HP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home hind | kaup24.ee\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home\nToote kirjeldus: HP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home Kõrge tõhusus loogilise hinnaga. Intel Core i5 protsessorid - suurepärane lahendus äriklassi sülearvutitele ja multimeediumi seadmetele. Kahe- või neljatuumalistele versioonidele on integreeritud kujutise kiibistik GD Graphics ja protsessori taktsagedust tõstev Turbo boost režiim. Need protsessorid pakuvad sujuvat ja mugavat süsteemi jõudlust, mis on piisav fotode ja filmide töötlemiseks, 2D ja 3D mängude mängimiseks ning ka Full HD kvaliteedis filmide vaatamiseks.\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home Ekraan sobiva diagonaalmõõtmega on seadme mugava kasutamise oluline tingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home Nautige kõrgresolutsiooniga multimeediat! Full HD ekraan pakub kõrgeima standardprogrammi. Filmid, mängud ja fotod sülearvuti ekraanil annab veelgi enam rõõmu. Full HD resolutsioon avab rikkalikke värve ja reaalseid detaile.\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home Veelgi kiireimad ja kaasaegsemad DDR4-mälu kiibistikud liiguvad uue kiiruse dimensiooni. Veel enam mugavust mängides ja töötades. DDR4 mälu kiibistikud on kiiremad, kuid samal ajal väga kompaktsed, nii et nad sobivad isegi õhukeste seadmete korpustes.\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home Windows 10 – mugavuse, jõudluse ja funktsionaalsus sünonüüm. Tuntud Start menüüs leiate kõik vajalikud programmid. Uus Microsoft Edge brauser tagab veelgi turvalisema ja mugavama sirvimise internetis. Windows 10 - mitmekülgne operatsioonisüsteem - ideaalne äriliseks ja isiklikuks kasutamiseks. Mitmed turvafunktsioonid ja installitud rakendused pakuvad kiiret, tõhusat ja turvalist arvuti toimimise. Windows 10 on installitud uusim DirectX 12 pakett, mis pakub veelgi paremaid uusimate arvutimängude efekte.\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home WiFi-võrgukaart pakub traadita internetiühendust. Võite liituda oma traadita koduvõrguga või üldkasutatavate Wi-Fi pääsupunktiga.\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home Kõvaketas - Teie kaasaskantava arvuti peamine mälu koht. Selles säilitakse kõik süsteemi tööd tagavad failid, programmid, filmid, fotod või muusikapalad. Mahukas ja usaldusväärne HDD ketas on suurepärane valik, kui valite tõestatud ja kulutõhusaid lahendusi. Hea hinna eest saate mahuka ketta, kus saate salvestada oma lemmikfilmide või muusikapalade kogu, fotogaleriid. HDD tüüpi ketas – standard, mis on kasulik enamikus olukordades. HDD tüüpi kettale salvestatakse teave 5400 või 7200 p/min. pöörlevatel magnetplaatidel. See tagab madalaima mälukoha gigabaidi hinna, kuid see on mürarikkam ja vähem vastupidav mehaanilistele kahjustustele kui SSD tüüpi kettad.& nbsp;\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home Täiuslik funktsionaalsus ja disain. Chiclet tüüpi klaviatuur - elegantne lahendus, mis pakub mugavat kirjutamist ja arvuti kasutamist, lisaks sellele, klahvide vaheliste vahede puhastamine on lihtsam kui kunagi varem. Iga klahv on üksteisest eraldatud ja asetseb ergonoomilises raamis.\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home Numbriklahvistik on väga kasulik nii töös kui ka mängude mängimisel. Kui hindate mugavust, siis on see hea lahendus. Normaalse suurusega klaviatuur numbriklahvistiku osaga on soovitatav tööks ja isiklikuks kasutamiseks.\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home Kiire ja turvaline USB 3.0 liides pakub tavapärase USB-liidesega võrreldes kuni kümme korda kiiremat andmekopeerimist. Suured failid, fotod, filmid või dokumendid liiguvad välkkiirelt. USB 3.0 tagab usaldusväärse ühenduvuse välisseadmetega.\nHP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nÜldine informatsioon tootest: HP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home\nSoovitame osta koos: HP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home\nKüsimused ja vastused toote kohta: HP 17-by1001nw (6AY52EA) 16 GB RAM/ 2TB HDD/ Windows 10 Home


Ockhami habemenuga – Vikipeedia\nOckhami (ka Occami) habemenuga ehk parsimoonia või ökonoomsuse printsiip (ladina keeles lex parsimoniae) on saanud nime inglise frantsiskaani mungalt ja skolastiliselt filosoofilt William Ockhamilt, kes leidis, et eelistada tuleb nähtuse kõige lihtsamat seletust. Ta ei väitnud, et kõige lihtsam seletus on tingimata tõene või tõenäoliselt tõene, kuigi tagantjärele on väga sageli lihtsam seletus osutunudki tõenäolisemalt õigeks.\nSee printsiip – eelistada vähima eelduste hulgaga seletust – on loodusteadustes laialdaselt kasutusel.\nLadina keeles on Ockhami habemenoa kõige tuntumad sõnastused numquam ponenda est pluritas sine necessitate või entia non sunt multiplicanda praeter necessitatem. Eesti keeles on üks võimalusi "olemusi ärgu paljundatagu ilma vajaduseta." Erinevaid variante on siiski veel.\nOckhami habemenuga kasutatakse sageli vääriti. See printsiip ei ütle, et tuleb valida kõige lihtsam seletus võtmata arvesse seda, kas ta suudab seletada ebatüüpilisi juhtumeid, erandeid ja lähedasi nähtusi. Falsifitseeritavuse printsiip nõuab, et kui mõnda erandit saab usaldatavalt reprodutseerida, siis tuleb loobuda kõige lihtsamast teooriast ning eelistada vähem lihtsat teooriat, mis seletab ka erandit.\nTsitaadid Vikitsitaatides: Ockhami habemenuga\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ockhami_habemenuga&oldid=5715631"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:49, 15. september 2020.


Kust saab statistikat e-kaubanduse kohta? | Maksekeskus\nKust saab statistikat e-kaubanduse kohta?\nKuna Euroopa Liidus ja liikmesriikidel puudub selge e-kaubanduse mõiste, siis on ka keeruline saada täpset valdkonda puudutavat statistikat. Kas e-kaubanduse alla peaks lugema ainult e-poodidest ostetud kaubad või ka e-teenused? Ja kui loeme siia alla internetist ostetud teenused, siis kas lennu-, kontserdi- või loteriipiletid on e-kaubanduse osa? Seetõttu on ka üksjagu segadust, kes, mida ja kuidas mõõdab. Oleme koostöös Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Eesti Panga ja Statistikaametiga viimase kahe aasta jooksul püüdnud siia võimalikult palju selgust tuua, et huvitatuil oleks võimalik erinevaid andmeid leida ning e-äri puudutaval statistikal silma peal hoida.\nEesti E-kaubanduse Liit koondab kõik olulised e-kaubanduse numbrid liidu kodulehele. Sealt leiab alati infot nii käivete, mahtude kui muude peamiste näitajate kohta. Kui sind huvitavad vaid üldnumbrid, siis see allikas on piisav ning puudub vajadus erinevatese allikatesse ja andmebaasidesse süvenemiseks. Kajastame ainult riiklikult tunnustatud ja aktsepteeritud allikaid. E-kaubanduse statistika põhinäitajad on leitavad alati https://e-kaubanduseliit.ee/eesti-e-kaubanduse-statistika/\nSamuti leiab liidu kodulehelt uudiste hulgast EMORi, Gemiuse, DPD ja teiste suuremate küsitluste tegijat ning meie liikmete uuringute tulemusi, mis kenasti täiendavad järgmist olulist infoallikat.\nKoostöös Statistikaametiga oleme loonud kaubanduse juhtimislaua, mis kuvab automaatselt ka e-kaubanduse olulisi numbreid. Andmete uurimiseks mine https://juhtimislauad.stat.ee/dashboard/9. Vaade koondab olulisi Statistikaametist pärit kaubanduse ja e-kaubandusega seotud andmeid. Näiteks leibkonna suurus, e-ostude suurus pereliikme kohta, andmed erinevate piirkondade kohta jne.\nE-kaubanduse käivete jälgimisega tegeleb Eesti Pank, kogudes andmeid nii e-kaupade kui e-teenuste müügimahtude kohta. Arvstatakse Eestis välja antud pangakaartidega tehtud oste Eestis ja välismaal ning väljaspool Eestit välja antud pangakaartidega tehtud oste Eesti e-poodidest. Osaliselt võetakse arvesse ka maksekorraldusega tehtud oste. Pangalingi kaudu tehtud ostudest on e-ostude näitajasse sisse arvestatud maksed kaupade ja teenuste eest (meelelahutus, transpordipiletid jms). Näitajasse ei ole arvestatud pangalingi kaudu lotopiletite või muude hasartmängude eest tehtud makseid, riiklike maksude tasumisi ega makseid finantsteenuste eest (kindlustusmaksed, laenude tagasimaksed). E-ostudega seotud maksete hulka ei arvestata ka ostude finantseerimist järelmaksuga. Eesti Panga kaudu saab seega kogu e-kaubanduse sektori käibe (e-kaubad ja e-teenused kokku) ning on leitav aadressilt https://statistika.eestipank.ee/#/et/p/965/r/3310/3079. Sealt saab vaadata kuude lõikes e-kaubanduse käibed Eestis ja võrrelda andmeid ka teiste riikidega.\nE-poodide arvu kohta on raskem andmeid saada. Statistikaamet kogub statistikat e-kaubanduse ettevõtete käivete ja suuruse kohta EMTAK koodi järgi. Oleme Statistikaametiga aga kokku leppinud seda mitte adekvaatseks pidada, kuna andmed pärinevad ainult neilt ettevõtetelt, kel on kohustus e-käibeid anda ehk kelle e-müük on suurem kui 50% kogumüügist. Siit statistikast jäävad välja üle poolte ettevõtetest. Eesti E-kaubanduse Liit on koostöös Zonega monitoorinud domeene, kes kasutavad e-poe platvorme. Nendele andmetele tuginedes hindame Eesti e-poodide hulgaks 2020nda aasta lõpul ca 5000.\nEesti pakiautomaatide mahud. Eesti E-kaubanduse Liit monitoorib pakiautomaatide pakkide riigisisest mahtu ehk mida Eesti inimesed ettevõtetelt tellivad. Siia ei loeta eraisikult eraisikule saadetud pakke. Oma numbrid edastavad Omniva, DPD ja Itella SmartPost. Me ei avalda andmeid ettevõtete kaupa, küll koostame andmete baasil kvartaalseid pakiautomaatide turumahu ülevaateid. Need on leitavad E-kaubanduse Liidu kodulehelt statistika vaatest – https://e-kaubanduseliit.ee/eesti-e-kaubanduse-statistika.\nEt Eesti E-kaubanduse Liit kuulub koos 23 teise Euroopa riigiga eCommerce Europe organisatsiooni, siis sealt kaudu on meile kättesaadav ka rahvusvaheline statistika. Seda pakuvad erinevad riigid ja erialaorganisatsioonid, kellega koostöös koostame igal aastal kogu Euroopat hõlmava e-kaubanduse statistika. See on Eesti E-kaubanduse Liidu liikmetele kättesaadav liidu kaudu. 2020nda aasta tulemused avaldatakse 2021 aasta suvel.\nTasuta webinar: e-poe klienditeeninduse ABC\n7+ WooCommerce pluginat sinu poe töö parandamiseks\nE-kaubanduse indeks ületas 500 piiri\nHüljatud ostukorvid – kuidas neid vähendada?


