimuvat, täpsustab väärtuslike niitude piire. Juhul kui üleujutuse ala on siiski liiga suur, püüab keskkonnaamet leida koos teiste partneritega lahendusi veetaseme alandamiseks.\nKas üleujutuste takistamiseks saab midagi ette võtta ja kes peaks seda tegema?\nProjekt on oma eesmärgid täitnud kalastiku ja vee-elustiku seisukohalt, kuid veetõus on väga madala ranna puhul ulatunud prognoositust tunduvalt kaugemale. Seetõttu tuleks projekti arendajatel leida võimalused reguleerida veetase selliselt, et olulisemad niidualad, mis on muutunud liigniiskeks, vabaneksid alalisest veest.\nLisatud: 25.02.2017 / 16:01\nLaidevahe looduskaitseala loomine sel moel oli algusest peale väärastunud asi. Esmaseks möödalaskmiseks oli kutselise kalapüügi täielik keelamine. Vohama hakkas ebaseaduslik kalapüük. Kudeajal pandi mõrdadega kinni jõesuudmed. Mida nad on senini(küsige iga-aastaselt harrastuspüügi võistlejatelt).Kasutati olukorda, et KKI ei suutnud oma ressursiga tagada järelevalvet. Püügile tulnuks lubada 1-2 kutselist kalurit. Millele ka tähelepanu juhiti. Aga tolleaegne KKI ja keskkonnateenistus arvas teisiti,\npeenhäälestamise tulemusena hakkas kogu tarkus tulema Haapsalust. Järelevalve ees, keskkonnaamet järele(juhtimine).\nNüüd leiti äärmine. Keskkonnaameti juhid peaksid peegli ette seisma jääma ja sinna pikalt vaatama. Aga niikaua, kui see on ühe erakonna käepikendus, ei muutu midagi.


Pique terrorirünnakust: toetus neile, keda see barbaarsus puudutab! - Arhiiv - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPique terrorirünnakust: toetus neile, keda see barbaarsus puudutab!\nHispaania spordiüldsus on juhtunust šokis\nPau Gasol, Barcelona korvpallur: «Kurb ja kohutatud Barcelonas Ramblas toimunud traagilistest sündmustest.»\nGerard Pique, FC Barcelona katalaanist keskkaitsja: «Pärast rünnakut oleme tugevamalt koos kui kunagi varem. Minu toetus neile, keda see barbaarsus puudutab.»\nLuis Suarez, FC Barcelona ründaja: «Šokeeritud Barcelonas toimunust. Kogu minu toetus linnale ja perekondadele!»\nFC Barcelona meeskonna ühisavaldus: «Oleme sügavalt kurvad meie linna tabanud rünnaku tõttu. Oleme mõtetes ohvrite, nende perekondade ja Barcelona elanikega.»\nArda Turan, FC Barcelona türklasest poolkaitsja: «Olen palvetes kannatanute ja nende peredega. Aeg olla üks süda.»\nMy prayers go out to victims and their families. Time to be one #Barcelona\nVillareali klubi otsustas uue täienduse, Kolumbia ründaja Carlos Bacca esitluse terrorirünnakust kuuldes ära jätta, kuigi staadioni ette oli kogunenud sadu fänne. «Praegu on aeg koos olla. Carlos Bacca mõistis, et esitlus tuleb edasi lükata ning see toimub tulevikus,» selgitas klubi president.\nFernando Roig: "Es el momento de estar todos juntos. @carlos7bacca ha entendido que se aplazara su presentación, que se hará en el futuro".


Premia viis jäätise ja külmtoodete äri müügi lõpule - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nPremia Foods müüs jäätise ja külmtoodete äri.\nMöödunud nädala lõpus viis Premia Foods lõpule jäätise ja külmutatud kaupade äritegevuse müügitehingu.\nSellega müüdi 100 protsenti AS-i Premia Foods tütarettevõtja AB Premia KPC aktsiatest Nordic Foods Holding OÜ-le, teatas ettevõte.\nNordic Foods Holding OÜ juhatuse liikmetena asuvad tööle Premia Foodsi juhatuse liikmed Katre Kõvask ja Silver Kaur, Premia Foods juhatuse kolmas liige Erik Haavamäe valiti Nordic Foods Holding OÜ nõukogu liikmeks.\nEelmisel neljapäeval toimunud aktsionäride erakorralisel üldkoosolekul andsid aktsionärid Premia Foodsi tehingule heakskiidu ja reedel kandis Premia Foods tütarettevõtja AB Premia KPC aktsiad üle Nordic Foods Holding OÜ-le, mille osalus kuulub Shiner Macost Ltd-le ning mille omanik on Andrey Bešmelnitski.\nReedel maksis Nordic Foods Holding OÜPremia Foodsile esimese osamakse tehingu ostuhinnast. Müügitehingu koguväärtus on 27,1 miljonit eurot.\nTehingu tulemusena vähenesid Premia Foodsi intressikandvad kohustused 30. juuni seisuga kokku 1 868 000 euro võrra. Tehingu lõpuleviimisel maksti SEB pangale tagasi täies ulatuses AS-i Premia Foods investeerimislaen ja arvelduskrediit.\nOOO Hladokombinat No 1 aktsiate müügitehingu lõpuleviimise kavandatav kuupäev on 10. novemberil.\nPremia Foods jätkab oma tegevust kala ja kalatoodete ärisegmendis uue ärinime AS PRFoods all. Ärinime muudatus jõustub alates Premia Foodsi uue põhikirja registreerimisest äriregistris.


Ma lubasin, et ma ei piitsuta lapsi - aga siis tegin - Muu\nMa lubasin, et ma ei piitsuta oma lapsi - aga siis tegin\nAhvimajanduspildid / Getty\nLapsevanemaks saades teadsin, et tahan oma lapsi kasvatada ilma neid nüpeldamata. Mind oli lapsena väärkoheldud ja kuigi paljud ei pea nüpeldamist väärkohtlemiseks, lubasin ma kunagi oma lapsi lüüa. Ma lubasin endale kindlasti, et ma ei korda väärkohtlemise tsüklit, kuid ma ei tahtnud isegi kasutada seda, mida mõned peavad vastuvõetavaks löömiseks, et saada oma laste tähelepanu või neid hirmutada.\nteismeliste mängud sõpradega mängimiseks\nLöömine nende karistuse osana kasutab laste kontrollimiseks endiselt füüsilist jõudu; see kasutab endiselt ähvardusi ja hirmutamist, et saada lapselt seda, mida vanemana soovite. Selle mõte tundus liiga lähedane tunnetega, mis mul lapsepõlves tekkisid, kui mu isa libises vööst alla või tõstis käe. Lubasin, et ei saa kunagi temasarnaseks. Aga siin on teine asi.\nNüüd, kui olen lapsevanem, saan aru, miks inimesed oma lapsi lõid.\nÜhel õhtul olin köögis enne laste magamaminekut nõusid lõpetamas. Üks laps kakas ülakorruse vannitoas. Teine kakas allkorruse vannitoas. Ja mu kolmas laps jooksis alasti läbi köögi ja kuulutas, et peab ka vannituba kasutama. Ma käskisin tal oma vannituba kasutada, kuid selle asemel kuulsin, kuidas mu viieaastane laps trepis allkorruse vannitoa uksel ja tahtis pissile minna. Mu vanem tütar käskis tal minema minna. Sulgesin silmad ja raputasin päeva lõpu kurnatud ja ärritunud pead, kui mu noorem tütar ukse pihta lõi ja jalaga lõi. Ohkasin ja oigasin, kui mu vanim hakkas karjuma, et ma KOOPIN! ikka uuesti ja uuesti. Lõpuks paiskus uks lahti ja kisa eskaleerus.\nEmme! Ta pissib! Tule kiiresti! Ta pissib! Mu vanim tütar oli meeletu. Vandusin ja pöördusin köögivalamust ning läksin vannituppa, eeldades, et noorem tütar on õnnetusse sattunud. Ei. Ta kükitas ja tahtlikult pissis otse õe jalgade kõrval tualettpoti põhja, nagu oleks koer tuletõrjehüdrandi juures.\nKarjusin. Ma nõudsin, et ta lõpetaks.\nTa vaatas mind ja naeris. Ta mitte ainult ei kiskunud põrandal mingis imelikus trotsitegevuses, vaid naeris siis karistuse ja tagajärgede ees minu üle.\nTundsin, kuidas mu viha tõusis. See pimestas mind minu võimaluste ees. Mul polnud tema üle mingit kontrolli. Mul polnud enda üle mingit kontrolli. Tõmbasin ta vannitoast välja ja eemale tema loodud kusi lompist ning lõin ta paljale põhja.\nMa lõin teda.\nNaise hädaldamise ajal oli rohkem šokist ja valust vähem - kuigi ma olen kindel, et see kipitas - tundsin koheselt häbi, süütunnet ja kahetsust. Ma nägin ennast mitte ainult oma tütres, käeprint nüüd tema tagumikul, nutmas ja tundsin end reedetuna ja uimastatuna, vaid nägin ennast isas. Ma ei suutnud oma jama koos hoida. Ma ei olnud suutnud kaugemale näha omaenda raevu, pettumuse ja kurnatuse emotsioone. Käitusin ainukesel viisil, mida arvasin, et saaksin oma tütre käitumise, käitumise peatada Mina tahtis lõpetada.\nMu noorem tütar jätkas nutmist, nüüd karjus, et sa lõid mind! uuesti ja uuesti. Tundsin, kuidas süümepiinad ja kurbus ning viha pesevad mind üle. Palusin tal minna oma tuppa pidžaama selga panema. Ma olin vihane - jah tema peale, aga enamasti iseenda peale. Mul oli vaja, et ta jätaks mu silmist, et saaksin aru saada, kuidas minu tekitatud kahju parandada. Aitasin oma vanimal tütrel põrandal pissis ringi liikuda ja koristasin segaduse. Tundus, et ka minu tegevus on ta šokeeritud ja hirmul.\nMinu tunded polnud siiski uued. Olin juba varem oma lapsi löönud. Ma tean seda serva. Ma kõnnin selle juurde sageli, eriti koos oma noorima tütrega, kes on minu kolmest lapsest kõige kõvem. Ta on lihtsalt raskem laps. Ja kuigi asi pole tahtmises oma lapsele haiget teha või teda valuga karistada, tahan, et ta lõpetaks oma negatiivsed teod. Ma tahan, et ta kuulaks mind ja tema õdesid-vendi. Ma tahan, et ta teeks seda minu jaoks mõnikord veidi lihtsamaks.\nMa tean, et tema löömine pole lahendus, kuid sageli tundub, et mul pole muid võimalusi. Ma tean, et pean talle õpetama eneseregulatsiooni oskusi. Ma pean olema kannatlik. Ma pean empaatiat pakkuma. Kuid ta pissis põrandal ja naeris minu üle. Sel hetkel kaotasin selle. Reageerisin mõtlemata.\nmillal saab pärast d & c-d seksida\nMa ütlen endale sageli, et kui ka mina, haritud ja emotsionaalselt intelligentne inimene, kellel on finantsstabiilsus ja emotsionaalne tugi, suudan kontrolli kaotada, siis pole üllatav, et keegi, kellel on rohkem stressi, vähem teraapiat ja vähe kodus abi, saab ka seda teha. Ma ei ütle, et kõik stressis olevad, alamakstud inimesed ja oma raskete emotsionaalsete teekondade läbi elavad või väärkohtlevad oma lapsi. Ma ei arva seda.\nMa ütlen, et ma saan aru, kui raske võib olla mõnikord oma last mitte lüüa. See nõuab suurt enesevalitsemist. Selleks on vaja vaadata ennast sel hetkel ja vältida kiiret, kuid lõppkokkuvõttes mitte lihtsat lahendust. Selleks on vaja panna ennast haavatavasse olukorda ja küsida endalt, kuidas soovite, et vanem oleks teiega käitunud.\nMa arvan, et iga vanem ütleks sulle, et ei taha oma lapsele haiget teha. Kuid tean ka, et vanemad on sageli need, kes kõige rohkem valu teevad. Minust sai see lapsevanem. Ma vihkasin ennast selle eest, täpselt nagu ma vihkasin oma isa seda, et ta mulle seda tegi. Kui ma peksin ennast selle pärast, et ma ei suutnud näidata kontrolli ja praktiseerida seda, mida ma oma lastele kuulutan, me ei löö, me kasutame oma sõnu , Panin oma tunded kõrvale ja läksin oma tütart otsima, et saaksin uuesti kinnituda.\nTa virises oma voodis, ikka paljalt. Mul oli paha, nähes punast märki tema põhjas. Mind nähes ütles ta mulle uuesti, et olen teda löönud. Ma ütlesin talle, et mul on kahju. Ma eksisin. Ma ei oleks tohtinud teda lüüa. Ma ei teinud vabandust, kuid tahtsin, et ta teaks, et ka see, mida ta tegi, oli vale. Ta ei oleks tohtinud tahtlikult põrandale pissida. Ta kinnitas, et teadis, et see on vale. Tal oli kahju.\nAndsime üksteisele lubadusi. Ta lubas olla parem kuulaja ja ma lubasin kasutada oma sõnu ega lüüa teda ega tema õdesid-vendi. Ma tean, et ta rikub oma lubadust; tal juba on. On suur võimalus, et ka mina murran oma. Kuid üks lubadus ei sõltu teisest; Ma peaksin hoidma oma tehingu lõppu ka siis, kui ta oma hülgab.\nMa ei luba väärkohtlemist ega nüpeldamist, aga paganama, kui ma ei saa aru nii mõjust kui ka raskustest seda mõnikord mitte lubada. See arusaam on see, mis võimaldab mul tõusta kontrolli piirini. Ma tunnen alati selle ohtlikku tõmmet, kuid enamasti olen selle ületamisest vastu.\nKas me saame lõpetada naiste nõustamise oma laisate abikaasade jaoks?\n7 viisi vanema toetamiseks, kelle lapsel on vähk\nSeal on olemas Lizzo DNA test, mis näitab, kui suur protsent ‘see B * tch’ olete\nMida teha Stocktonis koos lastega\nDr Seussi lasterõivaste liin Targetis on üle võluva\n8 sobivat higist kostüümikomplekti moodsalt madala hooldusega Mamas\nMida saavad vanemad teha, kui nad saavad koolist kõne?\nVõite loobuda muretsemisest oma Boogeri sööja pärast\nSee „tulekahju hingav” draakon on õuekujundus 2020 väärib\nmillal imikud külili veerevad\n6. sünnipäeva ideed poisile\nmiks mul menstruatsioon imetamise ajal tekkis


Kasutamata puhkuse hüvitamine\nTöötaja on sageli nõus sellega, et jätab oma puhkuse kasutamata, kui tööandja selle rahaliselt hüvitab. Kui tööandja seda teeb, on tegemist otsese seaduserikkumisega. Küll aga peab tööandja hüvitama töötajale kogu kasutamata puhkuse kõikide tööaastate eest siis, kui töötajaga tööleping lõpetatakse.\nTeatavasti 01.09.1996 muudeti töökoodeksi paragrahvi, mis lubas tööandjal hüvitada kasutamata puhkust mitte rohkem kui kahe tööaasta eest. Pole oluline, mis alusel tööleping lõpetatakse -- on see töötaja enda soov, tööandja algatus või isegi töölt vabastamine töötaja süülise käitumise tõttu.\nLõpparvega hüvitatakse kasutamata jäänud puhkus, lähtudes sellest palgast, mida töötaja saab töölepingu lõpetamise hetkel.


