VIDEO | Tartu legendaarne DJ Ervin Hurt: siin läheb veel tuliseks võitluseks! | Õhtuleht\nAnu Saagim, 27. juuni 2017, 17:52\nTartu legendaarne DJ Ervin Hunt Martin Ahven\nEesti menukaim telesaade "Eesti selgeltnägijate tuleproov" alustab peatselt uut hooaega. Täna toimus nõiahakatistele meeleolukas casting, kus käisid oma võimeid proovile panemas teiste seas Prooviabielu-Helen ehk Helen Kõpp, Tartu legendaarne DJ Ervin Hurt ja eelmises tuleproovis kolmandaks jäänud tervendaja Antonina tütar Ester.\nErvin, kuidas sai Tartu kuumimast DJ-st järsku tervendaja-selgeltnägija?\nKa diskori töö, mida tegin aastaid on väga energeetiline. On ju DJ-sid, kes ei suuda rahvaga midagi teha, aga on ka neid kes võivad mägesid liiguatada. Minu jaoks aga said mingid asjad ja ajad ümber ja avanesid uued uksed ning siin ma nüüd olengi "Selgeltnägijate tuleproovis".\nKuidas saadakse üleöö selgeltnägijaks?\nNeed märgid, et võin olla selgeltnägija, hakkasid mul pihta juba viieselt. Viimasel ajal aga olen siiski tegelenud rohkem inimeste terviseprobleemidega. Aga pisut hirmutav on viimasel ajal ka see, et näen ja tajun mingeid asju ette.\nEks ma tulin ka täna siia sellepärast, et end proovile panna. Olen selle asjaga veel poolel teel. Tuleb kasvada ja areneda ja see on uus kogemus minu jaoks.\n"Eesti selgeltnägijate tuleproovi" casting Martin Ahven\nPalju sa selgeltnägemisega raha teenid?\nOlen alati öelnud, et see on iga inimese enda asi, kas ta annab mulle kümme muna või mitte. Nii nagu annad, nii ka saad. Raha on musta energia allikas tegelikult. Mina ei usu, et keegi tegeleb selgeltnägemisega ainult raha pärast. Aga kui teed kellegi energeetilise ukse lahti, siis tuleb osata see hiljem ka kinni panna. Kui ust kinni ei pane, siis inimene jääbki tühjaks jooksma.\nKas ühel päeval, kui sa oled sellest selgeltnägemisest tüdinenud, kas siis on võimalik see uks oma elus ka uuesti kinni panna?\nMul on õnneks säilinud võime vahel uks kinni lüüa, kuna mõnikord on energia voolamine minu seest välja liiga suur.\nMilliseid abimehi selgeltnägemisel kasutad?\nMulle meeldivad väga kristallid. Mul on täna siin casting´ul ka päris mitu asja kaasas. Üks on Tiibeti helisevad kausid, mis annavad edasi väga hästi signaale.\nKas jõuad kümne sekka, kes pääsevad saatesse?\nNo nüüd on ennustamine! Ma tajun täna siin väga tugevaid tegijaid ja võitlus tuleb armutu. Aga millegipärast ma näen ennast nende kümne seas.\n27. juuni 2017, 17:22\nVIDEO | Selgeltnägijate uude hooaega pressib ka tervendaja Antonina tütar\n27. juuni 2017, 15:43\nGALERII | NÕIAD KOOS! Vaata, kes saabusid "Eesti Selgeltnägijate tuleproovi" uue hooaja vastuvõtule\nno 28. juuni 2017, 16:26\neu 28. juuni 2017, 14:57


Termograafia,Ehitusvigade avastamine,Järelvalve,Ehitus - Olanex Ehitus - Varjatud vead ilmnevad aastate jooksul\nVarjatud vead ilmnevad aastate jooksul\nTiit Masso, Oma maja, 03.10.2000\nOmaniku vilumatu silm tõsiseid ehitusvigu tavaliselt ei märka ja seetõttu peab ehitamist jälgima järelevalveinsener.\nUue hoone omanikule teevad sageli muret pisivead –vaevumärgatavad praod värvipinnas, värvimata jäänud liistukülg jne. Need häirivad küll terast silma, kuid ei ohusta hoonet.\nSamal ajal aga jäävad sageli märkamata hoopis suuremad vead, mis võivad ehitise või selle osade iga aastakümnete võrra vähendada. Sellised vead ei ole valmis ehitises tavaliselt enam nähtavad. Vältida aitab neid vaid hoolikas järelevalve ehitamise ajal.\nVigade peamiseks põhjuseks on loodusseaduste eiramine. Ei arvestata, et iga materjal temperatuuri ja niiskuse muutudes paisub ja kahaneb erinevalt, et veeaur kondenseerub jahedale pinnale jne.\nVigade sagedane põhjus on ka ehitusmaterjalide puudulik tundmine. Erinevate omadustega materjalid on sageli pealtnäha üsna sarnased ja nende eristamiseks on vaja asjatundlikkust. Müüjate kompetentsus jätab aeg-ajalt soovida.\nRaudbetoonist kandekonstruktsioonid ehitatakse enamasti hoolika järelevalvega ja töö tegijad tunnevad asja. Liiga nõrka või ebatihedat betooni tuleb ette üsna harva.\nRaudbetooni puhul on potentsiaalseks ohuallikaks eeskätt sarrus. Juba paar valesti paigutatud või puuduvat terasvarrast võivad põhjustada avarii (nagu juhtus Marja poes). Vigu väldib vaid hoolikas töö ja järelevalve.\nKa terasest kandekonstruktsioone ehitavad enamasti asjatundjad ja õigesti.\nKuid puitkonstruktsioonide puhul näeb ehitusvigu väga sageli. Kaldkatuste sarikad ja pennid ehitatakse tihti ilma konstruktsiooniprojektita ja kui katuse kuju on keerukam, on tarindus sageli selline, et püsib vaid hädavaevalt. Teinekord on katus ehitatud vägevatest prussidest, aga liited on tehtud paari peenikese naelaga ja on palju nõrgemad, kui olla tohiks. Kandekonstruktsioon tuleb lasta ehitada asjatundjail.\nTellisseina temperatuurideformatsioonid on suured – päikesepoolsel seinal kuni 1 mm/m. Kui tellisseina väliskiht ei saa vabalt paisuda ja kahaneda, siis ta praguneb.\nSageli tekivad tellisseinas praod silluseotste juures, terasest või raudbetoonist sillustala pikeneb ja lüheneb müüritisest erinevalt ning rebib seina katki. Inetute pragude vältimiseks oskab asjatundlik ehitaja õigesse kohta teha paisumisvuugi, asjatundmatu jätab selle tegemata.\nKui tellismüür on osalt hoone välisseinaks, osalt aga mõlemalt poolt külma õhu käes, deformeeruvad need osad õhutemperatuuri muutudes erinevalt. Järelikult peavad nad olema vuugiga eraldatud, muidu on taas oht pragude tekkeks. Välistada tuleks vee pääsemine müüri sisse, mis lühendaks selle eluiga. Paraku näeb pahatihti, et vihmavesi pääseb müüri sisse kas akende või parapettide veeplekkide äärest, akna- ja uksepõskede juurest või mujalt.\nNeed on detailid, mida projektis ei näidata, eeldatakse, et ehitaja ise on vigade vältimiseks piisavalt asjatundlik.\nTänapäeva soojustusmaterjalid mineraalvill ja vahtplast on väga kerged ja soojapidavad. Aga kohale panna tuleb nad hoolikalt – plaadid täpselt parajaks lõigata ja tihedalt üksteise ligi sobitada, et nad täidaksid kogu pinna ilma pilude ja tühikuteta.\nPraktikas paigaldatakse soojustus väga tihti lohakalt. Töömees jätab plaatide vahele paarisentimeetrise pilu, mõtlemata sellele, et sealtkaudu pääseb külm õhk vahetult seina sisepinna ligi.\nSageli kasutatakse soojustusmaterjali ebaõiges kohas. Ainult rõhtpinnale laotamiseks mõeldud pehme mineraalvillvaip pannakse seina vahele püstasendisse, kus ta paratamatult alla vajub ja seina tühjaks jätab. Või pannakse pehme mineraalvillplaat katusele, kus kujupüsiv on vaid kõva plaat.\nAurutõkke ülesanne on vältida seina või katuse niiskumist ruumiõhu niiskuse mõjul. Aurutõkkeks kasutatakse plastikaatkilesid ja fooliumi. Kuid aurutõke funktsioneerib vaid siis, kui ta on täiesti tihe. Piisab väikesest august, et veeaur läbi pääseks. Tihedad peavad olema aurutõkke jätkud, torude ja juhtmete läbiminekud. Kui need on tihendamata, võib tagajärjeks olla niiskuse kondenseerumine konstruktsioonis, soojapidavuse vähenemine, küttekulu suurenemine, märjad laigud seinal või laes. Viga ilmneb alles siis, kui kahjustused on juba suured.\nNiiskustõke eraldab konstruktsioone pinnase, katuse, maapinna või ruumi (näiteks pesuruumi põranda) niiskusest. Niiskustõke peab olema pidev ja veetihe, horisontaalpindade niiskustõke peab paarikümne sentimeetri võrra ulatuma ka vertikaalpindadele. Tavaline viga on, et niiskustõkke ülespöörded vertikaalpindadele jäetakse tegemata või tehakse liiga madalad. Või jäetakse näiteks pesuruumi põranda niiskustõke lävepaku juures tihendamata. Tagajärjeks on konstruktsioonide märgumine. Mõnikord kasutatakse niiskustõkkeks sobimatut materjali. Sellised materjalid, nagu vanaaegne ruberoid ja tõrvapapp, kaotavad paarikümne aasta pärast oma veetiheduse ja siis pole niiskustõket enam olemas.\nÕhk koos veeauruga liigub paratamatult läbi materjalide, ka selliste pealtnäha tihedate, nagu betoon ja tellismüür. Tagajärjeks on konstruktsiooni lagunemine: õhukotid ruberoidkatuse all, mahakooruvad krohvikihid, mädanev puit.\nKonstruktsioonide säilimiseks peavad nad olema tuulduvad. Tänapäeva konstruktsioonilahendustes nähakse tuulutuspilud ette nii välisseintesse ja katuslagedesse kui ka põrandatesse. Tuulutatavad peavad olema ka pööningud ja põrandaalused. Tuulutuse puudumine lühendab ehitise eluiga.\nVäga sagedane ehitusviga on tuulutuse puudulikkus: katusekatte alla tehakse küll tuulutussooned, aga jäetakse need välisõhuga ühendamata, seina sisse tehtud tuulutuspilu jäetakse umbseks. Seda, kas tuulutus on õigesti tehtud, näeb vaid ehitamise ajal.\nTallinna äärelinnas ehitati luksuslik kahekorruseline puumaja. Paraku ilmnes enne sissekolimist, et kõik, mis ülal toimub, on all selgesti kuulda. Majal oli tavaline puittaladel vahelagi, põrandalauad otse talade külge naelutatud, täidiseks kerge mineraalvill.\nPolnud midagi parata, tuli kallis parkett ja laudadest aluspõrand üles kiskuda, lae vahele raske täidis paigaldada ja ehitada uus põrand, mis laetaladest helitõkkega eraldatud.\nSelliseid vigu väldib vaid asjatundlik projekt, milles ka mürapidavuse jaoks lahendus välja pakutud.\nPõrandate ehitamisel on ehitusvead sagedased. Seinaplaatide põrandale paneku tagajärjeks on libe põrand. Niiskunud põrandamaterjali kasutamisel tekivad praod pärast ehitusniiskuse väljakuivamist. Materjali kulumiskindluse eiramisele viitab paari aasta pärast koridori põrandasse kulunud rada.\nTavaliselt mõeldakse vaid sellele, et vihmavesi läbi katuse ei tuleks, aga unustatakse, et mõtlema peab ka katusekatte alla kogunevale veele.\nKondensvee tõkestamiseks pingutatakse katusekatte alla aluskate ja juhitakse sellele kogunev vesi räästa kaudu välja. Aluskattel voolava vee hulk võib olla päris suur.\nSagedane viga on, et katuse aluskate lõpetatakse enne räästast, nii et vesi valgub seinale või laele. Või katkestatakse aluskate katuseakna juures, unustades, et mõnikord voolab aluskattel vesi. Vahel kasutatakse aluskatteks sobimatut kilet, mis kiiresti vananeb, hapraks muutub ja laguneb.\nPaljudes kohtades näeme nägusaid uusi plaatvoodreid, mis sageli on iluvigadega: plaatide jaotus ei ole sümmeetriline, servades on kasutatud kitsaid plaadiribasid jne. Veel halvem on see, et sageli unustatakse plaatide mahumuutused – plaatpinna nurkades ja servades peavad olema elastse mastiksiga täidetud vuugid; ilma nendeta hakkavad plaadid aja jooksul pragunema.\nTihti eksitakse viimistlussegude kasutamisel. Põhimõtteks on, et iga järgmine kiht peab olema eelmisest veidi nõrgem – muidu rebeneb see aluse küljest lahti. Ja iga alus peab olema ette valmistatud nii, et järgmine kiht temaga nakkuks. Ka sellised vead ei ilmne kohe.\nÜlemäärane niiskus võib valmivas majas palju pahandust teha. Ehitusniiskuse eemaldamiseks on kõige parem, kui maja valmib suvel. Kui ehituse kuivamine jääb sügisesse või talve, ei maksa tellijal ehitajat tagant kiirustada. Parem oodata nädal või paar ja anda aega ehitusniiskuse eemaldumiseks.\nKardetakse, et konstruktsioonid tehakse liiga nõrgad. Kuid tuleb ette hoopis teist tüüpi ehitusvigu – kandekonstruktsioonid ehitatakse liiga tugevad.\nPõhjuseks on kas ilma projektita ehitamine või siis projekteerija ebakompetentsus või kiirustamine. Projektide kohustuslikku ekspertiisi meil ei ole ja ehitusloa saamiseks pole konstruktsiooniprojekti üldse vaja.\nTsunftireegleid, mis tagaksid kvaliteedi, pole Eesti ehitusturul olemas ei projekteerijate ega ehitajate jaoks. Kvaliteet on jäetud tegija südametunnistuse asjaks. See toob ehituse tellijale kaasa suure riski. Kui tellija püüab kokku hoida projekteerimise ja ehitusjärelevalve alal, siis on kvaliteetse lõpptulemuse saavutamine üsna küsitav.\nKui viga on juba selline, mida tellija (kes üldjuhul ei ole ehitusala spetsialist) märkab, on asjad pahasti. Tõenäoliselt on ehitusel siis ka selliseid vigu, mida tellija ei ole märganud.\nTellijal peab alati olema järelevalveinsener, kes peaks ehitusvead kohe avastama. Paraku loovutavad tellijad mõnikord järelevalve kohustused ehitusfirmale, kes loomulikult üritab väita, et viga ei olegi.\nMõnikord on viga selline, et seda parandada ei saa. Vahel õnnestub vea mõju kõrvaldada lisatöödega, mõnikord jääb tehtud viga püsima ja halvendab ehituse kvaliteeti. Selliste olukordade lahendamine peaks kajastuma ehituslepingus.Tihti tuleb ette, et projektis ettenähtud materjalid asendatakse töö käigus odavamate ja vähem kvaliteetsetega. Selline asendus ei tohiks anda kasumit ehitajale, vaid tellija peaks vähem kvaliteetse tulemi eest ka vähem maksma. (Pidagem meeles, et paljusid materjale näeb vaid tööde käigus ja hiljem on need konstruktsioonide ja viimistluskatetega varjatud).\nPõhjalikus ehituslepingus on kõik sellised võimalused ja nende korral toimimine ette nähtud. Meie ehituspraktikas kasutatakse tavaliselt paraku lihtsamaid lepinguid, kus eeldatakse veatut ehitamist ja vigade tekkimisel algavad lõputud vaidlused. Tellija huvid on kaitstud vaid siis, kui ehituslepingu lisaks on põhjalik projekt, kui ehituslepingus on fikseeritud ka kvaliteedinõuded ja tellijal on usaldusväärne ehitusjärelevalve\nVea märkamisel tuleb:\nViga dokumenteerida (fotodega, teostusjoonisega, mõõtmisjoonisega, kirjeldusega).\nLasta asjatundjatel otsustada, mida edasi teha ja otsus dokumenteerida (otsustajaks peaks olema ehitise projekteerija või usaldusväärne sõltumatu ekspert).\nViga parandada (seda peab tegema ehitaja) ja lõpptulemus dokumen-teerida.