Abilinnapea Klandorfi umbusaldamine ei läinud läbi - Kesknädal\nTeisipäeval toimunud linnavolikogu erakorralise istungi päevakorra ainsa punktina arutati umbusaldusavaldust abilinnapea Kalle Klandorfile, mille esitasid eelmise nädala neljapäeval Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja Isamaa Erakonna fraktsioonide liikmed.\nõige! Korruptandid kaitsevad omasid. Nüüd on ka selge, et iga keskbandiit võib keda iganes saata taksoga sõitma.\nMuPo peab kõik linna majaühistud ja -peremehed läbi helistama, kelle kinnistu ees vähegi lumelükkamise probleeme on esinenud, ja neile selgeks tegema, et igal tänaval, iga 500 m majaesise kohta olgu neil ühiiskassa raha eest ostetud vähemalt 1 käsisahk ning vastavalt lume tihedusele ja sadamise ajale 4 tunni jooksul oleks neil tänava kohta koostatud konkreetsed graafikud, kui tihti ja kelle poolt lund lükata oma majade eest.\nSmuti, et oleks tagatud, et lumelükkajad ei lükka kürval lükatud lumme jäetud läbipääse täis ning omaltpoolt teavitama, mil käivad linnapoolsed kõnniteede masinatega lahtilükkajad seda tegemas.\nMa proovisin ise kuni 5 cm lund lükata käsisahaga. 150 meetrine lõik kõnniteed 2 saha laiuselt võttis aega maksimum 5 minutit, rahulikult seda läbi jalutades. labidaga ei olnud vaja kusagil vehkida.\nLumelükkamise probleemi pole küll Tallinnas tänavu näha. See on ilmselge liberastide poliitkambakas.\nIlmselgelt tahetakse sellega juhtida tähelepanu ära praegu Tallinnas toimuvalt kõige ilgemalt sotsiaalsena poliittekitatud probleemilt, mida liberastid, Klandorfi kambaka varjus, korraldavad, et Raimond Kaljulaid ja Soomes pervostumise kooli saanud vanamutt tahavad Paljassaarde teha lasteaialastele LGBT-pedofiilistamise alasti randa, et, „covidiga” kaasnevate imperiaalsete hirmutamise reklaamide toel, ugrirahvus isevõimeliselt lasteaiavanuselt demoraliseerida ja nii kiirelt välja suretada.\nEks te proovige, kas jalad ulatavad ikka põhja.\nKajulaidid ja laste pedofiilistuse mutid peavad aga ilmselt leppima üheotsa komandeeringuga Dudajevlasse, kui neil oma laste ees häbi ei ole.\nKlandorf, kui ta tahab, saab selle sigaduse kiirelt likvideerida, sest tal on üsna pikk kogemus Lasnamäe linnaosa vanemana, kus olen osalenud probleempere olukorra lahendamiseks korraldatud linnaosa sotsiaalkomisjoni istungil, mida ta juhtis ja mängleva kergusega ka probleemidele kiirelt lahendused leidis.


Et Pehme Tunne Juuksed 1/3/4 Tk Sügav Laine Kimbud Brasiilia Juuksed Jutustama Kimbud Inimeste Juuksepikendusi 8-28 Tolline Remy Juuksed Loomulikku Värvi ~ uus > Agility2021.ee\nMeie juuksed on hangitud otse Brasiilia, Peruu, Malaisia kohalikud tarnijad, jne.\nKõik Küünevalli hoida ja samas suunas\nMeil on rohkem kui 18 aastat kogemusi professionaalse projekteerimise, tootmise, juhtimise ja müügi süsteem.\nMeie eesmärk on teha igale kliendile rahul ja leida nende erakordne ilu koos meiega\nVeendunud: Kui olete rahul meie toote -, side-ja shippment, palun jätke meile kõik 5 tähte tagasisidet ja jagada oma ilus pilt, teie toetust, inspireerib meid paremini teha.\nOle Veendunud: Kui sa ei ole rahul, palun võtke meiega ühendust korraga, selle asemel, jättes halb tagasisidet, me püüame oma parima, et anda sulle parim lahendus, et sind satisfed.\nTagasi Policy: Kui sulle ei meeldi juuksed, siis palun hoia seda heas seisukorras, võtame lihtne tagasi tulla 7 päeva jooksul.\nIga kimbu meie juuksed on 100 grammi.Tavaliselt 3 kimbud saab teha kogu pead, kui sa tahad rohkem kui 20 tolli, 4 kimbud on parem.\n2. Ma saan värvi või valgendi juuksed ?\nJah, me müüa ainult parim ja 100% inimese juuksed, nii et see võib olla värvitud või pleegitatud.Lahkelt meelde : palun proovige natuke tööd enne, kui te värvaine kogu juuste ja co-pese oma juukseid konditsioneer, pärast seda, kui olete värvi või bleach.\nSa peaksid pese juukseid õrna šampooni ja niisutavad konditsioneer nädalas, siis lase juuksed õhu käes kuivada, ärge kasutage föön .\nSamuti saate teha spray segatud vee ja konditsioneer (suhe 2:1), spray seda teha niisutav igapäevaseks, rohkem juuste otsad.See on spetsiaalselt hea lokkis juuksed.\nMeie karvad on käsitsi tehtud, palun töötab juukseid lai hammas kamm ja sirge, keha laine, lahti laine juuksed.Mõeldud lokkis juuksed, ei kasuta ühtegi kamm, palun kasutage käe, et haarata oma juukseid õrnalt.\nKindel on, et parim ja 100% inimese juuksed võivad olla restlyed, kui soovite.Soojus ei ületa 150℃(300℉).Ja palun niisutav oma juuksed korda.\nKõik juuksed tuleb mõõta pärast venitatud.\nPehme Tunne Juuksed 1/3/4 Tk Brasiilia Juuksed Jutustama Kimbud Inimeste Juuksepikendusi 8-28 Tolline Remy Juuksed Sügav Laine Kimbud Loomulik Värv\nMärksõnad: värv jutustama liit, roosa 4 bundle, keha 4 bundle, 4 värvi komplektis, värv 4 3 kimpude, peruu värvi 4 bundle, 5 värvi komplektis, 10 värvi komplekt -, hall 4 bundle, värv 2 30 liit.\nBrändi Nimi: Pehme Tunne Juuksed\nKirjed Pakendi kohta: 1/3/4 Kimbud Saadaval\nRaw Neitsi Sirged Juuksed Detail Üksuste Nimi: Brasiilia Sirge Neitsi Juustest Brändi Nimi: Ali Kuninganna Juuksed Products Co., Ltd Juuste Värv: Naturaalne Must Värv, Saab Värvitud ja Valgendatud.Juuste Pikkus: 8 ~30 Juuksed Materjal: Kõrge Kvaliteet Juustest Koelõngaga Tarneaeg:Umbes 2-5 Päeva DHL/FEDEX Funktsioon: Terve, Täis ja Õnnelik Tekstuur Kohaletoimetamine Meetod: FedEx, DHL, Agility2021.ee\nToote Kirjeldus Punkt Brasiilia B ody Laine Brändi Kuninganna Juuste Ilu Juuste Värv Loomulik Värv ( Lähedal 1B ) Stiil keha laine ,sirge ,lahti laine ,sügav laine , krussis lokkis , Aafrika lokkis ,curl coily ,vee-laine Juuste Kaal 95gram -100gram （ 3.2 oz-3.5 oz ） Juuste Pikkus 8 tolli kuni 40 tolline Juuksed Pakett 3/4\nLoomulik Värv Tumepruun Helepruun\nMärts Queen 4 Kimbud India Ombre juustest Jutustama T1B/99J Keha Laine Juuksed Musta Punase Veini Värvi juuksepikendusi\nKeha Laine juustest Kimbud Brasiilia Juuksed Jutustama Kimbud Tegeleb 8-26 Tolline Loomulik Värv 6tk/Palju Remy juuksepikendusi juustest\nKeha Laine Brasiilia juustest Kimbud 6tk/Palju Remy Juuksed Kudumine Kimbud Palju Vaba Sasipundar Nr Kadumas 8-26 Tolline Loomulik Värv


Hoidkem emasid! - Kuulutaja\nKuulutaja | 7. mai 2021 | Arvamus | Kommentaare pole\nKõige soojemaid tundeid isegi armetult külmal kevadkuul tekitavad mõtted emaks olemisest, mälestused oma emast ja vanaemast.\nOlla ema, see tähendab nii paljut. Mikromuredest joovastavate õnnehetkedeni. Emaarmastus on asendamatu ja kõigile emadele ning vanaemadele ja vanavanaemadele oleme tänulikud just selle hoole ja armastuse eest.\nIgapäevaselt ruttame argipäevastes askeldusetes ja võtame koosolemist iseenesestmõistetavalt. Suur rõõm, kui teie kõrval on veel need kõige ägedamad ja kallimad naised, kes oma elutarkusega aitavad, annavad tuge, hoogu ja inspiratsiooni. Suur rõõm, kui nad on teie elus olnud. Sest armastuse tarkus on nii põlvest põlve edasi antud ja elab edasi järeltulijates. Ka mälestused on armsad ja kallid.\nSoovin, et emadepäev ei oleks oma olemuselt vaid kord aastas, vaid et emasid märgataks ka muul ajal. Ema, kes askeldab siis, kui pere juba magab. Ema, kellel on alati head nõu anda, kui ise hästi lahenduseni ei jõua. Ema, kes lõpetab käsilolevad tegevused, kui sina teda vajad. Ema, kes salaja muretseb kordades rohkem kui välja näitab, ja ema, kes on sinu üle maailma uhkeim iga rõõmusõnumi ja kordamineku pärast. Ema, kes on alati olemas. Tegelikult ka siis, kui teda enam äkki ei ole.\nLooge imelisi rõõmuhetki ja väärtustage koosoldud aega. Hoidke emasid. Sest nemad on kinkinud elu ja hoiavad teid.\nJuba teist aastat järjest peame küll hästi läbi mõtlema, kuidas oma emasid, vanaemasid ja vanavanaemasid, kellest paljud juba eakad, sel päeval turvaliselt meeles pidada. Et oleme kohtudes terved ja viibime pigem väljas. Ka kulleriga saadetud lilled ja südamlik telefoni- või veebivestlus teeb kindlasti rõõmu.\nSoovin soojust ja südameheadust ning kauneid koosolemise hetki. Rõõmuküllast ja lillederohket emadepäeva! Kallistan südamega.