⓵ Alkoholi hind lätis\nHome » Praktilised artiklid » Alkoholi hind lätis\nJalad ja käed surevad. Kui võrrelda kaubandust ja hindu siin- ja sealpool piiri, toimib meil endiselt 1990ndate kauboikapitalism. Kas sa istud palju? Kui see suremine peale tuleb, tuleb tablett võtta või mingi kuur läbi kasko teha? 50 aasta vanuseks on inimene keskmiselt kõndinud kilomeetrit. Euroopa kooliõpilaste, alkoholi ja narkootikumide kasutamise küsitlusuuringu (Espad, viidi läbi 20 riigis) ja elanikkonnaküsitluse. Euroopa kultuurifoorumist võtab osa ka eesti. Kristallidega kaunistatud nahast multi-turn käepael. Avatud aknast tuleb õnnepuhanguna teadmine et ses ös on ühekorraga puhkend õide. Kõnetlussõnad nagu härra ja proua on kirja puhul kohased eeskätt pördumises, ja neid kasutatakse harilikult koos perekonnanimega: Lugupeetud proua mänd;. Aastal 154 eurot kuus (rakendamiseks peab olema väljamakse saaja avaldus). Aku menghormati tempat di dalam dirimu, dimana seluruh alam semesta berdiam. Füsiliselt väljakutsuvad harjutused, mis panevad treenijad proovile ja liigutavad nende vastupidavuse piire. Head nõuanded nohu raviks.\nL hikokkuv te d-vitamiin on luude tervise seisukohast sama oluline kui kaltsium. Aforismid (288 Art (29 Chic antique (19 Christmas time! Jalad sõnastik inglise, jalad peenemaks, jalad surevad ära, jalad sügelevad, jalad trimmi, jalad haisevad, jalad inglise keeles. Kell ja tema andmed: Randmelt mõdetav südame lögisagedus; Aktiivsusandur; Käsitsi ja automaatselt seadistatavad ringid; Vibroalarmid; veekindel kuni 30m sügavusel; Polari optiline südame lögisageduse moodul (2 rohelist led-i, 1 fotodiood, analoog-eessüsteem taaslaetav. Becuase no great Story ever Began with water hind: 10 mine tootelehele. Hulk ilusaid mõtteid salmides ja need kipuvad ikka keelele. Kategoorias: riided ja jalatsid, mehed, aksessuaarid, muu (eseme id 98099666).\ntahaks ka teada, kas pean arstile ütlema, et käed. 3d voodipesu komplekt kategoorias: Kodu ja aed, magamistuba (kuulutus 7231096). Balti raudteel oli balti jaam. Juba paar kolm kuud on esinenud sümptomid, mis vahelduvad, taanduvad, korduvad. Kuna päris mitmest postitusest on šampoonita peapesu läbi käinud ja selle kohta on ka küsitud, siis tänane postitus saigi sellest ajendatud. Kuna selle treeningu käigus lähen lühikesteks perioodideks anaeroobsesse tsooni (85-95) oma pulsiga, siis kas see kompenseerib mingil.\nIndrek roose jri: Topics by worldWideScience\nAsi on naistekliinik viimase aasta jooksul halvenenud. Jah, rattaga surevad jalad ka mul ära (isegi mitte mõlemad, vaid 1 jalg ainult umbes peale pooletunnist sõitu. Käed on rasked, sõrmed on kanged, jalad on kanged, jalad surevad. Happeprotseduurid on ideaalsed naha värskendamiseks, elustamiseks ja noorendamiseks. Käsitöna valminud nahast aksessuaarid. Ja proovi siis kõndida, nigu vana sant. Ehet kandes tuleb väestada see soovi. Kirjeldus: Randmepõhisel südame lögisagedusel tuginev treening. Eesti vabariik 100 on värtuslik teatmeteos, tähistamaks meie vabariigi 100. Koduleht ütleb kella kohta järgmist: see veekindel aktiivsusmonitor on esimene omataoline, millel on nii randmepõhine südame lögisageduse monitor, polari. Keha ja paksus loe foorumeid.\nJa tihti kipuvad jalad ka krampi minema. Kinnitus on magneti ja lukuga. Arvutage saadetise hind Tallinnast Eesti piires. Käisid pärast trenni ilma plätudeta pesemas ja said suureks õnnetuseks duširuumist küneseene? Kui pikemalt potil istuda, surevad jalad ära.\nKõigi meie lehel olevate esemete autor on kai ringmäe, kes on lõpetanud. Käepaela suurus/ümbermõt on 19,5. Ehte pikkus on. Altar on ohvrilaud või ohverdamiskoht, kuhu pannakse ohvriannid, mida ohverdatakse ühele või mitmele jumalusele. I am so good for you prune cake (. Jõulude aeg on Eestis väldanud toomapäevast (21. Ka käed surevad ösel viimasel ajal tihti ära. Et kui crosstrainer i peal teha vahepeal tagurpidi siis see äratab ka jalad jälle ellu. Enamiku külmetushaiguste juurde kuulub ka nohu - vesine nohu, paks nohu, lihtsalt kinnine nina - igaühel omamoodi. Jalad külmetavad ka soojal ajal kui arvata kokku kõik kodutohtrile saadetud kirjad, siis on kõige rohkem küsitud: miks mu jalad külmetavad? Kivide läbimõt.\nAbis mold tehnoloogia,., Ltd. Baia decor ehted on valmistatud puidust ja loodud armatusega, saades inspiratsiooni loodusest ja meist ümbritsevast.\nD - xaléyi. Juba punase pikemat aega rahuolekus, lebades niisama ja magama jädes hakkavad enamasti jalad surema, vahel ka käed.\nJalg sureb ära, kui kehaosa närvid on ajutiselt halvatud. Aasta tuludeklaratsioonis tuleb märkida.\nJuustele pühendame üldiselt palju rohkem aega, vaeva ja raha kui ihu hooldamisele. (56 diy ( 194 Elu mõtted. Aadress: oü madonna reg. Küsige pakkumist paelad laos kohe olemas!\nJa käed ja jalad surevad viimasel ajal ösiti tihti ning lihastes on selline nõrkustunne. Kui lapse sünd on registreeritud, siis on sul võimalik taotleda vanemahüvitist. Avada või sulgeda aknaid või. 60-90 sek taastumist kerge intensiivsusega. Lase aur v lja teemad Postitusi viimane postitus; Feministi nurgake. 2015 hakkavad kehtima uued maksumärad.\nTlk erik aru: Topics by worldWideScience\nSoomes tõsteti kange alkoholi aktsiisi viisteist protsenti ja lahja alkoholi aktsiisi kümme protsenti. ega jooke (sisaldab minimaalsel märal maitseaineid; ei sisalda kala alkoholi, praetud ega suure kiudainesisaldusega toiduaineid). rahanduskomisjoni poolt võetud suunamuutus alkoholiaktsiisi poliitikas suunaks veelgi enam tarbijaid kangema alkoholi tarbimise suunas. eestis küll kauem kui 183 päeval ning oleks Eesti tums kohaselt resident, kuid elukoha tõttu lätis loetakse teda ka residendiks Lätis. Kui võrrelda kaubandust ja hindu siin- ja sealpool piiri, toimib meil endiselt 1990ndate kauboikapitalism. Odav hind soodustab alkoholi kuritarvitust ennetamine ja ravi süstivate narkomaanide ja vangide hulgas Eestis, lätis ja leedus raames.\ntuleb tasuda hind, mis tekib esialgselt ostetud teenuste ja broneeringus muudetud teenuste hinnavahest või tagastatakse hind ning. ja šiauliai big Bandi (Leedu) dirigent, kes juhendab Lätis ka mitmeid noorte big bande, olles viinud need märkimisvärsele tasemele. riietes, tarbida alkoholi või narkootilisi aineid, suitsetada või häirida muul moel kaasreisijaid;.3.2. Avada või sulgeda aknaid või.\nOlt villu mikita: Topics by worldWideScience\nLuba naisel inimsjat: Topics by worldWideScience\nWabaval , Fri, February, 09, 2018\nLätis otsiti läbi air Balticu, riia vabasadama, ventspilsi ja riia linnavalitsuse ning linnapea aivars Lembergsi ja endise peaministri. uus Tallinna Trio kontserdireisist Norras, rootsis, lätis ja leedus, kus esineti noorte muusikute vahetusprojekti upbeat raames.\nIvihe , Fri, February, 09, 2018\nfrancisco Blanchi prognoosib, et nafta hind langeb madalaimale tasemele 2009. Esimeses pooles ning alates juunist hakkab hind tõusma.\nIqowizy , Fri, February, 09, 2018\nesimene börsipäev valmistas paljudele väikeinvestoritele pettumust, kuna aktsia hind tõusis päevaga vaid 58 senti ehk 0,7 protsenti. pluss) võitsid, lätis rahvusvahelise arhitektuurivõistluse, mille eesmärgiks oli leida parim arhitektuurne lahendus hotelliketti. Vaieldamatult on alkoholi puhul hind üks argumente, mille abil saab tarbimist vähendada.


3 olulist põhjust, miks tarbijad eelistavad vabakanade mune | Õhtuleht\nBirgit Nurmela, loomakaitseorganisatsioon Nähtamatud Loomad, kanade heaolukampaania juht, 9. november 2018, 10:33\nKas hommikune omlett maitseb paremini, kui see on valmistatud vabalt ringi siblinud kana munast? Aina rohkem tarbijaid vastab sellele küsimusele kõhklemata jaatavalt. Kui varem sõltus enamike inimeste ostuotsus üksnes munakarbi hinnast, siis millistel kaalutlustel eelistavad paljud täna vabapidamisel kanade mune?\n1. Vabakanade munade kasutamine on kasvav ülemaailmne trend\nPaljud suured toidutootjad, jae- ja restoraniketid on viimastel aastatel teatanud, et loobuvad puurikanade munadest. “Vastutustundlik ettevõtlus” ei ole enam pelgalt sõnakõlks turundustekstis, vaid oluline osa kaasaegse ettevõtte väärtustest. Sellest tulenevalt eeldavad ka tarbijad, et poes müüdavate toodete puhul on loomade heaoluga arvestatud. Puurikanade munad on otsustanud minevikku jätta ka näiteks sellised toidutööstuse hiigelnimed nagu Nestlé ja Unilever. Samuti suurendab vabakanade munade osakaalu müügilettidel aina enam jaekette.\n2. Tarbijad väärtustavad kvaliteetset toitu\nTänapäeval kasvatavad vähesed ise endale toitu ja saavad selle kvaliteedis vahetult veenduda. Seda enam on tarbijale sisseoste tehes oluline teada, et toit on värske ja kvaliteetne. Mitmed Eesti tippkokad, nagu Anni Arro ja Ants Uustalu, on öelnud, et kasutavad oma restoranides ja toitudes vaid vabalt peetavate kanade mune, sest kvaliteetne tooraine on neile oluline. Kanadel, kes näevad päikesevalgust, on kõrgem ka D-vitamiini sisaldus munades, mis meie laiuskraadil on kahtlemata oluline toitaineline boonus.\n3. Loomade heaolu on tarbijatele tähtis\n95% eestlastest peab farmiloomade heaolu oluliseks – seda üleeuroopalise Eurobaromeetri uuringu kohaselt. Vabapidamisel kanade elutingimused on tunduvalt paremad kui puurikanadel, mistõttu langeb paljude tarbijate valik esimeste kasuks. Puurikanad on sunnitud virelema mitmekümnekesi kitsastes traatpuurides, kus neil pole võimalik eriti liikudagi, rääkimata päevavalgusest või liigiomastest tegevustest. Seetõttu on puurides peetavad kanad stressis ja kurnatud.\nKuidas saada teada, kas tegemist on vabakana munaga?\nTeadlik tarbija on harjunud poes siltidelt toodete koostist lugema – ja ka munade päritolu tuvastamine ei ole sugugi keerulisem. Iga kanamuna peal on tempel, mille esimese numbri järgi saab teada, millises pidamissüsteemis on kana elanud. Number 3 tähistab puurikanade mune, mis tuleks jätta ostmata. Numbrid 0 ja 1 tähistavad vabakanade mune ja number 2 õrrekanade mune.


