kas karm armastus on tõesti armastus? |\nKas karm armastus on tõesti armastus?\nKuulete erinevat tüüpi armastusest üsna sageli ja võite mõelda, mida need tähendavad või kuidas saate oma armastuse vormist aru saada. Võib-olla olete sattunud olukorda, kus karm armastus näib olevat norm ja te pole kindel, kas see läheb õigesti. Võib-olla olete sa karmi armastuse saaja või võib-olla see on lapsevanemaks olemise stiil, mille olete oma laste jaoks omaks võtnud. Mõistmine, mis see on ja mida see teie laste jaoks tähendab, on oluline etapp.\nKarmi armastuse mõistmine\nMis täpselt on karm armastus? Tõenäoliselt oleme kõik seda fraasi varem kuulnud, kuid kas teate, mida see tähendab? See tähendab erinevate inimeste jaoks erinevaid asju ja see, kas see on hea või mitte, sõltub teie elustiilist, perekonnast ja just sellest, mida määratlete karmi armastusena. Lihtsamas vormis peame karmiks armastust, kui keegi seab kellelegi piiranguid või nõudeid veendumaks, et ta täidab oma kohustusi või vastutust. Seda kasutatakse meie õigussüsteemis sageli laste või isegi kurjategijatega.\nKui panete kurjategija nende tegude eest vangi, on see karm armastus, sest sunnite teda oma tegude eest vastutama ja määrate määratud karistuse. Laste karistamiseks konkreetse väärkäitumise eest on sarnased ideaalid. Oluline on veenduda, et teate, kuhu oma karistuste osas joon alla tõmmata. Lõppude lõpuks tahate veenduda, et teil on midagi, mis õpetab last (või kurjategijat või kedagi teist) seda käitumist enam mitte tegema, kuid te ei taha karistusega liiale minna.\nNäiteks ei lukustaks te varast kogu eluks ega määraks talle surmanuhtlust. See pole enam karm armastus, vaid julm ja ebatavaline karistus. Leida koht, kus pakute parimat karistusviisi, mis mõjub heidutusena ilma liiga kaugele minemata, on peen joon ja see võib olla keeruline, eriti lapsevanemana. Kuid see on asi, millele peate kindlasti mõtlema, ja see on asi, millele peate hoolikalt tähelepanu pöörama, kui otsustate, milline karistus on teie lapse tegevuse eest.\nKarmi armastuse positiivsed\nUuringud näitavad meile, et karmi armastuse lähenemisega leibkondades kasvavad lapsed on pigem ümardatumad, empaatilised ja emotsioone kontrollivad ja reguleerivad lapsed. Need lapsed on võimelised keskenduma ka antud ülesandele, ülesannete täitmisele ja isegi pettumustest taastuma. Teisest küljest võivad lapsed, kellele seda tüüpi lähenemisviisi ei võimaldata, väga palju vaeva näha ja näib, et kõik need eelised ilmnevad olenemata sellest, millist tüüpi sissetulekut või sotsiaalset kasvatust pidi laps sellega koos käima.\nKarm armastus kipub näitama lastele, kuidas parandada nende enesehinnangut, kuid see õpetab neid ka autoriteeti ja reegleid austama. Nad õpivad, kuidas oma soove ja vajadusi reguleerida, ning saavad aru, et peavad teistesse suhtuma lugupidavamalt ja nõustuma, et nad ei saa alati seda, mida nad tahavad. Seda tüüpi lapsevanemaks olemise korral peab vanem olema lapsega rohkem kohal ja rohkem seotud, kuna neil peab olema võimalus ignoreerida või keelduda pesterdamisest ning reageerima viivitamatult negatiivsele käitumisele. Samuti peavad nad olema võimelised reegleid ja karistusi pidevalt õiglasel viisil tugevdama ja järgima.\nKarmi armastuse puudused\nNiisiis, kui see on nii suurepärane lähenemine sellele, mida saab sellest eemale viia? Mis seal täpselt on, mis ütleb, et see pole nii hea mõte või peaksime sellest eemale hoidma? Tõde on see, et pole palju, mida võiksime vanemliku lapse armastuse kohta negatiivselt öelda. Oluline on veenduda, et teete seda iseenda nimel ja et olete ettevaatlik selle karmi armastuse lähenemise välistamise suhtes. Seal on mõned erinevad laagrid ja programmid, mis on loodud karmide armastuste pakkumiseks hätta sattunud lastele ja see pole koht, kuhu soovite, et teie laps jõuaks.\nSeda tüüpi rajatised on justkui ülemine lähenemisviis, mida oleme varem maininud ja võivad mõnikord üle minna millekski, mis on teie lapsele isegi kahjulik. Sellised asjad nagu sotsialiseerumine on arengu jaoks üliolulised ja nendes rajatistes kasutatakse karistusmeetodina sageli isolatsiooni. Kehaliste karistuste uuringud on väga negatiivsed, kuid mõnes asutuses võidakse neid kasutada ka teie lapse puhul. Hoides oma lapse eemal karmist armastust pakkuvast asutusest ja oma kodus, kus te seda kontrollite, on teil mõlemal parem algus.\nMis on parem? Kõva armastus või armastus kõigepealt\nKarmil armastusel on plusse ja miinuseid. On olukordi, kus üks võib olla parem kui teine. Karmi armastuse kasutamise üle otsustamisel võib olla kasulik õppida alternatiivset sekkumist, mida nimetatakse „kõigepealt armastuseks”.\nArmastus kõigepealt on sekkumistehnika, mille töötasid välja Debra ja Jeff Jay 2000. aastal. Seda tüüpi olukordades töötab meeskond koos, et aidata inimesel õrnalt näha, et ta vajab abi, ja proovida saavutada oma koostöö terapeutilises programmis osalemiseks. Seda tüüpi programm sobib hästi alkoholismi või narkomaaniaga tegelevatele inimestele.\nSee, kuidas see toimib, on murelik kallim, kes koondab vähemalt kolmeliikmelise meeskonna, kuid mitte rohkem kui seitse. Meeskond koosneb tavaliselt inimestest, kes on abivajajale kõige lähemal. Mõnel meeskonnal on kasulik hankida professionaalse sekkuja abi meeskonna juhtimiseks ja protsessi suunamiseks eduni. Meeskond kohtub mitu korda, et sõnastada armastav plaan, mille tulemuseks on loodetavasti see, et inimene soovib muutusi.\nIgal sekkumismeeskonna liikmel palutakse kirjutada sekkumiskiri. Tõhususe tagamiseks on sekkumiskirjadel neli järgmist osa:\nKokkuvõte kirja kirjutaja ja abivajaja suhetest. Kokkuvõte peaks tooma välja mõned õnnelikumad ajad ja erilised mälestused ning mainima mõningaid väljakutseid, mida nad koos juba ületanud on. Kokkuvõtte idee on näidata abivajajale, et kirja kirjutaja hoolib ja soovib, et ta paremaks saaks.\nÜksikasjalik loetelu olukordadest, kus abivajaja tekitas kirjanikule negatiivseid tagajärgi. Need olukorrad võivad kirjakirjanikule tekitada piinlikkust, võivad põhjustada abivajaja katmise, rikkunud sündmusi või peres kaose tekitamist.\nJärgmisena keskendub kirja kirjutaja jätkuvale negatiivsusele ja tagajärgedele, kui inimene keeldub oma käitumist muutmast ja keeldub professionaalsest abist. See osa ei tohiks olla ohtlik ja julgustada inimest oma tervise ja ohutuse tagamiseks ravi otsima.\nViimane osa on võib-olla kirja kõige olulisem osa. Mõned inimesed arvavad, et see osa väärib eraldi paberile asetamist. Seda jaotist nimetatakse alumiseks jooneks. Selles on lõik või kaks, mis selgitavad nende käitumise tagajärgi, kui nad otsustavad pärast sekkumist ravist keelduda.\nPärast kirjade kirjutamist kohtub sekkumismeeskond ja jagab neid, et teha kindlaks, kas kõige parem on muudatusi teha. Kirjad peaksid olema julgustavad ning viha- ja otsustusvabad. Meeskond otsustab, millises järjekorras tähti lugeda, nii et neil oleks kõige suurem mõju. Sageli valivad nad kõige emotsionaalsema kirja, mida lugeda viimasena.\nSekkumismeeskond uurib enne sekkumist raviprogramme ja hoolitseb kõigi üksikasjade, näiteks kindlustuse ja kättesaadavuse eest, et abivajaja saaks selle kohe kätte ja tal ei oleks aega oma meelt muuta.\nRaviasutused küsivad sageli kirju, et nad saaksid neid raviprogrammi ajal kasutada.\nKui sekkumine algab, loevad lähedased kordamööda oma kirju, välja arvatud neljas osa, mis on alumine rida, järjekorras, milles sekkumismeeskond kokku leppis. Kui abivajaja nõustub mingil ajal ravi alustama, lõpetab meeskond sekkumise. Kui abivajaja keeldub abist, loeb sekkumismeeskond nende alumise rea tähed.\nKui inimene ikkagi keeldub abist, peavad meeskonnaliikmed valmistuma oma lõpptulemuste järgimiseks.\nProfessionaalide poole pöördumine\nProfessionaalse abi saamine on protsess ja paljude jaoks võib see olla väga keeruline protsess. Avastate end raskustes kellegi leidmisega, kellega teie või teie laps saaksite end mugavalt tunda. Lõppude lõpuks olete piiratud alaga, kuhu saate hõlpsasti sõita, ja see kipub teie valikut kitsendama. Kuid te ei pruugi end oma füüsilises piirkonnas tegutsevate spetsialistidega hästi tunda. Mida sa siis teed? Interneti-psühhiaatriateenuste kohta lisateabe saamiseks peaksite sisse logima ReGaini.\nSee süsteem on täielikult võrgus ja võimaldab teil pöörduda spetsialisti poole, kes asub kõikjal riigis. Kui olete seda teinud, ei ole teil probleeme ühenduse loomisega kõikjalt, kus on Interneti-ühendus, ja saate nendega vesteldes alati kindel olla. Lõppude lõpuks istute oma lemmiktoolil või lõõgastute diivanil. Mis võiks olla parem kui see? Veelgi parem, kui juhtute mõnda aega linnast väljas olema, võite ikkagi oma aja kokku leppida, sest teil on endiselt vajalik Interneti-ühendus. See kõik on õige toe leidmine.\nmagada koos sõbraga


[tsiteeri]Tema ametliku endise tüdruksõbraga oleme samal latil. Isegi pikkus on sama ja iseloomult suhteliselt sarnased. Tundub väga kena, töökas ning tore tüdruk olevat, võiks vabalt isegi sõbrannaks võtta. Hea meel, et mehe endine neiu on selline, sest see näitab, et mehel on naistes hea maitse ning igasuguseid kaaslaseks ei võta. [/tsiteeri]\n8.00€ Uus kaelakett Figaro 925\n45.00€ Uus karplukuga Pantser ehte kompl 925\n15.00€ Napapijri soe sall\n15.00€ Uued ülepõlve saapad 38\n14.00€ Uus ehte komplekt 925, käekett, kaelakett (mehele/naisele)\n12.00€ Uus karplukuga käekett 925\n8.00€ Uus käekett Figaro 925\n16.00€ Uus ehte komplekt 925 kaelakett, käekett (meestele/naistele)\n7.00€ Uued kõrvarõngad 925\n7.00€ Uued tugevkullatud kõrvarõngad.\n11.00€ Uus käekett 925\n60.00€ Mantel nr M/L Lee Cooper\n30.00€ N jope XXL Brunotti\n8.00€ Uus Sterntaler müts, suurus 51\n0.00€ LOL Glitter Globe Doll Winter Disco Series, www.MyBestDolls.eu\n5.00€ Next uus päkapiku müts (1,5-2a)\n0.00€ L.O.L.Surprise Lils Makeover, www.MyBestDolls.eu\n14.90€ MGA Poopsie!!! Slime Poopsie Koopsie Surprise, www.MyBestDolls.eu\n15.00€ Uus Next kootud kombe, suurus 92\n27.90€ Baby Born mini, www.MyBestDolls.eu\n10.00€ Pehme tallaga Timberland jalanõud EU 20


Oluliste veemajandusprobleemide ülevaade | Keskkonnaministeerium\nAvaleht Eesmärgid, tegevused Vesi Veemajanduskavad Veemajanduskava 2015-2021 Oluliste veemajandusprobleemide ülevaade\nOluliste veemajandusprobleemide ülevaade\nOluliste veemajandusprobleemide ülevaade põhineb eelnevalt tehtud uuringutel vesikonna tunnuste, vesikonnas avalduvate koormuste ja veekasutustega seotud majanduslike aspektide kohta. Tegemist on vaheetapiga uute veemajanduskavade koostamisel.\nÜlevaates tuuakse välja peamised veekogudega seotud probleemid erinevate koormusallikate lõikes ning näidatakse ära veekogumid, kus avalduv koormus võib seada ohtu keskkonnaeesmärkide saavutamise aastal 2021.\nKõikidel oli õigus oluliste veemajandusprobleemide ülevaate ning sellega seotud dokumentide kohta esitada oma ettepanekuid ja vastuväiteid. Avaliku väljapaneku käigus tehtud ettepanekute ja vastuväidete ning arutelude tulemuste alusel allolevad dokumendid ajakohastati. Kirjalikult laekunud ettepanekute ja vastuväidete arvestamise ja mittearvestamise põhjendused ja selgitused.\nOluliste veemajandusprobleemide ülevaade ja sellega seotud muud dokumendid on saadaval allpool. Osa tehnilist materjali on elektroonselt saadaval ainult Keskkonnaministeeriumis, tulenevalt nende materjalide suurest mahust. Viimaste saamiseks tuleks pöörduda Keskkonnaministeeriumi poole vastava sooviga.\nAvaliku väljapaneku käigus tehtud ettepanekute ja vastuväidete ning arutelude tulemuste alusel ajakohastatakse allolevad dokumendid pärast avaliku väljapaneku lõppu. Kirjalikult laekunud etepanekutele ja vastuväidetele vastab Keskkonnaministeerium kahe kuu jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppu. Oluliste veemajandusprobleemide ülevaade ja sellega seotud muud dokumendid on saadaval allpool. Osa tehnilist materjali on elektroonselt saadaval ainult Keskkonnaministeeriumis, tulenevalt nende materjalide suurest mahust. Viimaste saamiseks tuleks pöörduda Keskkonnaministeeriumi poole vastava sooviga.\nOluliste veemajandusprobleemide ülevaade:\nOluliste veemajandusprobleemide ülevaate sissejuhatus ja kokkuvõte\nOluliste veemajandusprobleemide ülevaate terviktekst\nLisa 1 - veekeskkonnale avalduvate koormuse loetelu\nLisa 2 - Koormused (odt dokumendi vormigus tabel)\nLisa 3 - ohustatud põhjaveekogumid\nLisa 4 - ohusolevad veekogumid (odt vormingus tabel)\nLisa 5 - ohusolevad veekogumid (odt vormigus tabel)\nLisa 6 - Ülevaade punktkoormuse poolt ohustatud veekogudest\nLisa 6 - Ülevaade hajukoormuse poolt ohustatud veekogudest\nLisa 6 - Ülevaade veekogudest, mida ohustab veevõtust tingitud koormus\nLisa 6 - Ülevaade veekogudest, mida ohustab vooluhulkade muutmisest tingitud koormus\nLisa 6 - Ülevaade veekogudest, mida ohustab veekogude kasutamisel avalduv koormus\nOluliste veemajandusprobleemide ülevaatega seotud dokumendid:\nVesikonna tunnuste analüüsi kokkuvõte\nVesikonna tunnuste analüüsi terviktekst\nVeekeskkonnale avalduvate koormuste ülevaate kokkuvõte\nKoormuste ülevaate terviktekst ja sellega seotud materjalid\nVeekasutuse majandusanalüüsi kokkuvõte\nVeekasutuse majandusanalüüsi terviktekst\nOluliste veemajandusprobleemide arutamiseks korraldas Keskkonnaministeerium 2013. a. oktoobris 3 avalikku arutelu - need toimusid 15.11.2013 Haapsalus, 19.11.2013 Otepääl ja 22.11.2013 Türil. Aruteludel esitatud materjalide ja arutelu kokkuvõtetega saab tutvuda Keskkonnaameti veebilehel.\n14. jaanuaril 2014 toimus oluliste veemajandusprobleemide ülevaate avaliku väljapaneku käigus viimane arutelu Tallinnas, Keskkonnaministeeriumis.\nArutelul esitatud ettekanded:\nVeemajanduskomisjoni nõupidamise ja oluliste veemajandusprobleemide ülevaate avaliku arutelu päevakava\nVete seisund 2013\nKeskkonnaameti ülevaade veemajanduskavade rakendamisest\nKeskkonnaameti ülevaade kaasamisest\nÜlevaade veekeskkonnale avalduvast koormusest\nKeila jõe uuringu tulemuste ülevaade\nKeila jõe halvas seisundis veekogumid