TAPIKU RAAMATUKOGU (Põltsamaa Raamatukogu välisteeninduspunkt): aprill 2015\nMeie küla eided otsivad tarkuse teri\nNutika perenaise kokaraamat. 2 / (Nutika perenaise kokaraamat. 2 : kuidas valmis\nPiibel : Uue Maailma tõlge (New World translation of the Holy Scriptures. Eesti\nOotus : romaan\nMälestused : [romaan]\nKuninglikud armastuslood : tõeline armastus kuningakodade suletud uste taga / (R\nVaikuse maastikud : Fred Jüssi mõtteid / (Fred Jüssi mõtteid)\nUus maa minu akna taga / (Ett nytt land utanför mitt fönster. Eesti keeles)\nPalgasõdur. 2. osa, Kassi-hiire mäng / (Kassi-hiire mäng)\nMaksa puhastamine taimetoiduga : 10 päeva toitumiskava ja retseptid maksa puhast\nAndestamatu : romaan\nLinda mõrva juhtum : romaan ühest kuriteost\nNaabritüdruk / (The girl next door)\nTulija ja jälgija : romaan armastusest ja hingevalust\nPalun jätke lilled ellu : romaan\nKriminaalne pangapresident : kriminalistid on tagasi\nLõpetuse ingel : märkmeid sügissaarelt\nPostitaja: Tapiku teeninduspunkt (Põltsamaa Raamatukogu välisteeninduspunkt) kell 11:33\nViis vanarahva munapüha traditsiooni, mis tagavad sulle hea tervise, õnne ja rikkuse\n2. Pühade hommikul pestakse nägu allikaveega, millesse on pandud muna, hõberaha või pajuurbi. Pesemine teeb terveks, virgaks, jumekaks, inimene püsib kaua noor ning tema silmad on terved ja teravad.\n3. Lõuna- ja Lääne-Eestis algab munapühal kiigeaeg. Kiikumine puhastab inimest sisemiselt, teeb keha ja vaimu kergeks ning loob hea käekäigu.\n4. Keelatud on kõik suuremad tööd, eriti kolinaga tehtavad tööd. Sarnaselt teiste tähtsamate pühadega ei lubatud tuba pühkida, et õnne (põrandal olev vägi või hinged) koos sodiga ära ei pühitaks.\n5. Kindlasti tuleb mängida erinevaid munamänge - munakoksimine, munaveeretus. Need on iidsed ja laialt levinud taiad, mis toovad inimesele ja tema kodule edenemist.\nPostitaja: Tapiku teeninduspunkt (Põltsamaa Raamatukogu välisteeninduspunkt) kell 13:00


4 Mobiilse rahakoti rakendused, mis teenivad teie ettevõttele kasumit | Erinevad - 2019\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 23791\nFacebook kavatseb testida mobiilimakseid. Selle tehnoloogia levitamise süsteemide ja rahastamisega on mobiilse rahakoti rakenduste turg edukas.\nHiljutise aruande kohaselt kavatseb sotsiaalmeedia hiiglane Facebooki mobiilimakse teenust testida. Ühelt tehnoloogia kuumimatelt mängijatelt huvi mobiilimaksete vastu aitab kahekordistada huvi selle kohta, kuidas see turg lähitulevikus liigub. Visa, Mastercard ja PayPal on mobiilimakseteenused, kuigi uued turule tulijad, nagu Stripe, Braintree, PayLeven ja mPOwa, pakuvad olulist konkurentsi kiiresti arenevas ja konkurentsivõimelisel turul.\nNende süsteemide levitamise süsteemide ja rahastamise abil mõtlevad need ettevõtted usaldusväärset pikaajalist ärikasumit. Nii on ka mobiilimakse rakenduste turg edukas.\nMobiilsed rahakotid, mis on loodud selliste teenusepakkujatega nagu Google, lubavad rahakoti ajastu uuesti määratleda. Statistika portaal Statista andis andmeid, mis ütlevad, et mobiilse rahakoti kasutajad kasvavad USAst 2011. aastal 2,7 miljonilt 48 miljonini 2016. aastal. Kaupmehed saavad teenuseosutajatele registreeruda, mis tähendab, et nad pakuvad klientidele kaasaegseid m-maksevõimalusi kas konkreetse rakenduse kaudu või määratud kaardilugeja abil. Tulemuseks on kiiremad, turvalisemad ja lihtsamad maksed, mis toovad kaasa kasumi, ning pakub klientidele veel ühte ligipääsetavat võimalust kaupade eest tasumiseks, mis võib neid rohkem kauplustele ja kaupmeestele vastu võtta.\nKuna üha rohkem tarbijaid võrgus sisseoste ja jagab oma digitaalset identiteeti, leitakse, et m-maksete „kogemus“ muudab „sularaha” käitumist, mugavuse ja mobiilse turunduse arusaamu ning kasutajakogemusega seotud ostuvõimalusi.\nSeda silmas pidades on siin ülevaade neljast peamisest mobiilside rahakoti operaatorist, mis kõik põhinevad iPhone'il, mis võimaldab nii väikestel kaupmeestel kui ka tarbijatel neid dünaamilisi võimalusi kasutada:\nSumUp mobiilimaksete rakendus\nTasuta rakendus, mis on saadaval iPhone'is, iPadis, iPod touchis ja Android-seadmetes. Kliendid ühendavad oma krediit- või deebetkaardi andmed soovitud teenusepakkujaga. Kaupmehe jaoks on olemas SumUp kaardi lugeja, mis võimaldab tehingu toimumist. Sellel on suur hulk kauplejaid, kes on registreeritud oma kaardilugeja süsteemiga. Klientidele antakse lihtne võimalus väikeste ostude eest tasuda, ilma et peaks kasutama oma plastkaarte.\nToodetud UK käivitamisel CloudZync, see on saadaval iOS ja Windows Phone koos Android versioon app tõttu välja käesoleva aasta lõpus. See töötab kaubandusettevõtjate ja klientide vahel, et luua paremaid suhteid. Rakendus salvestab kõik kliendi poolt jaemüügipunktides tehtud maksed ja näitab nende lemmikostusid ning võimaldab neil eelarvet hiljem hilisemateks kulutusteks laadida. Kaupmeeste jaoks toodab ta pakkumisi ja lojaalsuse turunduskava.\nAdelante Mobile POS-rakendus\nRakendus on saadaval nii iPhone'is kui ka Android, Microsoft Windows ja Blackberry telefonides ja seadmetes. See on võimalik kiiresti alla laadida ja see on turvaline tehingute tegemiseks seadmes või kaardi lugeja kaudu. Allalaadimise kiirus muudab kaupmeestele ja kasutajale paljulubavaks ning kui kaardi lugeja käivitatakse, on seal palju ruumi, et muuta see laiemalt kasutatavaks rakenduseks.\nAlustamine: Sissejuhatus B2B müügi nõuandesse