ERRi sporditoimetusega liituvad kaks tuntud ajakirjanikku ning eetrisse jõuab uus saade - SPORT\nERRi sporditoimetusega liituvad kaks tuntud ajakirjanikku ning eetrisse jõuab uus saade\n16.detsember 2014 13:22\nAet Süvari ja Andrus Nilk\nFoto: Ülo Josing/ERR\nRahvusringhäälingu sporditoimetuse koosseis täieneb tuntud ajakirjanikega ning uuel aastal jõuab ekraanile uus spordisaade.\nDetsembris alustas ERRi sporditoimetuses tööd Andrus Nilk. Jaanuarist liitub Eesti suurima sporditoimetusega Aet Süvari, kes on varem teletööga kokku puutunud ETV jalgpallisaate "Lisaaeg" saatejuhi ja toimetajana. Seni töötasid mõlemad ajakirjanikud Eesti Päevalehes.\nDelfi ja Eesti Päevalehe sporditoimetus soovib headele kolleegidele edu ja uhkeid kordaminekuid!\nERRi sporditoimetuse juhi Rivo Saarna sõnul spordiülekannete ja -saadete maht uuel aastal ETV ja ETV2 ekraanil ei vähene. "Järgmised olümpiamängud ning jalgpalli EM toimuvad 2016. aastal, mis aga ei tähenda eeloleval aastal oluliste spordisündmuste puudumist ekraanilt, otse vastupidi," kommenteeris Saarna. 2015. aastal vahendavad ETV ja ETV2 kokku 570 tundi spordiuudiseid, -saateid ning -ülekandeid, millele lisandub 300 tundi raadiosporti Vikerraadios ning otseülekanded ja uudised ERRi spordiportaalis.\n"Veebruaris toome eetrisse uue spordipublitsistikasaate," kinnitas ERRi spordijuht ning lisas, et vajadus analüüsiva spordisaate järele on nii spordiringkondades kui toimetuses. "Uue saateformaadi vastutav toimetaja on Andrus Nilk, kelle sporditeadmised ja kogemuse rõõmuga kaasame," lisas Saarna. Iganädalane saade kannab nime "Suurmeistrid" ning alustab 6. veebruarist. Saateid hakkavad juhtima Anu Säärits, Lembitu Kuuse, Kristjan Kalkun ja Tarmo Tiisler. "Aet Süvarit saab ekraanil näha alates jaanuarist," kinnitas Saarna.\nÜlevaade ERRi suurematest spordiülekannetest 2015. aastal\nRahvusvahelistest suurvõistlustest näitab ERR täismahus suusatamise ning laskesuusatamise MMi ülekandeid (veebruaris ja märtsis). Ekraanile jõuavad Euroopa sisekergejõustiku meistrivõistlused (märtsis), esimesed Euroopa Mängud Bakuus (juunis), maailma tähtsaim rattavõistlus Tour de France (juulis), kergejõustiku maailmameistrivõistlused (augustis) ning sõudmise MM (septembris).\nDELFI 15: Sao Paulost kuni Reykjavikini - need on sporditoimetuse ajaloo kaugemad sihtpunktid! (6) 13.11.2014\nLembitu Kuuse: teeme kõik selleks, et Tour de France ETV ekraanile tuleks (96) 12.05.2014\nERR-i sporditoimetuse juhi kohusetäitjaks saab Lembitu Kuuse (21) 22.04.2014\nERR vahendab Sotši olümpiat teles, raadios, internetis ja mobiilis (3) 03.02.2014\nUnelmpiirid: millal tõstetakse 500 kilo ja hüpatakse suuskadel 300 meetrit?\nEesti jalgpallikoondis lasi käest sajandi võimaluse\nAlusalu üllatas sissejuhatuseks iseennastki\nSport • 31 min\nJalgpalli valikmängud: Inglismaa purustas võõrsil Bulgaaria 6:0, Portugali võitnud Ukraina teenis EM-pääsme\nRallisõitja Andreas Mikkelsen tegi ootamatu otsuse\nMarten Männi sai mainekal USA võistlusel kuuenda koha\nInglismaad võitnud tšehhid jäid Põhja-Iirimaale alla (1)\nHOMME DELFI TV-s | Kaia Kanepi alustab Moskvas põhiturniiri\nRed Bulli boss andis selge vihje, kes järgmisel aastal Verstappeni kõrval sõidab\nTiidrek Nurme: tänu Kipchoge jooksule usuvad paljud sportlased endasse rohkem (1)\nEesti U19 jalgpallikoondis sai Venemaalt korraliku sauna (4)\nEesti sumomaadlejad võitsid MMilt kaks medalit


1366x768 Tapeet reisimine. 1366x768 - Armas taustapildid töölaual 76094\n1366x768 Tapeet reisimine, 1366x768 - ahvatlev foto taustpildiks. 76094\nTasuta tapeet - 1366*768 Trahvi desktop tapeet tasuta lae alla. Unistus eesmärk, 1366 * 768 Pärisad pildid taustapilte. 1366 - 768 suurepärane tasuta tapeet, 1366/768 HD wallpaper laadi.\nRomantiline seiklus puhkus. Hämmastav olemus. Krimmi poolsaarel on varakamber, mis täidab loodus ise. Reisida üle maailma. Kaunis mererand on lemmik koht erakorralise lõõgastust. Puhkuse kõik hinnas. Tapeet 76094: Mees hakkas saada teadmisi maailma, kaua enne kui ta tundis ennast mõtlemine on. Kõik hinnas pere kuurordid. Balaklava. Tipptasemel puhkusereisid, mida saate endale lubada. Looduses, on midagi valesti - iga vorm, ilus või kole, põhjendatud ja kõik, mis on olemas, tundub täpselt nagu see peaks olema. Vaatamisväärsused. Musta mere. Iga nurga Krimmi sõna otseses mõttes hingab ajalugu, legende ja traditsioone. Lühidalt nädalavahetusel Getaways. Põnev reisida on hämmastav antidepressant jaoks väsinud inimesele. Sügis meenutab mees oma lühikese elu. Kasulik mereõhk on tõeline allikas tervist. Ekskursioonid on võrdselt kasulik nii lastele kui ka täiskasvanutele. September. Iseloomu tapeet taustaga. Iseloomu tapeet Full HD.\n1366x768 - Tasuta töölaua tausta. Vaata Tähelepanuväärne maailm. Tapeet töölaua pildid, Hd taustapildid, Tasuta tapeet pilte - Võimu Voolama. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Unistus Tipptaseme. Tasuta töölauapiltide, Desktop pildid - Unistus oskus. Tasuta tapeet pildid, Vaata suur maailm. Tapeet tasuta - Unistus Vaim. Tasuta foto taustaga - Võimu ime. Tapeet reisimine, Taustaga visuaalse · Tasuta taustaga pildid\nInvesteeringud teadmistesse on parimad. Kuidas veeta oma vaba aega kasulikult. Haridus on aluseks ühine inimese kultuuri ja ühiskonda oluline näitaja sotsiaalne areng. Taurica on klassikalise nimi Krimm. Puhkuse psühholoogiline kasu. On kohti maailmas, kus loodus on nii lõpmata ilus, et tekitab tunde ebareaalsuse. Arvukus päikeselise päeva aastas, mereäärsed rannad ja mägimetsad, mitmekesine taimestik, jõeorud, Kuru ja juga, palju kultuurimälestisi - kõik see on tõeliselt hindamatu rikkuse Krimmi. Kust saada day seda terve elu? See on väga oluline valida mugav ja odav hotell enne reisi. Tervis on kõige olulisem inimese rikkuse. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Kui sa seista ilus meri ja hingata seda imelist lõhna, mingeid probleeme muutub ebaoluliseks. Odav puhkus. Abiga ekskursioon õpime maailma. Parimad puhkusepäevad eelarve kohta.\nLoodus on õnnistatud Krimmi vaatamisväärsusi looduslikku päritolu: juga, maastikke ettearvamatu vorme, piigid ja salapärane koobastes. Keegi eelistab puhata igal aastal samal lemmik koht, mõned nagu erinevaid. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 76094: Tauria kubermang oli osa Vene impeeriumist. Mis on puhkuse jaoks? Me kõik unistame kulutada veidi aega teha kohtades, kus on värske ja puhas õhk, ja loodus on säilitanud oma ilu ja võlu. Meil liikuda ebatavalistes kohtades, imeline linnades või unustamatu riikides.


Angelica Angel Saarna: märts 2016\nPostitaja: angelicaasangel kell 22:19:00 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: angelicaasangel kell 19:28:00 Kommentaare ei ole:\nOn üsna harukordne juhus, kui meie kolm leiame ühise vaba aja ja teeme sellega midagi kasulikku. Üsna palju on kordi, kui saame kokku, istume niisama ja lobiseme kuigi olime mõelnud pildistada. Mis aga selle juures positiivne on.. on see, et kui me lõpuks ennast kokku võtame siis suudame väga vähese ajaga teha väga palju (erinevad riietused, meigid, soengud jne). Sagimist on palju ja alati ei pruugi saada palju hästi õnnestunud pilte, aga vähemalt on lõbus.\nPostitaja: angelicaasangel kell 12:28:00 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: angelicaasangel kell 11:09:00 Kommentaare ei ole:\nNädalavahetusel käisin kaubamaja Moekuulutajal. Moelaval sai näha selle aasta kevad-suvise hooaja kõige kuumemaid trende. Naisterõivaste moeetenduse stilist oli Luciné Ayanian, kes on tuntud moesaatejuht ja blogija, vaata ka ise tema blogi SIIT.\nTema kollektsioonid sümpatiseerid mind just eriti värvide poolest, milleks olid pastelsed toonid. Helesinised, roosad ja beežid kommitoonid, kelmikad sokid, sinine lauvärv ning naiselikud aksessuaarid olid laval domineerivad.\nMulle küll meeldib riietusega pidevalt eksperimenteerida ja erinevaid asju katsetada, kuid värvide poolest eelistan siiski neutraalsemaid ja pehmemaid toone. Muidugi mitte alati aga enam jaolt küll.\nPüksid vahetan seeliku vastu külma südamega välja aga värvigammale jään truuks.\nKollektsioonid olid varieeruvalt, kas hästi lihtsad või just hoopis ekstreemsemad. Mugavus ja sportlikus säilis kõigis komplektides aga väikeste detailidega toodi kõigis ka välja urbanistlik pool.\nPostitaja: angelicaasangel kell 08:18:00 Kommentaare ei ole:\nVahepeal oli üks tore päev. Foto ütleb kõik :D Vaja ei ole muud kui tühi purk, komme, veidi pitsi ja paberit ning kaunistusi. Meeldejääv üllatus on garanteeritud.\nPostitaja: angelicaasangel kell 21:24:00 Kommentaare ei ole:\nViimasel ajal on olnud päris kiire aga ei saa salata, et ma olen mitmeid kordi lihtsalt istudes mõelnud, et peaks blogima, aga seda laiskusest aina edasi ja edasi lükanud.\nÜsna kiire on olnud kooliga, kuna olin vahepeal nädal aega haige. Seega olen proovinud õppimisega järje peale saada.\nVahepeal käisin ka kunsti olümpiaadil, mis toimus Tartu Variku koolis. Enne seda oli vaja ettevalmistusi teha, mis hõlmas endast ka ühe töö joonistamist. Selle aasta teemaks oli "Merekultuuriaasta"\nMerekultuuriaasta 2016 kohta võid lugeda klikkides lingile.\nOn küll kiire ja pingeline aeg ning pole jõudnud midagi väga suurt ette võtta aga mõneks tagasihoidlikuks pildistamiseks olen siiski aega leidnud.\nPostitaja: angelicaasangel kell 22:58:00 Kommentaare ei ole:


Artiklid › Retseptid › Glükoosiregulaatorid | Fitness.ee\nSüsivesikuterikkad toidud nagu riis, pasta, täisteraleib, teraviljad ja puuviljad mängivad kulturisti igapäevases anaboolses protsessis suurt rolli. Nende süsivesikute õiges mahus söömine tagab lihaskasvu, tõstes insuliinitaset ja varustades keha energiag\nRetseptid | 09.02.00 | tekst: Mikk-Alvar Olle tõlk. FLEX | fotod: Anonüümne | Kommenteeri\nSüsivesikuterikkad toidud nagu riis, pasta, täisteraleib, teraviljad ja puuviljad mängivad kulturisti igapäevases anaboolses protsessis suurt rolli. Nende süsivesikute õiges mahus söömine tagab lihaskasvu, tõstes insuliinitaset ja varustades keha energiaga. Insuliin on naturaalne hormoon, mis aitab proteiinil lihastesse tungida, et need omakorda taastuda ja kasvada saaksid. Lisaks hoiab insuliin süsivesikuid lihastes, mis tagab pideva energiareservi, mis on vajalik raskeks treeninguks ja taastumiseks. Negatiivne külg seisneb aga selles, et süsivesikute liigtarbimisel muudab keha nad rasvaks.\nTuleb süüa piisavalt süsivesikuid, kuid mitte liiga palju. Nende staadiumite vaheline piir on väga ebamäärane ja imekitsas. Lahenduseks on mõjutada keha suunama süsivesikuid kehamassi (mitte rasvkudet) kasvatama. Seda saab teha glükoosiregulaatorite abiga, mis on allpool ka ära toodud.\nOn kindlaks tehtud, et nende hulgas, kes tarbivad regulaarselt oomega-3 rasvhappeid, esineb palju vähem suhkruhaigust. Oomega-3 kergendab süsivesikute lihasesse jõudmist, tehes lihase insuliinile tundlikumaks, mis tähendab kulturisti jaoks suuremat lihaskasvu ning väiksemat rasvaks akumuleerumist. Et tunda resultaate, peab tarbima 1-2 supilusikatäit (8-16 grammi) oomega-3 rasvhappeid sisaldavat õli, nagu kalamaksaõli, rafineerimata oliivi ja päevalilleseemneõli. Alternatiivina võib ka süüa 4-6 oz lõhet, heeringat või sardiine päevas.\nTavalise mehe päevane naatriumivajadus on 3000 milligrammi. Kulturist kaotab trennis higistamisega seda vajalikku mineraali suurel hulgal, niisiis on vaja tal seda päevast normi veelgi tõsta (lausa mõne grammi võrra). Naatrium on väga vajalik, kuna stimuleerib glükoosi imendumist lihastesse, et teha glükogeeni. Mida rohkem glükoosi imendub, seda väiksem on tõenäosus, et glükoos ladestub rasvana. Niisiis ei tohiks naatriumit isegi dieedi ajal välja lülitada. Tuleb juua lihtsalt palju vett, et tagada korrektne hüdratsioon.\nOffseasonil on loomulikult süsivesikute tarvitamine võimendatud, et tagada lihasmassi kasv, kuid süües spetsiaalseid kiudaineid, saab hoida end ikkagi suurepärases vormis. Lahustuvad kiudained, mida saab küllaltki lihtsalt vastavatest toidulisanditest, aeglustab seedimist ning glükoosi verre eritumist. See viivitus soodustab omakorda glükogeeni teket. Võta 6-8 grammi lahustuvaid kiudaineid toidulisandina või tõsta söödava kaerapudru ja ubade kogust. NB! Treeningujärgne toit peab olema kindlasti kiudainevaba ja sisaldama lihtsüsivesikuid nagu riis, kartulipuder, mesi, mahl ja sai.\nGinsengi on kasutatud tuhandeid aastaid tervisliku toiduna. Võttes ühe grammi ginsengi 40 minutit enne söömist, aitab see glükoosi hulka veres stabiilsena hoida. See mitte ei aita ainult kasvada, vaid takistab ka rasva akumuleerumist. Hea oleks tarbida üks gramm kaks korda päevas enne suuri söögikordasid.\nKas see ka töötab? See on lõputu erimeelsuste allikas. FLEX arvab, et kroom töötab siis, kui teda kombineerida teiste siintoodud glükoosiregulaatoritega. Kroom on mineraal, mis aitab glükoosil lihastesse pääseda. Seega akumuleerub vähem glükoosi rasvaks ning rohkem jääb lihaskasvuks. Kroomi peaks sööma 400 mikrogrammi päevas, eelistatud on tema tarbimine hommikusöögi ajal.