TULE ja VÕTA aitavad tagasi ülikoolipinki - Uudised - Tartu Postimees\nTULE ja VÕTA aitavad tagasi ülikoolipinki\n8. veebruar 2010, 13:18\nKuna ülikooli ajal oli vajadus või lihtsalt suur soov tööle minna, läksid paljud tudengid loengute asemel tööle. Nii muutus töö olulisemaks kui kõrgharidus ning ülikoolitee jäi katki. Nüüd kutsub riik neid tagasi koolipinki.\n«Mul on osakonnas kuus alluvat. Kõik teavad, et ma olen ülikoolis käinud, aga seda, et mul päriselt diplomit pole ette näidata, ei tea vist küll ükski,» pihtis müügiettevõttes töötav noor naine, kes jättis oma õpingud viie aasta eest pooleli. Ega tahakski neile öelda, sest neil kõigil on vähemalt bakalaureus käes, lisas naine naljaga.\nHaridus- ja teadusministeerium on leidnud Euroopa struktuurifondi rahast kümneid miljoneid kroone ning nüüd antakse need ülikoolidele, et viimased kutsuksid tagasi koolipinki need, kel on haridustee mingil põhjusel pooleli jäänud.\nLõputöö juba sel kevadel\nHaridus- ja teadusminister Tõnis Lukas märkis, et ministeerium on ülikoolidele andnud juba praegu rohelise tule n-ö vanade uute tudengite vastuvõtuks.\nSiiski pole ülikoolidel veel ministeeriumilt lõplikku määrust, mis programmile tuule tiibadesse lükkaks. «Nad on lubanud seda teha veebruarikuu jooksul,» ütles Tartu Ülikooli õpppeprorektor Birute Klaas.\nSeega kohe homme tagasi ülikooli õpinguid lõpetama asuda ei saa. Klaas pakkus, et see programm rakendub sügisel uuest õppeaastast. «Kuigi ministeeriumi sätestatud tingimustest selgub, et me saame näiteks juba kevadel vastu võtta neid üliõpilasi, kel on vaid lõputöö teha jäänud,» lisas Klaas.\nNeed, kel on õpingud pooleli jäänud Tartu Ülikoolis, saavad olemasolevad punktid lihtsalt arvestatud. Varem teistes ülikoolides õppinud, kes soovivad õpingud TÜs lõpetada, peavad kirja saadud ained laskma VÕTA programmiga ära hinnata.\nLühend VÕTA tähistab varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamist ning sellega saab oma erialale ümber arvestada nii varem mujal õpitud ained kui ka vahepeal omandatud töökogemuse. «VÕTA saab nüüd oma täies ilus rakenduda,» ütles Klaas.\nEsialgu on plaanis, et taas õppima saavad tulla need, kes on katkestanud õppimise 2003. aastal või sellest järgnevatel aastatel. Seda, kui palju neid inimesi olla võib, Klaas arvata ei osanud. «Me siiski eeldame, et huvi on suur,» ütles Klaas.\nTaas õppima tulevatel tudengitel on samasugused õigused nagu teistelgi üliõpilastel. 15 protsendil tagasi õppima tulijatest on võimalik teistega võrdselt ka õppetoetust taotleda, kinnitas Klaas.\nLukas märkis, et ministeeriumi tingimuseks on see, et riigieelarvelisel kohal oleks läbitud vähemalt pool õppekavast. Ta lisas, et ülikoolid on otsustanud vastu võtta ka neid, kes on varem tasulises õppes õppinud.\nKui tööjõuturul on positsioon ebastabiilne või on inimene üldse töö kaotanud, on ministri arvates just sobiv hetk mõelda sellele, kas ülikoolidiplom võiks pakkuda tööturul mingeid eeliseid.\nPraegu müügiettevõttes töötav naine, kes viie aasta eest katkestas õpingud ajaloo erialal, pole siiani mõtet ülikooli tagasi minemisest maha matnud. Küll aga on eksternina ainepunktide tegemine tundunud talle liialt kallis ning keeruline.\nNüüd loodab kuut alluvat juhatav naine, et saab arvestada ka oma vahepealset töökogemust ning kooli lõpetamisest puudu oleva aastakese ära teha.\n• «Tule uuesti, lõpeta edukalt»-programm on mõeldud ülikooli poolelijätnuile haridustee lõpuleviimiseks.\n• Jätkata saavad need, kes on lõpetanud 2003. aastal või hiljem.\n• Õppimine on tasuta.


Viis põhjust, miks ettevõtted ei saavuta eesmärki - Finantsuudised\nAutor: Aivar Hundimägi • 17. september 2019\nSelleks et edukas olla, peab igal ettevõttel, olenemata organisatsiooni suurusest, olema kindel strateegia ehk teadmine, kuhu suunas kogu meeskond liigub, leiti Äripäeva raadio saates „Kasvukursil“. Strateegia teostamisel ähvardavad ettevõtjaid aga lõksud.\n„Kui plaani ei ole, võime valele teele sattuda, näiteks kui tahame minna 100 inimesega seenele, tuleb ära kirjeldada, mida me tegema läheme, kuidas läheme ja millised on teed,“ rääkis Nõmmiste. „Kui me plaani ära ei kirjelda, võime avastada end üksi metsast, lisaks tuleb ka ette mõelda, kes seened pärast ära puhastab ja mida nendega peale hakata,“ lisas ta.\nTüüpilised põhjused, miks strateegia teostamisel ebaõnnestutakse\n• Tegevustel puudub ühendus tervikvaatega\n• Silotornid organisatsioonis oma agendaga\n• Inimesed ei saa aru, miks nad tegutsevad\n• Liiga palju eesmärke/tegevusi korraga\n• Mingid kriitilised mured/takistused peavad eelnevalt lahendatud olema\nÕnnestumise tõenäosuse suurendamiseks tuleb hoida fookus ühel-kahel prioriteedil ning pöörata tähelepanu meeskonna kaasamisele, kommunikeerimisele ning strateegia ja sellega seotud tegevuste visualiseerimisele.\nStrateegia koostamisel on oluline:\n• Süsteemsus. Väljatöötamisele peaksid järgnema pidev süsteemne tegevuste järelevalve ja hindamine. Ühe metoodika kasutus annab võimaluse pidevateks parandusteks ja täiendusteks, mis võtavad aega palju vähem kui algne kokkulepe.\n• Elluviimine on juba strateegia kokkupanemise hetkel kõige tähtsam prioriteet – kaasatus tuleb ajada piisavalt laiaks ja tagada kokkulepitust ühine arusaamine kogu organisatsioonis.\n• Selgelt sõnastatud eesmärk on kriitiline. Strateegia peab andma vastuse küsimusele, kuidas eesmärk saavutada, ning looma vaate, mis tegevused võib jätta tegemata.\n• Nii alt üles kui ka ülevalt alla vaade tuleb strateegia loomise protsessis ühendada.\nNõmmiste sõnul võiks strateegia ettevaatav ajahorisont jääda 3–5 aasta vahemikku. Krimelte ja Wolf Groupi juhatuse esimees Peeter Tohver aga arvas, et see, kui pikk on strateegia, pole nii tähtis kui see, et mingi kindel aeg on kokku lepitud. Samuti soovitab ekspert, et kui strateegia on paigas näiteks kolmeks aastaks, tuleb seda pidevalt n-ö edasi rullida ehk näiteks iga poole aasta tagant taas vaadata ette kolmele järgnevale aastale. „Mitte nii, et tegime kolme aasta plaani, elame selle aja ära ja siis vaatame, mis edasi,“ märkis Tohver.\nTargetOne’i tegevjuht Margus Žuravljov tõi välja, et tänases maailmas muutuvad ettevõtete eelised ja edutegurid järjest lühiajalisemaks, mistõttu tuleb valmis olla ka strateegiaid väiksema perioodi tagant üle vaatama. „See, kuidas sa täna suhtled klientidega, võib muuta päevapealt, tehnoloogia muudab samuti tihti kõike – kui enne sai mõelda pikemalt ette, siis täna tuleb seda teha pigem lühemalt ning viie aasta plaan tähendabki, et iga poole aasta tagant tuleb uuesti viis aastat ette mõelda,“ jätkas ta Tohveri mõtet.\nKommunikatsioon kui võtmetegur\nSõltumata pikkusest on strateegia kujundamise juures tähtis, et kõik sellega kokkupuutuvad inimesed plaani vajadusest ühtmoodi aru saaksid. „Strateegia on kõigi osapoolte ühine koostöö, ei saa olla nii, et omanikul on üks strateegia, juhtkonnal teine ja töötajatel kolmas,“ rõhutas Nõmmiste.\nKuula "Kasvukursil" raadiosaadet Äripäeva podcasti'de keskkonnast siit:\nSee, kes strateegia elluviimise eest vastutab, tavaliselt tegevjuht, peab koondama omanikud ja meeskonna selleks, et eesmärgid oleks täidetud. „Töötajate kaasamine kogu otsustusprotsessi on oluline, sest muidu võib juhtuda, et joostakse eri suunas,“ märkis Tohver.\nÜks võimalus inimesi ühele lainele viia on eesmärkide ja väärtuste avalik sõnastamine. Tohver tõi näite, et kui ta 1990ndate alguses Tallinna Kaubamaja juhtis, mõtestati väärtused ning kirjutati need suurelt inimeste riietusruumidesse, kassadesse ja seintele. „Näiteks, et olen aus, mida aasta edasi, seda rohkem inimesed teadsid, mis seina peal kirjas,“ rääkis ta. „Alateadlikult hakati üha rohkem ka nii käituma – kõige tähtsam on see, kuhu läheme, viia inimesteni, mida rohkemad seda teavad, seda parem.“\nTohver nentis, et nii palju kui on inimesi organisatsioonis, nii palju on ka erinevaid arusaamasid. „Ka lihtsast SWOT-analüüsist on võimalik mitut moodi aru saada, seetõttu tuleb kogu aeg selgitada, millest me räägime, mida kirja paneme ja mida sellest kõigest järeldada,“ rõhutas ta.\nStrateegia olgu mõõdetav\nLisaks peab strateegia olema alati mõõdetav. See tähendab, et peab olema võimalik hinnata, kas liikumine toimub õiges ja kokku lepitud suunas. „Vahet pole, kas mõõta kasumit, käivet, uute toodete juurutamist või midagi muud,“ ütles Nõmmiste. „Strateegia pole ainult visioon, nii nagu eelarvet ei tehta numbrite pärast – sinna taha tulevad tegevused ja mõõdik on see, kas nende tegevuste abil saavutati näiteks sellised numbrid nagu taheti.“\nTa lisas, et erinevatel perioodidel võivad mõõdikud olla erinevad ning mida vähem neid on, seda parem. „Muidu ei saa inimesed enam aru, mille eest neile palka ja boonuseid makstakse,“ sõnas Nõmmiste.\nSeejuures on mõistlik läbi analüüsida, millised eesmärgid on realistlikud ning, et nende täitmiseks oleks raha ja ressursid olemas. „Kui midagi on puudu, võib ülejäänud töö olla mõttetu,“ nentis Nõmmiste.\nStrateegia võib endas sisaldada mitut eesmärki, kuid sel juhul on oluline neid prioritiseerida. „Strateegia peab vastama ka sellele küsimusele, millised tegevused jäetakse tegemata – sageli on ülesannete nimekirjad pikad, kuid siis tuleb joon vahele tõmmata ja otsustada, et mingeid valdkondi me ei hakka täitma,“ rõhutas Žuravljov.\nKa Nõmmiste nõustus, et töötaja ei saa tegeleda mitme asjaga korraga. „Häda ongi selles, et kui võetakse endale liiga palju ülesandeid, siis joostakse ummikusse,“ nentis ta. „Ei ole kasu, kui tehakse mitu asja 95 protsendi ulatuses – kui viis protsenti on tegemata, siis on kõik tegemata ja seetõttu on kasulik teha jõukohaseid asju ja vähem.“\nAbi saab väljast\nStrateegiate kujundamisel tasub ekspertide hinnangul mõelda ka välise abi kasutamisele. „Kellelegi, kes tooks uue vaatenurga, sest seesolijaid segab rutiin, väljast tulija aga hoiab raja peal ega lase eesmärgist kaugele ujuda,“ ütles Tohver. „Väljast palgatav treener aitab metsas keskenduda seenekorjamisele, selle asemel et keegi otsustaks vahepeal minna loomi jahtima,“ tuli Nõmmiste algse näite juurde tagasi.\nŽuravljov lisas, et väljast tuleva nõustaja eelis on ka see, et talle on raskem ära öelda. „Ta on nagu nööpnõel, kes torgib, ja eks tema ees ole rohkem piinlik, kui endale võetud kohustused mingil põhjusel tegemata on,“ sõnas ta. „Omade ringis on ikka lihtsam mõelda, et teistel jäi ka tegemata, seega pole ka minu puhul hullu.“