"Räägime asjast": kliimavõitlus meenutab bolševike sõjakommunismi ja hilisemat rahuliikumist - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » “Räägime asjast”: kliimavõitlus meenutab bolševike sõjakommunismi ja hilisemat rahuliikumist\nSaates “Räägime asjast” rääkisid ministritest saatejuhid Mart ja Martin Helme pikemalt ambitsioonikast kliimaneutraalsuse plaanist, millega ühines teatud põhjustel paraku ka Eesti.\nAmbitsioonikus seisneb ennekõike selles, et tegu pole mitte süsiniku-, vaid üldise kliimaneutraalsuse kehtestamisega ehk senise 80-protsendilise kliimakaitse asemel tahetakse kõike sajaprotsendiliselt teha.\nMartin Helme nimetas sellist kliimaagendat loodusvaenulikuks, sest see on kõrvale jätnud tegeliku looduskaitse. “See on nagu nõukogude ajal, kui kolhoosis otsustati, kas ehitada karjalaut või kommunism – otsustati viimase kasuks, sest lauda jaoks polnud materjale,” tõi ta võrdluseks. “Ka nüüd otsustati, et kuna looduse kaitsmist ei suudeta korraldada, kaitstakse kliimat.”\nMart Helme tõi kliimahüsteeria ohvrina näiteks hiljuti Ahtmes suletud plokitehase, kus kliimaneutraalsus osutus tähtsamaks kui tööinimesed.\nMartin Helme selgitas, miks Eesti ikkagi selle afääriga liitus – nimelt on suured Euroopa padupunarohelised riigid selle juba nagunii otsustanud. Eesti, Poola, Tšehhi ja Ungari seisid siiani vastu, kuid nüüd asuti neid kordamööda piitsa ja präänikuga mõjutama. Ennekõike pakutakse meile olulisi leevendavaid võimalusi.\n“Kui me ütleksime, et blokeerime neid meetmeid, siis mingit leevendust nagunii ei tule ja meile istutakse ikkagi pähe,” lausus ta, lisades, et neliku ühtsuse peale enam kindel olla ei saa – ka enne kevadist Ülemkogu olid paljud vihaselt kliimameetmete vastu, aga Saksamaa ja Prantsusmaa surusid nende mässu maha.\nMart Helme sõnutsi on Eesti põlevkivitööstus nagunii juba ahistatud ja seda toorainet enam katlasse ei aeta, aga kui me nüüd jääme koos muu Euroopaga kliimavõitluse juurde, siis saame palju kompromisslahendusi enda kasuks tööle panna.\n“Ühisrindes Poola, Ungari ja Tšehhiga saame me endale kõik vajaliku välja kaubelda – Poola oma kivisöeenergeetikaga on sellest eriti huvitatud,” seletas Martin Helme. “Kui Eesti omapäraga arvestatakse, siis saame Euroopa rahaga oma mõistlikud eesmärgid ellu viia.”\nMart Helme tõi näitena Saksa kliimapaketi, kus tavaautod, lennukid ja majade kütmine on erimaksu all – plaanide järgi oleks ka meie pidanud sama tegema, kuid saame muutusi nüüd teha endale sobivalt. “Me ei jää kunagi nõusse üle-euroopaliste maksudega, millega kogutakse Euroopa Komisjoni jaoks kliimaraha,” rääkis ta. “Maksude aluseks oleks vana Euroopa maksujõud, millest meie oleme kaugel – nemad korjaks raha ja võtaks selle meilt siis ära.”\nMartin Helme toonitas, et kogu see kliimahüsteeria pole Eestist tulnud ega ole rahva tahe – seda tõestab ka roheliste ja sotside, kui selle agenda kandjate vähene populaarsus. Küll aga tambib Eesti peavoolu meedia seda teemat justkui kõige tähtsaimat.\n“Meile on tähtsaimad teemad migratsioon, sündivus, aga ka puhas vesi ja õhk, kaitstud loodus, liigirikkus – nendega tuleb tegeleda, aga meedia vaidleb mingi inimtegevust muutunud kliima teemal,” sõnas ta. “Me oleme keskkonnakaitse poolt, aga pole nõus millelegi alla kirjutama enne, kui pole odavamaid lahendusi, mis ei laostaks majandust.”\nMart Helme meenutas, kuidas eelmise sajandi lõpus olid paanika aluseks väidetavad osooniaugud, kuid see teema käis peagi alla – tundub, et selliste kampaaniate taga on üks ajukeskus, kelle näpunäidete järgi töötab ka meedia.\nMartin Helme sõnul on kliimateema Eestisse sisse toodud, et selle varjus midagi muud lisaks läbi viia. Ta võrdleb seda möödunud sajandi teise poole rahuliikumisega, millega õõnestati Lääne ühiskonda. Teiseks võrdluseks tõi ta bolševike sõjakommunismi, kus kogu ühiskondlik ressurss suunati valgete purustamisele ja selle nimel võis mida iganes teha. “Nüüd on kõik allutatud kliimale,” lisas ta.\nSaatejuhid nentisid, et Läänes ollakse jõutud juba sinnamaale, kus kliima nimel tohiks juba ka demokraatia kõrvale heita, inimesed vaeseks teha, majanduse kallale minna – kliimat peetakse tähtsamaks kui inimest. “Inimene on lahendus, mitte probleem!” sõnas Martin Helme, lisades, et ka Greta Thunbergi juttudest kostub inimvihkajalikkus. Mart Helme täiendas väidet ka president Kaljulaidiga, kes on lausunud, et Maa põeb haigust nimega inimene – see on samuti inimvihkajalikkus.\nMartin Helme tegi kliimavõitlejatele ettepaneku alustada endast – näiteks on Greta Thunbergi perel Tais suvila, kus nad ei käi mitte jahiga, vaid ikka lennukiga; samuti on neil aktsiad ühes Aafrika kullakaevanduses. Mart Helme aga soovitas kliimavõitlusega kaasa läinud noortel “lumehelbekestel” mõelda sellele, kui kord keelatakse “ohtlikud” akud ja energiasäästmise nimel korjatakse ära nende nutiseadmed; kui nad ei saa enam soojale maale reisida, sest lennukid on saastavad; kui nad ei tohi uusi riideid osta, sest see on liigtarbimine.\nMartin Helme nimetas lastega kliimavõitluses manipuleerimist totalitaarseks uue inimese loomise ideoloogiaks – ja sellised kampaaniad on alati lõppenud vereojades. Praegugi on näha, kuidas selle nimel lõhutakse majandusi ja transpordisüsteeme – pressing selleks on Euroopa Liidu poolt tohutu. Eesti aga on omad punased jooned maha pannud, millest edasi sellega kaasa ei minda.\nMart Helme nentis lõpetuseks, et inimesed pole kahjuks tekkinud olukorra ohtlikkusest aru saanud ega ole vastu seisnud – kui see kõik kaelas on, võib juba hilja olla.\nTeemad: kliimavõitlus Räägime asjast\nOne commentOn “Räägime asjast”: kliimavõitlus meenutab bolševike sõjakommunismi ja hilisemat rahuliikumist\nKui jälle saabub mingi globaalne majanduskriis, siis on hea öelda, et piirangud tavainimeste jaoks aitavad meie planeeti päästa


Stipendiumi eesmärk on motiveerida ühiskondlikult aktiivseid Eesti avaõiguslike ülikoolide magistritaseme naisüliõpilasi siduma oma sotsiaal- või humanitaarvaldkonna teadustööd järgmiste väärtustega ning neid oma ühiskondliku tegevuse kaudu Eestis edendama: demokraatia, õiglus, vabadus, õigusriiklus ja majanduslik õitseng. Sel aastal on eelistatud identiteedi küsimusi uurivad üliõpilased.\nVälja kuulutatakse üks 1500 euro suurune stipendium.\nStipendiumi taotlejal tuleb esitada sihtasutuse juhatusele 1. maiks\nväljavõte õpitulemustest koos keskmise hinde näitamisega (saab lisada elektroonilisele taotlusele);\nülevaade seni tehtud ja kavandatavast teadustööst ning töö haakuvusest stipendiumi eesmärkides nimetatuga (kuni 1500 tähemärki). Omal valikul võib lisada ühiskondliku tegevusega seotud materjale ja avaldatud publikatsioone.\nSA Dharma Sten Luiga stipendium\nVälja kuulutatakse üks 2000 euro suurune stipendium. Stipendiumi eesmärk on toetada Tartu ülikooli silmapaistvaid doktorante nende õppe- ja teadustöös, erialastel reisidel ja välismaal stažeerimisel.\nStipendiumi saavad taotleda TÜ doktorandid, kelle teaduslikud tööd on suunatud vaimuhaiguste leviku ennetamise, ravi, eneseabi alase tegevuse ja vaimuhaigete õiguste kaitsele suunatud süsteemi loomisele.\nStipendiumi taotlemiseks tuleb täita elektrooniline stipendiumitaotlus sihtasutuse kodulehel.\nVälja kuulutatakse üks 1000 euro suurune stipendium. Stipendiumi saavad taotleda kõikide Eesti kõrgkoolide taimede ökofüsioloogia, metsaökoloogia ja ökosüsteemide ökoloogia eriala põhiõppe viimase aasta üliõpilased, magistrandid, doktorandid ja järeldoktorantuuris õppivad noorteadlased rahvusvahelistel teadusnõupidamistel osalemise ja erialaga seotud välismaa teadusasutuste juures töötamise toetuseks.\nStipendiumi taotlejal tuleb hiljemalt 1. maiks esitada TÜ sihtasutusele järgmised dokumendid:\nülevaade uurimistööst ja põhjendus, et see vastab stipendiumi eesmärgile (kuni 3 lk);\nkulutuste eelarve välisriigi ülikooli või teadusasutuse juures;\nkaasfinantseerimise allikad ja toetussummade suurus.\nNB! Uurimistöö ülevaade tuleb esitada ka inglise keeles ja lisada elektroonsele taotlusele.\nStipendiumi eesmärk on toetada majanduslikku abi vajavaid üliõpilasi, arst-residente ja teadlasi nende õppimisel või enesetäiendamisel USA või Euroopa riikide kõrgemates õppeasutustes.\nTÜ arstiteaduskonna doktorandid ja magistrandid;\nTÜ arstiteaduskonna arst-residendid, kusjuures muudel võrdsetel tingimustel on eelistatud teadustööd tegevad ja eakate meditsiiniga tegelevad arst-residendid;\nTÜ majandus-, sotsiaal- ja haridusteaduskonna ning õigusteaduskonna magistrandid ja doktorandid, kelle uurimisvaldkonnaks on riiklik-poliitilised teemad.\nKonkursi tähtaeg on 1. juuni.\nTaotlemiseks tuleb sihtasutusele esitada\nelektrooniline stipendiumi taotlus sihtasutuse kodulehel\nvastuvõtva kõrgkooli või teadusasutuse kinnitus taotleja vastuvõtmise kohta (paberil).\nKõikide konkursside kohta saab täpsemat informatsiooni sihtasutuse kodulehelt www.sihtasutus.ut.ee stipendiumite rubriigist või sihtasutusest tel 521 6820, 737 5852 või e-aadressilt tysiht [at] ut.ee\nElektrooniline taotlusvormi leiab sihtasutuse kodulehelt iga stipendiumi juurest.\nRotalia Foundation kuulutab 2013/2014. õppeaastaks välja 50 stipendiumi á 2000 eurot Eesti avaõiguslike ülikoolide (TÜ, TTÜ, EMÜ, TLÜ, EMTA, EKA) päevases õppevormis õppivatele 2. aasta bakalaureuse- ja 1. aasta magistriastme üliõpilastele.\nStipendium antakse üliõpilasele üks kord õpingute vältel. Sooviavalduse vorm koos juhistega ja täpsem info on veebilehel: www.rotalia.ee/et/fondid/foundation.\nSooviavaldus tuleb saata hiljemalt 2. maiks 2013 fondi stipendiumide komitee sekretäri Sirje Margi nimele aadressil Ülikooli 18, 50090 Tartu. Kvalifitseeruvad ka 2. mai 2013. a postitempli kuupäevaga sooviavaldused. Avalduse võib tööpäevadel ka ise tuua TÜ peahoone postikantseleisse (Ülikooli 18, ruum 120, kell 8–11 ja 13–16).\nLisainfo: Sirje Mark, fondi stipendiumide komitee sekretär, e-post: sirje.mark [at] ut.ee, tel 737 5609, 507 3729


Kas meeste viljatust saab ravida?\nMeestearst dr Margus Punab selgitas, millised võimalused on viljatusprobleemidega meeste aitamiseks.\nDr. Punabi sõnul võib julgelt väita, et suudetakse aidata 99% viljatuse probleemidega arsti poole pöördunud mehi.\nKolmandikul juhtudel on tulnud muuta vaid mehe elustiili. Samuti on ravitud erinevaid põletikke ja haigusi, toetatud vitamiinide või bioaktiivsete ainetega. Umbes 5 -10% meestest vajavad operatiivset ravi, näiteks kui probleem on munandikoti veenilaiend.\nUmbes 50% mehi tuleb aidata laboratoorsetel ravimeetoditel.