Cordcutteri nädalaülevaade - Plex lisab uudistesaateid, BitTorrent loob otseülekande jaoks rakenduse, vaatajad eelistavad Netflixi originaale ja palju muud - Artiklid\nCordcutteri nädalaülevaade - Plex lisab uudistesaateid, BitTorrent loob otseülekande jaoks rakenduse, vaatajad eelistavad Netflixi originaale ja palju muud\nMeie iganädalane uudiste kokkuvõte võtab kokku nöörilõikurite uudised kogu veebist. Selle nädala kokkuvõttes: Facebook loob rakenduse telesaadete voogesituse jaoks, New York kaebab Time Warner Cable'i kohtusse lubatud Interneti-kiiruse edastamise eest, Dish ja Sling TV võivad olla omandamise sihtmärk ja palju muud.\nNöörilõikurid eelistavad Netflixi originaallavastusi üle teiste voogesitusteenuste, näiteks HBO ja Amazon. Need on Forresteri uuringu järeldused nöörilõikurite ja tõenäoliselt nöörilõikurite kohta.\nSama uuring näitas ka seda tarbijate arvates on Netflix selle hinna jaoks parim väärtus , kus ainult 5% küsitletud USA täiskasvanutest arvas, et Netflix on liiga kallis - 9,99 dollarit kuus. See on võrreldav 11% -ga, kes arvas, et Hulu on liiga kallis, hinnaga 7,99 dollarit kuus, ja 18 protsendiga, kelle arvates maksab HBO Now liiga palju - 14,99 dollarit kuus. Halvimad väärtused? Need pärineksid ringhäälinguvõrkudest: 23% CBS All Accessi kaudu oli liiga kallis ja 24% ütles sama NBC SeeSo kohta.\nPlex laiendab oma meediumipakkumisi Watchupi omandamine , voogesituse uudisteteenus, millel on partnerlussuhted uute ringhäälinguorganisatsioonidega, sealhulgas CNN, Bloomberg, Washington Post, Fox News, PBS ja WSJ. Sordiaruanded seda Plex kavatseb lisada kohalike ringhäälinguorganisatsioonide ja teiste kirjastuspartnerite uudistevooge lähikuudel oma rakendusse. ' Kliendi-serveri meediumipleierit kasutatakse tavaliselt kohalike arvutite ja muu salvestusruumi personaalse meedia voogesitamiseks ning Rakendus Plex RecipeByPhoto on üks RecipeByPhoto kõige vaadatumad kanalid .\nCheddar , reaalajas uudisteteenus, mis keskendub ärile ja tehnoloogiale, on laieneb täiendavatele voogesituspakettidele . Cheddari tegevjuht, kes nimetab seda alla 60-aastastele inimestele MSNBC, CNN, CNBC, kavatseb teenuse järgmise paari kuu jooksul kasutada kahel lisateenusel. Praegu leiab selle Sling TV-st ja Amazonist.\nOn Dish Network ja see on Sling TV teenus, mille Verizon omandab või mõni muu ostja? See on spekulatsioon, mille autor on mitmekanalilised uudised, autor Mike Farrell . Nõud on konsolideerides sõsarettevõtte EchoStar Communications riist- ja tarkvaravara ja Farrell ütleb, et see 'lihtsalt närib maja seltsiks ettevalmistamist'. Edasi selgitab ta, et „maja koristamine pole kunagi halb asi ... Näiteks 100% Slingi teleri konsolideerimine nõusse - umbes 10% oli EchoStari valduses - säästab potentsiaalset kosilast hiljem seda tegema. '\ntroonimängu näitleja sureb päriselus\nBitTorrent on loonud tasuta ja legaalse Androidi rakenduse otseülekannete voogesitamiseks . The Voogesitlusvaatleja Veebisait teatab, et varem ainult FireTV ja Apple'i seadmetes saadaval olnud teenuses on peamiselt 'sporti, muusikat ja uudiseid sellistest võrkudest nagu NASA ... FightBox HD, Newsy, Clubbing TV, One World Sports, Newsmax, France 24, QVC, Awe, Fast & Fun Box HD, FilmBox Arthouse, One America News Network ja palju muud. ' Androidi rakenduse leiate Google Play poest.\nVeel rohkem uuringuid, mis näitavad traditsioonilise tasulise televisiooni langus : Pivotal Research Group viis läbi analüüsi näidates tasuliste telekodude arvu keskmist langust 1,9%. Kuid USA teleriga kodude arv kasvas 1,7%. See tasulise televisiooni abonentide vahe väheneb ja telerite üldine tõus oli 'hullem kui ükski kuu, mille jooksul meil on andmeid 2010. aastani', ütles Pivotali vanemteadur.\nNew Yorgi osariik kaebab harta ja selle Time Warner Cable kohtusse (TWC) tütarettevõte, öeldes, et nad väidetavalt viivad läbi New Yorgi elanike petmiseks ja eksitamiseks tahtliku kava, lubades Interneti-teenust, mida nad teavad, et nad ei suuda pakkuda. An teadaanne osariigi peaprokuröri väidetest, et premium-paketi traadita Interneti-kiirus (100, 200 ja 300 Mbps) oli lubatust kuni 70 protsenti aeglasem; WiFi kiirus oli veelgi aeglasem, mõned tellijad said kiiruse, mis oli üle 80 protsendi aeglasem kui see, mille eest nad olid maksnud. ' Väidetavalt kirjeldas TWC ühte trikki FCC kiiruskatsete parema soorituse näitamiseks: huulepulk sea peal , 'ja TWC juht ütles e-kirjas, et' me peame selle lihtsalt ajutiselt tööle panema. '\nFacebook teleris? RecipeByPhoto Facebooki rakendus on juba aastaid häireid teinud, kuid hiljutise andmetel aruanne Facebook loob digiboksidele uue rakenduse sealhulgas Apple TV. Kuid ärge oodake, et leiate oma sõprade fotod ja videod. 'Facebook varustab seda algse pika vormiga programmeerimisega, mida ta kas rahastab või omandab.'\njonathan demme tallede vaikus\nmis juhtus sellega, kes tahab saada miljonäriks\non clint eastwood surnud või elus


Eesti vanim tarbijate ühistu avas nutika Coopi Antsla Konsumi. | Astro Baltics\nFotograaf: Aigar Nagel\nNutikas Coop Konsum\nEesti vanim tarbijate ühistu avas nutika Coop Konsumi. Olulist rolli mängis ka Astro Baltics.\nPostitatud: 22 jaanuar, 2021\nAntsla Tarbijate Ühistu (algselt Antsla Tarwitajate Ühisus) on Eesti esimene tarbijate ühistu, mis alustas tegevust juba 1902. aastal. 14. jaanuaril 2021 astus väärika ajalooga ühistu suure sammu, kui avati uus ja oma piirkonna nutikaim Coop Antsla Konsum. Oma oluline roll oli kaupluse avamisel ka Astro Balticsil.\nÜhistu pöördus Astro Balticsi poole kindla sooviga: uus kauplus peab olema nii nutikas kui võimalik\nAstro Baltics oli oma ülesannete kõrgusel. Suur projekt tähendas seda, et käivitada oli vaja palju IT -alaseid lahendusi ja süsteeme. Alustasime kassadest ja kiirelt olid ülesseatud nii regulaarsed kui ka nutikassad. Vastavalt soovile paigaldati nii puldiga iseteeninduslahendus kui ka täisiseteenindus süsteemid. Üle terve poe hakkasid tööle iseteeninduskaalud. Lisaks kinnitati riiulite külge elektroonilised hinnasildid, kus toote kirjeldamine on mugav ja lihtne.\n”Antsla TÜ-l on olnud Astro Balticsiga juba pikaajaline koostöö ning seniste kogemuste põhjal ei tekkinud kordagi kahtlust, et jääksime hätta kaupluse õigeaegse avamisega. Mõningatel hetkedel oli selline tunne, et kogu Astro Balticsi kollektiiv tegeleb meie uue kauplusega. Toredate inimestega on ikka tore koostööd teha!” märkis Antsla TÜ esindaja Ü. Grihin.\nAntsla Tarbijate Ühistu on esimene, kes võtab kasutusele Cloudicsi laomehe lahenduse.\nMis on Cloudicsi laomees?\nCloudicsi mobiilne laorakendus on suurepärane abimees, mis annab mobiilselt paindliku ligipääsu kogu kaupluse laole.\nKiire inventuur, mugav kaupade vastuvõtu kontroll ja sooduskoodide haldus annavad poele täiesti uue mobiilse mõõtme.\nAstro Baltics tänab Antsla Tarbijate Ühistut ja Coop Eesti Keskühistut usalduse eest.\nKui soovid rohkem informatsiooni Cloudicsi laomehe kohta, siis võta meiega ühendust\ninfo@astrobaltics.eu või helista +372 628 0000


Elumuutev palve | K&T\nMerle Prass-Siim ⋅ 1. august 2014\n“Ja kuue päeva pärast võttis Jeesus kaasa Peetruse ja Jaakobuse ja Johannese ning viis nad omaette kõrgele mäele. Ja teda muudeti nende ees, ta rõivad hakkasid erevalgena hiilgama, selliseks ei suuda ükski maapealne vanutaja neid valgendada. Ja Eelija koos Moosesega näitas ennast neile, ja need kõnelesid Jeesusega. Peetrus vastas ning ütles: «Rabi, siin on meil hea olla, teeme kolm lehtmaja: sinule ühe ja Moosesele ühe ja Eelijale ühe.» Ta ju ei teadnud, mida öelda, sest neid valdas suur hirm. Ja tekkis pilv, mis neid varjas, ja pilvest kostis hääl: “See on mu armas Poeg, teda kuulake!” Ja järsku, kui nad ringi vaatasid, ei näinud nad enam kedagi muud kui Jeesust üksi endi juures.” (Mk 9:2–8)\nEvangelist Luukas ütleb: “Jeesus võttis kaasa Peetruse ja Johannese ja Jaakobuse ning läks üles mäele palvetama. Ja palvetamise ajal ta näoilme muutus ja tema riided läksid kiirgavalt valgeks.”Me teame, et palvel oli Jeesuse elus tähtis koht. Jeesus võttis alati enne olulisi elusündmusi aega ja läks palvetama. Ta palvetas sageli koos jüngritega, kuid tihti palvetas ta ka täielikus vaikuses ja rahus ning tegi seda üksinda. Jeesus palvetas Ketsemani aias enne oma kannatustee algust. Kirgastamismäel palvetaminegi polnud erand.\n“Jeesus võttis kaasa Peetruse ja Johannese ja Jaakobuse ning läks üles mäele palvetama.”Jeesus vajas aega omaette olemiseks. Pikemaks palveks soovis ta privaatsust ning sellepärast viis ta oma jüngrid kõrgele mäele, et seal üheskoos palvetada. Kohe pärast mäele jõudmist hakkas Jeesus jüngritega palvetama. Palvevajadusest tingituna kõneles ta Isaga hiliste öötundideni. Jüngrid, kes ei vajanud pikka palvetamist, väsisid ja jäid magama. Jeesus jätkas üksi palvetamist. Isaga palves rääkimine oli Jeesuse jaoks äärmiselt oluline. Me ei tea aga, mida Jeesus Isaga rääkis. Samuti ei tea me seda, kuidas see talle mõjus või mida Isa talle ütles. Kindel on see, et palvetamine oli tema jaoks ääretult oluline ja võib-olla sai ta juurde kindlust ning tuge. Vastus, mille Jeesus Isalt sai, jääb meie eest saladuseks ja ehk ei peagi me kõike teadma. Piisab sellest, et Jeesus usaldas oma Isa ja pöördus alati Tema poole, kui ta selleks vajadust tundis.\nJeesuse Kristuse muutumine ehk kirgastamine toimus tema elu pöördepunktis. Peetrus oli temas äsja ära tundnud Messia ja nüüd pidas Jeesus jüngritele kõnet oma saabuvast surmast ja ülestõusmisest. Siis läks ta üles kirgastamismäele. Matteuse evangeeliumist saame teada, et Jeesus võttis kaasa kolm jüngrit – Peetruse, Jaakobuse ja Johannese. Seal nägid nad midagi erakordset ja enneolematut. Nad nägid Jeesuse muutumist taeva kirkusega ning Eelijat ja Moosest temaga kõnelemas. Nad kuulsid taevast Jumala häält, mis ütles: „See on mu armas Poeg, teda kuulake!“\nPalveöö kirgastamismäel sarnanes mitmeti ööga Ketsemani aias. Ketsemani aias oli Jeesus koos samade jüngritega, kes olid olnud temaga kirgastamismäel. Ketsemani aias tuli ingel taevast ja kinnitas teda, kirgastamismäel ilmusid talle Mooses ja Eelija. Nende kahe loo sarnasus on lisaks samade jüngrite kohalolule veel see, et mõlemas kirjatükis jäid jüngrid magama.\nKirgastamismäe sündmusel oli kahtlemata Jeesuse jaoks suur väärtus. Luuka evangeeliumis öeldakse: “Ja palvetamise ajal ta näoilme muutus ja tema riided läksid kiirgavalt valgeks.” Lisaks muutumisele ja taevastele saadikutele tuli pilvest hääl, mis ütles: “See on mu armas Poeg, tedakuulake.” Evangeeliumitekstidest teame, et hääl tuli Jeesusele kolmel korral. Hääl tuli alati siis, kui Jeesus võttis enda peale patuste teotuse ja häbi. Esimesel korral tuli hääl siis, kui Jeesus lasi ennast koos patustega Jordani jões ristida. Teisel korral Kirgastamismäel ja kolmandal korral tuli hääl Jeruusalemmas kannatusnädala sündmuste keskel. Rasketel tundidel oli Isa hääl Jeesusele kõige väärtuslikum ja tähtsam ning see oli tema jaoks vast kõige olulisem.\nKirgastamine ei olnud oluline ainult Jeesuse jaoks, vaid see muutis ka jüngreid. Jüngrid said kinnituse uute usuliste kogemuste kaudu. Nad olid tunnistajateks ja nägid kirgastamismäel Jeesuse auhiilgust. Nad kuulsid, kuidas Mooses ja Eelija ühinesid Jeesuse õpetusega. Jumal on alati oma rahvale uut valgust jaganud mitmesuguste imepäraste sündmuste ja elamuste kaudu. Jüngritele sai selgeks seegi tõsiasi, et Jeesuse isik on usklikele kõige olulisem.\nMe teame, et Jeesus palvetas alati siis, kui tema elus olid lähenemas olulised sündmused. Ta palvetas koos jüngritega Ketsemani aias ja samuti enne kirgastamist kirgastamismäel. Aga kuidas on lood meiega? Kas ka meie palvetame siis, kui meie elus on lähenemas olulised sündmused? Kas me peame palvet oma elus oluliseks? Neile küsimustele saab igaüks ise vastata ja igaüks ise teab, kui oluline on palve tema elus. Kindel on see, et palvel on tähtis osa kõikide usklike elus. Kui meil on mure ja meid vaevab miski, siis teame, kuhu ja kelle poole võime alati pöörduda. Me võime pöörduda oma taevase Isa poole, kes meid alati kuulab. Palvel on tohutu jõud, mida me algul ei näe, ei tunne. Kuid palve mängib meie elus olulist rolli, nagu mängib see olulist rolli ka Jeesuse elus. Ta palvetab ise Isa poole ja lisaks sellele õpetab ta ka teisi, kuidas peaks palvetama. Annab Jeesus ju meile Mäejutluses palvekirjelduse ja juhised, kuidas palvetada.\nJeesus on nüüd kirgastatud ja sellest said osa kolm jüngrit, kes olid sellel olulisel hetkel temaga kirgastamismäel. Sündmus polnud oluline ainult Jeesuse jaoks, vaid muutusest said osa ka jüngrid. Jeesuse soov oli, et tema jüngrid saaksid osa sellest, millest temagi. Jeesus usaldas neid.\nEvangelist Markus ütleb: “Ja tekkis pilv, mis neid varjas, ja pilvest kostis hääl: “See on mu armas Poeg, teda kuulake!” Ja järsku, kui nad ringi vaatasid, ei näinud nad enam kedagi muud kui Jeesust üksi endi juures.” Aamen.\nMerle Prass-Siim (1983) on EELK Paldiski Nikolai koguduse õpetaja.