Среда, 15.03.2017, время 13:00\nСреда, 15. Март 2017, kell 13:00\n1. 13:01 Eesti keel\n2. 13:09 Eesti liikmesus Euroopa Tuumauuringute Keskuses (CERN)\n3. 13:17 Prokuratuuri poliitika süttivate Süüria naiste puhul\n4. 13:26 Meediavaldkond\n5. 13:33 Seadusloome ületootmine\n6. 13:41 Karistusseadustiku §-de 145 ja 179 vahel sisalduvad probleemid\n7. 13:49 Üürimajad\nAustatud Riigikogu, tere päevast! Infotund.\nInfotunnis on kohal 48 Riigikogu liiget, aga mis kõige tähtsam, valitsusliikmetest on infotunnis peaminister Jüri Ratas, ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo ning justiitsminister Urmas Reinsalu. Täna on selline mõte, et annan võimaluse esitada üks lisaküsimus. Võib-olla jõuame sinnamaale, et suudame käsitleda kõiki seitset teemat. Üks lisaküsimuse võimalus küsijale ja üks kogu saalile.\nEsimene küsija on Jürgen Ligi ja küsimus on peaminister Jüri Ratasele. Palun!\nAitäh! Härra peaminister, kõigepealt palju õnne! Teie valitsus on saavutanud mitte-eestlaste seas toetuse üle 90% ja Keskerakond 80%. Aga ma ei õnnitle teid meetodite eest. Teie sõnumid kodakondsuspoliitikas, keelepoliitikas, hariduspoliitikas ja avaldused Venemaa aadressil ei ole kindlasti need, milles ma tahaksin teiega konkureerida, siin meil ühisosa ei ole. Küll aga otsiksin ühisosa näiteks eesti keele puhul. Eile oli teatavasti emakeelepäev. Kas teil on mõni hea uudis keelepoliitikast? Kui palju te olete jõudnud valitsuses keelepoliitikaga tegelda?\nAustatud Riigikogu esimees! Head Riigikogu liikmed! Auväärt küsija, kõigepealt tänan teid väga selle küsimuse eest! Ma arvan, et igasugune konstruktiivne tunnustamine on kiiduväärt, ja loomulikult soovin ka teile palju õnne selles osas. Ma arvan, et kõikide erakondade reitingud on täpselt sellised, nagu nad on.\nMis puudutab aga seda, kas koalitsioonil on mingisuguseid uusi suundi eesti keele parema, kättesaadavama ja taskukohasema õpetamise poolest, siis on küll. Kõigepealt, ma alustan nendestsamadest eesti keele majadest. Valitsuskoalitsioon on leppinud kokku, et tulevad sellised asutused, mis pakuvad üle Eestimaa inimestele paremaid eesti keele õppimise võimalusi. Need majad tulevad Tallinna ja ka Narva linna. See on üks konkreetne suund, mis kindlasti on oluline just eesti keele õppe parandamiseks.\nMa toon esile ka selle, et valitsus on heaks kiitnud Haridus- ja Teadusministeeriumi kavatsuse hakata välja töötama eesti keele strateegiat aastateks 2018–2027. Valitsus tegi vastava otsuse 2. veebruaril. Samuti on valitsuse prioriteediks see, et hakata tõhusamalt ja paremini õpetama eesti keelt juba lasteaias. Siin on minu meelest hea, et seda põhimõtet on toetanud, hoidnud ja püüdnud edasi arendada kõik valitsused.\nJürgen Ligi, palun, täpsustav küsimus!\nAitäh! Maju on Eestis piisavalt. Keele teemal mingi asja majaks nimetamine ei ole ilmselt edusamm. Nendest meetmetest, mida te nimetasite, tunnen ma aga paar asja ära ja mul on hea meel nende üle. Tõsi, keelestrateegia vastuvõtmise kohustus ei ole uue valitsuse algatus, küll aga on seoses sellega probleem. Te olete jätnud Eesti keelenõukogu, kes peaks aitama seda välja töötada, mitu kuud kinnitamata. See nõukogu lõpetas novembris tegevuse. Tuletan meelde, et tehke see asi ära.\nAga majade asemel ma räägiksin ikkagi keelest. Üks minu algatusi oli survestada avalikku sektorit oma keelt parandama, sh keeltekursuste pealesurumine, õigemini, keelekoolituse pealesurumine Riigikantselei koordineerimisel. Kas te olete selle teemaga kursis? Kas see liikumine on pälvinud huvi ja keegi on ilmutanud aktiivsust? Kas see asi on hakanud toimima?\nAitäh, hea küsija! Kõigepealt, majade asi. See, mis on nimi, ei pruugi olla sisu. Loomulikult ei ole mingi eesmärk ehitada Tallinna või Narva kaks uut maja, majaosa või mingi ruum. Vastupidi, ehitus ei ole siin prioriteetne, prioriteet on tõesti sisu, st parem ja kättesaadavam eesti keele õpe.\nEesti keelenõukogu kohta ei maksa kriitikat teha. Selle nädala neljapäeval ehk homme on Vabariigi Valitsuse istungil punkt, mis räägib keelenõukogu loomisest. Kui te küsite, miks see on võtnud aega, siis vastan, et me oleme küsinud arvamust kõikidelt osapooltelt ja nende esindajatelt, näiteks Eesti Keele Instituudilt, Emakeele Seltsilt, Tartu Ülikoolilt, Tallinna Ülikoolilt, samuti Keeleinspektsioonilt, keeleõpetajate kutseliitude esindajatelt, Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutusest Meie Inimesed. Keelenõukogu on kindlasti hästi oluline ja vajalik ja sellega toimetatakse edasi. Ma usun, et homme saab Eesti keelenõukogu koosseis kinnituse ja võib oma tööd alustada.\nNüüd need teie natuke laiemad keeleküsimused, avalikus sektoris eesti keelele ja õigekeelsusele suurema tähelepanu pööramine – te nimetasite isegi eesti keele kursuseid. Ma arvan, et see on õige mõte, see on õige suund. Kas sellega tegeleb Riigikantselei ja kui tugevasti ta tegeleb? Ma arvan, et see puudutab kõikide ministeeriumide haldusalasid. Me tegelikult ju soovime, et meie ilusat keelt, armast keelt õigesti kasutataks ja õigekirjale tähelepanu pöörataks.\nAitäh, härra esimees! Austatud peaminister! Siia saali tulles võtsin ma aknalaua pealt eestikeelse ajalehe, mille nimi on Kesknädal. Selle juhtkirja kohal on ilma artikli autorita selline pamflett, mille pealkiri on "Propastopi must nimekiri veab Eesti minevikku" ja kus teie erakonna ajaleht ründab sisuliselt Kaitseliidu vabatahtlikke, võrdleb neid Allan Hantsomi suu läbi peaaegu et natsidega. Ütelge, palun, mida te Keskerakonna esimehena selle asjaga nüüd peale hakkate ja kas see autorita kirjutis väljendab teie seisukohti? See on eesti keeles.\nAitäh! See on muidugi hea, et te olete juba vist teine erakonna esimees, kes siin viimastel nädalatel tsiteerib Kesknädalat. Eelmine kord tegi seda Reformierakonna esimees Hanno Pevkur. Ma arvan, et see on hea, kui me loeme erinevaid väljaandeid, sh Kesknädalat. See on tore. Kui te räägite Kaitseliidust ja üldse kaitsevõimest, siis vastupidi, minu suur tunnustus, lugupidamine nendele inimestele, kes on Kaitseliidus, kes pühendavad oma tegevuse kõige paremas mõttes isamaalisele kasvatusele, kes pühendavad oma tegevuse Eestimaa kaitsele, Eestimaa hoidmisele. Ma ei ole seda artiklit lugenud, te olete täna hommikul Kesknädala lugemisega lihtsalt minust ette jõudnud.\nJärgmine küsimus on ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palole. Krista Aru, palun!\nAitäh, härra juhataja! Austatud proua minister! Minu küsimus on suunatud muidugi ettevõtluse arendamisele. Euroopa Tuumauuringute Keskus, mida me kõik teame lühendi CERN all, on seni olnud üks väga innovaatiline teadusuuringute keskus. Eesti on osalenud seal põhiliselt teadusuuringute kaudu, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi, Tallinna Ülikooli, Tallinna Tehnikaülikooli ning Tartu Ülikooli kaudu. Kas ja kuivõrd plaanib Eesti oma osalust laiendada, et sellest suurest keskusest tuleksid siirded ka meie majandusse, meie ettevõtlusesse? Küsin seda just rõhuga kõrgtehnoloogilisele ettevõtlusele.\nAitäh, hea küsija! Väga oluline teemapüstitus iseenesest. Tõepoolest, kui me vaatame Eesti majandust ja tööstuse keskmist tootlikkust, siis see on 55% Euroopa Liidu keskmisest. Vaatasin järele, et kui see oleks Euroopa Liidu keskmisel tasemel, siis oleks Eesti majandus umbes 3 miljardi euro võrra ja riigieelarve 1,5 miljardi võrra suurem. Kui meie sihiks on kõrgemad palgad, paremini hakkama saamine ja inimeste jõukuse kasv, siis ilma tootlikkust kasvatamata see võimalik ei ole. Tootlikkus kasvab omakorda siis, kui ettevõtted teevad targemat tööd, ja targemat tööd tehakse, kui muu hulgas tegeldakse ka teadus- ja arendustegevusega. Olgu siin öeldud, et Eestis on murekohaks see, et meie ettevõtted panustavad kõigest 0,6% SKT-st teadusse ja arendusse, mis on üks väga madal näitaja.\nMida nüüd teha? Kui me räägime CERN-ist, siis sellega liitumine iseenesest annab tõepoolest Eesti ettevõtjatele võimaluse osaleda CERN-i väljakuulutatud teadus-arendustöö hangetes. Samamoodi saaksid meie teadlased ja insenerid seal tööpraktikal käia, mis on ka suur asi, ja siis kodumaale oma ettevõttesse tagasi tulla. Me peame arvestama, et CERN-i tööpõhimõte on mõnevõrra teistsugune kui näiteks ESA-l ehk Euroopa Kosmoseagentuuril, mille liige me oleme. See koostöö on hästi käivitunud. Põhimõte on, et nii palju kui me panustame, nii palju tuleb ka tellimusi Eestisse tagasi. CERN-is sellist garantiid ei ole. Kui me astuksime CERN-i täisliikmeks, peaksime arvestama, et riik kulutab selleks aastas umbes 1,4 miljonit eurot. Aga me oleme valmis seda otsust tõsiselt kaaluma ja oleme teinud finantsministrile ka lisaeelarve taotluse.\nAitäh! Krista Aru, palun!\nHärra juhataja! Austatud minister! Siit jätkamegi. Teatavasti on võimalik olla kas CERN-i assotsieerunud liige või täisliige. Kas Eesti ettevõtluse poolt on nõudlust selle järele? See on ju üks põhimõttelistest asjadest, mida meie kõrgtehnoloogilise ettevõtluse arendamiseks vaja oleks.\nAitäh teile! Eelmise mõtte lõpetuseks vastan, et jah, meil ei ole garantiid, et see raha tuleb tagasi, sellepärast et hanked on avatud kõigile liikmetele võrdselt. Need riigid ja ettevõtted, kes on tublimad, ka võidavad selle hanke. Selles mõttes on väga oluline, et kui me otsustame liikmeks saamise ette võtta, siis peaksime aitama oma ettevõtetel tõesti nendel hangetel edukalt osaleda, et see raha riiki tuleks ja me ka kogemusi saaksime.\nMajandusministeerium tegi selle aasta veebruaris ühe uuringu. Uuringus osales lõpuks kokku 41 ettevõtet. See oli küll mõeldud palju laiapõhjalisemana, aga teised ettevõtted ei vastanud. Neist 41-st 38 ütlesid, et nemad oleksid huvitatud CERN-i hangetel osalemisest ja koostööst CERN-iga. Loomulikult ei garanteeri huvi veel seda, et nad hanke võidaksid, aga see on hea algus, et riigi poole pealt üldse kaaluda, kas me peaksime selle investeeringu tegema või mitte.\nEttevõtlusministrina ma olen esitanud rahandusministrile taotluse selle summa eraldamiseks. Järgmisel nädalal koguneb Teadus- ja Arendusnõukogu, mida juhib peaminister, kus seda teemat põhjalikult arutatakse. Ma usun, et pärast seda oleme targemad. Kui finantsiliselt on võimalik, siis on väga suur tõenäosus, et me taotleme liikmesust. Samal ajal tahan toonitada, et see tuleb väga korralikult läbi mõelda, sest seda pretsedenti, et hiljem võiks CERN-ist lahkuda, väga nähtud ei ole. Ja püsikulu on väga suur. Nii et kõik peab olema hästi läbi mõeldud, ettevõtetega kokku lepitud ja hiljem peame ettevõtjaid ka tublisti aitama, et nad hangetel osaleksid. Nii et ka hiljem on riigi poolt vaja enamat kui lihtsalt raha.\nAitäh, härra esimees! Austatud minister! Ma laiendan Krista Aru küsimust sellele lähedasse valdkonda. Nimelt on Eesti juba paar aastat Euroopa Kosmoseagentuuri liige ja minu küsimus on selline: kas me saame rääkida ka mingist selgest hoost, mis selle kaudu on Eesti majandusse tulnud? Kas see on Eesti ettevõtjatele ka mingeid uksi avanud või avab veel?\nTänan! Kui me räägime Euroopa Kosmoseagentuuriga liitumisest, siis see on olnud edukas. Aga me peame arvestama, et üks osa sellest edust, lisaks meie oma ettevõtete tublidusele, on kindlasti see, et ESA põhimõtte kohaselt valdav osa aasta liikmemaksust suunatakse hangete näol samasse riiki tagasi, st ettevõtjatel on palju suurem tõenäosus võita. Aga sellele vaatamata, et raha tagasitulek on justkui garanteeritud, on siiski ettevõtted teinud head tööd, pingutanud. Üks näide, mida teadus- ja arendustegevuse kohta selle projekti raames võib tuua, on selline. Ettevõtte nimi ei tule mul küll hetkel meelde, aga sisu, mille kallal nad töötasid, seisnes selles, et tulevikus ei pea näiteks PRIA minema kohapeale kontrollima, kas põllud, mille niitmise eest Euroopa Liit raha maksab, on niidetud ega jää sööti. Selleks on välja töötatud vastav seade, millega saab n-ö ülevalt, taevast vaadata, kas põllud on niidetud või mitte, ilma kontorist väljumata. Sellest on kasu saanud nii ettevõte, kes teadus- ja arendustegevuse tulemusena seadme välja töötas, kui ka konkreetne asutus, näiteks PRIA.\nJustiitsminister Urmas Reinsalule esitab küsimuse Martin Helme. Palun!\nAitäh, härra spiiker! Lugupeetud justiitsminister! Meieni on jõudnud lood, nüüd juba teine lugu sellest, kuidas Süüriast Eestisse toodud pagulane on oma naise põlema pannud. Üks juhtum oli Haapsalus ja selle kohta olete käinud siin ka meie arupärimisele vastamas. Selle looga seoses on avalikkusele väga vähe infot jagatud ja siiamaani me teame sellest väga vähe. Lasnamäel nüüd äsja juhtunud lugu on rohkem avalikkuse tähelepanu pälvinud.\nVäga imekspandav on muidugi see, mismoodi asjale alguses läheneti. Politseist ja prokuratuurist tulid väga kummalised versioonid, et naine olevat äkki ise süttinud või et tegemist oli tööõnnetusega köögis. Nüüdseks on prokuratuur jõudnud siiski järeldusele, et tegemist oli ilmselt koduvägivallaga või tapmiskatsega. Aga minule jäi kõrva, et prokuratuur on alustanud uurimist seoses ettevaatamatuse tõttu tekitatud tervisekahjustusega. Selle kohta on ka palju karmimaid paragrahve. Kas te oskate kommenteerida, missuguse printsiibi järgi prokuratuur neid paragrahve otsib?