Ruth watsoni kaalulangus Kaalulangus vaariskivid\nRuth watsoni kaalulangus,\nYella on hetkel vallaline. Ta kasvas üles funk-muusikat kuulates ja õppis trumme mängima. Talle meeldib hoida oma isiklikku elu privaatsena, mistõttu uuritakse tema tutvumiselu kohta käivat teavet.\nDJ Yella vanus ja sünnipäev: kui vana on DJ Yella?\nYella on kuulus ka selle eest, et kuulub teedrajavasse gangstaräppide rühma N. Yella sündis Praegu on ta alates Yella tähistab oma sünnipäeva DJ Yella Pikkus ja kaal Yella seisab kõrge kaaluga 6 jalga 1 tolli kõrgusel.\nTa näib olevat üsna pikka kasvu, kui tema fotod ümbritseva suhtes sobivad.\nTa on Aafrika — Ameerika päritolu. Tema vanematest ega hariduslikust taustast pole palju teada.\nTa oli muusikast kirglik juba õrnas eas. Ta kasvas üles funk-muusikat kuulates ja õppis trumme mängima. Teismelisena esines Yella Los Angelese erinevates klubides.\nYella on hetkel vallaline. Teda tuntakse kui pehmet keelt, kellele ei meeldi vaidlustesse sattuda. Talle meeldib hoida oma isiklikku elu privaatsena, mistõttu uuritakse tema tutvumiselu kohta käivat teavet.\nYella on kuulus ka selle eest, et kuulub teedrajavasse gangstaräppide rühma N. Yella sündis Praegu on ta alates Yella tähistab oma sünnipäeva\nPole teada, kas ta on abielus, kohtamas või tal on lapsi. Seda teavet ajakohastatakse aga niipea, kui see on saadaval. Alates Selle summa on ta kogunud meelelahutustööstuse juhtivatest rollidest.\nOma varanduse on ta saanud räpparist, DJ-st, plaadiprodutsendist ja filmiprodutsendist. Yella ja dr Dre olid ansambli asutajaliikmed. Dre kutsus Yella grupiga liituma.\n✿ MIC's Lucy Watson Aka. - 【Mood】 -\nBänd oli selle loomise alguspäevadel üliedukas. See album oli üks kõigi aegade mõjukamaid hiphopi plaate.\nYella jagas Eazy-E-ga head suhtlust. Samal aastal tegi ta koostööd hip-hop grupiga J. Ta kirjutas albumi mitme pala sõnad. Kui teised bändiliikmed süüdistasid Eazy-E-d finantspettuste toimepanemises, siis Yella jäi tema kõrvale.\nIce Cube ja dr Dre, kaks N. MC Ren ja DJ Yella olid seevastu ainult konsultandid ja neil oli vähem loomingulist panust, nii et võite eeldada, ruth watsoni kaalulangus nende reaktsioonid erinevad. Kuigi MC Ren on häälekalt väljendanud oma vastuväiteid filmi osadele, leiab Yella, et sirge Outta Compton väärib ainult positiivsust.\nSee on suhtumine, mis näib olevat olnud tema tegelik väljavaade kogu N. Yellal pole sama nimetunnustust kui tema N. Tegelikult nõuab Yella, et ta on täpselt sama tüüp, kes oli siis, kui N. Niggaz4Life N.\nFuck you slut alasti paar rannas otsib paari df naine netlog hispaania keeles manosque eskorttüdruku pealtvaatamise lugu. Bbw lits anaalseks autos seksivodeo tasuta eraisikute daamid belgia tasuta gay sex videos teadetetahvel tutvumine milano Tutvumisleht naistega idamaal yverdon les bains kodanlik doggystyle otsin perseplaani tõeline leida sõbranna istub teie nägu Küpsemad seksivideod saadavad pariisi tüdrukuid must gei alistuv lits roanne bi sunnitud porno lits mudelid Alasti parimad hoorad santiagos amatöör ruth watsoni kaalulangus kuradi rannas tirkistelijä videod shemaleagnesescort com gruusia bluffid Fantaasia legaalne bordelliagentuur tutvumisleht perseplaani ilma registreerimata prostituudid kuradi hulknurka aasia prostituudid live sex slugs seksikas vestlusetapp bourgoin jallieu hostoire erootiline kolmekesi kodusmassaaž üksik naine bologna lähedal ööbimisplaan üksiku naisega. Kena naiste fotode saatmine naistele ema päraku vivastreet nord pas de calais tasuta libertine naine tapeet seksikas tüdruk avalik seks väga rinnakas hoorad seks päraku francais eskort aix suur tuss küps daam saab, Tasuta kurat naabruses asuvas seksfilmis hollandis ilusad rattaga naised otsivad tasuta seksi videovestluse sugu seksi kuupäev amsterdam, Escort max radari paigalduskoht häirib seksi libertine i ristsõnade lahendaja töökeskkonna kohtumised üks cougar imeb noort ma kurat su lits prostituudid kurtisaani hinna sünonüümid parima saatemeeskonna saidi valimine prostituudid fuengirola kuritarvitab prostituute celibataire com jututoa kamber prantsuse anaalseks erootiline massaaž clermont tasuta seksivideod tasuta jututuba se.


Kerge krevetisalat fenkoli ja kreeka pähklitega - Hea toidu kodu\nKerge krevetisalat fenkoli ja kreeka pähklitega\nEelroog, Salat | 18. dets. 2018 | By kadri\nSee retsept sai inspiratsiooni veidral kombel hoopis oliiviõlist. Tellin juba mitu aastat kõik oma oliiviõli ühelt toredalt Eesti naiselt, kes ise Itaaliast õlivärskelt pressitud oliiviõli Eestisse toob ning sain just selle aasta laari (5 liitrit :)) kätte. Kui kedagi huvitab, siis õli ja muud vahvat saab tellida siit. Kuna mu eelmine oliiviõli sai juba umbes kuu eest otsa, siis olin vahepeal lihtsalt kõikvõimalike muude kodus olevate õlidega läbi ajanud ja nüüd oli kohe kindlasti vaja selle värske satsiga kõivõimalikke asju kokata. Suvekuudel käib oliiviõli mul kõige tihedamini kokku värske tomatiga – lihtsalt krõbe iseküpsetatud sai, värske tomat, pisut soola ja oliiviõli ja olengi juba superõnnelik. Praegu lettidel laiutavad tomatid on aga pehmelt öeldes mõttetud. Ma tean, sestmul mõned ikkagi olid kodus ja ka siia salati sisse üks ikkagi rändas.\nNovot aga siis tekkiski mõte, et on vaja tingimata fenkolit kasutada, kreeka pähklid ootasid juba ammu kapis ja krevetid sügavkülmas oma aega ja nii see salatikene kokku keeratud saigi. Ise olen maitsetega väga rahul ja retsept läheb kordamisele kohe päris kindlasti. Kindlasti kasuta fenkoli õrnad pealsed ka salatis ära, maitsevad lihtsalt imeliselt!\nKusjuures, ma arvan, et see salat sobib täitsa hästi ka jõululauale – ei pea ju alati ainult seaprae ja verivorstidega piirduma!\n7 hiidkrevetisaba (mul olid külmutatud)\n0,5 väiksemast fenkolist\n7 kreeka pähklit\n0,5 väikest punast sibulat\n2 tl ülikvaliteetset oliiviõli\nKõigepealt rösti kuival pannil kreeka pähklid kergelt üle.\nSiis lisa pannile pisut õli ning kuumuta selles kergelt (sulanud) krevette. Ära kindlasti üle küpseta, ca 40 sekundit mõlemalt poolt on piisav. Maitsesta soola ja tšillihelvestega ning tõsta need pannilt jahtuma.\nHaki fenkol ning sibul nii õhukeselt, kui suudad. Tomat tükelda sektoriteks.\nKastmeks sega kokku värskelt pressitud sidrunimahl ning oliiviõli, maitsesta soola ja pipraga.\nSiis sega kõik koostisosad omavahel kokku ning asu nautima!\n« Mõnusad mifu-nuudlid\nTervislik kohupiimakook vaarika-õunakastmega »\nEriti lihtne (150)\nkadri, Kiire ja patuvaba banaanikook\nMann, Kiire ja patuvaba banaanikook


Iga lõõgastuse saladus peitub psüühikas: meeldivad, rõõmsad mälestused toovad lõõgastust. Seda näitas selgelt üks mu patsientidest. Tema abikaasa surma tõttu sattus ta sügava depressiooni seisundisse, kellele ta oli tugevalt seotud. Naine rääkis mulle, et tema ainus lohutus oli lugemine päevikut, mida ta oli paljude aastate jooksul toonud ja kes elustas oma õnnelikke päevi oma abikaasa kuni traagilise lõpuni. Ainult meeldejäävad mälestused õnnelikest sündmustest ja suhtlemisest sõpradega viisid tema närvisüsteemi leevendamiseni ja lõõgastumiseni ning võimaldasid kõrvale haarata valusatest mõtetest. Mitte ainult leina, vaid igasuguse põnevust ja pinget saab vähendada huvitavate ja rõõmsate sündmuste meeldejätmise kaudu. Näiteks võib muusik nautida meeldivat leevendust, meenutades väga edukat kontserti või vaimselt läbi tema lemmikkontserdi skoori. Masinakirjutaja võib olla rahul mõne tuttava lüürilise või isegi lapsehoidmisega kirjutamise vaimse esindusega. Golfimängija oleks rõõmus, et jälle kogete psüühiliselt kõige edukamat mängu. Seamenöör saab nautida erinevat tüüpi kangaste ja tekstuuride esitlust, mida saab meeles pidada ajal, mil ta sõidab sõrmedele. Ta võiks mõelda ka nendele, kes kasutasid mõned väga ilusaid kostüüme õmblema. Vaimne esindatus, olenemata sellest, kui palju te olete väsinud, närviline või igav( lühidalt öeldes, ükskõik milline tüve vorm, mida te ei koge), toob sulle leevendust.Ära alahinda asjaolu, et mäletamine toob lõõgastuda. Vajadusel( ja palmimise ajal alati) pöörduge abi saamiseks.\nOletame, et olete liiga väsinud või tunnete halba, et meenutada meeldivat mälu. Seejärel tehke vaimselt mehaaniline protsess, näiteks piltide tegemine. Kas pole sina kunstnik? Kujutage ette, et teil on suur valge paberileht ja pliiats. Joonista leht, mille külg on 1 tolline lehe ülaosas. Nüüd tema kõrval joonista sama kast, kuid seisab ühel selle tipust. Seejärel tehke ristkülik, mille pikk külg on horisontaalne. Joonistage teine ristkülik, kuid see on juba sirge äärel paikneval vertikaalselt. Ja kuidas kolmnurk näeb välja erinevates positsioonides? Seejärel tõmmake ringi. Nüüd oleks huvitav vaadata oma jooniste erinevaid kombinatsioone. Sisestage ruudus ring, asetage see kolmnurga ülaosale, ristküliku ülemises servas või kirjutage see ristküliku sees. Kas te kujutate ette, et teie ring rullub ristküliku sees lühikesest ribast teise ja tagasi? Ja see pole sulle väga huvitav? Siiski, kui proovite seda teha, siis jõuate teile vajalikule reaktsioonile ja see on see, mida te vajate.\nIga kord, kui teil on see võimalus, tee palmimine, samal ajal andes ennast vaimse esituse.\nÜks kord abi saamiseks pöördus mind tagasi sünge, masendunud ja üsna närviline mees, endine šerif. Püüdsin leida mõne vaimse idee, mis leevendaks pinget palmimise ajal."Sa oled pärit kõrbest, sul peab olema lemmik hobune," soovitasin ma."Jah," vastas ta mulle, "aga ta lasti mulle alla!" "Kas teil on perekond?" - jätkasin ma."Nad kõik surid," vastas mees meeltmööda."Sa pead mitu korda mööda kõrbe mööda püstitama, nautida silmapiiri ja mägede vaateid kaugusele.""Ei, ma pidin igatsema iga põõsas, iga hummuk, sest see oli varitsus võimalus.""Kuid sa jäid kõrbe selge taeva tähed alla," leidsin ma."Oh, jah," lausus ta, rahulikult. "Ma armastan tähte ja kuhugi nad on nii ilusad kui kõrbes."Siis hakkas ta rääkima oma lemmiktähtedest ja sellest, kus neid saab eri aegadel leida. Kui ta lõpetas ja võttis oma käed silmadelt, oli see täiesti erinev inimene. Tema silmad olid säravad, ta naeratas ja oli juba valmis edasisteks uuringuteks.\nKui otsite, siis leiad endale meeldiva mälu, mis toob lõõgastuse.\nProovige seda teha!