Tanel Kiik: vanad hoiakud erivajadusega inimeste suhtes on visad püsima - DELFI\nTanel Kiik: vanad hoiakud erivajadusega inimeste suhtes on visad püsima\nSotsiaalminister Tanel KiikFoto: Madis Veltman\nSotsiaalminister Tanel Kiige sõnul on psüühilise erivajadusega inimesed samasugused nagu kõik teised, kuid vajavad lihtsalt rohkem tuge.\nKiik ütles Delfile, et arutelu erivajadustega inimeste olukorra üle on jõudnud laiema avalikkuseni, kuid debati keskel tuleb mõista, et jutt käib inimestest, mitte ohust või probleemist. "Kahjuks näeme, et vanad hoiakud ja arusaamad erivajadusega inimeste suhtes on visad püsima. See annab meile signaali, et tööd on veel palju teha," tõdes ta.\n"Psüühilise erivajadusega inimene on inimene nagu iga teine, ta vajab mõningates toimingutes lihtsalt rohkem tuge. Me ise võime sellesse olukorda sattuda, võivad ka meie lähedased," märkis Kiik. "Erihoolekande kliendid on kellegi pojad ja tütred, vennad ja õed, emad ja isad, kes väärivad mõistmist ning inimlikku suhtumist," lisas ta. Erihoolekande kaasajastamise üks eesmärk on Kiige sõnul anda inimestele võimalus elada oma perede ja kogukonna lähedal. See tähendab, et ka Narva linna planeeritud kodudesse asuvad elama eeskätt Narvast pärit inimesed.\n"Vähene teadmine teemast ning tundmatu olukord võivad mõjuda alguses hirmutavalt, kuid riigi- ja omavalitsusjuhtide roll on aidata neid eelarvamusi maandada," toonitas Kiik. Tema sõnul on Eestis üle 1000 psüühilise erivajadusega inimese, kes varem elasid suurtes erihooldekodudes, aga on tänaseks asunud elama väikesesse korterisse või peremajja, leidnud toetava kogukonna, sõbrad ja võimaluse ennast teostada. "See on igale inimesele oluline ning peaks olema iseenesestmõistetav suund, kuhu liikuda."\nAS-i Hoolekandeteenused avalike suhete juht Karin Pärgmäe ütles Delfile, et Narva linnas ei ole seni mitte ühtegi ööpäevaringse toega kodu psüühiliste erivajadustega inimestele ja ilmselt selle tõttu ei ole ka selget ettekujutust, mis tüüpi kliendid sinna elama tuleksid.\n"Narva soovime ehitada nelja korteriga elamu 24-le psüühilise haigusega inimesele. Seda tüüpi haigused on tekkinud elu jooksul ületöötamise, sõltuvusprobleemide, trauma või muu sellise tõttu," sõnas Pärgmäe.\nPsüühikahäire on ravimitega kontrollitav, mis võimaldab paljudel erihooldekodu elanikel käia tööl ja osaleda kogukonna elus. "Nad vajavad küll toimingutes abi ja toetust, kuid statistika kinnitab, et ööpäevaringse toega elavad kliendid on täpselt sama ohutud kui ülejäänud Narva inimesed," märkis Pärgmäe.\nElukorraldus erihooldekodus sarnaneb tavapärase koduse elurütmiga. Elanikud tegelevad majapidamistöödega, osalevad söögitegemise, tegelevad aiandusega ning võimalusel käivad ka tööl. Vabal ajal tegeletakse hobide ja huvitegevustega nii kodus kui ka ümbruskonnas.\nNarva linnapea Aleksei Jevgrafovi hinnangul võivad psüühilise erivajadusega inimesed teistele elanikele ohtlikud olla, seepärast peaksid erihooldekodud asuma linnast väljas.\n"Need asutused ei pea olema linna piirides. Ja teiseks, nemad ütlesid, et seal täiesti puudub valveteenus. See tähendab seda, et haiged inimesed võiksid jalutada vabalt linnas. Ma ei arva, et see on linnaelanike huvides, see hoolduse teenus peaks tagama ohutuse tervele linnale," põhjendas ta ERR-ile.


Töö Archives - Sotsiaaldemokraadid\nAvalehele Uudised Töö\nEesti rahvas on töökas. See palju korratud tõdemus pole mingi müüt: tüüpiline eestlane, kellele luterlik töömoraal on ajast aega omane olnud, on tõepoolest töökas ja kohusetundlik. Meie inimesed teevad võrdluses … Loe edasi\nJoosep Vimm: 4-päevane töönädal pole utoopia\ndigi 19.07.2021 Tallinn, Töö\ndigi 24.11.2020 Töö\nRiigikogu asub täna arutama sotsiaaldemokraatide algatatud töötute toetamisele suunatud eelnõu, mis suurendab tööta jäänud inimestele makstavaid töötuskindlustushüvitise summasid ja laiendab hüvitise saajate ringi. „Tööturul on käes 2020. aasta kõige raskemad ajad … Loe edasi\nKirill Klaus 22.10.2020 Töö\nSotsiaaldemokraat Lauri Läänemets arvustas riigikogus välismaalaste seaduse muudatusi, mis ühtpidi kohtlevad ebaõiglaselt Eesti tööinimesi, aga teisalt on perevaenulikud välismaiste üliõpilaste ja idufirmade töötajate suhtes. „Valitsuse eelnõu eelistab Eesti inimestele välismaa töötajaid, kes tuleb kindlustada … Loe edasi\nKirill Klaus 20.10.2020 Töö\nValitsuse esitatud eelnõu eelistab välismaa töötajaid Eesti inimestele, kindlustades välistööjõule sektori keskmise palga, jättes aga kodumaised töötajad kindluseta oma sissetuleku osas, ütles Riigikogu põhiseaduskomisjoni aseesimees Lauri Läänemets, kommenteerides välismaalaste seaduse eelnõu. Sotsiaaldemokraadid ei … Loe edasi\nKirill Klaus 21.05.2020 Töö\nSotsiaaldemokraadid algatasid täna riigikogus töötuskindlustuse seaduse muutmise eelnõu, mille alusel tekib õigus töötuskindlustushüvitisele ka nendel töötajatel ja teenistujatel, kes lahkusid töölt kas oma algatusel või siis kokkuleppel tööandjaga. Veel tõstab eelnõu töötuskindlustushüvitise määrasid. „Meie … Loe edasi\nSotsiaaldemokraadid: töötajad vajavad tõhusamat kaitset\nKirill Klaus 16.05.2020 Töö\nSotsiaaldemokraatliku Erakonna e-volikogu kinnitab täna vastu võetud poliitilises avalduses, et töötukassa hüvitiste ja toetuste süsteem vajab reformi, mis tagab töötajatele ja töö kaotanud inimestele tõhusama kaitse. Sotsiaaldemokraadid lubavad seista töötuskindlustuse muudatuste kiire seadustamise … Loe edasi\ndigi 01.05.2020 Töö\nHeljo Pikhof: Eestis on puhkused lühikesed, vähe riigipühi ja pikk töönädal\nKirill Klaus 31.01.2020 Töö\nEestlastel on geenides end tööga tappa. „Vara tööle, hilja voodi…“, „Tee tööd ja näe vaeva…“ ja lugematud teised töökust ülistavad tarkuseterad on meile aupaklikult põlvest põlve edasi antud. Euroopa Liidu … Loe edasi\nAnn Vaida 06.05.2019 Eesti, Tervishoid, Töö\nAnn Vaida 30.04.2019 Eesti, Tervishoid, Töö\nKatri Raik selgitab Mart Helmele: illegaalid, lühiajaline töötamine, renditööjõud ja sisserände erandid on neli erinevat asja\nAnn Vaida 08.04.2019 Töö\n6. aprillil andis Mart Helme, võimalik tulevane siseminister Delfile intervjuu, kus teatas taas, et meil on migratsiooniga suured probleemid ja just illegaalselt siia tööle tulevate inimestega, keda olevat hinnanguliselt 22 … Loe edasi\nMarianne Mikko hoiatab: võitlus palgalõhega peab tugevnema\nAnn Vaida 02.04.2019 Töö, Võrdõiguslikkus\nSotsiaaldemokraat Marianne Mikko kinnitusel väärib tänasel võrdse palga päeval iseäranis rõhutamist tõsiasi, et võitluses soolise palgalõhega ning ebavõrdsusega on riigil kanda juhtiv roll. „Kõigil neil, kes seisavad selle eest, et Eestis … Loe edasi\nTäna tähistatakse Eestis võrdse palga päeva. Eesti troonib 25,6%-ga endiselt Euroopa Liidu soolise palgalõhe tipus. See tähendab, et Eesti naine peab keskmist tunnipalka arvestades sama aastapalga väljateenimiseks tegema Eesti mehest … Loe edasi\nAnn Vaida 13.12.2018 Majandus, Töö\nValitsus kinnitas tänasel istungil 2019. aasta töötasu alammääraks 540 eurot ja minimaalseks tunnitasuks 3,21 eurot. Määruse eelnõu tugineb Eesti Ametiühingute Keskliidu ja Eesti Tööandjate Keskliidu vahel 28. septembril 2018. aastal … Loe edasi\nTervise- ja tööminister Riina Sikkut kommenteerib Kaja Kallase ideed kaotada sotsiaalmaks. Olen Kaja Kallasega avalikkuses arutanud nii tervise- kui ka tööpoliitika teemadel ning arutelu käigus ise välja pakkunud, et sotsiaalmaksust … Loe edasi\nSotsiaaldemokraadid: hea töö ja parem palk kõikjal Eestis!\nAnn Vaida 29.09.2018 Maaelu, Töö\nAvaldame sotsiaaldemokraatide volikogul (29.09.2018) vastu võetud poliitilise avalduse täismahus. Sotsiaaldemokraadid seisavad selle eest, et kõikjal Eestis oleks hea elada. Hoolimata senistest pingutustest rahvastiku vähenemine väljaspool Tallinna ja Harjumaad jätkub. Selleks, … Loe edasi\nPärnus koos olnud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna volikogu kinnitas oma poliitilises avalduses, et ettevõtluse arendamise kaudu saab kõige tõhusamalt võidelda ääremaastumise vastu. „Hoolimata senistest pingutustest rahvastiku vähenemine väljaspool Tallinna ja Harjumaad jätkub. Selleks, … Loe edasi\nAnn Vaida 26.09.2018 Tervishoid, Töö\nAnn Vaida 20.09.2018 Maaelu, Töö\nSotsiaalministeerium saatis kooskõlastamisele Ida-Virumaale ning Kagu-Eestisse uute töökohtade loomise toetuse tingimused. Eesmärk on aidata kaasa nende piirkondade majandusarengule ja töötuse vähendamisele, toetus koosneb palgatoetusest ning koolituskulude hüvitamisest. „Kuigi Eestis on … Loe edasi