\nAitäh! Kõigepealt, selge õigusriigi põhimõte on see, et kui on toimunud kuritegu, siis peab see saama karistuse, ja kuritegu kvalifitseeritakse vastavalt tehioludele, mis on selle teo aluseks. Meil on kaks juhtumit. Ühe puhul on isikule esitatud süüdistus karistusseadustiku kolme paragrahvi alusel: § 121 lõike 2, § 141 lõike 1 ja § 120 lõike 1 järgi. Teises traagilises juhtumis, kus menetlus on käimas, on algatatud kriminaalmenetlus karistusseadustiku § 119 lõike 1 tunnustel. Kuid ma tahan rõhutada, et see, milliseks kujuneb riikliku süüdistuse esitamisel karistusseadustikujärgne kvalifikatsioon, hinnates asjaolusid ja kogudes tõendeid, selgub asja menetluse käigus.\nProkuratuur käsitleb neid raskeid isikuvastaseid kuritegusid kindlasti prioriteedina ja on oluline, et me ei kavatse seda juhtumit kuidagi maha vaikida. Prokuratuur annab avalikkusele informatsiooni, mis lähtub avalikust huvist, arvestades seda, et kannatanut puudutavaid isikuandmeid arusaadavalt avalikkusele ei väljastata. Nii et selles ei ole midagi tavatut, kui asja menetlemise käigus kvalifikatsioon muutub. Kas see muutub raskemaks või kergemaks või milline on prokuratuuri järeldus asja menetlemisel, selle jaoks ongi sõltumatu kriminaalmenetlus. Ma tahan aga rõhutada, et kohtu kvalifikatsiooni järgi on mõlema isiku suhtes, keda ühel juhul peetakse kahtlustatavaks ja teisel juhul süüdistatavaks, tõkendina kohaldatud ka vahistamist.\nAitäh! Paragrahvi 119 pealkiri on "Raske tervisekahjustuse tekitamine ettevaatamatusest" ja karistus on selle järgi kas rahatrahv või kuni üheaastane vanglakaristus. Karistusseadustik annab meile aga terve rea paragrahve – mõnda nendest te mainisite ka ise –, mis on palju rangemad, kus rahatrahvi ei ole, vaid ongi ainult vanglakaristus, ja vanglakaristus rohkem kui viis aastat, kuni kaheksa aastat. See tekitab minus tõsise küsimuse. Miks jääb niisugune mulje, et pagulaste puhul otsitakse välja paragrahv, mis peaaegu ei haaku asjaga ja mis tähendab seda, et süüdimõistvat otsust on kohtust palju raskem saada? Või kui isegi haakub, kui see isegi jääb kohtus kehtima ja selle alusel mõistetakse süüdi, siis on karistus ebanormaalselt leebe. Minu meelest annab see välja väga halva signaali. See viib meid selleni, mis on juhtunud Rootsis ja mujalgi, kus sellel seltskonnal on karistamatustunne. Kas te saaksite seda prokuratuuris kuidagi korrigeerida?\nAitäh! Ma võin teile kinnitada, et Eesti riigis ei kvalifitseerita kuritegusid ega mõisteta karistusi lähtuvalt sellest, kas isik on pagulane, Eestis pikaajaliselt elanud või Eestis sündinud inimene. Kuritegu peab saama adekvaatse karistuse, sõltumata nendest asjaoludest. Ja ma võin teile ka kinnitada, et selle põhimõtte alusel Eesti prokuratuur tegutseb. Prokuratuur alustas sellel päeval, kui mainitud juhtumi kohta tuli kõne Häirekeskusele, kriminaalmenetlust karistusseadustiku ühe paragrahvi alusel. Ma tahan juhtida tähelepanu, et see leidis aset mõni tund pärast seda, kui oli üldse teada saadud, et toimunud on tuleõnnetus, kus isik on saanud põletushaavu. Kas tegemist on ühe või teise karistusseadustiku paragrahviga, kuidas seda kvalifitseerida, see selgub menetluse käigus.\nMa tahan teile üle rõhutada: kui õnnetuse toimumise päeval algatatakse kriminaalasi ühe paragrahvi alusel, et hakata koguma tõendeid, teha selgeks, kas tegemist on kahtlustatava isikuga või on tegemist kuriteoga, siis ei ole selles midagi haruldast ega erakorralist, kui menetluse alus hiljem ümber kvalifitseeritakse. Seepärast ei saa kindlasti püstitada lähtealust, et hiljem esitatakse süüdistus selle esialgse paragrahvi alusel. Eesti riigis maksab seadus, seadust sisustavad sõltumatud prokurörid ja õigust mõistavad kohtud, kes teevad seda teo tegelikust raskusastmest lähtudes. Mitte mingit leebema joonlauaga mõõtmist või leebemat hoiakut ei ole. Seda võin ma teile ühemõtteliselt kinnitada.\nHenn Põlluaas, palun, täpsustav küsimus!\nAitäh! Siinkohal tasuks meenutada reageeringut Vao põlengule, mis oli hoopis teistsugune ja ägedam. Seadus annab pagulastele või asüülisaanutele võimaluse viibida Eestist ära pool aastat ühe aasta jooksul, ilma et nad peaksid enda äraminekut registreerima. Me ei tea, kus nad on, millal see n-ö puhkus või reis algas – võib-olla on nad sel ajal hoopistükkis oma kodumaal. Teised Euroopa Liidu riigid on asunud väga aktiivselt kontrollima, kas käiakse kodumaal, ja kui käiakse, siis sellisel juhul ei saa olla tegemist pagulasega, st temale antud asüül on alusetu. Kas ka meil on plaanis sellekohaseid seadusi karmistada ja järelevalvet tugevdada, et ei saaks lihtsalt meie heatahtlikkust ära kasutada?\nAitäh! Kui tulla tagasi eelmise küsimuse juurde, siis nende kahe juhtumi puhul, kus lõppkokkuvõttes kvalifitseerib küsimused ja annab hinnangu kohus, peame üle vaatama reeglid, mille alusel isik profileeritakse ja tuvastatakse, kas tegemist on ohuga avalikule korrale või julgeolekule. Seda ma pean kindlasti vajalikuks, võttes arvesse ka neid juhtumeid, mis on faktidena registreeritud. Siin ei saa olla mingisugust teistpidi mõtlemist. Ma arvan, et ka hilisemate reageeringute mõttes tuleb üle vaadata meie reeglid, mis puudutavad karistusseadustiku rakendamist teatud isikute puhul, kui nende suhtes kohaldatakse kriminaalkaristust, ja mis on seotud väljasaatmisega. Ma arvan, et siin tuleb ilma igasuguse venituseta ettepanekuid teha.\nMis puudutab konkreetselt rahvusvahelise kaitse saanud isikute liikumist, siis minule teadaolevalt ei ole Siseministeerium ametlikult teinud ettepanekuid selles valdkonnas isikute kinnipidamise või nende õiguste piiramise kohta. Kindlasti tuleb informatsiooni koguda, informatsioon on tarvilik. Ma loodan, et Siseministeerium ja Sotsiaalministeerium – asutused, kes rahvusvahelise kaitse saanud isikutega tegelevad – adekvaatselt olukorda hindavad, ning kui tekib vajadus, siis teevad ka reeglite karmistamise ettepanekud.\nVastab peaminister Jüri Ratas ja küsib Kristen Michal. Palun!\nAitäh, hea esimees! Hea peaminister! Te olete peaminister sellepärast, et te olete Keskerakonna esimees, ja need rollid on lahutatavad vaid ühest ametist lahkudes. Mina tahaksin täna saada vastust küsimusele, mis puudutabki Keskerakonda, meedia rolli ja valitsemiskultuuri. Kui me vaatame Keskerakonna ainuvõimu Tallinnas, siis aastal 2012 kulutati pisut alla 3 miljoni Tallinna Televisioonile, 2016. aastal üle 3,5 miljoni. Lisaks ajalehed Pealinn ja Stolitsa – taas paar miljonit. Sisus, nagu me kõik teame, on need kanalid pühendunud ju vaid ühe erakonna reklaamimisele. Demokraatliku valitsemistava juurde ei kuulu ettekujutus, et peaministri erakonnal on maksumaksja raha eest enda reklaamikanal. Mul on lihtne küsimus. Hea Jüri, peaminister ja Keskerakonna esimees, millal kustutab viimane töötaja toimetuses valguse?\nAitäh, hea küsija ja auväärt Riigikogu liige! Te rääkisite siin ainuvõimust Tallinnas. No ei ole see olnud mingi ainuvõim. Ma mäletan, et aastail 2001–2004 oli meil Tallinnas Reformierakonnaga minu meelest päris hea koostöö ja sai tehtud palju olulisi asju. Teie arvasite teistmoodi. Teie arvasite teistmoodi ja toona, 2004. aasta lõpus muutsite selle Tallinna linnavõimu ära. Peale seda on olnud valimised 2005., 2009. ja 2013. aastal ning Tallinnas teostab võimu see erakond või valimisliit, kes on saanud Tallinna elanikelt toetuse. Ma usun, et järgmine kord, 2017. aasta 15. oktoobril võtame heas konkurentsis mõõtu, hea Kristen, teiegagi.\nMa olen tegelikult täiesti veendunud, et nii pikaajalise ministrikogemusega, nagu teil on, Riigikogu liikme kogemusega, aga ka näiteks Tallinna linnasüsteemis töötanuna teate ju väga hästi, et kohalik omavalitsus on iseseisev võimutasand, kus otsuseid langetab kohaliku omavalitsuse volikogu. Aga kui te küsite minu kui Keskerakonna esimehe käest, siis ma arvan, et selline info andmine omavalitsuse tegemistest-toimetamistest on vajalik. Loomulikult ei saa see info olla ühele või teisele poole kallutatud, ta peab eeskätt teenima linnaelanikke või siis teisel juhul vallaelanikke. Seda ma olen kogu aeg rõhutanud ka oma erakonnas sees, ja mitte ainult Tallinna, vaid ka teiste omavalitsuste puhul.\nAitäh, esimees! Hea peaminister! Ometi on kuidagi niimoodi kujunenud, et Tallinna linna ja Keskerakonna rahakott lähevad tihti sassi. Kui me vaatame selle n-ö positiivse programmi koostamist, siis hakatakse ju vahetult enne valimisi tegema enesereklaami. Täpselt samamoodi tuli hiljuti uudis, et Tallinn tellis pisut üle poole miljoni euro eest saateid Pervõi Baltiiski Kanalilt. Oleme siin parlamendi ees vestelnud ka sellest, kuidas haridus- ja teadusminister andis intervjuu Sputnikule. Probleemiks on nii intervjuu varjamine kui ka see, et Sputnik ei ole kindlasti heatahtlik ega neutraalne kanal. Siis ka veel see, millele Andres Herkel siin enne viitas, st et Kesknädal ehk Keskerakonna häälekandja ründab täna Kaitseliitu. Mul on lihtne küsimus: millal see lõpeb? Kas te kiidate selle heaks, mis toimub?\nAitäh, hea küsija! Tallinna linna ja ühegi erakonna rahakott ei tohi mitte mingil juhul sassi minna. Kui on läinud sassi, siis tuleb selle eest ka vastutada ja mõnikord valusaid õppetunde saada. Aga ma loodan, et need õppetunnid on olnud õpetlikud, sh ka minu erakonna jaoks. Viimasel ajal on tõesti tulnud varasemate aegadega seotud kohtuotsuseid, mille järgi meie erakond on pidanud kulutusi kandma. Me ei ole kindlasti neid seisukohti ümber lükanud.\nKaitseliidu teemat ei tasu aga üldse siia propagandasse sisse tõmmata. Keskerakond toetab Kaitseliitu, Kaitseliidu tegemisi väga tugevalt. Keskerakonna fraktsioonis on inimesi, kes on Kaitseliidu aktiivsed liikmed. Mulle tundub, hea küsija, et teie ees terendavad kohalike omavalitsuste valimised. Need on teemad, mis teie arvates toovad teie erakonna ja teie mõtted tugevasti pildile. Kui me räägime kohalike omavalitsuste valimistest, siis ma soovitan tegelda nende teemadega, mis on olulised Tallinna, aga ka teiste kohalike omavalitsuste elanikele. Need on kindlasti teede korrashoid, need on kindlasti koolide korrashoid, ühistranspordi küsimused ja jätkusuutlikkus. Ma arvan, et need on sisulised teemad, mis loevad nii Tallinna elanikele kui ka teiste omavalitsuste elanikele.\nAitäh, austatud eesistuja! Hea peaminister! Rahva hulgas on kõnekäänd selle kohta, mida te praegu teete: te panete lihtsalt tuima. Kui te enne kaitsesite justkui Tallinna linna, kes võib oma nn meediakanaleid rahastada ja nende kaudu valijaskonda informeerida, siis ma tahaksin teada, millega põhjendatakse seda, et samad ajalehed levivad üle Eesti ja see makstakse kinni Tallinna maksumaksja rahaga. Siin puudub ju otsene seos Tallinna konkreetse valijaga. Kas seesama roll, mida te praegu peaministrina etendate, ei riku Eesti riigi mainet ka ajakirjandusvabaduse ja -eetika suhtes üldse?\nAitäh! Ma ei tea täpselt, missuguseid ajalehti te silmas peate, aga linnaosa ajalehed, samuti Pealinn on olnud Tallinnas olemas eri koalitsioonide ajal. Linnaosade ajalehti anti välja ka siis, kui Keskerakond ei olnud võimul, näiteks 2004. aasta oktoobrikuu keskpaigast kuni 2005. aasta kevadeni anti neid ikka välja. Nendes lehtedes on alati antud infot linnaosa toimetamiste kohta ja seal on enamasti olnud ka linnaosavanema veerg. Ma muidugi mõistan teid, siin ei saa teile midagi ette heita, sest te pole võib-olla lihtsalt nende lehtedega kursis. Aga teie enda fraktsioonis on ju praegu väga palju tublisid inimesi, kes on olnud linnaosavanemad – isegi üks Euroopa Parlamendi liige on olnud linnaosavanem – ja on, ma arvan, samamoodi heast tahtest elanikele infot jaganud, olgu siis Haaberstis, Kristiines, Kesklinnas või Nõmmel. Aga see, et linna või avaliku sektori meediat ja erakonna meediat ei või sassi ajada, nagu te ütlesite oma küsimuse algul, on muidugi õige.\nAin Lutsepal on küsimus justiitsminister Urmas Reinsalule. Palun!\nAustatud eesistuja! Austatud minister! Justiitsministeeriumil on olemas õigusloome mahu vähendamise kava. Selle eesmärk on hoiduda ülereguleerimisest ja seaduste ületootmisest, vajalik on veenev põhjendamine ja rakenduspraktika analüüs, lihtsa ja selge õigus- ja ametikeele kasutamine, bürokraatia vähendamisele suunatud õiguskultuur. Küsimus on selline: kuidas on ministeerium täitnud kvantitatiivselt seadusloomelt kvalitatiivsele ülemineku eesmärki, kui uute õigusaktide ja seadusparanduste eelnõusid on 2016. aasta kevadest kuni käesoleva ajani Riigikokku jõudnud ligi poolsada? Mis on muutunud?