ZA/UM: Siim Nurklik: Lotte proovib narkot\nEhm, tere. All üks tekst, mille kirjutasin kolm aastat tagasi. Projekt lastekirjandus kaasaega. Või intellektuaalne omand hauda.\nKids, stay off the crack, unless you can handle it socially.\nPalju on juhtunud sellest ajast saadik, kui me Leiutajateküla Lottega viimati kohtusime. Kõige märkimisväärsem muutus on kindlasti see, et koeratüdruk Lotte käib nüüd päris ülikoolis, ja on seetõttu kolinud Pilvelõhkujate Linna. Aga muidugi mitte ilma oma parimate sõprade – kassi Bruno ja jänes Albertita. Nad elavad isegi samas korteris: armsas helesinises puumajas Vikerkaare tänaval, kus igal majal pole mitte ainult oma number, vaid ka täiesti oma värv. Vikerkaare tänava helesinisest majast, Lotte, Bruno ja Alberti korterist meie lugu alguse saabki.\nÜhel tavalisel õhtul, kui Albert parajasti uusi ulmejutustusi kirjutas ja Lotte kirjutavast Albertist salaja pilti joonistas, tormas korterisse väga ebatavalises tujus Bruno. „Te ei arva kunagi ära, mis ma kaasa tõin!” hooples ta tähtsalt. „Kuukulguri!” hõikas Albert, kes oma mõtetega veel kosmoseavarustes viibis. „Satelliidi!” arvas Lotte, Alberti fantaasialennust innustudes. „Peaaegu,” lausus Bruno salakavalalt, „Onu Valter kinkis mulle ülikooli alustamise puhul viskipudeli!” „Äge!” hüüdis Lotte, kes ei olnud vahepealsete aastate jooksul kübemetki oma uudishimust ja seikluslikkusest minetanud, „Proovime!”. Albert oli alguses natuke tõrksam, aga kui Bruno seletas, et üks kord ei tee midagi halba ja et nad on ju nüüd ka täisealised, soostus lõpuks ka tema sõpradega ühinema. „Aga ainult üks kord, ja ainult koos teiega. Ja vanematele ei räägi.” „Ei räägi muidugi,” vastasid Lotte ja Bruno üheskoos, elevusest üles-alla hüpates.\nNad istusid elutoa põrandale ringi, suur viskipudel keskel, ja hakkasid kordamööda lonkse võtma. „Fuhh!”, „Vastik!”, „Nii kibe!” Lotte, Bruno ega Albert ei saanud kuidagi aru, miks keegi vabatahtlikult midagi nii jubedat oma kehasse kallata sooviks. Kuid Lotte ergutusel rüüpasid nad igaüks veel paar sõõmu, ning avastasid siis, et maitse maitseks, aga neil oli sees soe, pehme tunne tekkinud. „Ma tahan veel seda viskit,” teatas Bruno. „Vahva asi on see ikkagi,” arvas Lotte. „Pole tegelt viga jah,” möönas isegi Albert. Soe, pehme tunne levis tervesse kehasse. Lottet, Brunot ja Albertit valdas tugev sisemine mugavus. Mõnusam oli olla, sundimatum, ja lustakam.\nAlbert, kes oli terve elu tundnud end teiste seas ebakindla, närvilise ja rõhutuna, ei kartnud enam, et võib midagi piinlikku öelda, endast halva muljet jättes. Ta naljatles rohkem, jutustas rohkem, tembutas rohkem – ta oli toredam ja tal endal oli toredam kui kunagi varem. „Helistame juhuslikele numbritele ja mängime, et oleme kurjad politseinikud!” tuli Albertil idee. „Või üksildased vanaprouad! Või liiga uudishimulikud rahvaloendajad!” aitas Bruno kaasa. Ja Lotte oli tulihingeliselt päri. „Helistame! Helistame!”. Ja seda nad tegidki. Valisid suvalisi numbreid, trumpasid üksteist vaimukustega üle - iga järgmine veel uskumatum kui eelmine - ja lõkerdasid tundide viisi naerda. Teistele oleksid nad võib-olla tobedatena paistnud, aga nad ei lasknud end sellest häirida. Nad julgesid tobedad olla, ja nautisid seda täiel määral.\nSiis võttis Bruno veel akordioni välja ja mängis vanu lastelaule. Lotte ja Albert hakkasid tantsima, ka Bruno hüppas akordioniga püsti ja õõtsus kaasa, igaüks kordamööda viskipudelist rüübates, kuni pudel tühjaks sai, ja siis paar tundi veel. Nad laulsid laule lapsepõlvest, koostasid omaenda koreograafiakava, riietusid erinevatesse kostüümidesse. Lottel, Brunol ja Albertil oli üheskoos tihti lõbus, aga keegi neist ei suutnud mäletada viimast korda, kui neil nii tohutult lõbus oli olnud nagu nüüd. Mis iganes neile pähe torkas, seda nad ka tegid, muretult ja spontaanselt, jäägitu kaasaelamisega. „Laheee!” kuulsid mitmed Vikerkaare tänava helesinisest majast möödujad läbi akende kostuvat. Lotte, Bruno ja Albert olid tol õhtul vabad – ja kogu maailm oli nende.\nKolmiku järgmine päev piirdus omaendi vooditega. „Vinge õhtu oli,” tunnistas Lotte Brunole, „kuid täna on seda raskem.” „Saan aru küll. Aga ma toon sulle pärast midagi, mis tunde paremaks teeb, ja ei kandu järgmisse hommikusse nii rängalt edasi,” vastas Bruno. Ja kui õues pimedaks läks, astuski Bruno Lotte tuppa, ühes käes klaasist piip, teises käes kotike rohelist puru. „Kanep. See aitab,” lohutas ta Lottet, kes ennast jätkuvalt teki alla peitis. „Miks mitte,” lausus Lotte vaevaliselt, süütas piibu ja hingas sisse suure mahvi kanepisuitsu. „Eks vaatame.” Toss auras suust välja, aga Lottele tundus, nagu see oleks ta sisse jäänud, ja kopsudest otse pähe tõusnud. Ta jäsemed muutusid kergeks, hingamine aeglustus, kogu keha - koos mõistusega - lõdvestus, ning täitus kerge värina, sumina, kõminaga.\nLotte oli alati väga energiline tüdruk olnud – nii energiline, et tal oli tihti raskusi paigal püsimise, maha rahunemise, magama jäämisega. Aga nüüd oli ta oma pidevast ärevusest hetkega lahti saanud. Tal ei olnud enam vaja midagi teha, kuhugi minna, kellegagi rääkida. Kõik oli hea, nii nagu oli. Isegi parem kui hea. Maailm tundus palju paeluvam kui tavaliselt – nagu lihtsalt ootaks, et saaks end sulle kogu oma külluslikkuses avada.\nLottel tuli siis meelde, et Bruno oli talle soovitanud teha selliseid asju, mida Lottele meeldis muidu ka üksinda teha: süüa oma lemmiktoitu, kuulata lemmikmuusikat, lugeda lemmikraamatut. Lotte avaski oma pooleli jäänud seiklusraamatu – ja raamat haaras ta hoobilt täiesti endasse. Tegelased ärkasid ellu, sündmustik kiskus kaasa. Lugu oli nii peenelt üles ehitatud, teemad nii tabavalt valitud, seosed ja tähendused nii olulised ja rikkalikud. Lotte ei suutnud ära oodata, mis kõik järgmisel leheküljel juhtuda võib. „Miks ma seda varem märganud pole?” mõtles Lotte. Ta nägi kõike uue nurga alt - „kõrgemalt” nagu ta ise ütles - ja see oli kirjeldamatult põnev.\nJa Lotte vaimustus ainult kasvas, kui ta pisut hiljem pani mängima ühe oma kõige kallima plaadi. Lotte tundis ära sama muusika, aga see kõlas seekord väga teistmoodi – heas mõttes teistmoodi. Muusika sätendas rohkem, tungis sügavamale sisse, vibreeris Lotte sees kauem. Mõnel võimsamal hetkel oli seda isegi liiga palju, nii et Lotte proovis ainult ühele instrumendile keskenduda. Ja see tõusis kohe teiste seas esile – rääkis sulle oma loo, ilma et sa oleksid ülejäänud helidest puudust tundnud. Ja sa võisid helisid iga hetk vahetada – valida, mis iganes heli või helisid sa soovisid rõhutada, ja pühendada oma tajud neile. Lasta helid endasse, hõljuda nende sees.\nOlles muusikaplaadi algusest lõpuni oma kehas läbi tunnetanud, märkas Lotte, et tal on vahepeal nälg tekkinud. Rõõmsalt kööki tatsanud, leidis Lotte sealt ema saadetud kapsapirukad ja suure kausi kisselli kohupiimaga. Mis oli juba iseenesest vaimustav avastus. Veel vaimustavam oli aga see, kui hästi nad maitsesid! Lotte aistingud olid nii tugevad, et ta sulges silmad ja nautis häirimatult igat suutäit. Midagi nii maitsvat polnud Lotte elu sees söönud! „Ütleks, et viib keele alla, kui see poleks keele juba alla viinud!” itsitas ta. Söömise lõpetanud, keha ääreni rahuldust täis, sammus Lotte tagasi oma tuppa ja mõtles veidi puhata. Heitnud voodisse, tundis Lotte, kui siledad on linad, kui hell on tekk, kui mugavad on padjad, ning langes peaaegu silmapilkselt sügavasse, magusasse unne.\n„Aitäh,” ütles Lotte järgmisel hommikul Brunole, „igati meeldiv õhtu oli, ja veel parem öö. Aga ma arvan, et ma tahaksin ikkagi midagi, mida ma saan koos teiega kogeda, ja mis oleks veidi vähem, noh, omaette maailm.” „Ma tean täpselt, mida sa mõtled,” vastas Bruno, kes ilmus samal õhtul koju uhke näoga ja võttis taskust kolm väikest roosat tabletti, lausudes: „Lotte ja Albert, tutvuge ecstasyga.” Albert oli esialgu ettevaatlik, nagu ikka, aga pärast seda, kui Bruno oli talle andnud põhjaliku ülevaate ecstasy suhtelisest kahjutusest ja kirgastavast toimest, ei põigelnud ka tema enam vastu.\nNii et natuke vett, väike neelatus, ja tutvus oligi alanud. Esmalt hoidis mõju ootamise erutus mõju avaldumise küll ära, aga ei võtnud kaua, kui Albert tundis sees särinat, Lotte hakkas kergelt higistama ja Bruno muutus teiste jutu suhtes harjumatult tähelepanelikuks. Protsess oli käivitunud, nüüd lasti tal minna. „Mul on nii puhas tunne,” heldis Albert, ja teised noogutasid. „Nagu oleks ennast just pesnud,” lisas Bruno. „Kogu maailm on nii selge,” sosistas Lotte. Kõik naeratasid. Neil oli hea olla, aga see ei olnud füüsiline, endassesulgunud heaolu, vaid avatud, hingeline rõõm – selle üle, et nad olid siin koos inimestega, kes neile nii palju tähendasid.\nBruno elas seda eriti võimsalt läbi. Nagu paljudel kassidel oli tal tihti raske oma emotsioone väljendada, teistega tundelisi ühendusi luua. Temas peitus sügav hoolivus, aga see jõudis väga harva pinnale. Kuid praegu jõudis hoolivus pinnale, selles polnud vähimatki kahtlust. Piirid, blokid ja hirmud olid taandunud. Bruno suhtles Lotte ja Albertiga siiralt ning soojalt, ilma igasuguste arvestuste või tagamõteteta. Ta sai rääkida sellest, mis talle elus oluline on, ausalt ja kõhklusteta, ja kuulata seda, mis Albertile ja Lottele oluline on. Ja kuulata oli isegi nauditavam kui rääkida. Jagamine oli see, mis oli kõige väärtuslikum.\nLotte, Bruno ja Alberti näod särasid. Nad vaikisid mitu minutit. „Midagi polegi vaja öelda,” nentis Albert. „Kõige tähtsam on nähtamatu side, mis meie vahel on,” teatas Bruno. „Jah, miks suhetes üldse keerukustesse langeda, kui on olemas lähedus,” nõustus Lotte. Nad tundsid üksteise üle head meelt. Mõnes mõttes olid need kõige ilmsemad, lihtsamad tõdemused, aga ilmsus ja lihtsus ununevadki tihti kõige hõlpsamini. Oli ju olemas tuhat põhjust, miks nad nii kaua nii head sõbrad olid olnud – põhjused, mida nad ehk enesestmõistetavaks pidasid, aga mis olid tegelikult väga erilised. Praegu meenutasidki Lotte, Bruno ja Albert kõiki neid põhjuseid, eredamalt kui kunagi varem, ja tänulikumalt kui kunagi varem.\nNeed olid väga liigutavad tunnid, kõigile kolmele, aga jah, iseäranis Brunole. „Kõige parem on see, et nüüd ma tean, ja teie teate, et need tunded on minus siiski olemas,” ütles Bruno, „ja see kogemus jääb mulle igavesti meelde, inspiratsioonina.” „Me teadsime seda alati,” vastas Lotte. „Aga jah, seda oli ilus näha, ja tunda,” lisas Albert. Nad rääkisid sel õhtul veel kaua, kõige argisematest teemadest kõige haruldasemateni. Vahepeal läksid nad veel kolmekesi linna peale jalutama, aga ka siis oli peamine ikkagi üksteise kohalolu. See, mida Bruno nimetas „nähtamatuks sidemeks”. Koju jõudes olid nad üsna väsinud, ja heitsid pärast õrnu „head öid” vooditesse magama. Bruno vaatas natuke aega lage, sulges silmad ja lausus, vaikselt aga kuuldavalt: „Ma olen seda kaua aega öelda tahtnud, aga nüüd ütlen... Ma armastan teid.”\n„Me armastame sind ka, Bruno.”\nautor Siim at 1:42:00 PM\nLabels: kõige väiksematele, leiutajateküla lotte, siim nurklik\nTriin Tasuja April 10, 2011 at 2:48 PM\nVäärtuslik lisandus ja hüva uus suund.\nRobert Kurvitz April 10, 2011 at 3:38 PM\nWelcome in! We cannot fail, not with Czech extasy.\nhelen h April 10, 2011 at 3:49 PM\ntuleb mainida, et brainstormi kirjutatud lotte soundtrack on veits nunnu ja sympa. läheb tänase 12C ja kõrgrõhkkonnaga hästi kokku.\nHH April 10, 2011 at 4:12 PM\nArmas ja idülliline\nRobert Kurvitz April 10, 2011 at 6:43 PM\nSellel tekstil olen ma silm peal hoidnud juba paar aastat, sestsaadik kui ta "Värskes rõhus" ilmus. Vabandage järjekordne kriitika järjekordse institutsiooni kallal (mille toimetaja on ka meie kaastöötaja - smiley) aga seal ei ole tavaliselt nii mõnusaid tekste. Mõnes mõttes oleks tahtnud esma-avaldaja olla. Toimetajaambitsioonid!