Psühhiaatrilise Õendusabi Küsimustest | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Psühhiaatrilise Õendusabi Küsimustest\nPsühhiaatrilise Õendusabi Küsimustest\nKõik õed peavad pidevalt jälgima oma patsientide vaimset seisundit, kuid spetsiaalsed psühhiaatrilised õed tegelevad peamiselt psüühikat mõjutavate häiretega. Paljud küsimused mõjutavad vaimse tervise edendamiseks ja psühhiaatriliste häirete raviks koolitatud õde. Demograafiliste muutuste, töökohal esineva vägivalla ja ravi takistuste muutmine on vaid mõned probleemid, millega psühhiaatriaõed oma igapäevastes tavades kokku puutuvad.\nÕed peavad järgima reegleid ja põhikirju riikides, kus nad praktiseerivad. Arenevad standardid nõuavad, et mõnes riigis saavad psühhiaatrilisi patsiente ravivad õed erialal täiendavat akrediteerimist. Psühhiaatrilised õed võivad vajada täiendavaid sertifikaate, mis hõlmavad kõrgtasemel hoolduse standardeid, nagu kõrgtehnoloogiliste hooldustöötajate, õe praktikute või kliinilise õe spetsialistid. Täiendkoolitus volikirja saamiseks sisaldab uuringuid sellistes valdkondades nagu sümptomite juhtimine, vaimuhaiguste füsioloogilised põhjused, taastumise erinevad sotsiaalsed elemendid ja ainete kuritarvitamise taastamine.\nPsühhiaatrilised õed seisavad tööl vägivalda kõrgemal tasemel kui teised töötajad, isegi muudes tervishoiukeskkondades. Ameerika psühhiaatrilise õendusabi assotsiatsioon teatab, et 2011. aastal küsitlusele vastanud 72% psühhiaatrilistest meditsiiniõdedest väitis, et vägivald tööl on nii talutav kui ka eeldatav. Haiglad ja psühhiaatrilised raviasutused võivad õdede töökohariskide osas kirjutada nulltolerantsi poliitikat, kuid see probleem on jätkuvalt väljakutse valdkonna õedele. Piisavad personali- ja ohutusmeetmed, nagu videovalve ja iselukustuvad uksed, on vaid mõned neist probleemidest, mida õed edendavad, et vähendada riske, millega nad oma töös kokku puutuvad.\nSuur osa psühhiaatriliste õdede praktikast tugineb vananenud ja ebaõigele teabele, vastavalt ajakirjas Online Journal of Nursing. Söömishäiretega, noorukite enesetapumääraga patsientide ja uimastite kuritarvitamise ja psüühikahäirete kahekordse diagnoosiga patsientide retsidiivide määr on vaid mõned neist probleemidest, millega psühhiaatriaõed saavad uusi uuringuid või kvaliteetseid ravivõimalusi vähe või üldse mitte. Psühhiaatrilise õendusabi praktika ei tohiks tugineda anekdootilistele andmetele või vanade abikaasade lugudele, kuid paljudel juhtudel seda teeb.\nMuudatused nii tervishoiusüsteemis kui ka tarbijate nõudmistes tekitavad probleeme pikaajaliste taastumiseesmärkide ja psühhiaatriliste patsientide ravi algatuste osas. Valdkonnas läbiviidavad uuringud näitavad, et vaimuhaigused ja narkootikumide kuritarvitamise taastamine hõlmavad jätkuvaid järelmeetmeid. Eluase, tööhõive, perekondlikud suhted ja ravimid on mõned psühhiaatriliste õdede probleemidest, mida patsientide raviplaanide loomisel ja rakendamisel, mida sageli nimetatakse klientideks või elanikeks, pidades silmas patsientide jätkuvat heaolu. Sotsiaaltöö ja tööjõu arendamise aspektid on üha enam osa psühhiaatriliste õdede vastutusvaldkondadest.\nMillised On Külalisteenuse Pakkuja Kohustused?\nKuidas Ühendada Printer Traadita Modemi Kaudu\nMinibaari Hooldaja Töö Kirjeldus\nHotelli Majapidamisjärelevalve Tähtsus\nKuidas Juhtida Buldooseri Juhtelemente\nIce Road Truckeri Palgamass\nPõhja-Carolina Talitlusauto Nõuded\nMilliseid Tööriistu Kasutatakse Tehniliste Jooniste Jaoks?\nKeemiline Insener Vs. Petroleum Engineer\nÕiguspärane Assamblee Töökoht\nMillised Karjäärivõimalused Kasutavad Tabeleid?


Juventuse abirevolutsionäär: ühe kuuga on keeruline sellist nihet teha - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nJuventuse abirevolutsionäär: ühe kuuga on keeruline sellist nihet teha (0)\n01. SEPT 2019, 09:24\nKopsupõletikust taastuva Maurizio Sarri asemel Napoli vastu Juventust juhendanud Giovanni Martusciello sõnul vajab meeskond aega, et uute treenerite käekirjaga harjuda.\nJuventus asus oma viimaste aastate lähima jälitaja vastu 62. minutiks 3:0 ette, kuid kiirelt olid tablool viiginumbrid. Kalidou Koulibaly õnnetu omavärav jättis kolm punkti siiski tiitlikaitsjatele.\n"Nägime füüsilise konditsiooni langust pärast tunni täitumist ja Napoli-suguse meeskonna vastu, kes söödab niivõrd hästi, oli see keeruline. Kuid lisaks hajus meie keskendumine ja oleksime pidaud 3:0 eduseisu paremini ära kasutama," rääkis Martusciello Sky Sport Italiale.\nSarri tulekuga on plaani võetud ka Juventuse mängustiili põhjalik ümberkujundamine võrreldes Antonio Conte ja Maximiliano Allegri aegadega.\n"See meeskond (Allegri ja Conte oma - M. P.) rajati sügavale kaitsele ning kiirrünnakutele. Või siis parimal juhul enda väljakupoolel pallivaldamisele. See on väga erinev sellest, kuidas meie kavatseme mängida, kuid on keeruline sellist nihet ühe kuuga teha. Oleme töötanud mõnede mängijate omaduste kallal ning olime meeldivalt üllatunud - kõige rohkem Miralem Pjanici üle -, et nad suutsid teha seda, mida palusime," sõnas Martusciello.\nSamuti kommenteeris Martusciello kriitikat saanud Matthijs de Ligti esitust. "De Ligt on endiselt veidi maas liikumiste õppimise ning kaitsjatega samal laineharjal olemise osas. Ta on saabunud keerulisse liigasse väga teistsugusest meeskonnast, kuid ta on kõrge kvaliteediga ning intelligentne, kes õpib kiiresti. Ta mängis esimesed tund aega väga hästi, seega on ta paremuse poole liikumas. Lootsime, et tal on rohkem aega kohanemiseks, kuid kahjuks sai Giorgio Chiellini raske vigastuse ning see muutis plaane."\nJuventus mängis 3:0 eduseisu maha, aga eliitkaitsja sürreaalne omavärav kinkis neile siiski võidu (0)\nHoo üles saanud tennisesõbrad asuvad kiire lõppmängu kallale (0) 18 min


Ära lase oma partneri seksuaalsel ajal oma vahel kiilu ajada!\nMõnikord ei saa sa jätta mõtlemata oma partneri varasematele seksuaalsetele ärakasutamistele. Nende näpunäidete abil saate need mõtted siiski eemale hoida. Autor Eli Walton\nEnamik inimesi on olnud suhtes varem ja neil on seksuaallugu või varasemad partnerid. Seda võib inimestel olla raske aktsepteerida, eriti kui see on rohkem kui ainult üks inimene. Meestel on sageli habras ego ja nad üritavad naisi vallutada. Naistel on oma keha suhtes sageli poomised. Ja mõlemad sugupooled muretsevad, et nende seksuaalne jõudlus võib soovida.\nKui mõtlete oma partneri seksuaalse mineviku peale, tuleb ette palju pagasit. Sellega tegelemine ja sellega leppimise õppimine võib olla keeruline, kuid see pole võimatu. Peate õppima oma partneriga avalikult suhtlema. Peate oma partnerit austama ja püüdma teda mitte häbistada. Ja lõpuks peate õppima leppima sellega, et juhtunu, juhtunu ja teie tulevik koos on olulisem kui minevik. [Loe:Varasem ülestunnistus läks kohutavalt valesti!]\nMida vähem enesekindel olete, seda rohkem sööb teie partneri seksuaalne minevik teid. Sa pead oma egost üle saama ja leppima sellega, et su teine teine on sinuga, sest ta tahab sinuga koos olla. Kui saate seda teha, ei parane mitte ainult teie suhe, vaid ka enesekindlus. See on teie ja teie partneri jaoks täielik võit.\nSuhtlemine on võtmetähtsusega\nNagu peaaegu igas suhtes olemise aspektis, on ka partneriga avatult ja ausalt suheldes kõige kindlam viis kõigist probleemidest üle saada. Kui teid häirib partneri seksuaalne minevik, peate kõigepealt neile seda ütlema. Ole aus, kuid ära ründa neid. Mis kõige tähtsam, ole jahedas ja kogutud. Halvim asi, mida saate teha, on kade ja neurootiline.\nKahtlemata räägib teie partner teile kõikidest suurepärastest omadustest, mida nad eelistavad oma endiste või endiste ees. Sa peaksid neid uskuma. See, et teie teine oluline inimene on teiega, tähendab, et nad on juba edasi liikunud. Peate tegema sama.\nMuidugi on võimalik, et teie partneri endine mees rahuldas neid rohkem kui teie magamistoas. Nende suhe lõppes tõenäoliselt põhjustel, millel polnud seksiga midagi pistmist. Kuid sellel elamine ja selle kohta lihtsalt mopimine ei muuda midagi. Kui see on tõsi, siis see muudab olukorra ainult hullemaks.\nJällegi on võtmeks suhtlus. Kui olete oma seksuaalelu suhtes üksteise suhtes avatud ja ausad, leiate mõlemad, et see paraneb kohe. Kedagi ei lubata magamistoas läbikukkumiseks. Kui olete avatud konstruktiivsele kriitikale ja olete valmis õppima, saate paremaks saada ja partnerit rahuldada. Andke talle aega, rääkige asjad läbi ja varsti rahuldate oma partnerit rohkem kui endine suudaks. Ja ärge mõelge sellele kui praktikale või koristamisele. Sa peaksid nautima igat minutit, et oma väljavalitu vajadusi ja soove tundma õppida. [Loe:Kuidas rääkida varasematest suhetest oma partneriga]\nKui teie partneri varasem seksuaalne kogemus kaalub teie meelt, on üldine vastus rünnata teda selle pärast. Sa ei tohi seda teha. Oma teise inimese häbistamine nende seksuaalse mineviku pärast on peaaegu kiireim viis teie suhte lõpetamiseks. Vähemalt on see nende suhtes ülimalt valus.\nKui keegi ei saa aktsepteerida oma partneri seksuaalset minevikku, peegeldub see temas, mitte partneris. Kui ründate oma partnerit selle pärast, siis mitte sellepärast, et ta tegi midagi valesti, vaid sellepärast, et teie enda ebakindlus takistab teil aktsepteerida neid sellistena, nagu nad on. See on ka teie ebaküpsuse märk.\nMehed teevad seda sagedamini kui naised, kuigi ka naised teevad seda. On ülioluline leppida sellega, et teie teine oluline isik on teie partner, mitte teie vara. See, mida nad enne teie tutvumist seksuaalselt tegid või tegid, pole midagi, mida teil on õigus süüdistada. See ei tohiks lihtsalt olla probleem. Peate sellega leppima ja edasi liikuma. Kui te tõesti ei saa probleemist üle, siis leidke keegi, kelle seksuaalne minevik on teile vastuvõetavam.\nMuidugi ei pea te oma partneri seksuaalse minevikuga lihtsalt ümber käima ja midagi vastu võtma. Teil võib olla õigustatud kaebusi, mida peate välja töötama. Kui teie teine oluline isik mainib endist sageli või võrdleb teid endisega, siis on teil täielik õigus paluda, et nad seda ei teeks. Kui partner surub seda sulle näkku, siis loomulikult jõuab nende seksuaalne minevik sinuni.\nNagu eespool mainitud, on veel üks asi, mida saate muuta, on teie seksuaalne jõudlus. Võib juhtuda, et on mõni ala, kus te ei mõõda oma partneri üht varasemat armastajat, ja see võib teie mõtet ja teie ego tugevalt kanda. Kuid kui suudate koos avameelselt suhelda, pole ühtegi põhjust, miks te ei saaks oma jõudlust parandada ja endist väljavalitut oma partnerist endast täiesti välja jätta. [Loe:20 levinumat seksuaalprobleemi, mida saate hõlpsasti vältida]\nAktsepteerige asju, mida te ei saa muuta\nKui olete muutnud seda, mida saate muuta, peate lihtsalt nõustuma asjadega, mida te ei saa. Minevik on minevik ja te ei saa seda kuidagi muuta. Kui teie partner on keegi, kellega teate, et soovite koos olla, siis peate lihtsalt aktsepteerima teda sellistena, nagu nad on ja selle eest, mida nad on teinud enne kui tulite.\nKõik tunnevad seda tunnet ja see sööb teid ära, kui lasete. Peate mõistma, et see on lihtsalt teie ego takistamine. Teie partner lahkus endiselt ja otsustas olla teiega. Ta ei võrdle teid pidevalt ühegi varasema armastajaga ja pole ka põhjust, miks peaksite seda tegema. Sellel peatumine õõnestab teie suhet ja hävitab enesekindluse.\nSee kehtib eriti meeste kohta, kes tunnevad end naiste suhtes sageli omamoodi. Kui teie kultuur või veendumused nõuavad, et peate abielluma neitsiga, siis peaksite seda tegema. Sellisel juhul ärge käige kellegagi, kes seda pole. Kuid kui olete kaasaegne härrasmees, siis aktsepteerite, et naised saavad oma saatuse ise valida ja austate nende otsuseid. Poissi ja enesekindlusega mees ei lammuta muutumatust minevikust kunagi oma partnerit ega ennast. [Loe:Kuidas oma suhtes ebakindlusest üle saada]\nPange üles, laske lahti\nKindel viis oma suhte rikkuda on lasta oma partneri seksuaalsel minevikul kummitada. Armukadeduse ja võib-olla ka puudulikkuse tunne on loomulik ja enamik inimesi kogeb seda millalgi oma elus. Kuid peate selle lahti laskma. Suhtle, töötage selle nimel, et end koos täiendada, ja leppige sellega, et minevikku ei saa muuta. Pärast seda ületate oma ego ja armukadeduse ning teie suhted õitsevad.\n[Loe:Õige viis armukadeduse lahendamiseks teie suhtes]\nÄra lase minevikul hävitada head, mis sul praegu on. Ükskõik, kas otsustate sellest rääkida, harjutate uusi käike või palute lihtsalt oma partneril endist rääkimine lõpetada, võite leida viisi, kuidas hoida oma partneri seksuaalset minevikku teid kummitamast.\nHädavajalikud Kuidas hoolitseda haige tüdruksõbra eest ilma seda kaotamata\nRomantiline Armastus Romantiline orientatsioon: kui palju on erinevaid?\nTutvumisnõuanded Naistele Kas ta on pühendunud phobe? 20 viisi, kuidas seda kindlalt öelda\nParem Elu 14 asja, mida peate teadma üksi elades\nPeegeldused Miks ma olen vallaline? 10 asja, mida sa teed, et saboteerida oma armuelu\nKihisema 12 ohutut ja loomulikku viisi oma libiido suurendamiseks\nHädavajalikud Mehe juhend voodis vaevata hea välja nägemiseks\n13 sügavat küsimust, mida oma sõbrannalt küsida ja teda armastatuna tunda\nQueeri platooniline suhe: 25 märki, et võite olla juba ühes!\nKuidas olla külm ja õppida tulemuseks õnnelikumat elu\nPorno alternatiivid: 15 viisi kuumaks ja märjaks saamiseks ilma pornoteta