\nAitäh! Justiitsministeeriumi hinnangul on esiteks vajalik, et kõigi õigusaktide puhul, mis on seaduse tasemel, oleks olemas väljatöötamiskavatsus ja mõjuanalüüs. Mõjuanalüüsi on vaja selleks, et tuvastada, kas seadust on üldse tarvis ja mis on selle mõju halduskoormusele. Mul on hea meel, et analüüsi kvaliteet on õigusloome mahu vähendamise kava valguses kindlasti paranenud.\nPool meie õigusloomest tuleneb Euroopa Liidu õigusloomest. Sellega seoses on üks Eesti eesistumise prioriteete justiitsvaldkonnas, õigusloome valdkonnas see, et vähem Euroopa õigusloomet. Tegeleme pigem sellega, mis toob rohkem turge juurde, tegeleme vabaduste tagamisega, mitte täiendava halduskoormuse tootmisega. See on kindlasti juhtnöör ka meie ametnikele, kes eesistumisperioodil tegutsevad sadades töörühmades.\nTeine õigusloome mahu vähendamise aspekt puudutab seda, et kui me vaatame eelmist parlamendikoosseisu, siis sisuliselt ei olnud Eestis seadust, mida selle koosseisu ajal poleks muudetud. Justiitsministeerium on alustanud ka valitsemiskorralduse õigusaktide ülevaatamist selle sihiga, et just nimelt halduse siseküsimusi me ei peakski sageli seaduse tasemel reguleerima, vaid need peaksid olema halduse enda paindlikuma sisustamise küsimused. Ma loodan, et selle eesmärgi saavutamise korral õnnestub meil ka mehaanilise seadustemasina osakaalu arvuliselt vähendada. Mis puutub ettevõtluskeskkonda, siis nagu ma ütlesin, on oluline, et me ei kasvataks halduskoormust, vaid suudaksime uute regulatsioonide kehtestamisel, kui need on objektiivselt vältimatud ja vajalikud, langetada otsuseid ka n-ö nullbürokraatia põhimõttest lähtuvalt, et olemasolevaid regulatsioone või bürokraatiat kärpida.\nSuur tänu, justiitsminister! See kõik on väga tore, aga nüüd küsib Ain Lutsepp oma täpsustava küsimuse. Palun!\nHea eesistuja! Austatud justiitsminister! Selged juhised seadusandlikes aktides on vajalikud, aga siin on tegelikult ülereguleerimise oht, sest detailsed seadussätted ja nende sage muutmine takistab rakenduspraktika ja tavade tekkimist. Kas siin ei ületata piiri, millest alates ametnikud ja kohtunikud enam ei vaja seaduse tasemel detailseid reegleid?\nAitäh! See on kindlasti küsimus, kus ma n-ö toksilise või radioaktiivse nähtusena käsitlen seaduse terviktekste, eriti mis puudutab menetlusõigust. Siin me näeme, et Justiitsministeerium suhtub õigusloome mahu vähendamise kava valguses väga ettevaatlikult n-ö kodifikatsiooniprojektidesse. Olid varasemad ajad, kui see kodifikatsioon oli voorus iseenesest, st et kirjutame seaduse terviktekste ikka ümber ja ümber. Aga nagu te osutasitegi, see toob kaasa selle, et seaduse subjektid, kellele seadus on mõeldud, kaotavad tegelikult võime selles rägastikus orienteeruda, samuti selle, et ühe või teise normi rakenduspraktika ei ole veel välja kujunenud, kui juba uus norm peale tuleb. Nii näiteks loobus Justiitsministeerium varem plaanis olnud äriseadustiku uue kodifikatsiooni koostamise kavast. Neid näiteid on teisigi.\nKui vaadata näiteks uut ehitus- ja planeerimisseadustikku, mida tehti ka tervikkodifikatsioonina, siis selle rakendamise probleemide ees seisavad nii omavalitsused, ehitajad ja arendajad kui ka tavalised inimesed, kes tegelevad uute normidega. Need normid on mõeldud küll tarbijasõbralike ja süsteemsetena, aga paratamatult eeldab uus õigus ka selle õiguse omandamist. Õigus peab olema loomulik nähtus, tema voorus on tema stabiilsuses. Vähem õiguse muutmist kui asja iseeneses! Selle asja järele, mida me tahame uue õigusaktiga muuta, peab olema ratsionaalne tarvidus, mis on elust esile kerkinud või tulevikuprobleemi lahendav. Ma loodan selles osas kindlasti teha parlamendiga koostööd.\nAitäh, härra esimees! Austatud minister! Justiitsministeeriumist tuleb viimasel ajal selliseid huvitavaid mõtteid lausa hulgi, aga kui neid lugeda, siis ülereguleerimise oht on siin minu meelest permanentselt olemas. Ma küsin kõigepealt selle kohta, et te olete valmistanud ette ka kava, millega kaasneb ministriportfellide ületootmine. Kuidas sellega lood on? Sellega tuleks kindlasti juurde ka parteilisi ametikohti. Minu arvates ei tuleks Mart Laari omal ajal seatud piiridest välja minna. Sellega haakub võib-olla põhiseaduskohtu küsimus. Ega te ei kavatse nende kavadega meie riiki kohmakamaks ja vähem mobiilseks, vähem säästlikuks teha?\nAitäh! Meil on õigusriik ja kui me õigusriigis anname inimestele juurde õiguse oma põhiseaduslike õiguste kaitseks kohtusse pöörduda, nagu on kirjas meie riigi põhiseaduses, siis see ei ole riigi kohmakamaks tegemine, see ei ole uus bürokraatia. Riigikohus ise on 2003. aastal oma lahendis öelnud, et see õigus peab Eesti inimestel olema. Õigusriigis tähendab see seda, et see peab olema selgelt kirjas ka seaduses. Vastupidine hoiak on minu meelest lugupidamatus nii Riigikohtu senise praktika kui ka meie põhiseaduses sätestatud igaühe õiguse vastu. Samamoodi on minu seisukoht õigusloome mahu vähendamise kava osas, et me peame Eesti riigis vähendama ka valitsemise mahtu. Kõigisse algatustesse, mis kutsuvad esile valitsemismahu kasvu, tuleb suhtuda eitavalt, mitte neid soosida. Järelikult on küsimus selles, kas tulevikku vaadates on Eestis põhjendatud nii suur valitsemissektor, nagu meil praegu on, arvestades, et meie rahvas, kes peab seda valitsemissektorit üleval pidama, on arvuliselt kahanenud.\nMa arvan, et niisuguste põhimõtteliste riigiõiguslike küsimuste puhul seisneb valik ka selles, kas meil võiks olla koosseisult suurem valitsus või kas meil võiks olla koosseisult väiksem parlament. Ja kindlasti on minu ettepanekud ajendatud sellest, et valitsemise maht oleks väiksem ja ka need institutsioonid, mis rakendavad seda valitsemist, oleksid väiksemad ja paindlikumad, mitte vastupidi.\nVastab uuesti justiitsminister, aga nüüd küsib Raivo Põldaru. Palun!\nAitäh, härra esimees! Lugupeetud minister! Küsimus on teile kui konservatiivse maailmavaatega ministrile ja puudutab seda, et meie karistusseadustik keelab täiskasvanu ja alla 14-aastase isiku omavahelised seksuaalsuhted, kuid ei keela alaealiste omavahelisi jutupuhumisi. Õigemini, keelab jutupuhumised sel teemal, aga justkui lubab seksuaalsuhteid nende vahel. Kuidas te näete ja mida te arvate, kas ühiskonnas kõik teod, mis enam-vähem on karistatavad, ka on karistatavad? Kas te ei leia, et siin on nagu liigne vabadus, eriti tänapäevases avatud ühiskonnas?\nAitäh! Laste õigus kaitstud elule ja õigus olla ohtudest vaba on kindlasti üks olulisi põhiõigusi ning seda peab karistusõigus kaitsma. Väga suur hulk karistusseadustiku paragrahve reguleerib seda õigushüve, laste kehalist puutumatust, laste õigust mitte olla väärkoheldud. Need normid on sisustatud. Teie küsimus oli, kas seadustikus peaks ka alla 18-aastase isiku poolt alla 14-aastase isikuga seksuaalsuhtesse astumine olema kriminaliseeritud (antud juhul algab kriminaalvastutuse iga 14. eluaastast). Ma võin öelda, et on hulk juhtumeid, mille puhul see ongi kriminaliseeritud. Näiteks olukorras, kus kedagi ära kasutatakse, suhte eest mingit hüve pakutakse või kus teine alaealine ahvatleb alla 14-aastast isikut seksuaalselt. Nii et karistuspraktika, mis puudutab alaealiste toimepandud seksuaalkuritegusid – õnneks pannakse neid toime vähe –, on olemas. Selle probleemi puhul, millele te viitasite, ei ole praktikud öelnud, et meil on tegemist õiguslüngaga.\nRaivo Põldaru, palun, täpsustav küsimus!\nAitäh, härra esimees! Lugupeetud minister! Veidi rohkem kui aasta tagasi avaldati Delfis teie kommentaarid selles küsimuses. Te ütlesite, et ministeerium analüüsib, kas on vaja midagi muuta. Tegelikkuses on ju elu selline, et on koole, mis on kinnised või kus õpilased on pidevalt kodunt ära. Inimestel on ootused, et alaealiste sellise suhte puhul tegeleb sellega politsei ja leitakse mingisugused lahendused. Nii et inimestel on ootused, et selle küsimusega tegeldaks, ja teie ministeerium on veidi üle aasta tagasi lubanud küsimust analüüsida. Kas seda on tehtud ja kuidas asjad on arenenud?\nAitäh! See, mida ministeerium on analüüsinud ja mille puhul me kaalume ka võimalike muudatuste tegemist, puudutab küsimust, kas me seame teatud vanusemäära sellisel juhul, kus ühelt poolt on tegemist alla 18-aastase, aga üle 14-aastase noore inimesega ja teiselt poolt täisealise isikuga, kelle puhul võib eeldada, et tema sotsiaalne küpsus ja mõjuvõim alaealise suhtes on kahtlemata nii suur, et saavutada seksuaalne kontakt. Seda probleemi on kindlasti tarvis analüüsida. Kui me vaatame ümberkaudseid riike, siis nemad on reguleerinud seda jäigemalt, kui Eesti on teinud.\nAga probleem ei puuduta kitsalt vaid alaealiste omavahelisi seksuaalsuhteid. Ka need juhud, kus on tegemist vägivallaga, kus on tegemist ahvatlemisega või mõjuvõimu ärakasutamisega, on alaealisi käsitlevates karistusõiguse sätetes ära toodud. Ma juhin tähelepanu, et kui tegemist on mõjuvõimu abil enesekehtestamisega – eelmisel aastal oli ligi 20 juhtumit, kus püüti alla 18-aastase isiku üle kontrolli saavutamise kaudu temaga seksuaalsuhtesse astuda –, siis ka see on Eesti Vabariigis kriminaliseeritud. Ma arvan, et see on arukas, et me oleme seda teinud.\nAitäh, härra spiiker! Lugupeetud minister! Nagu ma aru saan, kuulutati aasta tagasi välja, et hakatakse analüüsima, ja tänaseks päevaks võime tõdeda, et aasta otsa on pöidlaid keerutatud. Mingisuguseid tegelikke ettepanekuid, mõtteid ega lahendusi ei ole lagedale tulnud. Eestis on alaealisega seksuaalsuhte keelu piir 14 eluaastat, mis on üks Euroopa madalamaid. Tegelikult mujal Euroopas sellest enam madalamat ei olegi, enamasti on piir 16 aastat. Kas üks neid asju, mida Eesti võiks teha, mida teie ministeerium võiks selle n-ö analüüsi tulemusena välja pakkuda, ei võiks olla näiteks vanusepiiri tõstmine 16 eluaastale?\nAitäh! Ma arvan, et see on laiema debati küsimus. On õige, et Soomes ja Lätis on see vanus 16 aastat, Eestis on see 14 aastat. Kuid minu jaoks ei ole küsimus mitte niivõrd alaealiste omavahelistes suhetes, vaid pigem selles, et kui täisealine isik kasutab ära oma mõjuvõimu alla 18-aastase noore inimese suhtes, siis on selline mõjuvõimuga seksuaalsuhtesse astumine kriminaliseeritud. Nii et teatud juhtudel on seksuaalsuhtesse astumine alla 18-aastase isikuga Eesti Vabariigis kriminaliseeritud ja, nagu ma ütlesin, oli läinud aastal ligi 20 sellist juhtu.\nKui me jätame kõrvale mõjuvõimu elemendi ja räägime teatud vanusepiiri kehtestamisest, siis mitmed riigid on läinudki seda teed. Selles osas ministeeriumi kriminoloogiaeksperdid praegu hindavad, kas meil peaks olema teatud vanusepiir, arvestades seda loogikat, milline on ühelt poolt noore inimese ja teiselt poolt täisealise inimese vanuse vahe. Selge on see, et kui me kõneleme ühelt poolt 16-aastase ja 17-aastase või 15-aastase ja 16-aastase kahe noore inimese vahelisest suhtest ja teiselt poolt on 40-aastase või 50-aastase täisealise inimese ja 15-aastase noore inimese suhe, siis nende suhete iseloom on ühiskondliku hoiaku seisukohast vaadates minu meelest märkimisväärselt erinev.\nVastab ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo ja küsib Urve Tiidus. Palun!\nAitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud minister! Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministrina olete võtnud oma lipukirjaks Eestisse üürimajade ehitamise ja seda maksutuludest ehk siis riigieelarvest. Eksperdid ja ka mõned teie koalitsioonikaaslased on selle idee suhtes üsna kriitilised. Kriitika sisu on see, et tegelikult ei ole Eestis turutõrget, kuhu riik peaks appi tõttama. Ja ei saa unustada ka sellist tõsiasja, et 20% üüritulust on tulumaksuvaba, mis võimaldab tegelikult üüripindadeks minevat kinnisvara erasektoris arendada. Miks te soovite üürimaju ehitada näiteks Tallinnas ja Tartus, kus mingit turutõrget pole? See pigem rikub turgu ja kõikide inimeste kinnisvara väärtus väheneb. Aitäh ette vastuse eest!