Kawe ostis Estcondelt büroohooned - Kinnisvarauudised\nKawe ostis Estcondelt büroohooned\nKinnisvarakontsern Kawe ostis Estcondelt aadressil Pärnu mnt 158 asuvad büroohooned koos parkimismajaga.\nKahe hoone kogupindala on 24 360 m2 ning välja üüritud büroo- ja äripindadel tegutseb 22 üürnikku. Eraldi võetuna on büroohoonete maht 6 952 m2 ja 6 910 m2, parkimismajja mahub 470 autot. Büroohoonete esimestel korrustel on kaubanduspinnad ja ülemistel kontorid, teatas Kawe.\nKawe partneri Jaanus Kosemaa sõnul on hooned heas asukohas, jäädes linna peamise logistilise kolmnurga sisse ning paiknedes olulise Järvevana liiklussõlme vahetus läheduses. Kosemaa märkis, et hoonete korrused on hea kujuga ning optimaalse suurusega, mis on oluline nende edasisel välja üürimisel. Hooned on algusest peale kuulunud Estcondele, neid on hoitud väga heas korras ja neisse pidevalt investeeritud.\nKevadel lõpetas Kawe Tallinnas Baltika kvartalis esimese A-energiaklassi büroohoone ehituse. Hoone üüriti välja enne ehituse lõppu. Arendamisel kasutati mitmeid uudseid lahendusi, mille tulemusena valmis energiasäästlik ärimaja, tagades üürnikele madalad kulud, mis on aasta keskmisena 1,6 €/m2 kohta.\nJärgmisel aastal plaanib Kawe alustada uue ligi 20 000 m2 suuruse büroohoone projekteerimist. Kosemaa sõnul on turul ruumi energiasäästliku, efektiivse korruseplaaniga ja heas asukohas hoonete jaoks.


Vali suurus: 175/65R14 175/65R15 185/55R15 XL 185/60R14 185/60R15 XL 185/65R15 195/45R16 XL 195/50R15 195/55R15 XL 195/55R16 195/65R15 205/55R16 205/60R16 XL 205/60R16 XL 215/50R17 XL 215/55R17 XL 215/55R18 XL 215/60R16 XL 215/60R17 XL 215/65R16 215/65R17 225/40R18 XL 225/45R17 XL 225/45R19 XL 225/50R17 XL 225/55R17 XL 225/55R18 225/55R19 225/60R17 XL 225/60R18 XL 225/65R17 XL 235/55R17 XL 235/55R18 235/55R19 XL 235/60R16 235/60R18 XL 235/65R17 XL 245/40R18 XL 245/45R18 XL 255/50R19 XL 255/55R18 XL\nJooksusuunaga turvisemustriga universaalrehv, mis tagab ohutu haarde nii kuival kui ka märjal pinnal. Rehvil on ülihea vastupidavus vesiliu suhtes ja stabiilne juhitavus lumisel teel.\nÜKS REHVIKOMPLEKT TERVEKS AASTAKS\nTalverehvidele omase tehnoloogia (räni ja uuenduslikud polümeerid kummi koostises) kasutamine universaalrehvide väljatöötamisel tähendab prognoositavat käitumist ka talvetingimustes. Lisaks ei ole vaja mõelda teise komplekti hoiustamisele.\n3PMSF ehk lumehelbeikoon näitab vastavust organisatsiooni ASTM International rahvusvahelistele standarditele ja sobivust talvistes ilmastikutingimustes kasutamiseks.\nHEA TOIMIVUS ERINEVATEL TEEKATETEL\nOptimaalne tahkude paigutus ja V-kujulised sooned tagavad suurepärase jõudluse nii märja tee, lume kui ka jää korral. Laiad plokid aga parandavad rehvide jõudlust kuival teel.\nTÜV SÜDi SERTIFIKAAT\nPärast õnnestunud võrdluskatsete tegemist andis maailma üks juhtivaid sertifitseerimisettevõtteid, Saksamaal baseeruv TÜV SÜD kvaliteeti kinnitava sertifikaadi Yokohama universaalrehvidele BluEarth-4S AW21.\nKatsete käigus kontrolliti viit kõige olulisemat parameetrit: rehvide käitumine märjal, kuival ja lumisel teel, veeretakistus ning müratase.\nBluEarth’i tooteseeriaga liitumine tähendab, et selle universaalrehvi keskkonnamõju on nii tootmises kui ka kasutuses minimaalne.


katuse vahetus - Ehitusfoorum\nLiitunud: 30 Juun 2019, 19:58\nLugemata postitus Postitas lailiallmaa » 30 Juun 2019, 20:04\nTere,selline küsimus .Hetkel on majakarbil peal kivikattus -mille aluskangas on tuule ja lindude poolt katki .See tähendab .et kivi tuleb maha laduda .Siit ka küsimus -kas oleks mõistlik panna peale hoopis valtsplekk kattus.Kõik hea nõu on teretulnud.\nLugemata postitus Postitas T25 » 01 Juul 2019, 11:32\nKui rahalised võimalused ei sunni koonerdama, siis loomulikult pane uus valtsplekk. Narr on seda kivi edasi tagasi vedada. Ma panin oma kõrvalhoonele ka kivi ja linnud lammutasid aluskatet alguses korralikult. Just need kohad , kus on ülekate, on läbipaistvaks nokitud. Või kurat teab, mis seal juhtus. Igatahes ma ei kavatse sellepärast kivi maha võtta ja uut katet panema hakata. Katuslaega majadel on aga teine teema ja mõistetav, miks vaja korralikku aluskatet. Ilmselt on kivi ka kergelt sammalduma juba hakanud ja välimus pole enam see, mis uuest peast. Võimalik ,et saad kivi eest isegi mingi raha, kui maha müüd.\nLugemata postitus Postitas praanik » 01 Juul 2019, 12:55\nKatus tuleb paigaldada korrektselt, siis ei pääse linnud kivide alla. Selle jaoks on olemas ju kõik vahendid.\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 01 Juul 2019, 15:27\nKorralik kivikatus peaks majale väärtust juurde andma. Aluskangast peaks saama ka altpoolt lisada (sarikatevahele liistudega kinni), kui tõepoolest enamuses räbal.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 01 Juul 2019, 18:18\nMa ei tea, et Tallinna vanalinnas keskajal ehitatud majadel, milledel on kivikatus, oleks kunagi pandud aluskatet. Isegi mitte renoveeritavatel. Ju tol ajal inimesed pööningutel ei elanud nagu tänapäeval kombeks. Tol ajal oli lihtsalt tuulduv katusealune/pööning, kus hea pesu kuivatada ja ülearust koli hoida. Isegi kui oli tehtud pööningule midagi eluruumi sarnast, siis härrasrahvas seal igatahes ei elanud, rohkem ikka härrasrahva teenijad. Millegipärast tahavad tänapäeval paljud elada pööningul ja veel uhkustavad ka sellega. Kadakasakslus?\nLugemata postitus Postitas tabarabarap » 01 Juul 2019, 19:08\n01 Juul 2019, 18:18\nMillegipärast tahavad tänapäeval paljud elada pööningul ja veel uhkustavad ka sellega. Kadakasakslus?\ntäna materjalid võimaldavad kergelt ka katusealune elatavaks teha , varem ei võimaldanud või pidi liigselt vaeva nägema\nLugemata postitus Postitas lailiallmaa » 01 Juul 2019, 20:30\nKuna kaua seisnud ca 10 aastat ainult karbina siis seepärast ka kanga halb olukord ja ka tuuletõke on nihkunud .Teeme endale ja mitte müügiks seepärast ka küsimus.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 01 Juul 2019, 21:20\nlailiallmaa kirjutas: ↑\n01 Juul 2019, 20:30\nSelle asja nimetus on ebaperemehelik suhtumine.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 01 Juul 2019, 21:26\n01 Juul 2019, 11:32\nIlmselt on kivi ka kergelt sammalduma juba hakanud ja välimus pole enam see, mis uuest peast.\nPraktiliselt iga päev kohalikku toidupoodi sõites näen ühe eramaja kivikatust, mille peal ei ole samblakübetki. Aga noh, majaomanik on teadlik olnud ja ega ole materjali valikul rahaga koonerdanud. Kivid tunduvad nagu oleks glasuuritud, mitte sellised kivid, mille peal iga sinna takerdunud võililleseeme saab idanemisega hakkama.\nLugemata postitus Postitas T25 » 01 Juul 2019, 23:23\n01 Juul 2019, 21:26\nMa ise panin maal kõrvalhoonele betoonkivi protector, mis pidi tavalisest betoonkivist parem olema. Üks puu on lähedal ja sellepärast juba kergelt sammaldub selle koha pealt. Aga järgmise kivikatuse panen tõesti juba mingit sorti savikivi. Kas just klasuuritud, aga savikivi kindlasti. Mitte et betoonkivi paha oleks, aga lihtsalt huvi pärast juba katsetaks erinevate materjalidega. Valtsplekki ei oska ise teha, muidu meeldib välimus väga. Teemaalgatajal aga tõenäoliselt on tegu kõige odavama betoonkiviga. Kui oleks glasuurkivi, siis vaevalt see teema siia postitatud oleks.\nLugemata postitus Postitas pikk88 » 02 Juul 2019, 09:30\n30 Juun 2019, 20:04\nMu meelest sõtlub see esmajärjekorras sellest, kas kavatsed hakata pööningut välja ehitama ja seal elama, et vaja seda aluskatet vahetada. Samuti sõltub see vajadus väga palju ka sellest, mis kivi on katusel ja milline on paigalduse kvaliteet.\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 02 Juul 2019, 21:06\nAga järgmise kivikatuse panen tõesti juba mingit sorti savikivi. Kas just klasuuritud, aga savikivi kindlasti.\nTalveks väljajäetud savist lillepotid on kevadeks külmatsüklitest killunenud. Sama probleem on punaste tellistega. Iga tõe jaoks ei peaks rumalaid loomkatseid tegema.\nLugemata postitus Postitas ifffff » 02 Juul 2019, 22:25\n02 Juul 2019, 21:06\nTellisel ja tellisel on ka vahe. Tavaline tellis pudeneb jah ära, kuid punane korstnatellis on mul juba ca 10 aastat korstnas ühes tükis. Sama asi on katusekivi ja lillepoti võrdlusega. Need on erinevad asjad.\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 03 Juul 2019, 08:06\nKeemia tunnis õpetati, et sama valemiga aine on samade omadustega sõltumata saamisloost. Tuleta meelde. Juhin ka tähelepanu, et eelnev kirjutaja (T25) pani kahtluse alla "klasuurimise" vajalikkuse. Katusekivi olgu savist, kas glasuuritud (kirjutan seekord õigesti) või mitte, seda veel vaatab. Arendan tema mõtet edasi, majale võiks siis ka pakkepaberist katuse teha. Kuskil saabub padulollusele piir ette ja avaliku foorumi postituse häda on see, et järgmine loll võib seda tõepähe võtta ja nii tehagi. Jah, sellist asja võib teha kuskil lõunamaa kliimas, kus külmumised on harv juhus, kuid meil võiks siis külma olemaolu ja mõju poorsetele jäikadele ja samas habrastele materjalidele, kui need veega küllastuvad, ikka arvesse võtta ja mitte ära unustada.\nLugemata postitus Postitas lailiallmaa » 03 Juul 2019, 08:22\n01 Juul 2019, 21:20\nVäike täpsustus -Ostetud aasta tagasi\nLugemata postitus Postitas T25 » 03 Juul 2019, 10:43\n03 Juul 2019, 08:06\nJuhin ka tähelepanu, et eelnev kirjutaja (T25) pani kahtluse alla "klasuurimise" vajalikkuse. Katusekivi olgu savist, kas glasuuritud (kirjutan seekord õigesti) või mitte, seda veel vaatab. Arendan tema mõtet edasi, majale võiks siis ka pakkepaberist katuse teha. Kuskil saabub padulollusele piir ette ja avaliku foorumi postituse häda on see, et järgmine loll võib seda tõepähe võtta ja nii tehagi. Jah, sellist asja võib teha kuskil lõunamaa kliimas, kus külmumised on harv juhus, kuid meil võiks siis külma olemaolu ja mõju poorsetele jäikadele ja samas habrastele materjalidele, kui need veega küllastuvad, ikka arvesse võtta ja mitte ära unustada.\nMina ei pannud glasuurimist kahtluse alla, rõhutasin vaid , et järgmine katus on savikivi. Kas just glasuuritud, see on omaette teema ja sõltub rahakotist. Ma pole kursis glasuurkivi hinnaga, aga ma kardan, et mul ei hakka hammas peale sellele. Sul on ilmselt oma eelarvamus tekkinud ja minul oma. Minu 100 aastat vanal kõrvalhoonel juhtus olema savikivi, jumal teab, millal ta sinna paigaldati, kuid kivid olid korralikud. See sammal, mis peale oli tekkinud, tuli kergesti lahti ja kivi oli nagu uus. Üldiselt sellist juttu , et savikivi Eesti kliimasse ei kõlba, kuulen esimest korda. Pigem ikka rõhutatakse, et savikivi on eriti vastupidav meie kliimas.\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 03 Juul 2019, 12:40\nSama jahvatati lehise kohta terassilaudena. Aga ise tead, ma olen oma jora välja öelnud.\nLugemata postitus Postitas T25 » 03 Juul 2019, 12:44\n03 Juul 2019, 12:40\nKopi-pasta otse Monieri leheküljelt:\nSavikivid on täielikult looduslik katusekate, mis muudab selle eriti hinnatud ehitusmaterjaliks ökoloogilise mõtteviisiga majaomanike seas. Naturaalne on ka savikivide pinnakatteks oleva angoobikihi koostis, sisaldades näiteks vesiemulsiooni koos kvartsliivaga. Ökoloogilisele päritolule vaatamata on savikivid tõestatult kõige vastupidavam katusematerjal, mille eluiga on 100 aastat ja kauemgi. On olnud juhuseid, kus savist tehtud katusekivid on ka pärast saja-aastast kasutusel olekut niivõrd heas seisukorras, et maja renoveerimisel lähevad samad kivid uuele saja-aastasele ringile. Savikivist katuste vastupidavuse üks põhjus on see, et neil on enamasti rohkem lukke, mis tagab katuse ülihea veepidavuse ja ilmastikukindluse. Tänu topeltvaltsile ei sattu vihmavesi ja lumi ka äärmuslike ilmaolude korral sinna, kuhu ta ei peaks sattuma.\nEt sa siis vaidled vastu sellele?\nPaneks siis mõned näited ka, et savitellis ikka sajandi vastu peab meie tingimustes:\nPühitseti sisse 1866.\nKesklinna kool valmis kuskil 1890ndatel\nJa siis muidugi Viljandi ordulinnus ise, paistab et ka seal oli savikivil oma koht ja osad müürid siiani veel püsti, kuigi vanust juba rohkem kui 500 aastat.\nLugemata postitus Postitas ifffff » 03 Juul 2019, 13:58\nKeemia tunnis õpetati, et sama valemiga aine on samade omadustega sõltumata saamisloost.\nFüüsika tunnis jälle õpetati, et sama aine on erineva struktuuri juures erinevate omadustega. Kõige äärmuslikumaks näiteks sobiks siia ehk tavaline grillsüsi ja teemant. Üks sama aine.\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 03 Juul 2019, 18:30\nVõta kogumisse need katused, mis on läinud prügisse ja siis proovi arvutada protsent. Teksitis on ka: on olnud juhus.\nMingi ime läbi (vb olla on segusse hoolsalt kanamune lisatud (see oli nali), mingit oksiidi või silikaati lisatud, mis klaasistus või loitsusõnu peale loetud) on mõned katused säilinud. Suurt rolli tõenäoliselt on mänginud katuse kalle, ilmakaar .\nKas tahad järjekordne katsejänes olla? Saviga reegel siis, et pealt peavad poorid kinni olema. Tellist ja katust võrrelda on suht tänamatu, kui katus peab, siis tellis ka (ei vetti läbi). Kui läbi vettis, siis talve järel paha-paha (näiteks Mustamäe punased tornid).\nSuurt ei viitsi, üritan lihtsalt ka oma mõningast kogemust (täpsemalt: põletatud savist) asjadega siia ritta pista. Valid ikka ise. Mina vaidlema ei tule.\nFüüsika tunnis jälle õpetati, et sama aine on erineva struktuuri juures erinevate omadustega\nSul on õigus, kuid seda erandit ei saa tuimalt üle kanda teisele ainele. Üldreegel on ikka see, mida mainisin.\nLugemata postitus Postitas ifffff » 03 Juul 2019, 20:37\nTegelikult on vist asi üldse sellest, et toodetakse süüdimatult p%ska. Aastasadu vanad savikivikatused peavad, kaasaegsed pudenevad laiali.\nSilikaattellisega sama lugu ju. Vanasti kõlbas korstnapitsi laduda ja seisis aastakümneid, nüüd on sügisene tegu kevadeks pude.\nLugemata postitus Postitas T25 » 03 Juul 2019, 20:53\nVaidluses selgub tõde. Kui glasuuritud savi on kindla peale minek, siis tulebki see valida. Ma olen kuulnud sellest, et osa savikivikatuseid on kehvasti vastu pidanud, kuid pidasin seda veneaja kehva praaktoodangu süüks. Eks ma uurin natuke, mis glasuurkivi hind on ja kui väga ulme ei ole, siis panengi glasuurkivi. Kõrvalhoone, millele see läheks ,on ainult 60 ruutu, nii et väga hull ei tohiks kogukulutus summa-summaarum tulla.\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 03 Juul 2019, 23:15\nVäike reklaam eterniidile- see ka veidi kivist asi. Hea lihtne, kerge panna jne.https://moodnekodu.delfi.ee/news/ehitus ... d=86657233