Euroopas on järgmisel nädalal oodata märkimisväärset kuumalainet, suur suvesoojus jõuab ka Eestisse - Ilmateade\nEuroopas on järgmisel nädalal oodata märkimisväärset kuumalainet, suur suvesoojus jõuab ka Eestisse\nFoto: SEBASTIEN NOGIER, EPA\nPärast üsna muutlikku ja jahedamat perioodi juuli alguses saabub järgmisel nädalal Euroopasse tõenäoliselt uus märkimisväärne kuumalaine. Pärastlõunased temperatuurid tõusevad tõenäoliselt kohati 35-40 kraadini. Kuumalainest saab osa ka Eesti - erinevad portaalid prognoosivad siia mitmeid üle 25-kraadise temperatuuriga päevasid.\nPärast pühapäeva tugevneb Assoori saarte kohal olev kõrgrõhkkond ning ühineb Kesk-Euroopa kohal oleva tugevneva kõrgrõhuharja ja sellega seotud oleva antitsükloniga. Esmaspäevaks tugevneb kõrgrõhuhari Lääne- ja Kesk-Euroopa kohal, samas kui madalrõhkkond seisab Põhja-Atlandi kohal. Edela-Euroopa kohal tekib tugev soe õhuvool, mis toob järgmise nädala algul Lääne-Euroopasse palju soojema ilma, mis levib nädala teisel poolel ka Kesk-Euroopasse, teatab Severe Weather Europe.\nEsmaspäeval ja teisipäeval on kõrgrõhuharja kese Prantsusmaa ja Beneluxi maade kohal, mis toob kogu regioonis kaasa palju soojema ilma. Keskmisest soojem peaks ilm olema pea kogu Euroopas, välja arvatud idaserv ja Atlandi põhjaosa. Kõige suuremat anomaaliat on oodata Prantsusmaa, Beneluxi ja Lääne-Saksamaa koha.\nTugev ja ulatuslik kõrgrõhuhari levib järkjärgult itta ja kirdesse Kesk- ja Põhja-Euroopasse. Prantsusmaal ja Beneluxis on temperatuur normaalsest 9-10 kraadi kõrgem. Juuli keskpaigas/lõpus tähendab see paljudes kohtades temperatuure üle 35 kraadi.\nNädalavahetuse poole liigub kõrgrõhuharja telg tõenäoliselt üle Kesk-Euroopa, mis tähendab, et kuumus levib ka Alpidesse, Balkanile ja vähemalt Vahemere põhjaossa ning Skandinaavia suunas.\nJärgmise nädala keskel peaksid temperatuurid Prantsusmaal ulatuma mõnedes piirkondades 40 kraadini või selle piiri isegi ületama.\nKuumemat ilma on oodata ka Eestis. Ilmateenistuse nädala prognoosist leiab alates esmaspäevast kuni nädala teise pooleni 26-27 kraadini ulatuvaid temperatuure.


Sooviksin saada nõu, milliseid puid istutada! • Kodu Kauniks\nSooviksin saada nõu, milliseid puid istutada!\nPostitas Ms. Mirjam » Teisipäev Apr 08, 2014 22:09\nTere, sooviksin saada nõu, milliseid okaspuid v. lehtpõõsaid sobiks istutada peenramaa äärde (kaugus peenramaast u. 1m)? Endale meeldivad väga mägimännid. Sobilikud oleks kindlasti taimed, mis ei aja väga palju juuri. Olge head ja jagage oma kogemusi! Aitäh.\nRe: Sooviksin saada nõu, milliseid puid istutada!\nPostitas Claire » Reede Apr 11, 2014 22:38\n1m on küll väga väike kaugus. Enamus puid/põõsaspuid täiskasvanuna suurema juurekavaga ning hakkavad peenramaalt rammu ära võtma. Kui vaja suvel midagi varjama siis soovitaks äkki maapirni hoopis, kasvab suvega kuskil kuni 2m kõrguseks,ning väljajuurides on mugulad söödavad ja maitsvad pealekauba.\nPostitas mh » Esmaspäev Apr 14, 2014 08:06\nKUi sulle meeldivad mägimännid, siis miks mitte neid pannagi. Mägimänni juured peaks üsna sügavale maa sisse minema, nii et ehk ei võta peenardelt ka väga palju rammu endale. Ja piirata/mõõdukas suuruses hoida annab neid ju ka uute kasvude kärpimise läbi. Mägimände on ka igasuguseid huvitavaid ja mitte väga kõrgeks kasvavaid sorte. Mul endalgi mõned aias kõvasti puhuvat tuult takistamas ja olen nendega rahul. Tüli nendega pole ja aastaringi ilusad.\nPostitas Ms. Mirjam » Reede Mai 02, 2014 08:26\nAitäh, soovituste eest. Ma otsustasin siiski mägimänni kasuks :D\nPostitas Ms. Mirjam » Reede Mai 02, 2014 08:32\nMa ei hakka uut teemat tegema, aga mul on ka seoses kuusehekiga küsimus. Istutasime just endale kuuseheki vahekaugusega 1 meeter, kuid nüüd hakkasin teemasid vaatama, soovitatakse istutus vahekaugust 0,5 meetrit. Kas 1 meetrise vahega hekk kasvab ilusti tihedalt kokku või annab ilusa tiheda tulemuse kui iga 0,5 meetri peal taimi juurde lisada?\nPostitas maurus » Reede Mai 02, 2014 16:34\nKuuskede vahe 1 meeter on igati paras, mul kuusehekk 30 aastat vana, kõrge, ilus ja kasvas kohe kokku.\nPostitas veridon » Neljapäev Apr 25, 2019 19:06\nKasutajad foorumit lugemas: MSN [Bot] ja 10 külalist


Mida pead teadma renoveerimisest? | Jälle ja Ko AS\nby Kaupo Jälle | märts 29, 2019 | Renoveerimine | 0 comments\nLoe, mis on renoveerimise eesmärk, millal peaks renoveerima ja kust saada toetusi.\nRenoveerimise all mõtleme hoone või selle osade korrastamist kusjuures hoone mahulised parameetrid oluliselt ei muutu. Samaks jääb ka kasutusotstarve.\nHoone paremaks renoveerimiseks kasutatakse tavaliselt uusimaid tehnoloogiaid. Tihti renoveeritakse ka hoone tehnosüsteemid.\nAja jooksul muutuvab energia hind, inimeste elustiil ja vajadusd, amortiseeruvad pinnakatte materjalid ja konstruktsioonid, muutuvad ehitistele esitatavad olulised nõuded (energiatõhusus, tuleohutus, keskkonnaohutus, sisekliima nõuded jne). Need faktorid tingivadki vajaduse hooneid renoveerida\nHästi renoveeritud hoone on tellija, arhitekti, inseneride ja ehitaja hea töö lõpptulemus.\nMillal on aeg elamu renoveerida?\nTehtud uuringute alusel on väikeelamute keskmine vanus rohkem kui 50 aastat, suurpaneelelamutel keskmiselt 25 – 30 aastat. Muude korruselamute vanus kõigub väga suurtes piirides, vanade elurajoonide puitelamutel kuni 100 aastat. Sellest tingituna tuleb praegustel omanikel üha suuremat tähelepanu pöörata olemasolevate hoonete säilitamisele: energiasäästlikule renoveerimisele, eluea pikendamisele ja väärtuse tõstmisele.\nMis on renoveerimise eesmärk?\nElamute renoveerimise eesmärgiks tuleb seada õigete tehniliste lahenduste kasutamine ning põhjalikult koostatud projektid ja kvaliteetselt teostatud ehitustööd. See aga nõuab renoveerimisprojektiga tegelevatelt inseneridelt põhjalikke teadmisi ehitusfüüsikas, ehituskonstruktsioonides ja tehnosüsteemides, samuti materjalide tundmist.\nKorterelamu korraliku ja kompleksse renoveerimise tulemusel on võimalik saavutada orienteeruvalt 30- 40 % energiasäästu. Selleks aga tuleb renoveerimist teostada komplektselt ja läbimõeldult. Samas tuleb silmas pidada, et energiatõhusus ei tohi olla saavutatud kehva sisekliima arvelt.\nMiks ei ole hoone energiatõhus?\nSaamaks selgust, miks hoone energiat ebeefektiivselt tarbib, tuleks esimese asjana tellida oma hoonele energiaaudit, mis annab ülevaate kortermaja tehnilisest seisukorrast ning hinnangu energiakasutusest ja selle kadudest. Hoone tehnilise seisukorra hindamiseks tuleks üle vaadata kõik hoone kande-, piirde- ja piirdekonstruktsioonid, tehnosüsteemid, avatäited jms.\nEnergiaauditi ja tehnilise ülevaatuse aruannete tulemuste järgi saab koostada Renoveerimisprogrammi. Renoveerimisprogrammi elluviimisel tuleb lähtuda hoone terviklikkuse printsiibist.\n“Korterelamu korraliku ja kompleksse renoveerimise tulemusel on võimalik saavutada orienteeruvalt 30- 40 % energiasäästu.”\nKust saab renoveerimiseks toetusi?\nErinevaid renoveerimistoetusi eraisikutele ja korteriühistutele pakub SA KredEx millest saab lugeda: www.kredex.ee\nAS Jälle ja Ko tegeleb hoonete tervikrenoveerimisega aastast 1991. Samuti pakub meie ettevõte Kredexi tehnilise konsultandi teenust.\nTekkis küsimusi? Võta meiega ühendust info@jalle.ee


Kevade ja ilusate ilmade tulekuga on avapauk antud ka igaaastasele Kulupõletamise Eesti Meistrivõistlustele. Esimesena kvalifitseerus meistrikatele Harjumaa mees Heldur Kask (72), kelle tulemuseks jäi seekord 4 hektarit metsa, 15 hektarit heinamaad ja 6 võõrast majapidamist, vahendab Lugejakiri.ee.\nHeldur ise süüdistab meistrivõistluste kvalifikatsiooninormi napilt täitmises lumerohket talve ja valet tuulesuunda. „Maa on veel ju kogu sellest suurest ärasulanud lumest märg, mis head tulemust siin ikka oodata on selliste tingimustega,“ märkis mees pettunult.\nEelmine aasta algas paremini\n„Vot eelmine aasta oli hea aasta –talv oli kehva ja lund vähe. Juba veebruaris said esimesed harjutused tehtud ja siis sai naabri küün ja traktor käeharjutuseks maha põletatud. Siis oli vägev pauk endal ka kohe sees ja läksin meistrikatele vastu täis korralikku indu,“ meenutab Heldur.\n„Kui jõudis kätte minu kord proovida normi täita, siis alguses tundus, et ikka head nahka ei tule – põletasin maha ainult pool küla koos autode ja koduloomadega ja tundus juba, et jäängi meistrikatel ukse taha!“\n„Aga siis juhtus väike ime- suure maantee äärde jäi seisma üks Venemaale tutikaid autosid vedanud treiler ja tänu soodsale tuulele sai see ka koheselt maha põletatud. Juht kahjuks pääses põlengust aga õnneks oli žhürii otsus ühine – sealt tulid mulle kõvad boonuspunktid ja sain ilusti edasi,“ sõnas Heldur.\nHallpead austa, kulupead põleta\nHelduri sõnul on kulupõletamisse tulnud viimastel aastatel palju amatööre, kes tema hinnangul solgivad turgu. „Noored lollid kuked tulevad peale peamiselt. Saabuvad kohale oma vägevate tulemasinatega ja ülbe suhtumisega, et mida sa papi siin üldse tõmbled, me näitame, kuidas kulu põletada!“ kurdab Heldur.\n„Aga ma ju tean küll nendesuguseid, endal kõrvatagused veel märjad, vanemaid tegijaid ei austa ja omaarust kõvad kulupõletajad. Osad tulnud värskelt koolipingist aga ei oska isegi tuule suunda hinnata, et maksimum tulemust saada. Mis kuradi kulupõletaja sellisest saab?“ on Heldur mures kulupõletamise tuleviku pärast.\nNipid, kuidas kulupõletamise tulemust maksimeerida\nPalusime Heldurilt kui vanakooli kulupõletajalt ka mõningaid näpunäiteid, et mida täpselt teha, et saada heaks kulupõletajaks. Kõiki saladusi polnud mees valmis meiega jagama, kuid mõned näpunäited siiski jagas.\nHelduri soovitused maksimaalseks tulemuseks:\n1.Head tikud. Halbade niiskete tikkudega on kulupõletamine läbi enne kui see üldse alata saab.\n2.Naabreid ei tohi hoiatada. Nad võivad hakata võtma kasutusele meetmeid, mis takistavad tule levikut.\n3.Õpi ära kasutama loodust ennast – näiteks tuleb selgeks teha, kuidas ja kuhu tuul puhub. Ilma selle oskuseta pole ka tulemust.\n4.Järelevalve täielik puudumine. Tuld liialt valvates ja kontrollida püüdes takistad selle levikut.\n5.Päästeametisse helista alles siis kui on mingisugune oht sinule endale või sinu varale.\n6.Kohalesaabunud päästeametnikele eita igasugust enda osalust põlengu alustamisega seoses. Nemad ei kuulu kulupõletamise meistrikate žhüriisse ja seega pole neile vaja muljet avaldada.


Kuidas tulevad head mõtted? - Tarbija\nKuidas tulevad head mõtted?\nLoovust ei erguta mitte igasugune puhkus, vaid tegevused, mis lasevad mõtetel uitama minna, näitasid Santa Barbaras asuva California ülikooli teadlased, vahendas Tartu ülikooli teadusportaal Novaator.\nBenjamin Baird ja Jonathan Schooler lasid 145 üliõpilasel kahe minuti jooksul välja mõelda kõikvõimalikke erinevaid kasutusviise tarbeesemetele – hambaorkidele, tellistele ja riidepuudele.\nVaimupingutusele järgnes 12 minuti pikkune paus. Selle ajal jagati inimesed neljaks rühmaks. Esimene rühm sai lihtsalt lõõgastuda. Teise aeg täideti tähelepanu nõudvate tegevustega. Ka kolmas rühm tegutses, kuid nad ei pidanud tähelepanu koondama. Neljanda rühma liikmed ei saanud üldse puhata.\nSeejärel korrati katset – kõik osalejad pidid leidma tavatuid kasutusviise neljale esemele, millest kaks olid samad, mis eksperimendi alguses. Katsealused, kelle puhkeaeg sisustati tähelepanu mitte nõudva tegevusega, sooritasid kordusülesande teisel katsel keskmiselt 41 protsenti paremini.\nTäiesti uutele esemetele kasutusvõimaluste leidmisel nad sellist edu ei saavutanud. Ülejäänud vabatahtlike tulemused ei paranenud üldse. «Uitav meel iseenesest ei suurenda loovust, vaid aitab lahendada selliseid probleeme, millega aju on juba varem põhjalikult tegelenud,» selgitas Baird.\nEvolutsioonilisest vaatenurgast peetakse tähelepanu hajumist kahjulikuks nähtuseks, mis takistab täie jõuga tegutsemist. Kuid California uurijate tulemus viitab sellele, et hajevil olek võib aidata keerukaid probleeme lahendada ning on ilmselt seetõttu nii laialt levinud.