\nAitäh, hea küsija! Kõigepealt, küsimuse alguses te ütlesite, et ma olen ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministrina võtnud enda lipukirjaks riiklike üürielamute ehitamise. Mul on kolm valdkonda, mille eest ma vastutan: ettevõtlus, infotehnoloogia ja elamumajandus. Kui me räägime korterelamust või üldse elamumajandusest, siis see kuulub ehituse alla, mis on kolmas valdkond. Ja seal on tõepoolest kaks põhiteemat, millega ma soovin tegelda. Üks on see, et Eestis hakataks ehituses rohkem kasutama digilahendusi ehk BIM-planeerimist. Teine pool on, et riik töötaks välja sellise meetme, mis aitab omavalitsustel – need ei ole siis mitte riigi majad – ehitada munitsipaalmaju.\nKuna Eestis on eelkõige väljaspool Tallinna ja Tartut väga selgelt tegu turutõrke piirkondadega – need on piirkonnad, kus uute korterelamute ehitamine rendiks on kallim kui nende hilisem turuväärtus –, siis paraku me ei näe, et selliseid korterelamuid rendiks üldjuhul tekiks. Üks hea näide on viimasel ajal Viljandist ja sellist näidet ma ainult tervitan. Aga üldjuhul me näeme, et viimase 20 aasta jooksul on 96% uutest korterelamutest ehitatud väljapoole Harjumaad, Tartut ja Pärnut. Elamufond vananeb kiiresti, aga kui me soovime, et majandus areneks kogu Eestis, siis on väga oluline, et me tõstaksime tööjõu mobiilsust. See tähendab seda, et inimesel on võimalik soovi korral ka töökoha järgi uude kohta kolida. Praegu seda võimalust sageli ei ole. Töökoht on olemas, ettevõtjad sooviksid laieneda, töökohti juurde teha, aga inimesi pole.\nAitäh! Ma täpsustan eelmist küsimust. Küsimus oli selles, et te olete avaldanud soovi ehitada üürimaju ka Tallinnasse ja Tartusse. Need on kaks linna, mille puhul kindlasti ei saa rääkida, et üüriturg ei toimi. Mis probleemi te siin lahendate?\nSuur aitäh! Tõepoolest, soov on, et ka Tartul ja Tallinnal oleks võimalik selle meetme konkursil osaleda. Kogu maht, mis ühe omavalitsuse kohta tuleb, on 2,5 miljonit. Kui me räägime Tallinnast ja Tartust, siis me ei räägi loomulikult mitte tööjõu mobiilsusest, vaid teisest probleemist, mis meil on – nimelt sotsiaalkorterite puudus. Üleüldiselt tuleb meil arvestada, et me peame riigina olema konkurentsivõimelisemad. See tähendab ühest küljest tõepoolest seda, et investeeringuid tehtaks rohkem, aga teisest küljest ka seda, et inimesed sooviksid ja saaksid siin riigis elada. Oma osa on siin elukohal ehk eluasemel. Meie kliimas on see esmavajadus.\nTallinnas näiteks on sotsiaalkorterite järjekorras 5000 inimest. Inimeste sissetulekud on sageli väga väikesed, ja kui võtta üürikorteri hind ja kommunaalmaksud maha, siis lihtsalt ei jää suurt midagi kätte. Inimene peab siis otsustama, kas ta üldse jääb siia Tallinna või läheb juba üle lahe ja elab seal sotsiaalkorteris, mida lahkesti pakutakse. Riik peab tegema omalt poolt kõik ühest küljest selleks, et aidata ka madalapalgalistel inimestel hakkama saada, siin Eestis elada, oma peret kasvatada ja tööl käia, teisest küljest selleks, et ettevõtlus areneks tõesti ka väljaspool suurlinnu. Selle võrra oleksime kindlasti atraktiivsemad uutele investeeringutele – nii väljaspoolt kui ka oma Eesti ettevõtjate tehtavatele. Valitsusliit on deklareerinud, et me võtame kasutusele kõik meetmed, et Eesti majandus saaks uue hoo sisse ja ebavõrdsus väheneks. Ettevõtjad on ka rääkinud, et see viimane on samuti üks väga-väga oluline küsimus, millesse peab riiklikult sekkuma.\nLugupeetud minister, ma küsin veel ühe küsimuse. Üldiselt on teada, et üürimajade ehitamist on maailmas praktiseeritud miljonilinnades, kus see on tegelikult olnud tohutu katalüsaator, et maaregioonid veelgi kiiremini tühjaks jäävad. Te viitasite, et Eestis on kohti, kus ikkagi on need turutõrked. Kas te saate öelda, millistele uuringutele see väide toetub ja kust nende uuringute tulemusi võiks leida? Ja teine küsimus: kas te usute, et saate sellise asja arendamiseks Eestis parlamendilt, Riigikogult toetuse? See on üsna kulukas ettevõtmine, mida te täna siin tutvustate. Ja kas kõik teised sotsiaalprobleemid taanduvad nende üürimajade vajaduse ees? Veel kord suur tänu ette!\nAitäh, hea küsija! Mina ütleksin, et me ei saa lubada endale seda, et me oma inimeste eest ja ettevõtluskeskkonna eest head hoolt ei kanna. Seda me ei saa lubada, asi pole mitte selles, kas me laseme munitsipaalelamuid ehitada või mitte. Munitsipaalelamute ehitamine on üks osa sellest, et inimesed saaksid paremini hakkama ja Eesti majandus võiks areneda. Te küsisite, millistele uuringutele me toetume. Selliseid uuringuid on majandusministeeriumis tehtud mitu.\nInimeste käest on küsitud – ühes uuringus küsitleti üle 1000 inimese – muu hulgas ka seda, kas nad oleksid valmis oma praegusest elukohast liikuma mujale ja mis tingimustel. Sellele uuringule toetudes võib öelda, et enamiku vastuste järgi ollakse valmis tegema seda juhul, kui seal, kuhu töökoha pärast liigutakse, on saada kvaliteetne elamispind. Tänapäeva inimesed ei soovi elada vanadel amortiseerunud pindadel, ei neid osta ega üürida. Soovitakse, et algul saaks üürida kvaliteetse elamispinna ja vaadata, kas üldse jääda sellele töökohale, kas see meeldib, ja alles hiljem investeerida siis omandisse.\nUuringuid on tehtud ka omavalitsustes ja küsitud nende käest, kas nad osaleksid sellises programmis, juhul kui riik seda pakuks. Ma toonitan, et mujal maailmas on see väga tavaline, et riik toetab munitsipaalelamute rajamist. Eesti on siin halb erand. Omavalitsustel oli väga suur huvi. Üks kolmandik neist ütles, et nemad sooviksid osaleda. Väga suurt huvi on üles näidanud ka Kuressaare linn, kust teie pärit olete. Sealsed ettevõtjad soovivad investeeringuid teha, aga inimesi ei ole kuhugi elama panna ja seetõttu ei tule uut tööjõudu peale.\nLõpetan ka selle küsimuse käsitlemise. Aitäh, peaminister Jüri Ratas! Aitäh, ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo! Aitäh, justiitsminister Urmas Reinsalu! Infotund on lõppenud.


Econo Lodge Forrest City - Forrest City - Hotels.com\nTuba, 1 ülilai voodi, erivajadustele kohandatud, suitsetamine keelatud - Tuba. Pilt 1/34.\n1 / 34Tuba, 1 ülilai voodi, erivajadustele kohandatud, suitsetamine keelatud - Tuba\n310 Barrow Hill Rd, Forrest City, 72335, AR, Ameerika Ühendriigid\n6,6.Hea.73 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud.\nKas Econo Lodge Forrest City võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Econo Lodge Forrest City pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Econo Lodge Forrest City pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Econo Lodge Forrest City lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Econo Lodge Forrest City kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 15.00 – 11.00. Saadavuse korral pakutakse lisatasu eest varase sisseregistreerimise võimalust. Hind 10 USD. Väljaregistreerumine toimub 11.00. Saadavuse korral pakutakse lisatasu eest hilise väljaregistreerimise võimalust. Hind 20 USD.\nBruce, 1 öö, reis, 11. aug 2021\nStephen, 1 öö, reis, 10. juuli 2021\nDeborah, 1 öö, reis sõpradega , 27. mai 2021\nMelvin, 1 öö, reis, 1. mai 2021\nshamekia, 1 öö, reis perega, 16. apr 2021\nDixie, 1 öö, reis perega, 31. märts 2021\nNariman, 1 öö, tööreis, 13. märts 2021


Okeanoloogia & hüdrobioloogia & limnoloogia | Labochema\nLabochema > Seadmed > Keskkonnauuringute ja -monitooringu seadmed > Okeanoloogia & hüdrobioloogia & limnoloogia\nHüdrobiloloogia on teadus elust ja eluprotsessidest vees, okeanoloogia tegeleb ookeanidega ja teiste soola veekogudega ja limnoloogia uurib maismaa veekogusid ning teisi mageveega veekogusid. Süvamere uurimisvarustus, sondid, põhjaproovide võtmise vahendid, Van Veeni ja Ekmanni haarad, planktoni võrgud ja pumbad, settepüünised, poolkeralised voolujõu indikaatorid ja muu sarnane varustus on kasutusel uuringutes antud valdkondades.\nKC Denmark A/S on spetsialiseerunud mitmesugust tüüpi okeanograafiliste, keskkonna ja saasteuurimise testseadmete tootmisele. KC-Denmark on ülemaailmne tarnija, kes varustab…\nKC Denmark A/S on spetsialiseerunud mitmesugust tüüpi okeanograafiliste, keskkonna ja saasteuurimise testseadmete tootmisele. KC-Denmark on ülemaailmne tarnija, kes varustab ülikoole, uuringuinstituute ja munitsipaalasutusi ning konsulteerib insenere keskkonna ja reostuse alal. KC Denmark A/S võtab mistahes ülesande, mis on seotud veealuste instrumentide loomise, väljatöötamise, tootmise ja testimisega. KC tarnib süvamere uuringuseadmeid, Van Veen ja Ekmann haaratseid, Multi-Corers, Box corers ja palju muud.\nHydro-Bios asutati aastal 1960 ning on vanim Saksamaa ettevõte, kes on seotud okeanograafiliste ja limnoloogiliste/hürdroloogiliste seadmete tootmisega. Tooteid tarnitakse rohkem kui…\nHydro-Bios asutati aastal 1960 ning on vanim Saksamaa ettevõte, kes on seotud okeanograafiliste ja limnoloogiliste/hürdroloogiliste seadmete tootmisega. Tooteid tarnitakse rohkem kui 90. riiki üle maailma. Ettevõte kujundab, toodab ja testib täppisinstrumente ning vee ja planktoni testimise seadmeid enda projekteerimise-elktroonika laboris ja töökojas. Kõik instrumendid on väljatöötatud ja toodetud silmas pidades kõige tähtsamat – võimet töötada töökindlalt kõige erinevamates ilmastikutingimustes, st -40oC kuni +60oC.


Hispaania esimene missioon Ämaris « Hiiu Leht\nHispaania esimene missioon Ämaris\n16.jaanuar, 2015 Uudised\nEesti, Läti ja Leedu õhuruumi valvavad aasta algusest Hispaania Kuningriigi õhuväe neli hävitajat Eurofighter Typhoon. Hispaania osaleb Balti riikide õhuturbe missioonil Ämari lennubaasist esmakordselt, 2006. aastal oli nende õhuvägi Leedus lennukitega Mirage F1. Ämarisse asunud hävitajad kuuluvad Hispaania õhuväe 11. lennutiiva koosseisu ja nende kodulennuväljaks on Morón’i lennubaas\nMaailma ühed moodsaimad lahinglennukid Eurofighter Typhoon on Ämari lennubaasis valves ööpäevaringselt, sooritavad vajadusel tuvastuslende ja teevad regulaarselt treeninglende – neid on sageli kuulda ka Hiiumaa kohal.\nHispaanlased võtsid valvekorra üle Saksa õhuväelastelt, kes sooritasid nelja kuu jooksul ligi 270 lendu, neist häire olukorras 19 tuvastuslendu.\nUuest aastast vahetusid Balti riikide õhuruumi valvajad ka Leedu ja Poola lennubaasides. Leedus Šiauliais on nüüd valves Itaalia Eurofighterid ja Poola hävitajad MiG-29 ning Poolas Malborkis Belgia hävitajad F-16.\nÕhuturbemissioon sai alguse 2004. aastal, mil Balti riigid said NATO liikmeks.\nSildid: missioon Ämaris


Ettevaatust: dušipeadega kaasnevad terviseriskid võivad tükiks ajaks rivist välja viia - Kodustiil\nEttevaatust: dušipeadega kaasnevad terviseriskid võivad tükiks ajaks rivist välja viia\n22. oktoober 2019, 13:55\nDušipeaga kaasnevat terviseriski ei tasu alahinnata.\nSelgub, et dušipea on koduks nii mõnelegi ohtlikule bakterile.\nColorado Boulderi ülikooli teadlased leidsid 656 analüüsitud dušipealt märkimisväärse hulga baktereid. Euroopas ning Ameerikas samaaegselt läbiviidud uuringu järgi ei ole paljud neist meile küll ohtlikud, ent näiteks mittetuberkuloossete mükobakterite osas tasub meil siiski ettevaatlik olla, vahendab housebeautiful.com.\nMittetuberkuloossed mükobakterid on nimelt resistentsed vees leiduva kloori suhtes, mistõttu on neil soodsam dušipeades oma kolooniaid kasvatada. Kõige mustema stsenaariumi korral võivad dušipeadest edasikanduvad bakterid inimese kopse kahjustada. Teadlased leidsid lisaks, et bakterite kahjulik toime kõigil siiski ei avaldu. Riskigruppi kuuluvad eeskätt pensionärid, nõrgema immuunsussüsteemi ning eelnevalt mõnda kopsuhaigust põdenud inimesed.\nMida tähendab seda koduomanikele?\nTeadlaste sõnul ei ole paanikaks ning kümblemisest loobumiseks põhjust. Küll aga panevad asjatundjad südamele, et inimesed oma dušipäid aeg-ajalt puhastada ei unustaks. Äädikas peaks nende sõnul olema piisavalt tõhus, et hävitada kõik bakterid.