päikesetoit: september 2011\nPostitaja: päikesetoit kell 02:53 Kommentaare ei ole:\nTore uudis - Medifur hakkab tooma Excalibur 9 realisi taimeriga kuivateid http://www.medifur.ee/index.php?id=138&sub=189&product_id=60.\nTeflex lehed ka varsti lisandumas.\nEsialgu on nii, et kes Päikesetoidu kursustele tulevad saavad kuivati osta 250eur-ga:). Esimene partii jõuab oktoobri lõpuks.\nPostitaja: päikesetoit kell 01:48 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: päikesetoit kell 02:34 Kommentaare ei ole:\nVeel üks vähese rasvasusega, ka soolata leib.\n1/4 tassi jahvatatud linaseemneid\nPaprika blenderdasin veega, jahvatatud linaseemned lisasin juurde. Mõnikord tuleb vett juurde panna, et mass oleks paremini kuivati plaadile määritav.\nLaiali määrisin plaadile märja käega. Kuivab 50-60c juures ca 0,5 tundi ja 45 c juures 5-6 tundi (või seni kuni on kuiv aga mitte krõpskuiv - nii et saab rulli keerata)\nRullikeeratuna seisab ilusti. Ja siia rulli vahele saab nüüd teha täidist - salatit näiteks. Aga täidis vahele vahetult enne söömist, kuna rull imbub niiskusest kiirsti läbi ja läheb katki.\nPostitaja: päikesetoit kell 02:29 Kommentaare ei ole:\nVaataks vahepeal toidu enese poole ka:)\nTaanis pakuti neid esimest korda - ja ma ise olen teinud ainult banaan ja veidi külma vett. Kas ei lähe retseptid mitte lihtsaks:)\nKuskil 6 banaani kohta pool klaasi jahedat vett, blenderdada smuutiks ja valada kuivati plaadile paberile või teflex lehele. Kui smuuti on liiga paks võib veel vet lisada. Paras paksus on kui smuuti valad plaadile ja saad plaati liigutades segu voolama panna. Plaati ühele ja teisele poole liigutades voolab siis pannkook ise ilusasti paika ja kuivab 45c juures ca 5-7 tundi. Kuna kuivab hästi siis ma arvan, et saab ka 50c praeahjus liikuva õhuga kuivatada.\nSäilitamise osas ma kindel ei ole - paar päeva, mite kauem.\nSuvel panin vahele mustikaid ja mustikamoosi. Siin on pohlamoos (pohlad ja datlid) ja banaani lõigud.\n08. septembril olin KadilaNaisseltsi vahvate naiste juures toortoitu tegemas-rääkimas\nPostitaja: päikesetoit kell 03:22 Kommentaare ei ole:


Kaardid - Kaartide infosüsteemi kohta\nTöötaja saab kaardisüsteemi siseneda VAU kaudu!\nEelduseks on, et\ntöötajale on VAU-s omistatud andmehalduri roll,\nsisenetakse arhiivi sisevõrgust\nvõi ID-seadme kaudu.\nKui sul ei õnnestu VAU kaudu kaardisüsteemi siseneda, palun saada e-kiri aadressil: admin.vau@ra.ee\nAvaleht » Kaartide infosüsteemi kohta\nKaartide infosüsteemi kohta\nRahvusarhiivi vanim teadaolev kaart pärineb hinnanguliselt 1630. aastast. Esimene suurem kaardiseeria pärineb 1680.–1690. aastatest, mil seoses mõisate reduktsiooniga viidi läbi kogu maad hõlmav kaardistamine. 18. sajandil toimusid süstemaatilised kaardistustööd vaid Saaremaal ning sellest perioodist on originaalkaarte säilinud vähe.Ulatuslikud katastreerimistööd käivitusid taas seoses 19. sajandi alguse talurahvareformidega. 19. sajandist ja 20. sajandi algusest pärineb juba rohkem kaarte. Kaardid on enamasti käsikirjalised ja koloreeritud, sageli kaunilt illustreeritud.\n20. sajandi kaartide hulgas on juba palju trükitud kaarte, mida on kasutatud ka erikaartide alusena. Kaartidel leiavad kajastust ajaloolised sündmused ja ühiskondlikud murrangud. Maareformi tulemusi Eesti Vabariigis ja omandi muutusi kajastavad kümned tuhanded katastri- ja maakorralduskaardid, palju on maade ja metsade kasutamisega seotud plaane ja piirikaarte. Samuti leidub sõjalisi plaane: lahinguoperatsioonide ja vägede paigutuse skeeme, sõjaväele eraldatud maade plaane, sh 1940. aastal NSV Liidu sõjaväele kasutada antud maade kohta. Eesti sõjaväetopograafide tööst on arhiivi jõudnud vaid trükitud valmiskaardid, muud Sõjavägede Staabi topograafilised materjalid võttis Nõukogude armee omavaldusse. Esimese maailmasõja ajast on lisaks väiksematele skeemidele ja plaanidele arhiivi jõudnud Tsaari–Venemaa topograafiliste kaartide põhjal Saksamaal aastail 1916–1918 koostatud Baltimaade ja Loode–Venemaa kaarte ja samalaadseid Saksamaal koostatud kaarte teise maailmasõja aegadest.\nNõukogude ajast on arhiivis vähe kaarte, kaart olid nõukogude ajal ülimalt salastatud dokument. Leidub majandite maakasutuse plaane, rajoonide majandusarengu plaane, linnade generaalplaane, linnaosade ja väiksemate piirkondade plaane. Oluliselt suurem, võrreldes varasemate perioodidega, on mitmesuguste tehniliste rajatiste kaartide, skeemide ja plaanide hulk (raudteed, maanteed, sadamad, kaevandused, tööstuspiirkonnad, side– ja elektriliinid). On ka plaane, mida polegi realiseeritud, näiteks 1920. aastate raudteevõrgu täiendused või Suur–Tallinna plaan Esimese maailmasõja eelõhtust (ERA.T-6.3.1727).\nUuematest materjalidest on kirjeldatud 1989. aastal koostatud rajoonide skemaatilised kaardid ning linnade ja asulate plaanid Eesti Vabariigi Riikliku Statistikaameti arhiivist (ERA.R-10).\nKaardikirjeldused võivad olla esitatud kaardil, kuid kaardilt võib leida ka rea numbreid või tähiseid, mida kaardil ära ei seletata. Siis tasub uurida, kas kaardi juurde kuulub kaardikirjeldusraamat, plaani seletuskiri või mõni muu dokument. Neid kaartide infosüsteemist ei leia, kuid üldjuhul on need leitavad kaardiga samast säilikust või arhiivifondist. Näiteks säilik ERA.R-1.16.49 esineb järgnevas mahus: kaartide andmebaasis, AISis ja Saagas.\nSuuremad kaardikogud tekkisid maade reguleerimise ja mõõdistamisega tegelevate asutuste juurde, samuti hoiti plaane ja kaarte omandiõigusliku tõestusmaterjalina alal krediidi– ja kinnistusametites. Tähtsamatest kaarte sisaldavatest fondidest ja kollektsioonidest võiks siinkohal nimetada järgmisi: Eestimaa rootsiaegne kindralkuberner (EAA.1), Eestimaa rüütelkond (EAA.854), Eesti Maakrediidiselts (EAA.2486), Eestimaa kubermangu joonestuskoda (EAA.46), Liivimaa kubermangu joonestuskoda (EAA.308), Kaardikogu (EAA.2072), Katastridokumentide kollektsioon (EAA.3724), Eesti Vabariigi Riigikantselei (ERA.31), Eesti Vabariigi Ministrite Nõukogu (ERA.R-1), Põllutööministeeriumi Katastri ja Maakorralduse osakond (ERA.T-3) ja (ERA.62), Ehituste ja maa-alade kaartide, plaanide, jooniste ja projektide kollektsioon (ERA.T-6), Riigimetsade talitus (ERA.63), Riiklik Projekteerimise Instituut Eesti Põllumajandusprojekt (ERA.T-34), Eesti Vabariigi Riiklik Statistikaamet (ERA.R-10), Saare Maakonna hooneregistritalitus (SAMA.451). Lisaks leidub kaarte ja plaane kõikide perioodide riigiasutuste, linna-, maa- ja vallavalitsuste, kinnistusametite, isiku– ja mõisafondides ja ka erinevate organisatsioonide arhiivides.\n2016. a. novembris lisandusid andmebaasi Tallinna Linnaarhiivi kaartide kirjeldused ja digikujutised.\nTallinna Linnaarhiivi kaardikogu on Tallinna Linnavalitsuse allasutuste (aastatest 1877–1917 Tallinna Ehitus- ja Teedekomisjon, Puiesteede komisjon, Maamõõdu osakond jm., 1917. aastast Ehitusosakond ja majandusosakond), Nõmme alevi ja linnavalitsuse, aga osaliselt juba ka Tallinna rae tegevuse käigus loodud ja saadud plaanide ja kaartide ja nendega seotud muude dokumentide kollektsioon, mis sisaldab umbes 5000 säilikut.\nVanimad Tallinna linna ja linnasarase plaanid pärinevad 1680. aastatest. Osalt on tegemist originaalplaanidega, osaliselt koopiatega Rootsi sõjaarhiivist ja mujalt. Tallinna kindlustuste plaanid algavad 1634.aastast ja on peamiselt koopiad Rootsi sõjaarhiivist. Omandiõigusega seotud krundiplaanide seeria ulatub 1750. aastatest kuni 1870.aastateni. Sellele lisandub, ilmselt endisest majandusosakonnast pärinev väga detailne linna rendikruntide seeria aastatest 1880 kuni 1940. Üksikute Tallinna linnaosade, sealhulgas endise Nõmme alevi ja linna ning nende üksikute piirkondade ja tänavate plaane leidub alates 19. sajandi algusest kuni umbes 1940. aastani.Tallinna linna ümbruse plaanid ja kaardid hõlmavad peamiselt endis ilinna mõisaid: Väo, Rae, Kautjala, Koitjärve, Haabersti, Mõigu(Toomkiriku mõis), Kurna, Lehmja jt. millest vanimad linnamõisate plaanid pärinevad 17. sajandi lõpust.\nLäti ajalooarhiivist on andmebaasis koopiad kaartidest ja plaanidest 17. sajandist 20.sajandi alguseni Kaartide ja plaanide kollektsioonis (LVVA.6828). Kogus on linnade plaane, teede kaarte, maakasutusplaane, metsaplaane, mis kujutavad peamiselt Liivimaa, aga ka Eestimaa kubermangu alasid.\n2018. a. alguses lisandus mõnikümmend 20. sajandi linnaplaani Eesti Arhitektuurimuuseumi (EAM) kogudest.\nRahvusarhiivi kaardikogus leiduvad suuremõõtkavalised ehk topograafilised kaardid Eesti territooriumist:\nKaardi nimetus Valmimisaeg Mõõtkava Viide\nVene topograafide kaardistatud üheverstalise kaardi tervikkomplekt 1894–1913 1:42 000 EAA.854.4.27a\nVene topograafide valmistatud kolmeverstalised kaardid, mittetäielik komplekt 1855–1859 1:126 000 EAA.298.2.71\nEsimese maailmasõja ajal sakslaste trükitud Eesti alade kaardid (Vene topograafiliste kaartide alusel) 1918 1:100 000 ERA.T-6\nEsimese maailmasõja ajal sakslaste trükitud Eesti alade kaardid (Vene topograafiliste kaartide alusel) 1917–1918 1:25 000 ERA.T-6 jm\nEsimese maailmasõja ajal sakslaste trükitud kaardid Eesti saartest 1917–1918 1:25 000 EAA.2072 jm\nEesti sõjaväetopograafide koostatud ja trükitud esimene eestikeelne kaart Eestimaast 1919 1:420 000 ERA.T-6.3.1179\nÜheverstalised kaardid Petseri- ja Võrumaa lõunapoolsete alade kohta 1920–1922 1:42 000 EAA.2072 jm\nOsaliselt valminud Eesti Vabariigi topograafiline põhikaart 1923–1935 1:25 000 ERA.T-6\nOsaliselt valminud Eesti taktikaline kaart 1935–1940 1:50 000 ERA.T-6\nEesti Vabariigi ülevaatekaart 12-lehel 1938 1:200 000 TLA.149.5.2660\nNõukogude ajal koostatud Eesti alade topograafiline kaart