KOHALIK VAADE ⟩ Lõuna-Itaalia köitis seksuaalse vabadusega - Tänane leht\nLõuna-Itaalia köitis seksuaalse vabadusega\nSaksa fotograafi Wilhelm von Gloedeni aktifoto. Von Gloedeni pildid ajendas seksuaalset vabadust hinnanud jõukaid eurooplasi ostma Sitsiiliasse villasid. Foto: akg-images/Scanpix\nAjal, mil Põhja-Euroopas ja Ameerika Ühendriikides olid geisuhted kuritegu ja märk moraalsest allakäigust, mida «arenenud» ühiskonnad ei võinud endale lubada, sai paljudele seksuaalvähemustele paradiisiks Itaalia, kus oli võimalik mujal allasurutud seksuaalsust väljendada. Kohad nagu Capri ja Taormina muutusid jõuka ja intellektuaalse geimaailma varjupaikadeks.\n«19. sajandil ja 20. sajandi alguses kehtis ühiskondlik lepe Itaalia riigi ja homoseksuaalide vahel. Vastutasuks suhtelise puutumatuse eest palus riik neil mitte seada kahtluse alla hereroseksuaalse elukorralduse ülimuslikkust. See topeltelu ei olnud mitte ainult võimalik ja sallitud, vaid seda ka julgustati sotsiaalselt,» selgitas María Belmonte teoses «Ilu palverändurid», milles käsitletakse põhjamaalaste armumist Itaalia ja Kreeka kultuuri.\nTänases Itaalias – nagu mujalgi Euroopas, näiteks Ungaris ja Poolas – valitsevad vastuolud LGBT-kogukonna küsimuses.\nEttepanek karistada homofoobseid rünnakuid või väljendeid vangistusega on tähendanud peaminister Mario Draghi valitsusele poliitilist tormi. Populistid ja vasakpoolsed toetavad eelnõu, samas on sellele täielikult või osaliselt vastu kogu konservatiivide blokk ühes Vatikaniga. Itaalia paremäärmuslaste seast kostab hääli, mis soovivad taastada «traditsioonilisi» väärtusi, mis vastanduvad justkui teatud kodanikuõigustele, milles nähakse «soolise ideoloogia» kehtestamist.


See, et kilutort on hitt aegade algusest alates, pole juhus. See valmib lihtsatest komponentidest ning kerge vaevaga saab valmis meisterdada muljetavaldava tulemuse. Need miniatuursed kilutordid, mis nüüd ette võtsime, on suurepärased näiteks ka magusapõlguri hommikusöögilauale. Väikeste modifikatsioonidega leiavad on omal kohal ka laste sünnipäevadel.\nTordi valmistamise teevad lihtsaks väikesed lahtise põhjaga metallist portsjonvormid, mille sisse on mugav koostisaineid sisse laduda. Nii ei pudise midagi vahelt välja ning tort hoiab hästi kuju. Suurema tordi puhul võib kasutada lahtikäivat vormi, piklikku keeksivormi vms.


Eesti Laskurliidu saamislugu – Eesti Laskurliit\nEesti Laskurliidu saamislugu\nSportliku laskmise iga Eestis ei ole kuigi pikk. Oli küll kunagi ja kuski mingisuguseid jahipüssilaskmisi harrastatud, kuid ka see liikumine jäi hõõguvaks söeks tuha all, ilma et oleks suutnud tekitada lõõmavat leeki, mille ümber oleks koondunud laskmisest huvitatute pere. Vintpüssist laskmine püsis ainult kasarmuseinte vahel ja see laskeala oli mingisugune “kroonu” asi, millega korralikul tsiviilkodanikul tegemist teha ei tulnud, õieti nagu ei oleks passinudki tegemist teha.\nVäikekaliibriline püss oli massidele tundmatu. Leidus küll siin ja seal üksikuid “montekristosid”, kuid nendest oli laskmine peamiselt ainult noorte harrastuseks. Püstolit ja revolvrit kasutati ainult enesekaitseks. Veel mõni aasta tagasi oli laskmine söödis ja tundmatu ala, sellele ei pühendatud mingit tähelepanu ja sportlikust laskmisest oli aimu ainult mõnel üksikul. Pööre tuli Eesti kaitseliidu loomisega 1924. ja 1925. a. vahetusel. Nüüd omandasid laskerelvi kümned tuhanded kodanike ja neil tuli tegemist teha ka relvade käsitamise ja laskmisega, olgugi et need relvad osutusid viletsateks. Paar aastat mööduvad kaitseliidu organiseerimise tähe all ja selle aja jooksul ei suudeta laskmise alal midagi erilist korda saata. Siiski hakkab nüüd idanema sportliku laskmise mõte. Üleriiklikkude kaitseliidu-päevade võistluskavadesse 1926. ja 1927. aastatel võetakse ka laskevõistlused. Need on esimesed laiaulatuslikumad laskevõistlused väljaspool kasarmuseinu. 1927. aasta lõpp ja 1928. aasta algus osutuvad Eesti rahvusliku laskmise hällipäevadeks. Sel ajal teostatakse kaks põhjapanevat tööd: kaitseliidus pannakse maksma laskesportlikule alusele rajatud laskesüsteem ja alus võistluslaskmise liikumisele, kusjuures teerajajana esirinnas sammub Tallinna malev, korraldades esimese laskevõistluse Soome kaitseliidu Helsingi malevaga. Nüüd on nagu tõke purustatud ja laskeasjanduslik liikumine tungib vägeva jõena rahvahulkadesse. Algab elav õppelaskmine, hoogus laskevõistluste korraldamine ja suurt tähelepanu pühendatakse paremate relvade ning parema laskemoona muretsemisele. Kolm aastat põnevat ja suurte tagajärgedega tööd on seljataga, mis tõestab, et laskmine on eestlastele omane ja võib kujuneda rahvuslikuks spordiks. Väljaspool kaitseväge kujuneb üle 3000 hingeline kindlate laskurite pere ja paremate laskurite saavutised hakkavad küündima maailma paremate tulemusteni. Kõiki vabariigi kaitseorganeid – kaitseväge, kaitseliitu, politseid ja piirivalvet haarab see liikumine ja kiiresti aetakse esimesed vaod sel, seni söödis püsinud, põllul. Kuid iga organisatsioon tegutseb omaette, puudub ühtlustav alus, puudub pind üldisteks jõu katsumiseks ja – mis kõige tähtsam – puudub üldine Eesti esindus. Juba varem mõlkus laskurite meeles mõte üleriikliku laskurite koondamise vajaduse kohta. Esimestel organiseerimise ja õppeaastatel ei suudeta selle küsimuse lahendamisega kaugemale, kui et kõik organisatsioonid avaldavad enam-vähem oma põhimõttelise nõusoleku. Eriti pinev on olukord kaitseliidus. Siin kujunevad peagi malevates laskesportlised koondised Tallinna maleva laskeklubiga eesotsas ja 8. augustil 1930. a. Tallinnas peetud kaitseliidu üleriikliku laskemeistri võistluse lõppemisel astuvad kaitseliidu üleriikliku laskemeistri võistluse lõppemisel astuvad kaitseliidu parimad laskurid ühisele nõupidamisele kokku, millest osa võtab paarisaja laskuri ümber ja kus tehakse otsus, et kui kõigi Eesti laskurite organiseerimisest asja ei saa, siis kutsutakse vähemalt ellu kaitseliidu laskesportlaste liit, et saada õigusi Ülemaailmalises Laskurite Liidus. Nüüd hakkab ka kogu Eesti laskurite ühinemine tõsiasjaks saama. 10. novembril 1930. aastal astuvad kokku Tallinna maleva kutsel kaitseväe, kaitseliidu, piirivalve, politsei ja jahimeesteseltside esindajad, et nõu pidada Eesti laskesportliku liikumise organiseerimise kohta.\nSel nõupidamisel tehakse järgmised otsused:\nellu kutsuda E e s t i L a s k u r i t e L i i t, kuhu kuuluksid kõik laskmisest huvitatud organisatsioonid, ühingud ja seltsid\nvalida komisjon, kes liidu põhikirja koostaks hiljemalt 15. jaanuariks 1931. a. ja esitaks selle kinnitamisele.\nKomisjoni esimeheks valitakse kaitseväe ja jalaväeinspektor kol. O. S t e r n b e c k , liikmeteks piirivalvevalitsuse ülema abi kol. A. E n g m a n n , Tallinna abiprefekt V. S i h l e , üks Tallinna Jahimeesteseltsi esindaja seltsi määramisel, kaitseliidu peastaabi õppejaoskonna pealik major A. P a r t s ja sekretäriks Tallinna malevast Lõuna malevkonna juhatuse liige advokaat K. P e t e r s o n . Komisjon asub tööle intensiivselt ja pidades nädalas 2-3 koosolekut, jõuab oma tööga lõpule jõulupühadeks. Tutvunetakse kõikide rahvaste laskesportlaste koondiste põhikirjadega ja leitakse meile kõige lähedasem ning sobivam olevat Soome Laskurite Liidu põhikiri , mille eeskujul valmib ka Eesti Laskurite Liidu põhikiri. Jaanuarikuus kokku kutsutud laiem koosolek, millest osa võtavad ka provintsiesindajad, kiidab heaks põhikirja projekti mõne väiksema parandustega ja see esitatakse nüüd kinnitamisele.\nLiidu põhikiri kinnitatakse 24. märtsil 1931. aastal.\nPõhikirjale on alla kirjutanud kolme asutava liikme esindajad:\nTallinna maleva Lõuna malevkonna poolt h-rd Reintam, Trumm, Peterson, Teetsov ja Jürgens\nTallinna Politsei Spordiringi poolt\nPiirivalve Ohvitseridekogu poolt: kol. A.Engmann\nLiidu asutavasse kogusse kuuluvad veel põhikirja § 54 põhjal kolonel O.Sternbeck, kol.-ltn. J.Siir, kol.-ltn. A.Balder ja major A.Parts. Asutav komitee astub kokku 3. aprillil ja valib liidu ajutise juhatuse: esimees kol. O.Sternbeck, abiesimees J.Trumm, laekahoidja kol. A.Engmann, sekretär major A.Parts ja abisekretär hra K.Peterson. Ajutisele juhatusele tehakse ülesandeks juhtida liidu tegevust alalise juhatuse valimiseni, mis aset leiab 26. aprillil kokku kutsutaval liidu peakoosolekul. Eriülesandeks tehakse ajutisele juhatusele samaks ajaks töötada liidu “Klassikatsete- ja võistlusmäärused.” Ajutine juhatus suudab peakoosolekuni koguda liidule neli ja pooltuhat liiget ja esitab peakoosolekule väljatöötatud liidu “Klassikatsete- ja võistlusmäärused”, eelarve ning tegevuskava 1931. aastaks.\nEsimene liidu peakoosolek peetakse 26. aprillil 1931. a. Tallinnas ja sellest võtab osa 71 delegaati kõigist liitu kuuluvatest organisatsioonidest ja seltsidest. Koosolekul valitakse liidule alaline juhatus järgmises koosseisus: esimees – kol. F.Pinka, abiesimees – O.Sternbeck, liikmed – F.Uibopuu, J.Trumm, O.Suursööt, J.Jakobson, J.Laube, J,Siir, J.Soomann, A.Engmann ja A.Parts. Revisjonikomisjoni valitakse: A.Balder, P.Reintam ja A.Vihvilin, ning liidu kodukorra väljatöötamise komisjoni: A.Balder, K.Preisberg, K.Peterson, ltn. Rea ja E.Freudenstein. Samal koosolekul võetakse vastu liidu 1931. aasta tulude ja kulude eelarve (tasakaalus Kr.3.350.-), ringkondade moodustamise kava ja liidu tegevuskava 1931. aastaks. Peale selle otsustatakse astuda Ülemaailmlise Laskurite Liidu liikmeks ja osa võtta 1931. a. sügisel Poolas korraldatavaist ülemaailmlistest laskevõistlustest.\nSellega on Eesti Laskurite Liidule alus pandud.\nIlma mingi ainelise toetuseta peab noor liit oma esimestel alupäevadel kibedasti tööle asuma, sest seisab ees käesoleva aasta tähtsama ülesande täitmine – osavõtt ülemaailmlistest laskevõistlustest. Esimene samm selle poole rühkimisel oli liidu laskevõistlustel korraldamine Tallinnas 30. ja 31. mail, rahvusvaheliste laskevõistluste programmi ja korralduse järgi. See esmakordne jõukatsumine näitas, et meie laskuritel on tulevikulootusi ja et meie võime julge südamega esineda suurimal maailma laskevõistlustel.\nSuunad on kindlaks määratud ja nüüd tuleb alata suurt ja väsimatut rühkimist kõrgete ja kaunite eesmärkide poole.\n“Eesti Laskur” nr.1


Vanade veokate 30. juubelikokkutulek Lääneranna vallas - Lääneranna Teataja\nVanade veokate 30. juubelikokkutulek Lääneranna…\nÜrituse korraldusmeeskonna liige\nÜritus algab suure väljanäitusega Mihkli laadal, mida igal aastal külastab üle 10 000 inimese. Peale väljanäitust Mihklis on võimalik vanatehnikat vaadata ka Lihula kesklinnas, Vatlas ja Varblas ning suursuguse kiirusega (40 km/h) läbi tuiskamas Lääneranna valla erinevatest väiksematest küladest. Sellel teekonnal tutvustame osalistele ka kohalikke aktiivseid ettevõtteid ja kogukonna elu.\nVanade veokate omanikud on juba 30 aastat järjepanu igal aastal kokku saanud Eestimaa erinevates paikades. Sellised sõidud on olnud huvitavad ning pakkunud sõidulusti nii osalejatele kui ka ennenägematut äratundmisrõõmu pealtvaatajatele. Iga uus on ju tegelikult äraunustatud vana. Just seda asjaolu võivad raudse veendumusega kinnitada staažikad sohvrid, kui mõnes peatuspaigas mälestustelaeka kaas veidi irvakile kangutatakse. Teinekord on see kaas ka suure hooga pealt lennutatud ja siis jätkub mutrijuttu tavaliselt kauemaks. Selliste kokkusaamiste eesmärk on muuhulgas ka tehnikaajaloo tutvustamine. Mis võiks elavas esituses sõidukite ajaloo tutvustamiseks parem olla, kui päriselt sõitev omaaegne veoauto. Natuke aeglasem ja mürisevam kui tänapäeva auto, kuid sellist mõnusat mootorihäält iga päev kohe kindlasti ei kuule. Eesti kõige vanem liikuv veoauto on 1920. aasta Ford T, kuid kas vanakese tervis lubab sel korral pika tee ette võtta, ei julge lubada. Küll aga saab näha veidi noorematest aastakäikudest vanu veokaid, mida ootame kokkutulekule umbes 30 ümber.\nKuna tegemist on üle-eestilise üritusega siis sõidavad kokkutulekule vanatehnikasõbrad ja huvilised ka kaugematest Eesti piirkondadest, ikka selleks, et populariseerida vanu veokaid ja näidata suuremale hulgale inimestele, millega nad tegelevad.\nSuur vanade veokate kokkutulek ei saaks toimuda ilma sõprade ja toetajateta, seega soovime tänada Lääneranna Vallavalitsust, OÜ ValiceCar, K-Met AS, Sildre Invest OÜ, Askomer Projekt OÜ, Eesti Tamm OÜ, Ühinenud Ajakirjad OÜ ja Autoleht.\nPäise pilt: Lihula kohvikutepäev, 2018. Foto: Kristina Kukk\nTeema: Kultuur 18. juuli 2019\nEelminePrevious post:Kuidas sünnib Mihkli laat?JärgmineNext post:SUUR GALERII: Lääneranna valla suvemängud võitis Hanila piirkonna meeskond