Tea on NJORD advokaadibüroo vandeadvokaat, kelle peamisteks töövaldkondadeks on IT õigus ja andmekaitse ning lepinguõiguse ja kaubandusõigusega seotud küsimused. Teal on laialdased kogemused andmekaitseõiguses, sealhulgas on ta aidanud nii era- kui ka avaliku sektori kliente isikuandmete kaitse üldmäärusega (GDPR) kooskõla saavutamises. Tea on viinud läbi andmekaitseauditeid ning aidanud ettevõtteid erinevate andmekaitsealaste probleemide lahendamisel. Sealjuures on Tea nõustanud mitmeid uudsete tehnoloogiliste lahenduste arendamisega tegelevaid ettevõtteid keerulistes andmekaitseküsimustes. Lisaks andmekaitseauditite läbiviimisele on Teal muuhulgas kogemusi ka andmekaitsealaste mõjuhinnangute ja õigustatud huvi analüüside teostamisega.\nTa on ka hinnatud lektor, kes annab tihti loenguid ja seminare erinevatel õigusteemadel. IT õiguse advokaadina on ta nõustanud kliente seoses erinevate uudsete tehnoloogiate ja digitaalsete teenustega. Olles spetsialiseerunud kaubandusõigusele, on Teal kogemusi erinevate lepingute koostamise ja läbirääkimisega eri sektorite ettevõtete jaoks, samuti aitab ta kliente tarbijakaitsega seotud küsimustes. Lisaks on Teal laialdasi kogemusi erinevate reguleeritud sektoritega seotud õigusküsimuste lahendamises, sealhulgas hasartmängu- ja ravimiõigusega.\nTeal on kogemusi erinevates sektorites tegutsevate platvormiteenuse pakkujate nõustamisega. Tea on aidanud mitmeid platvormiteenuse pakkujaid kasutajatingimuste ning koostööpartneritega sõlmitavate lepingute koostamisel, samuti erinevate platvormi-spetsiifiliste isikuandmete kaitse alaste küsimuste lahendamisel. Tundes hästi platvormiteenuste iseärasusi, on Tea aidanud teenusepakkujaid muuhulgas ka tabijakaitse ja vastutuse küsimustes.\nTea on rahvusvaheliselt tunnustatud andmekaitsespetsialist, olles omandanud CIPP/E sertifikaadi Rahvusvahelise Andmekaitseekspertide Organisatsioonist (IAPP). Tea on ka külalislektor Tallinna Tehnikaülikoolis, kus ta annab loenguid kursuse „Eksperdi tasandil andmekaitsespetsialist (DPO)“ raames.\nTea on TalTech Legal Lab'i tegevjuht. TalTech Legal Lab on NJORD Advokaadibüroo ja TalTech'i vaheline koostööprojekt. Legal Lab nõustab avaliku ja erasektori innovaatilisi projekte, mis nõuavad teadmisi nii õiguse, kui ka paljudest muudest valdkondadest. Lisaks koondab Legal Lab andmekaitse, tehisintellekti, tehnoloogiaõiguse ja legal tech'i arvamusliidreid.\nEttekanded ja läbiviidud koolitused\n2021, ettekanne andmekaitsepäeva puhul Vikerraadio saates "Huvitaja"\n2021, ettekanne veebiseminaril "Ettevõtlusakadeemia kevad 2021" teemal "Andmekaitse ABC alustavale ettevõtjale"\n2020, ettekanne Haridus- ja Noorteameti seminaril "Andmete mõistmine ja kasutamine noorsootöös"\n2020, isikuandmete kaitse koolitus Sisekaitseakadeemias\n2020, koolitused Justiitsministeeriumi õigusloomejuristidele ”Infotehnoloogiaõigus andmekaitseõiguse vaates“\n2020, ettekanne andmekaitse teabepäeval, teemal ”Andmekogud ja nende töötlemine”\n2020, ettekanne riigihangete teabepäeval, teemal ”Isikuandmete kaitse üldmäärus ja riigihanked”\n2020, koolitus „Turunda õigesti seadusi tundes“\n2019, ettekanne seminaril "Kuidas ettevõttel toime tulla isikuandmete kaitse üldmäärusega?", koostöös Kaubandus-Tööstuskoja ja Andmekaitse Inspektsiooniga\n2019, andmekaitse õiguse koolitus lasteaedadele ja koolidele koostöös Tallinna Tehnikaülikooliga\n2019, andmekaitse õiguse koolitus Lääne-Viru Omavalitsuste Liidule\n2019, andmekaitse õiguse koolitus Kaitseministeeriumis\n2019, ülevaade senisest praktikast seoses isikuandmete kaitse nõuete rikkumisega, Äripäeva raadio hommikuprogramm\n2018, „Kliendi isikuandmetega tegelemise uued suunad – klientide õigused ja klientidega suhtlemine“, Hea Teeninduse Juhtimiskonverents 2018\n2018, koolitus „Turunduse õiguslikud alused“, Marketingi Instituut\n2018, „Andmekaitse reeglid turunduses“, TurundusTreff.ee konverents\n2018, andmekaitsespetsialisti koolitused, Areng.ee\n2018, andmekaitsespetsialisti täiendkoolitus, Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus\n2017, „Riskid andmete kasutamisel tänapäeva ettevõttes“, TK Koolituskeskuse teabepäev „Isikuandmete kaitse määrus – miks ja milleks?“\n„Advokaat: kas distantsõpe annab õiguse õpilaste lausjälgimiseks?" FORTE, 14.12.2020.\n„Kaks soovitust andmekaitse trahvi vältimiseks“. Äripäeva veebiväljaanne, 2019.\n„Hoiatav näide: Mis on selles e-kirjas valesti?“ Äripäeva veebiväljaanne, 2018.\n„Kes peavad määrama andmekaitsespetsialisti?“ Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskuse blogi, 2018.\n„Jurist selgitab: käitumisjuhis ettevõtjale – mida teha, kui isikuandmetega käituti valesti“. Ärileht, 2018.\n„Andmekaitsemääruse jõustumiseelsete tegevuste TOP 10: uus andmekaitsemäärus ei tunne riigipiire“. Ärileht, 2016.\n„Ehitusluba aastaga? See ei ole „normaalne“ olukord terve mõistuse ega seaduse mõttes“. Ärileht, 2016.\n„Millal on taastuvenergia tasude puhul tegemist keelatud riigiabiga?“ Ärileht, 2016.\n„Legal Remedies Available to Competitors of Recipients of Unlawful State Aid Under Estonian Law“, kaasautor. Juridica International 2015, No. 1, lk 98-109.\n2019-2021 advokaat, advokaadibüroo NJORD\n2017-2019 advokaat, advokaadibüroo SORAINEN\n2017- külalislektor, Tallinna Tehnikaülikool\n2016-2017 jurist, advokaadibüroo Triniti\n2016 praktikant, advokaadibüroo Triniti\n2016 Tartu Ülikool, õigusteadus, MA\n2015-2016 European Law Moot Court harjutuskohtuvõistlus, Tartu Ülikooli esindusvõistkonna liige\n2015-2016 Georg-August-Universität Göttingen, õigusteaduskond, vahetusüliõpilane Erasmus+ programmi raames\n2014-2015 juhatuse liige Euroopa juuratudengite suurima erialaseltsi ELSA Eesti osakonnas\n2014 Tartu Ülikool, õigusteadus, BA\n2011 Tallinna Inglise Kolledž


Erakordselt soe sügis |Keskkonnaagentuur | ILM\n„Akadeemik Anto Raukas hoiatas mõni aeg tagasi inimesi alanud väikse jääaja eest, kui paar möödunud talve olid viimaste aastate kohta erakordselt külmad ja lumerohked. Tänavust sügist vaadates võib öelda, et see jääaeg on tänaseks küll läbi saanud,“ nii kirjutati kuu aja eest ühes maakonnalehes rõõmsalt.\nTänavune sügis paistis tõesti silma ebatavaliselt soojade ilmadega. Kolme sügiskuu (september-november) Eesti keskmiseks õhutemperatuuriks arvutati 9,0 °C.\nVähemalt poole sajandi jooksul pole meie maal olnud sellist sügist. Õhusoojuse pingereas järgnesid 1967. ja 2006. aasta 8,8 ning 2005. aasta 8,4 kraadiga.


Yale Targa kodu alarmsüsteem on alarmseade, mis on loodud täpselt Sinu vajadusi silmas pidades, lubades Sul valvestada ja valvet maha võtta ning jälgida kodus toimuvat läbi nutitelefoni igal ajal!\nSaa hoiatusi ja teavitusi, kui alarm on aktiveerunud\nYale koduvalve on juhtmevaba ning paigaldamine on väga lihtne!\nOma kontrolli koduvalve seadete üle läbi nutitelefoni\nSignaali häirete tuvastus\nYale koduvalve suudab ka tuvastada,\nkui keegi üritab segada signaali ning see käivitab koheselt alarmi\nPuudub igakuine tasu\nEi ole varjatud kulusi ega ühtki lepingut\nTurva oma kodu isegi hetkedel, kui viibid ise kodus. Kodu on võimalik valvestada ka tsooniti\nJuhi läbi nutitelefoni\nOma kontrolli kodus toimuva üle\nKasuta oma nutitelefoni, et lülitada sisse või välja alarm, konfigureeri ja kontrolli oma Targa valvesüsteemi seadeid igal ajal, igas kohas\nSaa pildiga teavitusi ning häireid PIR pildikaameraga sensorilt, kui häire on aktiveeritud\nTarga kodu valvesüsteem ühendub kergelt ka teiste Yale turvatoodetega nagu näiteks koduvalvekaamerad ning Yale Doorman nutilukk. Kontrolli kõiki oma kodu turvatooteid ühest kohast!\nLaienda koduvalvesüsteemi kuni 20 eraldiseisva valveseadmeni - see võimaldab sul kujundada täpselt oma vajadustele sobiva turvasüsteemi.\nIP KAAMERA YALE 301W STANDARD\nYale koduvalvekaamera pakub meelerahu ning võimaldab teil jälgida oma kodus toimuvat igal ajal nutitelefonist HD kvaliteediga Omadused Jälgi oma kodu nutitelefonist ... Tellimisel 79.00 € Osta\nIP-kaamera Yale Home View 303 W Yale Home View IP kaameraga on võimalik oma kodus toimuvat jälgida läbi mobiilirakenduse, Kui kaamera vaateväljas toimub liikumine saate selle ... Laos 121.00 € 79.00 € Osta\nYale Kodulooma PIR liikumisandur on juhtmevaba ning lihtne ühendada Yale koduvalvesüsteemiga, lubades sul luua just endale sobilik alarmsüsteem vastavalt sinu vajadustele. &nb... Laos 72.00 € Osta\nYale PIR kaamera on juhtmevaba ning lihtne ühendada Yale koduvalvesüsteemiga, lubades sul luua just endale sobilik alarmsüsteem vastavalt sinu vajadustele. Yale PI... Laos 247.00 € Osta\nYale PIR liikumisandur on juhtmevaba ning lihtne ühendada Yale koduvalvesüsteemiga, lubades sul luua just endale sobilik alarmsüsteem vastavalt sinu vajadustele. Yale PIR andu... Laos 70.00 € Osta\nRUUMI SENSOR YALE (temperatuur ja õhuniiskus)\nYale ruumi sensor mõõdab ja edastab toa temperatuuri ning niiskust Sinu kodus Spetsifikatsioonid: Sobib kasutamiseks häiresüsteemi keskseadmega SR-3xxx &nbs... Tellimisel 148.00 € Osta\nYale suitsuandur on juhtmevaba ning lihtne ühendada Yale koduvalvesüsteemiga, lubades sul luua just endale sobilik alarmsüsteem vastavalt sinu vajadustele. Seade ei ole kuumat... Tellimisel 84.00 € Osta\nTARK PISTIKUPESA YALE (EU lüliti)\nKaugjuhitavad targad pistikud võimaldavad sul juhtida seadmete kasutamist läbi nutitelefoni või tahvelarvuti Lihtne paigaldada ja ühendada Smart HUBiga. Alarmi t... Tellimisel 83.00 € Osta\nUKSE-AKNA ANDUR YALE\nYale ukse/aknaandur on juhtmevaba ning lihtne ühendada Yale koduvalvesüsteemiga, lubades sul luua just endale sobilik alarmsüsteem vastavalt sinu vajadustele. Seade aktiveerib a... Laos 42.00 € Osta\nVÄLIS SIREEN YALE\nYale välissireen alustab töötamist automaatselt niipea, kui on keskseade tuvastanud häire Spetsifikatsioonid: Häire meetod: sireen Alarmi töökaugus: 30... Laos 111.00 € Osta\nMuuda oma nutilukk veel nutikamaks ning juhi Yale Doormani läbi nutitelefoni äpi! Yale Doormani WiFi lisamooduli ja HUBi komplekt Lisamooduli ja HUBi komplekt... Laos 288.00 € 198.00 € Osta