Venemaa peab maksma kahjutasu Tšetšeenia massimõrva eest PM - Estonian World Review\nVenemaa peab maksma kahjutasu Tšetšeenia massimõrva eest PM\nEuroopa Inimõiguste Kohus mõistis viiele tšetseenile Vene riigilt välja õle 160 000 euro suuruse kahjutasu seoses 2000. aasta veresaunaga, mille korraldasid Groznõi lähedal Vene föderaalväed.\nTšetšeenid rääkisid kohtule, kuidas Vene sõdurid tapsid nende 11 sugulast Groznõi Novõje Aldõ rajoonis 5. veebruaril 2000. aastal, vahendas AFP.\nKokku olevat selles veresaunas, mille käigus sõdurid väidetavalt mõrvasid, röövisid ja vägistasid kohalikke elanikke, elu kaotanud ligi 60 inimest. Sama on kinnitanud ka erinevad inimõiguste eest võitlevad organisatsioonid.\nEuroopa kohtusse pöördusid ohvrite sugulased seetõttu, et Vene võimud ei viinud nende hinnangul juhtumi uurimiseks läbi piisavalt põhjalikku juurdlust.\nSellega nõustusid ka kohtunikud, kelle otsuse põhjal peab Venemaa maksma nüüd viiele tšetšeenile kokku 163 864 eurot.\nEuroopa Inimõiguste Kohus tegi täna veel ka ühe teise otsuse, mis puudutas Tšetšeenia sõda, mõistes Venemaalt välja 130 285 eurot kolmele Tsetšeenias Gekhi linnas elavale inimesele, kelle kaks sugulast leiti surnuna pärast seda, kui Vene sõdurid nad arreteerinud olid.\nTšetšeenia iseseisvuslaste võitlus Vene keskvõimu vastu algas kohe pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal ja kestab vaiksemal kujul tänaseni välja.


Lux Expressi soovitused jalgrattaga reisijale - Lux Express\nLoodust säästev transport on oluline ka Lux Expressi jaoks (kas teadsid, et üks buss asendab tervelt 28 autot?) ja just seetõttu püüame jalgrattaga reisijatele alati võimalust mööda vastu tulla.\nKahjuks ei täna aga võimalik ette ennustada, kui suur on iga konkreetse bussi pagasiruumi täituvus. Seega ei ole võimalik garanteerida, et jalgratas alati igasse bussi ära mahuks.\nSoovitused jalgrattaga reisijale:\nTule bussijaama aegsasti ning räägi bussijuhiga: tema teab, kas ratas mahub pagasiruumi või on seda võimalik erandkorras ka bussisalongis vedada. Enamasti on jalgratta kaasa võtmine täiesti võimalik, ent garantiid anda ei saa ja seega soovitame rattaga reisijal pileti pigem bussijuhi käest osta.\nBussijuhil on lõplik otsustusõigus. Juhul, kui bussijuht leiab, et jalgratta vedamine ohutaks bussi, bussireisijaid, reisijate pagasit vms, on tal alati õigus jalgratta vedamisest keelduda.\nOle valmis oma ratast korrektselt pakendama. Eeskirjad näevad ette, et jalgrattad peaks reisima pagasiruumis ja nii, et esiratas on raamist eraldatud ja eraldi pakendatud. Erandkorras võib bussijuht ratta ka bussisalongi lubada – aga ainult juhul, kui ta on kindel, et see salongi ega reisijaid ei ohuta. Kõige kindlam on ratta pakendamiseks spetsiaalset rattakotti kasutada: see teeb ka ratta pagasiruumi paigutamise palju hõlpsamaks ja ruumi mõttes otstarbekamaks.\nKui rattakotti ei ole, võid kasutada muid käepäraseid pakkevahendeid, näiteks raam ja esiratas eraldi kilesse või kattematerjali mähkida. Oluline on, et nii raami kui esiratta pakend sõidu lõpuni kenasti vastu peaks ja aitaks bussi, reisijaid ja reisijate pagasit nii määrdumise, kriimustuste, lõhkumiste kui igasuguste muuda vigastuste eest kaitsta.\nNB! Jalgratas võib olla ka pagas:\nIgal reisijal on lisaks käsipagasile õigus kaasa võtta ka üks suurem reisipagasi ühik. Juhul, kui sinu ratas on kokku pandav ja vastab juba kokku pakendatuna reisipagasi standarditele, võid täitsa muretult reisida – selle jaoks on koht alati olemas!\nMaksimaalne kaal 30kg\nMaksimaalsed mõõdud 70cm x 30cm x 55cm\nMeie bussijuhid püüavad alati jalgrattaga reisijatele vastu tulla ning ratta vedamiseks võimaluse leida: kui nad keelduvad, on selleks konkreetne põhjus, mis ehk reisijale endale silma ei hakka. Usalda meie bussijuhte ja küsi neilt nõu, nad aitavad hea meelega!


Kirill Kotšegarov poolpika triatloni EM viies koht\nHispaanias Mallorcal 18.oktoobril toimunud Challenge Paguera-Mallorca poolpika triatloni Euroopa meistrivõistlustel lõpetas Kirill Kotšegarov võistluse viienda kohaga. Finišis ajaga 4:15:19 jäi medalist puudu minut ja 4 sekundit.\nVeel mõni nädal tagasi oli Kirilli peamiseks eesmärgiks teha hea tulemus Lake Tahoe Ironmanil, kuid sealsetest metsapõlengutest tingitud õhureostus lõpetas oodatud võistluse vaid napid mõni minut enne eliitgrupi starti.\nMallorca võistluse ujumisetapilt väljus Kirill veest 32. Rattadistantsil hakkas ta oma positsiooni parandama ja lõpetas rattaetapi üheksandana. Poolmaratoniga tõusis Kirill veel neli kohta, lõpetades võistluse üldkokkuvõttes viiendana.\nLõppajaks 4 tundi 15 minutit ja 19 sekundit. Võitjale ja värskele Euroopa meistrile, itaallasele Giulio Molinarile, kaotas Kirill seitse minutit ja 19 sekundit, pronksmedalist jäi lahutama minut ja 4 sekundit.Naiste arvestuses läks Euroopa meistritiitel ajaga 4:25:27 austraallasele Lisa Hutthalerile.\nKirillile soovime kosutavat puhkust enne uut hooaega!


Tervisenõu: kas fruktoos on tõesti nii kahjulik, nagu rahvasuu räägib? - Tervisenõu - Tervis\nTervisenõu: kas fruktoos on tõesti nii kahjulik, nagu rahvasuu räägib?\n17. juuni 2018, 15:10\nPuuviljades leidub looduslikku fruktoosi.\nKuna peaaegu terves maailmas lokkab rasvumise epideemia, levivad nii looduslikul kui ka töödeldud kujul suhkrute kohta müüdid, et neid peaks vältima. Kas kahjulikuks suhkruks tuleks liigitada ka fruktoos?\nVastuse leiab toitumisnõustajate ühenduse veebilehelt tervisliktoitumine.ee:\nFruktoos ehk puuviljasuhkur on looduses leiduv lihtsuhkur. Inimene vajab seda väikeses koguses mitmete kehas leiduvate kudede ehituses ning süsivesikute ainevahetuses. Fruktoos esineb looduses nii üksikult kui koos teiste suhkrutega, tavaliselt glükoosiga. Kõige levinum fruktoosi ja glükoosi kooslus on sahharoos ehk valge lauasuhkur. Fruktoosi ja glükoosi on seal võrdsetes kogustes. Seega kui lisad kohvile kümme grammi suhkrut, saad sellest viis grammi fruktoosi ja viis glükoosi.\nLooduses leidub vaba fruktoosi peamiselt taimses materjalis, kõige rohkem küpsetes magusates viljades. Toitumisnõustajate Ühenduse soovitusel peaksid inimesed fruktoosi saama ennekõike looduses kasvavatest köögi-ja puuviljadest, mis on kasulikud neis leiduvate kiudainete, vitamiinide ja mineraalainete poolest.\nViimasel ajal on levitatud infot fruktoosi kahjulikkuse kohta. Kas fruktoos on tõesti nii kahjulik, nagu räägitakse? Seda leidub rikkalikult lisaks puuviljadele ka mees, mis kuulub paljude igapäevamenüüsse ja ka toitumissoovitustesse. Nagu alati, peitub tõde kuskil vahepeal.\nInimesed ei ole evolutsiooniliselt harjunud palju fruktoosi saama. Kui vaadata minevikku, siis puuvilju ja marju oli saada hooajaliselt ning need olid vähem magusad kui tänapäeval. Väga kõrge fruktoosisisaldusega mesi ei olnud laiatarbekaup ka veel sada aastat tagasi. Mesilased tavaliselt kaitsevad ennast ja kes esivanematest oleks soovinud ilma korraliku varustuseta taru puhastama minna?\nVeel suuremad muutused on toimunud poest ostetavatest toodetest suhkrute saamisel. Roo- ja peedisuhkrut kasutati magustajana toidutööstuses sajandeid, kuid kui suhkru hind 70ndatel tõusis, hakati otsima odavamaid mooduseid magusa maitse saamiseks. Selleks ajaks oli leiutatud meetod maisitärklise muutmiseks glükoosiks ja edasi omakorda fruktoosiks. Saadud toodet nimetatakse kõrge fruktoosisisaldusega maisisiirupiks (HFCS). Kuna see on magusam kui sahharoos ning samal ajal vedel ja hästi lahustuv, on selle kasutamine jookide ja toitude magustamiseks lihtne ja majanduslikult efektiivne.\nKõrge fruktoosisisaldusega maisisiirupit ja selle laialdast kasutamist on viimasel ajal seostatud suurenenud fruktoosi tarbimise ja mitmete tervisehädadega. Siirup iseenesest ei ole kahjulik, kahjulikuks võib saada selle liigne kogus nagu kõigi suhkrute puhul. Tegu on lisatud suhkruga, mille puhul Maailma Tervishoiuorganisatsioon ning Eesti toitumis- ja liikumissoovitused annavad nõu, et lisatud suhkrute tarbimine peaks jääma alla kümnendiku päevasest toiduenergiast. Kui see tingimus on täidetud, siis ohtu esineda ei tohiks.\nPraeguste teadusuuringute valguses tundub, et ohtlik on fruktoosi puhas tarbimine. Puuviljades, marjades ja mees on fruktoos ja glükoos koos, kuid töödeldud toitude puhul ei ole see alati nii. Lisaks leidub puu- ja juurviljades suurel hulgal vett, kiudaineid, vitamiine ning mineraalaineid, mis kokku annavad ikkagi positiivse efekti.\nKui ülemäärane fruktoosi tarbimine jätkub pikka aega (aastakümneid), siis kahjustuvad maksarakud, maks rasvub ja saadab pidevalt osa rasva verre, tõstes vererasvade hulka. Suureneb keha üldrasvumine, tekib oht vererõhu tõusuks ja edasi suureneb juba südamehaiguste risk.\nLoe fruktoosi kohta pikemalt tervisliktoitumine.ee-st.


Kohtumisel ehituse asekantsleriga oli teemaks taaskord EHR\nEKEL esindus kohtus 29.mail Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ehituse asekantsler Jüri Rassiga, et arutada riikliku ehitisregistri (EHR) toimimisega seotud probleeme. Kokkusaamisel osalesid EKEL poolt Tõnis Tarbe, Kaitis Väär ja Kalle Karron, asekantslerit olid toetamas ehitus- ja elamuosakonna juhataja Karin Sillmann ning EHR ja e-ehituse projektijuht Taavi Jakobson.\nEKEL tõi seekord välja ehitusteatise esitamisega seonduva probleemi, kus vastupidiselt seadusandja soovile menetlust lihtsustada 10-päevase tähtajaga, väljastab EHR koheselt teate, et andmed vajavad täiendavat kontrolli kuni 40 päeva. Taavi Jakobsoni sõnul saab selline teade EHRist tulla ainult juhul, kui teatist menetlev omavalituse ametnik võtab ehitusteatise menetlusse, koostab ehitusloa eelnõu ja loob EHRis vähemalt ühe kooskõlastusülesande. Kuna sedalaadi teated tulevad registrist vähem kui 2-minutilise aja jooksul, siis jääb mulje automaatteavitusest, kuid MKMi sõnul pole see automaatteatis, vaid ametniku saadetud sõnum. Seega on probleemi teravik suunatud hoopis suurimate omavalitsuste poole, kus teatiste menetlemisel on selline venitamistaktika kahjuks üpris sagedane. Ehk kui menetleja otsustab, et esitatud ehitusteatis vajab täiendavat kontrolli, siis menetletakse seda kui ehitusluba.\nLisaks ehitusteatise teemale arutati kohtumisel registri toimimist laiemalt ning MKMi sõnul on võetud EHRi arendamine põhjalikult ette. Probleeme on palju - ministeerium püüab ühest küljest jooksvaid tõrkeid likvideerida, teiselt poolt arendada registrit kui tervikut, mis on pikaajaline protsess. EHR on nii andmebaas kui menetluskeskkond, mille mahud pidevalt kasvavad. MKM peab kasutajate poolset tagasisidet ning probleemide esiletoomist arendusprotsessi huvides väga oluliseks.\nEKEL ja MKM on leppinud kokku, et paremaks infovahetuseks ning tagasiside saamiseks kohtutakse omavahel perioodiliselt arutamaks mingit konkreetset teemat, mis päevakorral.