Paremal küljel valutab külg - mida teha ja millal arsti juurde pöörduda - Küpsetamine valu allosas kõhtu naised\nKõigepealt võib karm valu ja puhitus viidata soolehaigustele. Kaera napar Õlle meetod: kaer pestakse, kuivatatakse ja tükeldatakse koorega. Patoloogia areneb raseduse varases staadiumis.\nMõnikord valutab vasakul ja pärast ülekuumenemist, madala kvaliteediga toidu tarbimist. Tuleb meeles pidada, et üks neeruhaigustest võib ilmuda.\nTõmbab vasakul küljel ja paljude seksuaalse süsteemi haigustega. Aga kui vasakul küljel valutab või tõmbab, tuleb arst määrata põhjused. Ainult spetsialist mõistab selgelt ja määrab, et see asub kõhtu allosas naise all vasakul. Põhjus ebamugavustunne võib olla neuroloogilised haigused, kus valu tavaliselt kärbsed, võrsed.\nSee juhtub, et kõhu all olev valu on seotud superkoolitus - Näiteks küpsetamine valu allosas kõhtu naised naine selliste tunnete pärast jalgu külmutatud jne all kannatada. Naiste õiguse kõhu all olev valu võib olla erinev. Sageli tõmmates valu võib seostada haiguste sooled, neerud, kui rünnakud, terav. Spetsialist mõistab kõhuvalu tüdrukud urineerimisel, et see on paremal ja seetõttu võib tekkida organite patoloogia.\nLisate ja emaka põletik Kui emakas või lisand on põletikuline, hakkab haigus järsult järsult: temperatuuri tõus, keha keeruliseks täheldatakse, valu alumises kõhus. Kui naisel on valu allosas kõhtu vasakul või paremal - mis tahes küljel.\nMillal on täheldatud uue või ägeda valu ja põletamise keskel. Kui naine tegeleb arsti kaebuste valu vasakul pool või paremal pool, spetsialist teostab vaginaalne uuring. Juhtumite puhul märgitud lisandite põletiku korral täheldatakse terava valuga pastoraalseid lisasid. Kaebustega, et see on valus keskel ja pehmendatud ja laienenud emakas üritab endometriidi kahtlast tunda, mis võib palpatsiooni ajal haige. Tugev valu vasakul küljel allosas kõhu, samuti paremale või keskel on täheldatud ägeda kursi nende haiguste.\nKroonilise endometriidi ja adexiste, valu, loll. Lisavarustuse tõsidust täheldatakse, et emaka tundlikkus määratakse palpatsiooni ajal. Kui vajutate kõhu at taheme, pärast mida see on järsult vabastatud, siis see on haiget.\nMõnikord kaebab naine, et pärasoole on valus. Selliste haiguste korral võib naine tunduda, et soolestiku valu vasakul all kõht ja rullimine või pulseeriv valu areneb. Kuid on vaja kindlaks teha, miks see vasakul valutab, saate ainult uurimisprotsessis. Te peate pöörduma arsti ja meestega, sest ainult spetsialist saab määrata, miks valu areneb kõhtu allosas meeste vasakule.\nRavi määramine lisandite ja emaka põletiku ja emaka, arst atribuudid infusioonravi, vitamiine, põletikuvastaseid vahendeid. Endometrioos Ilminguga endometrioos emaka, lisandite, samuti taga asuva ruumi on lüüa. Seda haigust iseloomustab rakkude levik väljaspool emakast, mis on sarnased. Enne menstruatsiooni ajal ilmub menstruatsiooni ajal sellises riigis reeglina seljavalu ja kõhu all olev valu.\nKui arendate emaka endometrioossee valus, tõmbab ja veereta keskele allosas. Väljatöötamisel endometrioosi podatkov Leheküljed, kus määratakse kubeme ala. Jaoks retrocrvical endometrioos - pubite taga. Valu tunne muutuvad intensiivsemaks, millel on väljendunud kleepuv protsess väikeses vaagnates. Kuid endometrioosi ajal rikutakse menstruaaltsükli ka menstruaalide olemust muutub, areneb. Selle riigiga tundub naisel mõnikord spasmi põhjuseid, mida julgust haiget teha.\nEt määrata kindlaks täpselt, mida saab haiget teha ja teha diagnoosi, peaks spetsialist. Endometrioosi töödeldakse hormonaalselt, mõnikord on vaja teostada kirurgilist sekkumist. Apoplex munasarjad Apopleksia See tähendab, et munasarjade koes verejooks arenevad menstruatsiooni perioodil.\nSee haigus ilmneb pärast ovulatsiooni. Võib esineda oksendamist, iiveldust. Hepatiit on viiruste, alkoholi kuritarvitamise, autoimmuunhaiguste ja toksiinide põhjustatud äge või krooniline maksapõletik. Igat hepatiiti iseloomustab kahvatus, nõrkus, kehatemperatuuri väike tõus, kaalulangus, halb söögiisu, naha kollasus, sügelus, valu paremal küljel ribide all.\nKoletsüstiit acalculous on sapipõie põletik. Koletsüstiidi peamine sümptom on valu paremas hüpohoones. See intensiivistub rikkaliku vürtsika, rasvase toidu, alkoholi, gaseeritud vee kasutamisega. Oskab anda paremale õlale, abaluudele. Enamikul patsientidest kaasneb sellega oksendamine, iiveldus, erutatsioon, kibe, naha sügelus. Sapiteede düskineesia BAD on sapi juhtimise soolestikus rikkumine.\nSapipõie hüpotensiooniga on valu paremal küljel tavaliselt valutav, pidev, mõnikord ilmneb ainult paremal olevate ribide all tekkiva raskustundena. Need tekivad tund pärast söömist. Samal ajal võivad patsiendid tunda iiveldust ja nõrkust. Sapipõie hüpertensiooniga täheldatakse valusid paremal küljel ribide all ja naba lähedal, tugevat laadi, paroksüsmaalsed, lõikavad, sarnased sapikoolikutega. Ilmuvad pool tundi pärast söömist. Kõige sagedamini kaasneb DVP koletsüstiidi kulgemisega.\nMao ja kaksteistsõrmiksoole haigused Kaksteistsõrmiksoole haavand. Peamine sümptom on valu kõhu paremal küljel ülalt. See võib olla valutav, kramplik, lõikav, mõnikord nõrk, tuhm. Haavandit iseloomustab perioodiline valu, mille välimus asendatakse suhtelise puhkeperioodiga. Seotud sümptomid: kõrvetised, röhitsemine, iiveldus ja oksendamine, kõhukinnisus. Nende mikroelementide puudumine kutsub esile spasmide ilmnemise ja tugevnemise.\nB1- ja D-vitamiinid vähendavad valu intensiivsust ja mõnel juhul isegi võimaldavad valuvaigisteid ära võtta. Arst ütleb teile, milline vitamiinikompleks või täiendus vastab igale üksikjuhtumile vanuse ja tervisliku seisundiga.\nKehaline treening eriti aeroobne harjutus, jooga ja pilates ei aita mitte ainult kehakaalu langetada ja võrgutada, vaid kergendab ka menstruatsioonitsükliga seotud valu. Kerge füüsiline aktiivsus ja venitusarmid on soovitatavad ka menstruatsiooni ajal. Noh eemaldab spasmid sooja soojemaks. Selleks täitke soojenduspadi või pudel kuuma mitte keeva! Vesi ja sulgege see tihedalt. Pange mitu korda volditud käterätik ja kuumutuskate.\nDüsmenorröa sümptomite esinemissagedust ja raskust mõjutavad ka halvad harjumused ja hobid. Kirgliku toitumise vastu on kirg suurendab valu intensiivsust. Tervislik eluviis võib düsmenorröa ilminguid oluliselt vähendada. Valu kõhus enne menstruatsiooni: põhjused ja ravi Paar päeva enne menstruatsiooni võivad haavata mitte ainult kõht, vaid ka nimmepiirkond ja rindkere.\nSeda peetakse normaalseks, kui valu kaob perioodi alguses. Seda toimet nimetatakse premenstruaalseks sündroomiks ja paljud viitavad sellele kui kurbale antud sündroomile.\nSiiski on rohkem tõsiseid põhjusi, miks kõht valus küpsetamine valu allosas kõhtu naised menstruatsiooni.\nPaljudes patoloogiates võib naisel tekkida üldise mürgistuse sümptomeid: palavik, nõrkus, oksendamine ja iiveldus.\nKõhuvalu põhjused enne menstruatsiooni Alla kõhu vahetult enne menstruatsiooni ilmnemise põhjuseks on mitu põhjust. Mõelge peamistele. Premenstruaalne sündroom PMS ilmneb hormoonide suurenemise tõttu, mis esineb naiste keha ettevalmistamisel menstruatsiooniks.\nLõppude lõpuks peab ta tagasi lükkama emaka limaskestade, so endomeetriumi, toimivad kihid. Kui valu ilmneb maksimaalselt päeva enne menstruatsiooni algust ja seda kaasneb 2 päeva pärast ravi algust, nimetatakse seda seisundit düsmenorröaks.\nPremenstruaalsele sündroomile lisatakse lisaks kõhuvalule ka kaasnevad märgid: ärrituvus; väsimus; näriv valu, kuid kerge. Seal on palju märke, sümptomeid, vihjeid ja vihjeid, mis võivad viidata naise tõenäosele rasedusele.\nNeed võivad ilmuda üksikult või mitmel viisil korraga. Ja kui te kahtlustate või ei välista, et kontseptsioon võis tekkida, siis kindlasti tunnete ära mõned oma keha antud signaalid. Kuid neid ei tohiks võtta "diagnoosina", kuna paljud raseduse varajased tunnused on väga sarnased naiste PMS-i sümptomitega. Muidugi, kui järgmine menstruatsioon hilineb ja jälgite mitut raseduse varajast märki korraga, siis on selle esinemise tõenäosus väga suur. Kuid me hakkame sageli spekuleerima juba enne menstruatsiooni hilinemist.\nJa kui teil on põhjust rasedust oodata, siis tõenäoliselt tunnete raseduse varaseimat märki: alakõhu tõmbamine. Seda võib tõepoolest jälgida juba varakult. Miks tõmbab alakõhtu raseduse alguses? Kujutame ette, et muna kohtub soovitud spermatosoididega ja koos moodustavad nad sigoodi. Munajuhad ajavad sigoti nüüd emakasse ja ankurdavad selle seina edasiseks kasvuks ja arenguks.\nTee tulevasse koju kestab keskmiselt 6—12 päeva need perioodid võivad erinevate naiste puhul erineda. Kõige sagedamini toimub viljastamine ovulatsiooni ajal, mis langeb ligikaudu tsükli Päeval siin on võimalikud ka valikud. Seega selgub, et viljastatud munarakk jõuab emakasse tsükli lõpus, kui järgmise eeldatava perioodini on mitu päeva. Ja enamikul juhtudel tunneb naine alakõhus tõmbavat valu - kas eelseisva menstruatsiooni või muna "koduse soojenemise" tõttu.\nSee on toimuva lühendatud ligikaudne ideaalne stsenaarium. Emakaõõnde juurte panemiseks valmistab muna endale koha: see kraabib justkui epiteelirakud, tehes sinna istutamiseks pesa.\nSeda protsessi nimetatakse implantatsiooniks ja sellega võivad kaasneda mõned märgid, mis kinnitavad, et juba praegu, isegi enne menstruatsiooni algust, annavad naisele teada eostamise. See puudutab peamiselt alakõhu valude tõmbamist: teie emakas esineb "võõrkeha" sissetungi ja epiteeli terviklikkuse rikkumist.\nTõenäoliselt võib muna emaka seina külge kinnitamise käigus tekkida väike määrimine, mida naine sageli ekslikult tajub kui menstruatsiooni enneaegset algust.\nNii võib mõni päev enne järgmise tsükli algust juba valmis kontseptsiooniga naine tunda alakõhus tõmbavat valu, millega kaasneb sageli väike verejooks kreemjas, roosa, punakas või pruun. Kui ta ei tea, et on rasestunud, tajub ta seda nähtust tõenäoliselt premenstruaalse sündroomina. Pealegi on paljud muud väga varajases staadiumis raseduse tunnused sarnased aistingutega enne menstruatsiooni: nibude valulikkus ja suurenenud tundlikkus, ärrituvus, iiveldus, teatud lõhnade tagasilükkamine, söögiisu muutused ja meeleolumuutused.\nSeetõttu on rasedust enne viivitust väga raske ära tunda. Veelgi enam, naise tõmbaval kõhuvalul võib olla palju muid põhjuseid: stress, hormonaalsete ravimite võtmine, infektsioon, põletik, trauma, seksuaalvahekorra või günekoloogilise uuringu tagajärg ja teised. Kuid valu tõmbamine alakõhus võib olla märk mitte ainult rasedusest, vaid ka selle katkestamise ohust. Viljastatud munarakk on naise kehas olev võõrkeha, millest emakas üritab kokkutõmbumist alustades lahti saada.\nLoodus on loonud loomuliku mehhanismi raseduse säilitamiseks varajases staadiumis - naisorganismi immuunfunktsioonid on mõnevõrra vähenenud, andes tulevasele lootele võimaluse jalgealuseks saada ja ellu jääda.\nKuid võit ei jää alati munale, mida võivad takistada mitmed ebasoodsad tegurid.\nKui ta saadetakse välja esimesel võimalusel, ei pruugi naine isegi teada, et rasedus katkes - tal algab lihtsalt uus menstruatsioon. Kui rasedus on juba mitu nädalat vana ja te teate selle olemasolust või selle tõenäosus on väga suur ning alakõhu tõmbamisvalud on väljendunud krampliku iseloomuga, antakse nimmepiirkonnale või kaasnevad verejooksud, peate raseduse säilitamiseks kiiresti haiglasse minema.\nEriti beremennost. Kuid mitte kõik naised ei saa kiidelda sellega, et nende igakuine väljavool ilmub täpselt õigel ajal. Menstruatsiooni hilinemine ja valu alakõhus on kõige sagedamini raseduse esimesed tunnused.\nKuid mõnikord on need terviseprobleemide sümptomid. Selleks, et mitte eksida ettekujutustesse ja mitte asjata muretseda, soovitavad eksperdid teha rasedustest. Positiivse tulemuse korral tunneb enamik naisi ebamugavust ja tõmbab valu. Kui testi järeldus lükkab raseduse ümber, siis ei tohiks te günekoloogi külastust edasi lükata. Viivitust, millega kaasneb valu, võib seostada paljude patoloogiatega, samuti stressi, intensiivse füüsilise koormuse, kliimamuutuste või tavalise külmaga.\nÜks levinumaid põhjusi, et menstruatsiooni hilinemisel hakkab alakõhus valutama - menstruaaltsükli rikkumine. See ei ole haigus, vaid signaal reproduktiivtervise eest vastutavate organite talitlushäiretest.\nKõige sagedamini on selle põhjuseks hormonaalsed häired. Sellisel juhul tuleks arvestada mitte ainult suguhormoonidega, vaid ka toimeainetega, mille tootmist reguleerivad neerupealised, kilpnääre, hüpofüüs. Paljude naiste jaoks kaasnevad menstruatsiooni hilinemisega premenstruaalse sündroomi tõsised sümptomid. Raske haiguste ja soovimatute tüsistuste tekke vältimiseks on oluline otsida kohe pärast esimeste valulike sümptomite ilmnemist meditsiinilist abi.\nValu pärast ovulatsiooni Miks on pärast ovulatsiooni esinenud kõhuvalu?\nSelle nähtusega kaasnevat valu pärast ovulatsiooni võib pidada normiks, kuid mitte ainult tugevaks ja pikemaks. Enamiku arstide sõnul nimetatakse neid folliikuli rebendiks. Need on tavaliselt ovulatsiooni põhjused.\nHormonaalsete muutuste tõttu, nimelt östrogeeni taseme alandamine, võib esineda endomeetriumi väike eraldumine, mis mõnikord tekitab halva verejooksu. Tavaliselt on munasarjas valu pärast ovulatsiooni, see tähendab otseselt seal, kus muna oli "sündinud".\nTunded võivad olla puukimine, lõikamine, kuid tavaliselt kaovad nad kiiresti. Mitte väga kogenud arstid, kui patsient saabub sellise kaebusega, võivad nad teha esialgse diagnoosi adnexitist - munasarja põletikust.\nSiiski tuleb alati kaaluda valu ja teiste sellega seotud sümptomite intensiivsust. Sageli esineb pärast ovulatsiooni kõhuvalu samaaegselt rikkaliku vesise, veniva tupe väljavooluga. Need eritised on üsna spetsiifilised ja kogenud naised teavad, et nad on veel üks ovulatsiooni tunnus. Lisaks sellele, samal päeval kui ka pärast järgmise menstruatsiooni algust, jääb basaal temperatuur püsima, mida mõõdetakse pärasooles.\nSee tõus veidi üle 37 kraadi on tingitud progesterooni hormooni intensiivsest tootmisest. Valu pärast ovulatsiooni, nagu menstruatsiooni ajal, ilmneb vahel seksuaalvahekorra tõttu. See juhtub, see on norm, sest emakas on lihaseline organ ja see sõlmib. Aga kui valu on äge, võib see olla mis tahes kirurgiline patoloogia, mis nõuab erakorralist operatsiooni, näiteks munasarjade rebend.