Trash Can Dance: Filmiküsitlus - Taff Pedigree´st\nTaffilt sain peale küsimuste saatmist teksti, et ta püüab küll lähiajal küsimistele vastused saata, aga andku ma andeks kui venib, sest Pedigree uue albumi lindistamine võtab kõik aja. Paar päeva hiljem vastused siiski saabusid ja ma mõtlen nüüd, et ega ma järsku valel hetkel oma jutuga tõsiseid töömehi segama läinud? Võib-olla oleks Taffi aju sel hetkel kui lemmikfilme mälusopist esile manas, hoopis muul juhul mõne eriti hea saundi või miksimisideega lagedale tulnud? Igal juhul loodan parimat tulemust albumi silumisel ning ootab läbematult. Minu poolest oleks võinud vastata kasvõi mitme kuu pärast, peaasi ikka, et uus album eelmisega vähemalt samavõrdselt hea tuleks ning loodetavasti veelgi parem. Taff vähemalt intervjuu allpool lubab, et saab üks kõva kare kamakas olema.\nNimi: Taavi Aavik\nVot keeruline. 90ndate lõpus sai peale pikemat joomingut käidud Bonne ja paari teise tegelasega Lost Highwayd vaatamas. Pärast ei julgend omavahel rääkidagi enne kui olime korraliku laksu weedi teinud. See jättis eluks ajaks jälje näkku. Kellele siis ei meeldiks Lynch eksju? Kunagi lugesin Kingi Surmahotelli läbi mis on ka yhtlasi parim raamat nähtavasti mida lugend ja vaatasin uuesti Shiningu otsa. Filmi tasemest vist pole vaja pikemalt jahuda. Kubrick oskas ja viitsis mässata. Soovitan vaadata Shiningu making ofi. Tyyp ei teinud oma elu jooksul palju filme ja arvatavasti selle pärast olid ka enamus neist meistriteosed. Just hiljuti vaatasin uuesti Shiningu ja Eyes Wide Shuti läbi ja ma isegi väga ei kahtle et tyyp lihtsalt kõrvaldati. Ehk siis nähtavasti sellise müstika ja hullumeelsuse vahel pendeldav teema köidab.\nPole eriti viimasel ajal midagi uut näinud. Kinos sai viimati Batmani vaadatud, mis ei olnudki yldse halb. Kodus sai vaadatud seda ameerika redneck-drugs'n'alcohol abusing perekonna White doki. See oli ikka tõesti raju. Kahjuks seda pikka nime ei mäleta peast. Ise tegelen ka hetkel Rasmus Merivoo Syvahavva seriaali helindamisega ja see on tõesti huvitav. Eesti kohta uus tase kindlasti. Ootan alati järgmist osa sest siiani on olukord tõesti põnev ja yritan anda parima et asja resultaat võimalikult hea saaks. Sten Sheripovi muusikaline kujundus on tase ja kirss tordi peal.\nKuna käsil hetkel Pedigree uue albumi lihvimine ja kogu vastutus, kuidas asi lõpuks kokku kõlab on minu õlgadel siis olen kuulamud ainult seda plaati. Kuigi oli kohe algselt plaan teha nii räige plaat et iga suvaline pasakott seda teist korda kuulata ei tahaks, siis siiski julgematele julgen soovitada. Skeletal mõjub selle plaadi kõrval nagu Kalmer Tennossaar ja Entel-tentel. Aga noh lastelaule on ju ka vahest hea kuulata.Kui sa vihast ja pettumusest oled enda suu seest veriseks närinud ja tunned et verine röga kurku vajub siis see plaat on just sulle. Satanic Disappointment - 101% aus ja isiklik plaat.\nKaader filmist The Wild and Wonderful Whites of West Virginia.\nPosted by Trash at Sunday, October 07, 2012\nMitte, et see absoluutselt mingit tähtsust omaks aga aasta võis olla siis 95 kui Taff kandis särki millel oli kiri ALL DAY I DREAM ABOUT SEX (Korn oli siis pop).\nMõned päevad hiljem tekkis mul võimalus saada oma elu esimene emaili aadress ning kui pidin välja mõtlema kasutajanime siis oli ADIDAS kuidagi loogiline valik.\n07 October, 2012 00:43\nMille lühend on omakorda ADI. :)\n07 October, 2012 01:25\nei julgegi kuulata, pärast on ilge juust, siis sõimatakse pasakotiks, kui ei viitsi seda sodi teist korda kuulata :(\n08 October, 2012 09:51\nMina kuulasin küll ära.\nOli ikka jube küll tõesti.\nNii jube nagu pimedas metsas koll tuleb vasta ja sööb su ära ja siis oled seal kolli kõhus igast pasa sees.\n08 October, 2012 10:31\nma ükskord mõtlesin et kõhus oleks päris nõme töötada - eriti just sünnipäevadel -->\nigast sodi tuleb alla, salatit, liha, kardulast, kapsast, heeringat, viina, vorstikesi, torti, kringlit, kohvi, koort ja mine pekki kui mõnus võib olla seda sortida ikka, osa verre, osa seedekulglassse, osa saadad otse tagasi üles....\n10 October, 2012 15:38\nNo mis mõtted need on? Jumal küll selleks inimesele fantaasiat ei kinkinud. See puha Saatana seatud mõttekäigud.\n11 October, 2012 00:36\nmeenub see särk isegi jah...enda kujundatud ja trükitud oli ja vist isegi jah oli see lause selle a.d.i.d.a.s logo alla väikselt välja kirjutatud. ja aasta sai olla 96 sest siis mu teada ilmus Life Is Peachy. Just ühe kaasosalisega sai meenutatud seda aega ja mussi ja kuidas üks ühine tuttav Korni kuulamise ajal juukseid pihkude kaupa peast välja tiris ise karjudes sõnu kaasa "All my life, who am I....All my life, who am I....All my life, who am I....I'm just a faget"...Päris naljakas ja segane aeg oli. Ja see oli ka viimane kord kui ma mingi mussilainega nii sügavuti kaasa läksin. A no ega selles vanuses enamus ei saa aru ka mida nad täpselt teevad ja tahavad ju. Samas esimest Korni kuulaks vbla tänagi kui plaat oleks ja adi tressi lükkaks enivei tuima näoga selga....samuti kui oleks, seda enam et tänaseks meeldib mulle hoopis Ian Brown.\nja to Konn:\nkas sa tõesti kardad, et tüüp kes sellel pildil figureerib suudab mingit juustu avaldada vä? Ja no kui ei julge kuulata siis oled enivei pasakott. your choice.\n14 October, 2012 03:14\nOot, aga juust on ju enamasti hea asi...eriti hea juust. mul üks sõber ütleb nii, et kui läheb toitu ostma poodi - siis juustu ostab alati. kui aga taffi muusika oleks mingi tahke asi (nagu juust), siis oleks see pigem näiteks koobalt. kahe või enama metalli või metalli ja mittemetalli kokku sulatamisel või paagutamisel saadud aine


Projekti tutvustus | digiefekt\nTartu Ülikooli uurimismeeskond professor Margus Pedaste juhtimisel alustas 1. maist 2020 kolm aastat kestvat uurimisprojekti, mille eesmärk on mõista, kuidas digitaalsete õppematerjalide erineval viisil kasutamine prognoosib õpitulemusi. Uuringu fookuses on põhikooliõpilased esimesest, teisest ja kolmandast kooliastmest ning sügavam uurimine korraldatakse vähemalt 10 koolis.\nÕpitulemustena vaadeldakse laialt nii kognitiivseid kui ka mittekognitiivseid konstrukte. Kognitiivsetest konstruktidest hinnatakse õpilaste ainealaseid teadmisi ja oskusi sarnaselt riiklike tasemetöödega. Mittekognitiivsetest konstruktidest hinnatakse õpilaste ja õpetajate koolirahulolu ning õpilaste õpioskusi ja sotsiaal-emotsionaalseid oskusi. Taustateguritena võetakse arvesse õpilaste vaimne võimekus, isiksusomadused, erivajadused ja nende kodude sotsiaalmajanduslik taust, aga ka õpilaste ja õpetajate agentsus digimaterjalide kasutamisel ning hoiakud nende kasutamisse.\nDigitaalsete õppematerjalide kasutusviiside kirjeldamiseks ja süstematiseerimiseks viiakse läbi õpilaste õppimis- ja õpetajate õpetamispraktikate põhjalik uuring. Seejuures kirjeldatakse ka neid õppimis- ja õpetamisviise, mida kasutatakse digitaalsete õppematerjalideta õppimisel, et eristada digipraktikate spetsiifiline mõju. Uurimismeetoditena kasutatakse erinevaid teste ja enesekohaseid hindamisvahendeid, aga ka õpiprotsessi digijälgi, dokumendianalüüsi, vaatlusi ja intervjuusid. Uuritavate konstruktide ja andmekogumise vahendite lõplik loetelu täpsustub projekti käigus.\nUuringu tulemusena valmib esiteks digitaalsete õppematerjalide kasutusviiside klassifikatsioon. Teiseks leitakse, kuidas erinevad kasutusviisid viivad taustateguritest sõltuvalt erinevate õpitulemusteni ning kujundavad õpilaste ja õpetajate tegevusvõimekust (agentsust) digimaterjalide kasutamisel.\nTulemuste põhjal on loodetavasti võimalik anda soovitusi, kuidas personaliseerida digitaalsete õppematerjalide kasutamist sõltuvalt õpilase ja õpetaja tunnustest ning seatud õpieesmärkidest ja kasutada olevatest digitaalsetest õppematerjalidest ja nende kasutamise meetoditest. See teadmine on vajalik õpilastele endile ja nende õpetajatele õppe tõhustamiseks, kuid ka õppematerjalide ja -meetodite arendajatele ning õpetajate koolitajatele nii esma- kui ka täiendusõppe arendamiseks. Projekti oluliseks väljundiks on samuti uued teoreetilised ja võimalik et metodoloogilised teadmised, mis on rakendatavad haridustehnoloogilises rahvusvahelises teadustöös.