Päevakommentaar: Mitte enam müüjatüdrukutest ja emmedest | Müürileht\nSee aasta on ka sisepoliitiliselt alanud hoopis teistmoodi kui mõnedki eelmised. Võiks ju mõelda, et kui see paariaastane Jüri Ratase teise valitsuse nimeline fopaa oleks üldse ära jäänud ja juba 2019. aasta kevadel oleks Kaja Kallas esimese naisena Eesti ajaloos valitsuse moodustanud, oleks kõik 100% paremini. Aga päris nii lihtne asi arvatavasti muidugi ei ole.\nMaia Tammjärv. Foto: Priit Mürk\nKui jätta korraks kõrvale muud asjaolud ja vaadelda valitsuse (pretsedenditult eeskujulikku) soolist jaotumist, hiilib mõte küll sellele, et 2019. aasta kevadel ei oleks see pruukinud just niisugune olla. Muu hulgas ei tohiks siinkohal küllap alahinnata ka Soome mõju, kus 2019. aasta detsembris moodustatud „(noorte) naiste valitsus” koheselt ka Eesti ja ülejäänud maailma meedias valju positiivset tagasisidet sai. Plärtsujatest ja mossitajatest jäigi ainsana silma meie endine siseminister, kelle Sanna Marini suunaline müüjatüdruku-kommentaar andis aimu, et noored naised talle isiklikult nähtavasti koledat ohtu kujutavad.\nTänane Kaja Kallase valitsus paistab aga olevat ühelt poolt põhjanaabritelt õppinud, kaua ei lasknud oodata end ka rõõmuhõisked jm positiivsed reaktsioonid. Esiteks töötas algusest peale väga hästi Kallase-Repsi tandem juba pildina, aga veidi hiljem lendas kaugele ka loosung, mille kohaselt Eesti on ainus riik maailmas, kus president, peaminister ja „pool valitsust” on naised. Pead ei saa muidugi anda, aga vaevalt et 2019. kevadel oleks meil just sellised prioriteedid (ja/või säärast julgust) olnud. Pilt oli lihtsalt teine.\nMuidugi ei ole asi ainult Soome eeskujus, küllap aitas ka just see Jüri Ratase poolt valitsusse toodud räuskav ja vähemusvaenulik onu Heinode seltskond näha, et vaja on olulist muutust. Mul isiklikult on väga hea meel, et see muutus on just naise nägu. Ehkki sooline kuuluvus ei anna mõistagi mingisugust automaatset garantiid peaaegu millekski, olen siiski päris veendunud, et lisaks muule aitab sooline mitmekülgsus ametisse astuval valitsusel häid otsuseid vastu võtta.\nKui nüüd (mh naljatamisi) EKRE sõnavara kasutamine ehk „emmede valitsusest” seletamine täiesti ära lõpetataks, oleks asjad juba veelgi paremini.\nValmiva valitsuse uitmõte kohustada sadu vabaühendusi endile annetanute nimed avalikuks tegema on ohtlik. Seni on jutt käinud justkui poliitikat mõjutavate vabaühenduste puistamisest, aga need pole üksnes SAPTK ja Salk, vaid selliseid on kümneid ja sadu: kõik ettevõtjate liidud, puuetega inimeste kojad, korteriühistute katus, olümpiakomitee, kooriühing, kirik, toidupank, sinu asumi- või külaselts.\n— Alari Rammo\nHinnakem argipäeva ja juhuslikkust ühes sellega – isegi kui tundub, et maailm on seisma jäänud, juhtub elu meie ümber kogu aeg.


Viiratsi kulupõlengus sai mees viga - Sakala - Uudised\nAvaldatud 29.04.2012 kell 09:09 Viiratsi kulupõlengus sai mees viga\n: Viiratsis süttinud kulupõlengu kustutamisel sai laupäeval viga üks kohalik mees, kes viidi põletushaavadega haiglasse.\nHäirekeskus sai põlengust teate kell 13.50, kui selgus, et Viiratsi alevikus on tuld võtnud ligi 100 ruutmeetri ulatuses kulu. Kustutamisel sai kohalik mees põletushaavu ning kiirabi viis ta haiglasse. Tulekahju kustutati lõplikult kell 14.33. Tulekahju tekkepõhjus on selgitamisel.\nTänavu sai esimene inimene kulupõlengu tõttu vigastada 15. aprillil Jõgeva maakonnas Pala vallas Nõva külas, kus põles kahe hektari ulatuses kulu. Kulupõleng süütas ka ühe talu kõrvalhoone. Kiirabi viis haiglasse põletushaavu saanud 56-aastase naise.


Tsipras peab maa peale tulema\nAnu Jõgi • 27. jaanuar 2015 kell 7:14\nToimetaja Anu Jõgi ennustab, et Kreeka valimised võitnud Syriza juhil tuleb peagi retoorikat muuta. Foto: Äripäev\nSyriza juhil Aleksis Tsiprasel tuleb valitsust moodustades ning Saksamaaga ja oma valijatele antud lubadustega maadeldes oma programmi kohandada tegelikkusega, et Kreekast ei saaks patuoinast, kirjutab toimetaja Anu Jõgi.\nKuigi ka Kreeka lehed pole kindlad selles, mis pärast vasakpoolse Syriza võitu valimistel juhtuma hakkab, on kõik veendunud, et see ei too muutust mitte ainult Kreeka poliitikasse, vaid mõjutab ka teisi riike.\nMajandusleht Naftemporiki arutleb, et lahkuva valitsuse mõttetud ja enesetapjalikud majandusideed viisid valimisteni. Esimene viga oli kinnisvaramaks; valitsuse populaarsus hakkas kukkuma, kui septembris maksuteated välja saadeti. Valitsus küll lõpuks reageeris maksukergendusega, aga liiga hilja ja liiga vähe.\nTeiseks kütteõli maks. Kuna inimesed ei jõudnud vähenenud sissetuleku tõttu kütteõli osta, kogunes sellelt vähe maksu, mis peale 2013 jõulude ajal otsustati maksu tõsta. Nüüd on küll alandatud maks ja odav nafta seda probleemi leevendanud, aga kahju oli sündinud\nJa kolmandaks, valitsuse püsimine. 2010. aasta poliitika tekitas lootusetuid inimesi. Kuigi nad olid kaotanud töö, sissetuleku, ettevõtte, säilis paljudel lootus paremale homsele. Siis aga saabus homme ja midagi ei juhtunud. Ikka ainult lubadused.\nParempoolse suunitlusega ajalehe Kathimerini arvamuslugu võrdleb Syriza juhti Aleksis Tsiprast Kreeka kunagise populaarse peaministri Andreas Papandreouga, kes murdis pikka aega kestnud parempoolsete võimu 1981. aastal ja ja oli tuntud oma NATO-. Euroopa- ja Ühendriikidevastaste väljaütlemiste poolest. Igal juhul on ta enesekindel staar, kes juba noore poliitikuna teadis, et ühel päeval tõuseb ta võimule. Ja nüüd ta selle saavutas.\nKüsimus on, mis juhtub siis, kui ta jõuab Euroopa keskpanga ja teiste institutsioonide müürini. Teda tundvad inimesed arvavad, et talle pakub huvi minna läbirääkimistes Berliiniga lõpuni. Inimesed, kes tunnevad Berliini ja EKPd, kannavad hoolt, et kulub hulk aega, enne kui keskpanga kotkad ja euroopa vasakpoolsete staar kokku põrkavad. Ka Tsipras teab, loodetavasti, neid ohte.\nTeisest küljest on valimised lehe hinnangul paradigma vahetus. Tuleb uus põlvkond poliitikuid, kes ei taha patroneeritud kohta riigiametis, vaid teha seda, mida armastavad.\nMõõdukalt vasakpoolse suunitlusega ajalehe To Vima hinnangul tõid Tsiprasele suure võidu lubadus vabaneda memorandumi nõuetest ja igasuguste soodustuste pakkumine. Unistused võivad aga kiiresti õuduseks pöörduda, kui ta ei käi kohe välja realistlikku plaani, kuidas Kreeka majandus kriisist välja tuua ega garanteeri Euroopa laenajatele, et nende 240 miljardit eurot makstakse tagasi.\nTsiprase ees on mitu ülesannet: saada kätte maksud tuhandetelt maksumaksjatelt, kes on need tasumata jätnud, tõestada oma tõsiseltvõetavust Euroopa võlakirjaturgudel ja lõpuks vastata nende kreeklaste ootustele, kellele lubati 1200 euro suurust maksuvaba tulu, kinnisvaramaksu tühistamist kuni 400 000 eurot maksvalt kinnisvaralt, 751 euro suurust alampalka või kolmeteistkümnendat pensioni vähemkindlustatutele.\nIgal juhul on Syriza valimisvõit saatnud lehe arvates teate Saksamaale, milline mõju nende valel ja jätkusuutmatul majandusretseptil riikidele on. Kasinusmeetmed on sünnitanud euroskeptikuid vasakule ja paremale. Lõuna-Euroopa riigid – Itaalia, Hispaania, Portugal – koos Hollande'i sotsialistidega kasutavad Tsiprase võitu, et mõjutada Saksamaad suunda muutma. Millele Berliin omalt poolt vastas vee lisamisega veinile, nõustudes Draghi likviidsuse suurendamise plaaniga. See annab ehk uuele valitsusele natuke aega viia oma programm vastavusse tegelikkusega ega lase Kreekat kasutada algusest peale halva näidisena.