Äriühingu juhatusel tuleb avaldada tegelikud kasusaajad - RMP.ee\nEsileht » Uudised » Ettevõtlus » Äriühingu juhatusel tuleb aval ...\nVeel menetluses olev uus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus (459 SE) toob uue nähtusena Eestis kohustusi ka tavalistele äridele. Järgnevalt vaatleme, milles seisneb uus kohustus koguda ja avaldada andmeid tegelike kasusaajate kohta.\nkui "pärast kõikvõimalike tuvastusmeetodite ammendamist" ei õnnestu kindlaks teha "ja puudub ka kahtlus, et selline isik eksisteerib", siis käsitletakse tegeliku kasusaajana füüsilist isikut, kes on juriidilise isiku kõrgeima juhtorgani liige;\nVälismaalt juhitav Eesti äriühing peab määrama kontaktisiku 08.01.2018\nTegelikul kasusaajal enesel on õigus nõuda ebaõigete andmete muutmist juhatuselt. Kui juhatus andmeid ei korrigeeri, on tegelikul kasusaajal õigus nõuda juriidiliselt isikult ebaõigete andmetega tekitatud kahju hüvitamist.\nSeotud märksõnad: äriühing, äriühingu juhatus


Erinevused meestele ja naistele müümisel | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 1215\nVõtke aega, et õppida erinevusi meeste ja naiste ostjate vahel ning koolitada oma müügitöötajad nendega tegelema, et kõige paremini oma müüki suurendada.\nIlmselt ei ole üllatav, et meeste ja naiste kauplus on erinev. Teades, millised nad on, saate turundusplaani kohandada oma meestele ja naistele.\nTurundusuuringud näitavad, et naised naudivad kaubanduskogemust ja kulutavad seega rohkem aega oma ostude tegemisel. Teisest küljest on ostukülastusel meestel tavaliselt kindel eesmärk ja nad saavad koju, mida nad otsivad, ilma häireteta.\nVõtke aega, et õppida järgmisi erinevusi ja koolitada oma müügitöötajaid, et tegeleda meeste ja naiste klientidega parimal viisil oma müügi suurendamiseks:\nNaised eelistavad rohkem kauplustes ja neile meeldib müüjad, kes esitavad küsimusi, tunnevad oma kaupu ja teevad ettepanekuid. Naised sirvivad mitut osakonda ja küsivad abi ostuotsuste tegemisel.\nMehed teavad tavaliselt, mida nad tahavad, lähevad otse sellele osakonnale, valivad oma elemendi, maksavad ja kauplusest välja tulevad nii kiiresti kui võimalik. Nad ei soovi sirvida ja nad ei soovi sageli müügitöötajatega palju koostoimet, välja arvatud tooteteave.\nKuigi naised ostavad enamasti kodus, sh toiduaineid, rõivaid, tervishoiu- ja tualetitarbeid, on nad ka autotööstuse, seadmete ja muude suurte ostude otsustajad. Tegelikult moodustavad naised 51,4 protsenti USA elanikkonnast, kuid need mõjutavad keskmiselt Ameerika kodus 85 protsendi ostmist või ostmist.\nMehed ostavad tavaliselt koduarenduse esemeid, näiteks tööriistu, kuid neil on ka tõelised eelistused toidu ja isiklike asjade jaoks.\nÜha enam naisi pöörab oma mugavuse huvides sisse internetipoed.\nMehed teevad elektroonika jaoks rohkem kauplust ja nad veedavad rohkem aega nende ostude uurimisel.\nSavvy jaemüüjad koolitavad oma personali, et mahutada üks suur erinevus meeste ja naiste ostjate vahel: kuidas nad suhtlevad müüjatega.\nKui meessoost klient vaatab kaupluses valikut, ütle oma müüjatele, et nad peaksid andma neile küsimusi, mitte aga kohe neid tervitama. Siiski peaksid nad olema lähedal, valmis vastama küsimustele, kui see isik on valmis küsima. Ja teie müüjad peavad olema teadlikud või vastama küsimustele küsimustele. Meeste kaebuste nimekiri, mis on seotud ostude sooritamisega, on müügitöötajatelt nõrk teave.\nNaistele peaksid müüjad neid kauplusesse sisenemisel tervitama ja olema valmis kaupu pakkuma, kui nad abi küsivad. Kakskümmend üheksa protsenti naistest, kes kaebavad kaubanduskogemuste üle, ütlevad, et nad ei saa abi või head klienditeenindust, kui nad seda vajavad.\nTeine suur kaebus meestelt: liiga palju aega kassasse. Kuigi naistel on see ostupotentsiaal rohkem kannatlik, peaksid müüjad alati aitama inimestel tehingu kaudu võimalikult kiiresti.\nVideo: Naised Köögis - Eesti sünnipäevalaul


Ratta Agentuur - Merida koduleht\nAvalehtRatta AgentuurKlubistNaiskondDaisi RistIiris ÕunmaaKristiina MännaMargit ViilepMerle KiskonenMargit RandverAnette RaieMeeskondSander RandverArgo ErnitsJaanus SarvLeho KuusikKaupo KochRenaldo RannalaKristian RandverJoonas EametsRaul LeeduksSiim KiskonenKirill TarassovEkke-Kaur VosmanUudised & artiklidhuvitavat lugemistBlogimeie elamustestGalerii ja fotoblogiVõistlused ja üritused\nHooaja Kokkuvõte 2012 Postitas: Daisi Rist Heihei, kallid blogilugejad! On rõõm siia jälle kirjutada, seekord kirjutasin siia kokkuvõtva sissekande oma hooajast 2012. Kirjutan võistlustest, kust osa võtsin ning millised võistlused kuulusid mu lemmikute hulka ja millised mitte.\nJätka lugemist Kommenteeritud (3) korda 11\nDaisi hooaja viimaste võistluste muljed Postitas: Daisi Rist Tervitused minu poolt, päris tükk aega pole ma siia midagi kirjutanud. Kuid mõtlesin, et oleks viimane aeg enne hooaja kokkuvõtet oma viimaste võistluste mõtted kirja panna. Tekst tuli küll üpris pikk, kuid ega midagi väga asjalikku ma siia ikka kirja ei suutnud panna.\nJätka lugemist Jäta kommentaar 29\nTRM ja muu hea elu Postitas: Sander Randver Nonii, üleeelmine nädalavahetus toimus siis minu jaoks püha üritus Tartu Rattamaraton. Miks püha? Sest et see on ainus üritus mida ma olen oma "karjääri" algusest saati kõik korrad osalenud/lõpetanud. Ning seekord oli tegemist ka hooaja viimase võistlemisega ning tegemist oli ka selline väiksema juubeliaastaga ja omastasin ka hõbemärgi 5 osalemise eest. Kokku on mul siis selle püha ürituse kilometraaž 338km (3x40km + 2x89km). Jätka lugemist Jäta kommentaar 24\nDia Dhuit - kohalikus iirikeeles tere päevast või otse tõlkes, olgu jumal sinuga Postitas: Illimar Pilt Black mountain - top view\nIkka ja jälle olen lugenud klubikaaslaste vahvaid emotsioone rattaga läbitud hetkedest. Otsustasin, et jagan ka enda kodumaast eemal kogetud rattamuljeid. Iirimaale jõudes tabas mind suhteliselt suur pettumus seoses kesise metsiku looduse esindatusega. Päris sihtpunkti jõudes (Dundalki) sain meeldiva üllatuse osaliseks, toa aknast vaadates paistsid päris arvestatavat mõõtu mäed, ääristatuna mõnusate roheliste metsa tutikestega. Kohe esimesel päeval püstitasin endale eesmärgiks vähemalt üks nendest mägedest rattaga vallutada. Jätka lugemist Jäta kommentaar 17\n15. Tartu Rattamaraton Postitas: Andrus Pilt TRM - kuivad riided tuleb saata Elvasse\nHõbe statuudi omanik - alguses mõnus kergus, keskosas kiire grupisõit ja lõpp nagu alati rakse.Kui eelmine aasta lõpetasin Tartu Rattamaratoni kiirabi telgis - vedeliku puudus ja täielik tühjakssõit - siis see aasta oli finišis meeleolu ja enesetunne hea. Kas hea kogu sõiduvältel, sellest juba täpsemalt allpool?\nOtepää poole asusime teele laupäeaval umbes kella kolme ajal. Kaaslasteks Sirli, Indrek ja Renaldo. Vahepeal tegime mõned peatused ning Otepääle jõudsime veel valges. Kahel eelneval aastal on sinna minnes sadanud seekord oli teisiti...\nJätka lugemist Jäta kommentaar 06\nJõulumäe, Tabasalu ja seiklused Dobeles Postitas: Sander Randver Hei hei! Igatsesite? Loomulikult mitte! Niih, hooaeg on tasapisi lõppemas ja veel viimased võistlused ees. Praeguses postituses kirjutaks siis Jõulukast, Tabakast ja Lätis käigust. Ees ootavad veel kindlasti Elva Samsung ja püha üritus Tartu Rattamaraton! Küsimärgi all on ka teatekross eeloleval pühapäeval.\nAga no, asuks siis asja juurde. Paar nädalat tagasi sai jõulumäel käidud ja noh, oli baigi sõit nagu iga teine ehk siis paras enese piinamine. See hooaeg pole kohe kuidagi sujunud see baigisõit, aga noh, eks elu ole pikk ees veel. Tahaks Elva ka ära lõpetada, et mingi nänni kätte saada kuna ma kõik etapid kenasti lõpetanud.\nJätka lugemist Hetkel on (1) kommentaar 30\nRiiamäe Kolmapäevak Postitas: Andrus Pilt Eile s.o. kolmapäeval käisin sel aastal järjekorras teisel kolmapäevakul. Riiamäe rada hakkas mulle kohe esimesel korral, see oli vist aastal 2008 kui esimest korda seal käisin, meeldima. Riiamäe on selles mõttes omapärane kant, sinna minnes tehakse sõit ära ning kohe peale sõitu vajub rahvas laiali, s.t. sõidetakse koju tagasi. Vähemalt mulle tundub nii, sest stardialas oli väga vähe tuttavaid nägusid näha, kellega lihtsalt muljetada ja niisama lobiseda. Kindlasti mõjutab seda ka raja pikkus, samas tähendab pikem rada ka vähem mööda sõitmist. Paljud tahaksid kohe öelda, et sõida kiiremini, siis saad ka rohkem mööda sõita... :)\nJätka lugemist Jäta kommentaar 27\nJõulumäe RM, Tabasalu RR ja TRC V etapp Postitas: Daisi Rist Järjekordne nädalavahetus on seljataga ning hooaeg hakkab vaikselt lõppema. Laupäeval osalesin Jõulumäe Rattamaratonil, mis oli eelviimane etapp Samsung Estonian Cup sarjas. Pühapäeval osalesin seekord kahel võistlusel, hommikul startisin Tabasalu Rattarallil, mis oli mu koduvõistlus ning õhtupoole sõitsin Team Rattapood Cupi, mida korraldab oma klubi Kalevi Jalgrattakool. Jätka lugemist Kommenteeritud (4) korda 27\nJõulumäe - väsimus..., Tabasalu RR - kukkumised Postitas: Andrus Pilt Tabasalu RR - enne starti\nHooaja alguses Jõulumäel osalemine minu plaanidesse ei kuulunud, kuid kuna Ints oli sinna nagu nii minemas, siis otsustasin siiski kohale minna. Kuid see eest Tabasalu RR oli kindel valik. Seda enam, et võistlused toimuvad sisuliselt koduukse ees, lisaks tegemist maanteeratta võistlusega. Võistlusnädalal sai isegi trenni tehtud lootusega, et ehk läheb Tabasalus paremini kui Võru RR-il.\nJätka lugemist Jäta kommentaar 23\nAnette Raie - suusataja, triatlonist või hoopis jalgrattur? Postitas: Andrus Pilt Külmad ja niisked ilmad annavad märku, et sügis on kiirrongiga Eestisse saabumas ning viimane aeg on tutvust teha Meie naiskonna seni vähe räägitud ja kajastatud liikmega. Gustaf Kopparberg naiskonna punktisaaki on aidanud täiendada ka Anette Raie. Anette on enda iseloomustuseks öelnud järgmist: Õpin Tallinna Kunstigümnaasiumis tarbekunsti klassis ja lähen sügisest juba 12. klassi. Otsus valida spordikooli asemel kunstikool tuli väga ootamatult, sest olin 10-aastasest saadik olin unistanud minekust Otepää Audentese spordikooli. Otsust mõjutas Otepää kaugus minu kodukohast ja tahe proovida midagi uut ja huvitavat. Olen oma valikuga väga rahul, sest tarbekunsti klass annab mulle väga palju uusi oskusi. Olen nüüdseks õppinud juba nahkehistööd, portselanmaali, graafikat, kirjakunsti, metallehistööd, joonestamist, keraamikat ja klaasikunsti...\nJätka lugemist Jäta kommentaar 12345»Last\nKlubi esitlus\tgustaf kopparberg esitlus 2012.pdf Girol etapivõit Viscontile, Nibali jätkab liidrina\nItaalia velotuuri täna sõidetud 17. etapi võitis kodupubliku rõõmuks itaallane Giovanni Visconti (Movistar). Üldarvestuses tänane etapp suuri muutusi kaasa ei toonud.\nVisconti põgenes 214 kilomeetri pikkuse etapi lõpuosas asunud ainsal tõusul, möödus kiirelt etapi alguses peagrupist põgenenud ratturitest ning suutis hoida edu väikseks kahanenud peagrupi ees lõpuni. See oli Viscontile juba...\nOjavee jätkas Jaapanis 43. kohaga\nJaapani velotuuri (UCI kategooria 2.1) täna sõidetud kolmanda etapi võitis itaallane Pierpaolo de Negri (Vini Fantini - Selle Italia ). Mart Ojavee (Champion Systems) sai 43. koha.\nKa teine koht kuulus sel mägisel etapil itaallasele – selle võttis Fortunato Baliani (Team Nippo - De Rosa). Kolmas oli kolumblane Julian David Arredondo...\nVIDEO: Kodanipork söömisest enne pikka rattarallit\n2. juunil toimuva Tartu Rattaralli valguses räägib Barcelona olümpiamängudel maanteesõidus 9. koha saavutanud mitmekordne Eesti meister Raido Kodanipork, mida jälgida söömise osas, et paremat tulemust saavutada.\nVeel üks tippmängija jääb French Openi meeste turniirilt eemale\nMaailma seitsmes reket Juan Martin Del Portro jääb järgmisel nädalal algavast French Openi suure slämmi turniirist eemale, kuna pole teda tabanud viirusest jagu saanud.\nSK Ratta Agentuur