Saatus: Mu sperma läks ja elas oma elu - Nelli Teataja Saatus: Mu sperma läks ja elas oma elu - Nelli Teataja\nSaatus: Mu sperma läks ja elas oma elu\nMa pole küll masohhistliku loomuga, aga selles loos huvitab mind kõige rohkem asjaolu, kas ja millal mu saladus välja tuleb...\nEt sellepärast mitte unetuid öid veeta, jutustan oma loo pigem ajalehele – jäägu see mu tulevaste aegade alibiks.\nNiisiis, olen jõudnud oma elus sellele künnisele, kus võin varasemast rohkem iseendale elada. Mu ettevõtte toimib nagu kellavärk – restoran ja väike sellega seotud hulgiäri toovad sisse piisavalt, et võime naisega enestele senisest rohkem lubada.\nAga alustame algusest. Kooliajal olin tugev spordipoiss ning tegelikult oligi mul plaanis oma elu eelkõige mitmevõistluste teemaga siduda.\nTugev põlvevigastus enne keskkooli lõppu sundis mu plaane korrigeerima ning ma valisin äri. Vanemate abi ja enese tööga sain endale võimaldada väga korraliku ärijuhtimise alase hariduse ning kõrgkooli lõpetades olin valmis nii teiste ettevõttes head tööd tegema kui ka enda firma looma.\nLäks nii, et esimesed kaheksa aastat tegin üht ja hiljem teist. Tuleb tunnistada, et mõlemad on hästi õnnestunud.\nÕnne on mul olnud ka isiklikus elus. Oma naisega tutvusid kolmekümnendate eluaastate alguses ja me oleme senimaani koos, julgen ka väita, et õnnelikud.\nMeil on kaks toredat poega. Üks valis nimme selleks kokakutse, et pererestoranis peakokaks saada. Teist huvitas rahandus ja ta õppis finantsjuhiks. Ning – minu suurimaks rõõmuks – juhib just tema perefirma rahaasju.\nLühidalt, tegu on Eesti sageli heitlike peresuhete juures vist lausa ideaalperekonnaga.\nMis ometi võib nüüd puruneda...\nTehtud sai igasugust tööd\nMinu ülikooliaegsete tööde loetelu oli küllalt lai. Olen koristanud ja laadinud, tekste toimetanud ja raadios saateid teinud. Olen andmeid sisestanud ja küsitleja olnud. Kõige lühemalt – kus tööd ja raha pakuti, seal ma selle ka vastu võtsin.\nÜheks mu kummalisemaks „tööotsaks”, kui seda võis nii nimetada, oli spermaloovutus kliinikutele. Arvestades, et aega see ei võtnud ja märkimisväärselt midagi ei pea selle tähtsa toimingu juures ju tegema ka, oli selle eest saadav raha justkui täiesti muidu saadud.\nSattusin selle töö – või oleks õigem öelda – abistava tegevuse peale juhuslikult. Nägin ajalehes üleskutset ja uurisin lähemalt.\nMingi raketiteadus see spermadoonorlus ei ole. Vesteldakse, täidad koos arstiga ankeedi. Kirja lähevad doonori vanus, pikkus, kaal, juuste värv, silmade värv, prillide olemasolu või puudumine, haridustase, rahvus, abielustaatus, laste arv, veregrupp ja reesusandmed.\nSiis uuritakse, kas kõik „funkab” nii nagu vaja. Minul kui endisel tugeval spordipoisil oli „seal all” kõik kõige paremas korras.\nVajaliku materjali kättesaamine käis ka lihtsalt. Tühi ruumike, tühi topsike – igaks juhtumiks veidi temaatilisi ajakirju laual. Ei mingit muret!\nEdasine mind ei huvitanud. Mul oli korralik leping, milles oli kirjas, et mul pole oma võimalike järeltulijate suhtes ei õigusi ega kohustusi ja see sobis mulle äärmiselt hästi. Lõppeks huvitas mind raha, mis tagas elamise ja ülikoolimaksu. Uskusin küll, et ükskord olen ma abielumees ja isa, aga spermatopsikese üleandmisega ei seostunud mul kumbki mõte.\nNoorusasjad hajusid meelest\nKui kool läbi sai ja ma tööle läksin, jäid kõik õpinguteaegsed juhutööd minevikku. Olin teenuste juht, hinnatud spetsialist ning teenisin oma põhitööga piisavalt, et tööst vabal ajal lihtsalt mõnusat elu elada.\nIgav mu elu polnud, kohe kindlasti mitte. Ma ostsin korteri ja maksin laenu. Ma toetasin oma vanemaid. Ma semmisin naistega ja elasin üle nii armumisi kui ka pettumusi. Ma võtsin mõõdukalt napsi ning jõudsin tagasi mõõduka sportimise juurde. Põlve üle kurnata ei tohtinud, aga seda mõnu, mida trenn valmistab, sain ma ikkagi kogeda ja olin sellega väga rahul.\nLapsi ei tahtnud ma saada enne, kui end oma elus päris kindlalt tunnen ning õige naise olen leidnud. Pruute mul oli, aga mina otsisin üht ja õiget, kellele ka ise üks ja õige – ja ainus! – olla.\nSellest, kas kuskil jookseb ringi laps või mõni, kel on minuga bioloogiline seos, ei mõelnud ma mitte kunagi.\nPolnud ju ka põhjust. Ma teadsin hästi, et mida kasutatakse, läheb perede heaks, kus materiaalselt on kõik korras, kuid mehe tervis mitte sedajagu. Mina olin andnud oma panuse, saanud oma tasu ja rohkem ei pidanud see kõik minu asi olema.\nNaine, kes sobis igati\nAnnikaga, oma naisega, kohtusin ühiste sõprade kaudu. Ma ei tea, kas see oli armumine esimesest pilgust, aga meeldimine kohe kindlasti. Ja sama kindlalt vastastikune.\nMe hakkasime suhtlema, seejärel käima – algul kinos ja kohvikus, seejärel juba igal pool. Me läksime naerdes ja teineteist nautides voodisse ja tundsime endid ka seal väga hästi.\nMeil oli kerge rääkida. Nii seksist, kui ka tööst ja rahast ja tulevikuplaanidest. Lühimalt väljendudes – see oli sobivus, mida olin otsinud.\nKui veidi enam kui aasta hiljem Annikale abieluettepaneku tegin, oli ta kohe nõus. Sisuliselt see oligi ettepanek meie suhe ära vormistada, sest me elasime sellal juba koos ning sobisime ka igapäevase olme tasandil kenasti.\nOlin ise tihedalt seotud teenindussfääriga ja mulle meeldis, et leidsin naise väljastpoolt seda maailma. Annika tegeles ja osaliselt tegeleb senimaani erinevate riiklike projektide konsulteerimise ja hindamisega ning meie töine kuuluvus täiesti erinevatesse teemadesse on minu arvates pigem pluss kui miinus.\nMeie pojad ei lasknud end kaua oodata. Pulmas oli Annika küll kaunilt sale nagu süütu neid, kuid vahuvein ta pokaalis oli juba alkoholivaba – ainult meie teadsime, et ootame juba oma esiklast.\nTänu tugevale tagalale meie mõlema vanemate ning hiljem heade lasteaedade-koolide tõttu pole me lapsevanematena ka millestki märkimisväärsest loobunud, vähemalt mitte võimalustest töiselt areneda ning vahel ka koos välja minna.\nPoegadest on olnud peamiselt rõõmu. Tervised head, mõistused lahti, käed töökad ja süda õige koha peal. Ei salga, olen uhke. Enese, Annika ja poiste üle!\nJahmatavalt ühte nägu mehed\nAeg läks. Teiste heaks töötamise asemel olin ostnud oma restorani. Kuna see kiratses, sain odavalt kätte ning töötasin selle ise üles.\nNagu öeldud, peakokk ja raamatupidaja on oma pojad. Teenindusjuhi konkursi kuulutasin lehes välja. Kuue kandidaadiga kohtumise järel teadsin täpselt, kes neist parim on. See noor mees rääkis soovitud tööst sellise vaimustusega, et mulle meenus minu noorus ja toonased suhtumised. Mulle on tõepoolest alati meeldinud inimeste juhtimine, et masinavärk korralikult töös püsiks. Ja see noor mees kasutas peaaegu samu väljendeid...\nTa tuli meile tööle. Mu peakokast pojaga sobis ta joonelt. Ja siis, ühel firmakoosolekul, kus ka meie „rahaboss” kohal oli, taipasin ma, et kolm noort meest laua taga on... jahmatavalt ühte nägu.\nJa mitte ainult nägu! Meil kõigil on ka sarnased käed. Laia randme, kuid sihvakate sõrmedega. Saatuse irooniana väikeseid arme täis. Mulle meeldis noores eas noaga mängida ja mu pojad tegid samuti, ehkki ma seda keelata üritasin. Teenindusjuhi käeseljalt võis selgelt välja lugeda, et ka tema polnud poisipõlves sellest patust prii olnud...\nHingasin sügavalt sisse ja välja ning püüdsin koosolekule keskenduda. Mis mul muud teha oli...\nSüda ei anna asu\nTõeline jahmatus tabas mind siis, kui ma aru sain, et üks meeldiv seltskond võluvaid daame, kes restoranis vahel istumas käis, „sisaldas” ka teenindusjuhi ema.\nSee oli armumine esimesest silmapilgust. Minu poolt. Ja ainult – sest tema pole minu olemasolu ilmselt teadvustanudki.\nMa ei ole elu sees armastusest hull olnud. Nüüd olen. Ja täiesti lootusetult. Näen seda naist – vahel ilmsi ja vahel unes. Mul on kinnisidee, et ma peaksin minema tema juurde ja talle ütlema, et... Tõepoolest, aga mida?\nMitte midagi ei ole mul talle öelda! Ja see teadmine rusub mind, ehkki ma annan enesele aru, et minul on minu elu, temal ilmselt tema oma ja nii peab see jäämagi.\nMa pole julgenud oma teenindusjuhilt tema vanemate kohta uurida – selline uudishimu mõjuks kohatult ega aitaks töistele tegemistele kaasa.\nÜhist napsutamist ja südamepuistamist meie kollektiivis kombeks pole, liiatigi olen ise peaaegu karsklane. Vähene napsulembus hoiab maitsemeeled erksana, need on aga restoraniäris vajalikud nagu kirjaoskus igapäevaelus.\nMu austus, lugupidamine ja armastus Annika vastu pole põrmugi vähenenud. Meie läbisaamine on endiselt hea.\nAnnan enesele mõistusega aru, et mitte midagi pole ju juhtunud. Ma olen ammu-ammu loovutanud spermat tunnustatud kliinikule. Mul olid lepingud ja kokkulepped. Mitte keegi ei oota minult midagi, mitte keegi isegi ei tea sellest.\nTean ka, et ainus, kes mu elu ära saaks rikkuda, oleksin ma ise. Ja ma tean, et ma ei tee seda kunagi.\nAga süda, va pime ja hull loom, ei anna asu...\nKalle jutu pani kirja\nMees, rahune maha ja tule maa peale tagasi. See mis Sind tabas, on mööduv nähe!


Uudistaja soovib kõigile, kes on mingil moel seotud õppimisega – aga seda on meist küllap enamik –, edukat ja meeleolukat õppeaastat!\nTänane Uudistaja ilmub kahes osas.\nKauste rand Tahkuna looduskaitsealal Hiiumaal\nLooduskaitseametnike avalik pöördumine\nÜleeile sai Loodusaja arvutilisti kaudu teatavaks avalik pöördumine, millele on alla kirjutanud enamik riikliku looduskaitsekeskuse võtmeisikuist. Avaldame pöördumise originaalvormis oma kommentaarideta:\nEesti looduskaitsehalduse reformist\nLp. valitsuse liikmed\nLp. Riigikogu keskkonnakaitse komisjon\nKäesolev pöördumine on ajendatud murest Eesti, meie ühise kodu tuleviku pärast.\nLoodushoiu tulevikust sõltub meie tervis ja elukvaliteet ning loodusega ümberkäimisest ja valitsemise tavadest ka Eesti riigi maine.\nHetkel on Eesti looduskaitsesüsteem jagatud mitme organisatsiooni vahel –\nüksteisest on lahutatud valitsemine, kaitse korraldamine, järelevalve, registri pidamine. Töökorralduse parendamiseks moodustas keskkonnaminister käesoleva aasta 2. juunil oma käskkirjaga nr 645 juhtgrupi, kelle ülesandeks sai ette valmistada Keskkonnaministeeriumi (KKM) haldusala ümberkorraldamine. Vastavalt sellele käskkirjale peab haldusala ümberkorraldamise ettevalmistamine lõpule jõudma hiljemalt 31. augustiks 2008.\nÜmberkorraldusplaanidest teavitati KKM Infokirjas ka ministeeriumi ja selle allasutuste töötajaid ning lubati tagada kõigile võimalus protsessis kaasa rääkida. Nüüd, kui protsessi lõpuni on jäänud alla ühe nädala, ei ole meil mingisugust informatsiooni tehtud töö tulemustest ja kavandatavatest tegevustest. Võimalus kaasa rääkida puudub, sest juhtgrupi liikmetel on keelatud informatsiooni jagada. Seega puudub võimalus tekkinud küsimustele vastust saada.\n25. augustiks 2008 kutsus KKM kantsler, kes ühtlasi on ka juhtgrupi juhataja, Riikliku Looduskaitsekeskuse (LKK) ja Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) esindajad koosolekule, mis siiski tühistati ning uut kohtumise aega ei ole tänaseni pakutud. Meile teeb muret koosolekuks välja pakutud teema: LKK ja RMK vaheline tööülesannete jagunemine.\nEespool viidatud koosoleku teema annab alust arvata, et Eesti looduskaitse on kitsas ametnike ringis otsustatud lõhkuda mitme organisatsiooni vahel, millest üks on ärilise suunitlusega ning mis seetõttu seab kahtluse alla looduskaitse sõltumatu rahastamise ja arengu.\nKeskkonnaministeeriumi Infokirjas on viidatud, et ümberkorralduste eesmärgiks on muu hulgas seatud protsesside tervikjuhtimine. Seni on rõhutud peamiselt kolme asutuse, keskkonnateenistuste, Riikliku Looduskaitsekeskuse ja Keskkonnainspektsiooni töö optimeerimisele. RMK kaasamisega tundub, et looduskaitselised tegevused on kavas jagada erinevate asutuste vahel. Seega looduskaitse osas kavatsetakse tegevused hajutada.\nJuhime tähelepanu asjaolule, et kavandatavad muudatused ei ühti mitte ühegi juba valminud arengukavaga.\nEnam kui saja Eesti looduskaitse- ja loodushariduse-eksperdi töö tulemusena valmisid 2005. aastal Keskkonnaministeeriumi tellimusel Riiklik Looduskaitse Arengukava aastani 2035 ning Riiklik Keskkonnahariduse Kontseptsioon, mis üldistavad Eesti looduskaitse ja loodushariduse arendamise strateegilised põhimõtted. Looduskaitse arengukava kinnitas Keskkonnaministeerium ning see on läbinud eelmises riigikogus ühe lugemise. Keskkonnahariduse kontseptsiooni on kinnitanud valitsuskabinet ning riigikantselei on sellele viidanud kui vastavate tegevuste alusdokumendile.\nInformatsiooni puudumisel ei ole ka teada, kas kavandatavatele muudatustele on tehtud majanduslik analüüs, mis hõlmaks ka pikaajalist mõju looduskaitsealustele piirkondadele, sealhulgas elurikkuse kaitsele ning ökosüsteemi teenustele, mida rõhutavad Euroopa Liidu direktiivid ja dokumendid.\nTundub, et muutusi plaanitakse kiirustades, ilma analüüsita ja eksperte kaasamata ning vastuolus ekspertide koostatud arengukavadega. Oleme teadmatuses, kuidas need kavad on kooskõlas rahvusvaheliste ja Euroopa prioriteetidega, sh. bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga, Euroopa Liidu linnu- ja elupaigadirektiiviga ning Euroopa Liidu kommünikeega peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aastaks 2010.\nEeltoodust lähtudes palume valitsusel vastutustundlikult kaaluda järgmisi Eesti riigi loodushoiu tulevikku mõjutavaid samme:\n(1) Peatada eespool kirjeldatud reformikava, mille kavandamisse ei ole kaasatud valdkondlikke eksperte.\n(2) 2009. aasta riigieelarves säilitada Riikliku Looduskaitsekeskuse ja teiste looduskaitsestruktuuride eelarveread.\n(3) Tagada ümberkorralduste alternatiivide põhjalik analüüs ning avalik arutelu.\nEesti loodushoiu ja turvalisuse pärast muret tundes,\nLKK Peadirektor Jaanus Tuusti\nLKK Harju-Rapla regiooni direktor Riho Männik\nLKK Pärnu-Viljandi regiooni direktor Enn Vilbaste\nLKK Hiiu-Lääne regiooni direktor Kaja Lotman\nLKK Saare regiooni direktor Tõnu Talvi\nLKK Põlva-Valga-Võru regiooni direktor Urmas Roht\nLKK Taru-Jõgeva regiooni direktor Toomas Võime\nLKK Ida-Viru regiooni direktor Kaili Viilma\nLKK Järva-Lääne-Viru direktor Arvi Põldaas\nLKK kaitse planeerimise peaspetsialist Roland Müür\nLKK kaitse ja tulemuslikkuse hindamise peaspetsialist Riina Martverk\nLKK liigikaitse peaspetsialist Ivar Ojaste\nLKK loodushariduse ja külastuskorralduse peaspetsialist Taime Puura\nLKK loodushoiu ja -toetuste peaspetsialist Kaidi Jakobson\nLKK maa ja planeeringu peaspetsialist Katrin Teder\nTöötubades leidsid huvipakkuva rakenduse ka päris pisikesed ökofestivalilised\nMeeleolupilt ökolaadalt (Fotod: SA Põlvamaa Arenduskeskus)\nÖkofestival tõi Põlvamaale tuhandeid loodusesõpru\nMöödunud nädalal toimunud ökofestivali “Rohelisem elu 2008” kursused, retked, seminarid ja suviselt soe lõpuüritus meelitasid Põlvamaale tuhandeid loodusesõpru üle kogu Eesti.\nFestivali kursustel ja retkedel olid kõik kohad täis ning osalejate tagasiside läbinisti positiivne. Kohale tuldi nii Saare- kui ka Läänemaalt ja Tallinnast, lähematest paikadest rääkimata. Kokku osales kursuste programmis üle 360 inimese. „Jätkuvalt on populaarsed säästva ehituse ja renoveerimisega seotud teemad, puhas toit ja käsitöö,“ kinnitas projektijuht Kai Laanemaa. Kohaliku toidu kursusel võeti üles ka saatelõik ETV saatesarjale „Jätku leiba“.\nPõnev festivaliprogramm, suurim loodustoodete laat ning kaunis talurahvamuuseum meelitas laupäeval Karilatsi hinnanguliselt 4000 külalist. Vaatajaid ja kuulajaid jagus seminarile ja töötubadesse, koolitare ette kontserti nautima ning kiigeplatsile mängima ja piknikku pidama. Kauplemispäevaga jäid rahule nii ostjad kui ka müüjad. Põlva talurahvamuuseumi juhataja Reet Roobi sõnul polnud muuseumi territoorium nii suurt rahvahulka varem näinud. „Meil ongi elav muuseum, kus peab elu keema ja pealegi olid ökofestivali külastajad ka muuseumi suhtes hoolivad,“ rõõmustas ta.\nFotovõistluse seekordne teema oli „Pokumaa radadel“. Valikut parimatest töödest sai imetleda muuseumi rahvamajas. Konkursi võitjaks osutus Maarja Viseri foto „Pilved kesal“, publiku preemia pälvis aga Aigar Kulli „Rohekonn“.\nMaarja Viser "Pilved kesal"\nÜrituse kordaminekule aitasid kaasa keskkonnainvesteeringute keskus, Põlvamaa keskkonnateenistus, Põlva talurahvamuuseum, Eesti maanteemuuseum ja paljud teised.\nEesti geograafiatundjate suur olümpiaadiedu\nEesti keskkooliõpilased võitsid augusti esimeses pooles Tuneesias Kartaagos peetud rahvusvahelisel geograafiaolümpiaadil kaks kuldmedalit ning hõbe- ja pronksmedali.\nVõistlusel osales Eestist neli 12. klassi õpilast. Ligi saja õpilase konkurentsis saavutasid kuldmedali väärilise tulemuse Kristo Siig Tallinna Prantsuse lütseumist ja Ave Lauren Tallinna reaalkoolist. Karl Samoson Tallinna reaalkoolist teenis hõbeda ning Tallinna Prantsuse lütseumi õpilane Artur Staškevitš pronksi. Riikide koondarvestuses sai Eesti 24 osaleja seas Rumeenia järel teise koha. Võistkonna juhendajad olid Tallinna ülikooli teadur Anu Printsmann ja Tartu ülikooli (TÜ) doktorant Piret Pungas.\n„Arvestades, kui põhjalikke geograafialaseid teadmisi olümpiaadiülesanded eeldavad, ning asjaolu, et küsimused esitatakse inglise keeles, saab meie õpilasi ainult kiita,” ütles Printsmann. Olümpiaadiülesanneteks olid kirjalik test, multimeediatest ning välitöö. Küsimused puudutasid näiteks Colombiat, rahvusvahelist turismi, kliimat ja kliimamuutusi, energeetikat, aga ka Hiinat ja olümpiamänge. Välitöö raames tuli teha etteantud alast täpne kaart ning kaardistada pinnavormid ja maakasutus.\nTuneesia rahvusvahelisel teadmistekontrollil osalenud õpilased läbisid enne tiheda sõela kodustel olümpiaadidel ning Balti riikide geograafiavõistlusel. Lisaettevalmistuse koolitundides õpitule andsid konsultatsioonid TÜ teaduskoolis. Eesti õpilased on üleilmsel geograafiaolümpiaadil osalenud alates 2004. aastast ning tulemused on igal aastal olnud väga head.\nVt. ka olümpiaadi kodulehte www.geoolympiad.org.\nKalastajad Peipsi ääres Mustveel\nArutatakse piiriveekogude kaitset ja kasutust\nTäna, 29. augustil lõpeb Tartus Eesti-Vene valitsustevahelise piiriveekogude kaitse ja kasutamise ühiskomisjoni kahepäevane 11. istung.\nKohtumisel jagatakse infot kummagi poole veemajandustegevuse kohta eeskätt Narva jõe vesikonnas. Keskkonnaministeeriumi asekantsleri Harry Liivi kinnitusel on olulised jututeemad veekasutuse suundumused, eri allikate reostuskoormus piirivetel, eriti Peipsi järvel, veekogude seisund ja veemajanduskavade koostamine veekogude seisundi parandamiseks. Näiteks räägitakse Narva hüdroelektrijaama rajatiste käigushoidmise probleemidest ja Narva veehoidla kasutuseeskirja kooskõlastamisest.\nEesti-Vene piiriveekogude kaitse ja kasutamise ühiskomisjon loodi juba 1998. aastal ja on tänini üks stabiilsemaid Eesti-Vene valitsustevahelisi komisjone. Koostöökokkuleppe mõjualas on Narva jõe vesikond (mille kogupindala 57 000 km2 on suurem kui Eesti pindala), kaasa arvatud Euroopa suurim riikidevaheline järv Peipsi ning Narva jõgi, veehoidla ja neil asuvad elektrijaamad oma veeprobleemidega. Kõnealune Eesti-Vene koostöö kulgeb kolmeaastasteks perioodideks koostatavate koostööprogrammide alusel.\nVeel nädal on aega tuua avaldusi Tartu ülikooli avatud ülikooli\nKuni 5. septembrini jätkub vastuvõtt Tartu ülikooli (TÜ) avatud ülikooli vabadele õppekohtadele. Avalduse juba esitanud üliõpilaskandidaadid teevad praegu sisseastumiseksameid ja vastuvõetute nimekirjad selguvad 2. septembril. Lõplikud avatud ülikooli nimekirjad saavad selgeks 10. septembril.\nTÜ vastuvõtu peaspetsialisti Kaja Karo sõnul oligi vastuvõtuperiood planeeritud kaheetapilisena: nende õppekavade kokkuvõtted, kus kõik õppekohad täidetakse kahe nädalaga, tahetakse võimalikult kiiresti ära teha ning jätkata siis dokumentide vastuvõttu õppekavadel, kuhu jäi veel vabu õppekohti.\nVastuvõtt jätkub kõikidel avatud ülikooli bakalaureuse- ja magistriõppe õppekavadel, välja arvatud rakenduskõrgharidusõppes klassikalise ja kirikumuusika, bakalaureuseõppes kutseõpetaja ning magistriõppes ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja ja matemaatikaõpetaja riigieelarvelistele kohtadele.\nRiigieelarvevälistele õppekohtadele ei jätku vastuvõtt rakenduskõrgharidusõppes infoteaduse ja dokumendihalduse ning rahvusliku tekstiili õppekavadel, bakalaureuseõppes inglise keele ja kirjanduse, koolieelse lasteasutuse õpetaja, kehalise kasvatuse ja spordi, psühholoogia ning koolieelse lasteasutuse õpetaja (vene õppekeele baasil) õppekavadel ning magistriõppes inglise keele õpetaja ning eripedagoogika õppekavadel.\nBakalaureuse- ja rakenduskõrgharidusõppes on kokku 157 ning magistriõppes 104 tasuta õppekohta.\nEile teatas vastuvõtu pikendamisest täitmata õppekohtadele ka Eesti maaülikool (EMÜ). Nimelt võetakse veel kuni 12. septembrini vastu avaldusi täitmata riigieelarvevälistele kohtadele statsionaarses bakalaureuse-, ehitusinseneri-, rakenduskõrgharidus- ja magistriõppes.\nInfot vabade õppekohtade kohta saab küsida vastuvõtu peaspetsialistilt Tiiu Lillelt telefonil 731 3048 või meilitsi vastuv@emu.ee.\nEuroraha Polli aiandusteadlastele\nEesti maaülikooli (EMÜ) Polli aiandusuuringute keskus saab Euroopa Liidult 7,6 miljonit krooni, et arendada koos lätlastega puuviljade ja marjade säilitus- ja töötlemistehnoloogiat.\nProjektist “Eesti ja Läti toidutööstuse konkurentsivõime tõstmine kohaliku puuvilja ja marjade tootearenduse edendamise kaudu” võtab peale Polli aiandusuuringute keskuse osa veel viis partnerit: Pure aiandusuuringute keskus, kelle ülesandeks on oskusteabe edastamine ettevõtetele, MTÜ Kandavas Partneriba ning osaühing Berry Farming, kes vastutavad koostöövõrgustike tekke ja turundustegevuse eest, ning ettevõtted Rukisi farm ja Lases, kus uuritakse, kuidas moodsa tehnoloogia rakendus mõjutab ettevõtte edukust.\nProjekti käigus loodava Eesti-Läti puuvilja ja marjade tootearenduse kompetentsuskeskuse kese on Polli ja Pure aiandusuuringute keskus. Projekti kogumaht on miljon eurot. Euroopa regionaalarengu fondi toetus projektile on 720 500 eurot.\nÜks osa saadavast rahast kulub selleks, et ehitada Polli puuviljahoidlasse tootearenduskeskus, kuhu tulevad mahlaliinid, puuvilja- ja marjasorteerid ja -kuivati ning labor. Loodav keskus annab võimaluse katsetada puuvilja- ja marjamahladest jookide ning toorpüreest hoidiste valmistamist ja leida lisavõimalusi nende väärindamiseks tootearenduse kaudu.\nKeskkonnainspektsioon algatab Saaremaa vähkide kohta kriminaalasja\nKeskkonnainspektsioon algatab möödunud nädalal Saaremaal Leisi vallas eramaal asuvas tiigis avastatud vähkide kohta kriminaalasja.\n26. augustil loeti ebaseaduslikust hoidlast leitud vähid ükshaaval üle ning saadi kokku 9526 vähki, sealhulgas 8514 elusat ja 1012 surnud isendit. Loendatud vähkide hulgas olid nii esialgu sumpadest leitud 3000 vähki kui ka hiljem tiigi tühjakspumpamisel kätte saadud vähid.\nSiiani ei ole keegi end vähkide omanikuks tunnistanud. Väidetavalt ei tea ka maaomanik illegaalsest vähihoidlast midagi. Kuna vähkide ebaseadusliku püügiga on keskkonnale tekitatud suurt kahju, toimub edasine uurimine kriminaalmenetluse korras. Pärast vajalikke toiminguid annab keskkonnainspektsioon materjalid üle politseile.\nEllujäänud vähid on antud hoiule vähikasvandusse, kuid edaspidi on plaanis nad loodusesse tagasi lasta. Osa vähkidest kavatsetakse lasta Põduste jõkke ja Laugi peakraavi, kus eelmisel aastal katk vähid hävitas. Vähkide ümberasustusloa annab kohalik keskkonnateenistus.\nEmajõe seisund paranes tunduvalt pärast Tartu tunnelkollektori valmimist\nUuring selgitas Eesti veekogude olukorda\nKeskkonnaministeerium avalikustas 26. augustil veemajandusuuringu tulemused, mille kohaselt on Eesti veekogude suurimad saastajad põllumajandus ja reovesi. Kuni aastani 2015 ei suudeta umbes viiendikus veekogudes ka kõige suuremate pingutuste korral head seisundit saavutada.\nEesti veemajanduskavade ettevalmistamise käigus tehtud uuring näitas, et põllumajandustegevus, asulate puhastamata reovesi ja veekogude paisutamine ehk kalade rände takistamine on avaldanud tugevat negatiivset mõju just pinnaveele. Põhjaveel on aga halvasti mõjunud põlevkivi kaevandamine, eeskätt Ida-Virumaal.\nEesti vee seisundit mõjutavad suuresti ka prügilatest ja jääkreostuskolletest pärit reostusained, veevõtt nii olme kui ka tööstuse vajaduseks ning kaevandamise ja kuivendamisega kaasnevad veeheited. Linnade ja asulate veeprobleemid on valdavalt tingitud sellest, et veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteeme pole piisavalt rajatud või uuendatud. Oma osa on ka valglinnastumisel, mille tagajärjel suureneb veevõtt ja reostuskoormus neis uutes elamupiirkondades, kus enne olid veekogud inimtegevusest mõjutamata.\nVeeseisundi parandamise abinõud on ette nähtud Lääne-Eesti, Ida-Eesti ja Koiva vesikonna veemajanduskavade eelnõudes. Need omakorda on koostatud alamvesikondade veemajanduskavade põhjal. Kavade eelnõudega saab alates tänavu detsembrist tutvuda keskkonnaministeeriumi kodulehel ja järgmise aasta suvest on need olemas ka kõikides maakondades. Kuni järgmise aasta lõpuni ootab ministeerium kõikide asjast huvitatud inimeste ettepanekuid ning vastuväiteid.\nÜhtekokku kuulub Eestis hindamisele 14 340 kilomeetrit vooluveekogusid. Valdav osa neist saavutab aastaks 2015 hea seisundi, ülejäänud umbes 1860 kilomeetri puhul nii häid väljavaateid pole.\nVeekogude seisundi prognoosi aastaks 2015 saab vaadata võrgupaigast http://www.envir.ee/1076073, ülevaadet olulistest veeprobleemidest aga http://www.envir.ee/1076062.


Mendelssohn - leiti 63 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "mendelssohn" leiti 63 faili\nmendelssohn - Bartholdy juhatas Berliinis Bachi ’’Matteuse passiooni’’ ,huvituti tema muusikast.\n1 Felix Mendelssohn -Bartholdy 18091847 Romantismi klassikalise, konservatiivsema suuna esindaja. Mitmekülgne muusik: helilooja, dirigent, pianist, muusikaelu korraldaja ja suunaja. 1829. a. kõlas Berliinis Mendelssohni initsiatiivil ja dirigeerimisel, ligi 100 aastat pärast teose valmimist, Bachi Matt...\nFelix Mendelssohn elu kokkuvõte\nFelix Mendelssohn 1809-1847 Sündis Hamburgis, 1811 kolis Berliini perega sest nad olid aidanud Napoleoni süsteemi murda ja nüüd kardeti prantslaste kättemaksu aga vanemad tahtsid Felixile ja tema õdedele vendadele parimat võimalikku haridust, kasvas üles haritud keskkonnas. Teeda peeti imelapseks, 6 aastaselt hakkas ta saama emalt klaveritunde ja teda õpetasid veel ka Marie Bigot, Ludwig Berger, Carl Friedrich Zelter. Esimese kontserti andis 9...\nFelix Mendelssohn -Bartholdy 1809-1847 Mendelsson sündis Hamburgis rikkas ja kõrgelt haritud juudi perekonnas. Is aoli ungarlane, pankur. Perekonna jõukus ja inimesed, kellega suheldi mõjutasid otseselt Mendelssohni arengut ja käekäiku. Muusikaõpinguid alustas kalveril ja viiulil. 1819 algasid kompositsiooni õpingud ja lisandusid ka teised (solfedzo, literatuur jne). Eeskujud: J. S. bach, G. F. Händel,...\nKooli nimi Johann Sebastian Bach Referaat Koostaja: nimi Juhendaja: nimi aasta Johann Sebastian Bach sündis 21. märtsil 1685 aastal Eisenachis ning suri 28. juulil 1750. aastal Leipzigis. Ta oli saksa helilooja ja organist. J. S. Bach oli Bachide suguvõsa esileküündivaim esindaja. Ta omandas koolihariduse Ohrdrufis ja Lüneburgi...