Ilmateenistuse juunikuu prognoos (02.06.2020 11:01)\nKuu keskmine õhutemperatuur tuleb keskmisele lähedane, kohati kõrgem (norm 13,1..15,5°C). Kuu algul on ilm jahe, seda eriti Eesti idapoolses osas. Esimestel öödel on maapinna lähedal ka hallaoht.\nPärast 5. juunit kandub kaguvoolus soojemat õhku ning päevased termomeetrinäidud tõusevad üle 20°C.\nPärast 10. juunit peaks soojale lisa tulema ja päevasooja 25°C ümbrusse tõstma. Kuu viimane kolmandik võib tavapärasemast jahedamaks kujuneda.\nSademeid on kogu kuu lõikes normist vähem, kohati normi piires (norm 47..87 mm). Kuu alguses sajab mõnel päeval kohati hoovihma, laialdasemalt võib sajuhooge olla 6.-7. juunil.\nTeisel kolmandikul vahelduvad sajuhoogudega päevad kuivematega. Tugevamad ja laialdasemad võivad hoovihmad olla kuu keskpaigas.\nKui kuu viimasel kolmandikul Põhja-Euroopas kõrgrõhkkond tugevneb, siis on sadusid harva.


Andreas Ventsel: “Totalitaarkeele fenomen” – Rahvusvaheliste Suhete Ring\nAndreas Ventsel: “Totalitaarkeele fenomen”\nAndreas Ventsel on Tartu Ülikooli semiootika osakonna vanemteadur. Keskendudes oma uuringutes sotsiosemiootikale, peamiselt poliitika semiootika arendamisele, on ta uurinud nii hegemoonia konstrueerimist nii verbaalses kui visuaalses diskursuses. Lisaks nii rahvusvahelistele kui eestikeelsetele akadeemilistele teadusajakirjadele, on Ventsel avaldanud populaarteadulikumaid artikleid Sirbis, Postimehes, Päevalehes jne\nLoeng tugineb tema 2009. aasta kirjutatud artiklile “The role of political rhetoric in the development of soviet totalitarian language”, mis avaldati Russian Journal of Communication Vol. II, 1/2, 9-26 ajakirjas.\nMiks teema oluline on? Tunnused, mis totalitaarkeel välja tõi, on tänapäeval oluline suhtluses sotsiaalmeedias, mis on muutumas aina populaarsemaks. Ka sotsiaalmeedias kasutatakse palju akronüüme. Nõukogude ajal olid lühendid samuti tavakäibes, mida paljusid aga ei osatud defineerida. Näiteks, SORVO tegeles NSVL ajal majanduskuritegudega, ent keegi ei teadnud, mis see täpselt oli. Seda tunti väga ohtliku organisatsioonina. Stalini ajastu totalitaarkeele sõnaraamat ilmus 1951. aastal, Totalitaarkeele seletav sõnaraamat andis ajastu tavakeele normi.\nTeadupärast teaduskeele puhul ei sallita ebamäärasust. Mõisted, mille kaudu sotsiaalset korda vahendatakse, peaks olema kuidagi konkreetsem ja selgem. Oluline on, et oleks võimalikult vähe ebamäärasust.\nNõukogude ideoloogia määratles ennast ranget teadusliku ilmavaatena ja võiks eeldada, et niisugune tendents peaks peegelduma ka tavakeele normis.\nNõukogude totalitaarkeel oli aga ebamääraselt määratletud, keelelist ambivaletsust kompenseeris väärtushinnangulisus. Sõna on seletatud väärtushinnanguliselt.\nKeele ja maailma vahekord\nKeele kaudu luuakse mingi tunnetuslik maailm, milles me elame. Maailm on vahendatud keele kaudu. Vene politoloog Sergei Ušakin on öelnud, kui on õnnestunud luua tegelikkuse kujutis, on meil võimalik ühiskonda normaliseerida. Niiviisi me orienteerume maailmas.\nPoliitilises kommunikatsioonis konstrueeritav maailmapilt redutseerib mõtteid ja lubab domineerival diskursusel eristada ajalooliselt oluline ajalooliselt ebaolulisest ning seeläbi ühtlasi kontrollida interpretatsioonivälja. Individuaalset või grupilist poliitilist positsiooni ei konstitueeri üksnes institutsionaalne või rolliline kuuluvus, vaid ka kognitiiv-hinnangulised koodid (klassifikatsiooniskeemid), mis on vajalikud poliitilise tegevuse mõtestamiseks, nt keele kaudu vahendatakse kindlaid definitsioone, näiteks kuidas nimetada vaenlast. Lisaks, keele kaudu saame ajaloolist mälu kujundada. Kuidas ajalugu on kirjutatud, näitab ära, milline ajalugu on. Informatsioon on vahendatud läbi retooriliste mallide. Retooriline algupära on ajaloolises kontekstis selle tõttu väga oluline.\nMõiste tuli käibele eelmise sajandi viimasel veerandil. Antud loengus fookus oli suunatud eelkõige NSVL-e. Totalitaarsetes riigikordades iseloomustab ideoloogiline jäikus, mis puudutab lingvistilist mõttemaailma.\nAutoritarism vs totalitarism – totaalne, nagu sõna ise, kus kodanike elu kontrollitakse, valitseb kindel ideoloogia. Autoritarismil aga on mingisugune opositiooni olemasolu, kodanikel kehtivad mingisugused vabadused, ideoloogiline nõustumine pole niivõrd oluline.\nIdeoloogia, mida totalitarism pakub, on utoopia: uus ühiskond, uus inimene, kaasnevad kardinaalsed muutused ühiskonnas. Totalitarismi (totalstaat) mõiste looja oli Karl Schmitt (1927). Totalitarism tähendab üksmeelsust, mis on kujunenud käitumismallide unifitseerimise ühiskonnas. Nõukogude ideoloogia oli töölisideoloogia, mille alused on Marxismis\nNõukogude totalitaarkeele radikaalsem esinemisvorm jääb Stalini valitsemisaega. Sel perioodil kujunes Nõukogude Liidus lõplikult välja absoluutne juhikultus ja riigi (partei)võimu totaalne kontroll ühiskonna üle. Iseloomustamaks tollast totalitaarkeelt esitan esmalt peamised nõukogude ideoloogiat kirjeldavad tunnused, mis aitavad mõista võimude püüdlust keelelise determinatsiooni suunas:\nnõukogude ideoloogial on teaduslikkuse pretensioon, s.t see väidab end objektiivselt maailma kirjeldavat. “Marksistlik-leninlik teooria on ühiskonna arenemise teadus, töölisliikumise-teadus, proletaarse revolutsiooni teadus, kommunistliku ühiskonna ehitamise teadus” (Lühikursus 1951 (1938): 321). Juhusliku ja vastuolulise maailma asemele tuleb etteennustatav põhjuse-tagajärje ahel (Arendt 1996: 464).\nEelnev väide viib teise tähtsama eristuse juurde: teaduslikkus on omane ainult marksistlikule ideoloogiale. Kuna teadus kirjeldab maailma objektiivselt, siis muutub “teaduslik” ideoloogia ainuõigeks tegelikkuse kirjeldamiseviisiks. “Õigest”, proletaarsest klassiteadvusest tuleneva “tõese” maailmanägemisviisi, selle tingimuste ja siit tulenevate ülesannete üle vaidles 1920ndatel aastatel enamik tollaseid kunstilisi rühmitusi Nõukogude Venemaal (nt NAPP, LEF). Nende ideede mõjutusel kujunes hiljem välja stalinlik sotsialistliku realismi kaanon, mis lõppkokkuvõttes sisuliselt monopoliseeris kultuurilise tunnetusvõimalikkuse üldse (Hlebkin 1998: 59–64; Groys 1998: 637–638).\nKommunistliku ideoloogia “teaduslikkus” väljendub bolševistlikule poliitikale omases nähtuste sildistamises, lahterdamises ning vastandamises, sarnaselt teaduslikule süstematiseeritud keelekasutusele (Lepik 2000: 723).\nNõukogude ideoloogia aksioloogiline iseloom. Kõik see, mis pole kokkuviidav kommunistlike väärtustega, välistatakse väärtuste püramiidist, ja muudetakse miinusmärgiliseks.\nNõukoguliku ideoloogia eshatoloogiline loomus: ajalugu kulmineerub kommunismi jõudmisega. Ülima väärtuse projitseerimine tulevikku ja ühes sellega ajaloo kui sellise lõppemine (õigem oleks küll öelda eelajaloo lõppemine ja tõelise ajaloo algamine).\nStalini aegne nõukogude keeleteooria lähtus Nikolai Marri keeleteooriast. Marr oli gruusia päritoluga keeleteadur, kes püstitas maailma algkeele hüpoteesi: kõik maailmakeeled algnevad ühest keelest, mis taandus neljale baassõnale: sal, ber, jon ja roš\nKeel peaks väljendama ühiskondlikke muutusi ning peaks peegeldama vahetult ühiskonna tegelikkuses toimuvaid nähtused. Need nähtused toovad paratamatult muutuseid ka keeles. Keel ei eksisteeri iseenesest, vaid üksnes orgaanilises seoses materiaalse kultuuri ja ühiskondliku ajalooga. Keel on kui ripats. Keelel ei ole autonoomiat (ühiskondlike ja majandussuhete taustal).\nTegelik Staliniaegne totalitaarkeel kujunes aga millekski muuks ja seal oli vähe selgesõnalisust, mida võim ideoloogia tasandil taotles.\nKupina iseloomustas nõukogude totalitaarkeelt järgmiste tunnuste läbi:\nKupina iseloomustab nõukogude totalitaarkeelt järgnevate tunnuste alusel (Kupina 1995: 13–15):\nTendents konstantsete ideoloogiliste semantiliste kontseptide redutseerimisele ja transformeerumisele.\nTendents kunstlike ja kvaasiideologeemide loomisele (nt aadel-kodanlik).\nTendents sõnavara dualistlikule aksiologiseerimisele. Ideoloogiline ekspansioon haarab kõik sõna semantilise struktuuri tasandid, määrates seeläbi sõna konnotatiivse tähenduse ning ühtlasi positsioneerib sõna asendi polaarsel hea – halb väärtusteljel (nt revolutsiooniline – kontrrevolutsiooniline, nõukogudelik – antinõukogudelik).\nTendents antonüümiliste ja sünonüümiliste ridade loomisele, mis süstemaatiliselt kinnitavad ideoloogilisi dogmasid. Ideologeemideks muutuvad ka tavalised n-ö olmesõnad, mis esmapilgul ei tohiks olla ideoloogiliselt koormatud (nt ‘kirjaoskamatu’ — mingi teadmiste valdkonna vastu rangelt eksinu, See inimene on poliitiliselt kirjaoskamatu).\nTendents vene keelele mittetraditsiooniliste leksikaliste kombinatsioonide ideoloogilisele kodifitseerimisele. Asesõnu, määrsõnu jne seletatakse ideoloogiliselt (nt ‘alt’ — massidest, alt tuleva surve tõttu võib kodanlus aegajalt masside nõudmistele järgi anda).\nPoliitilise dimensiooni subordineeriv roll teiste ühiskonda konstitueerivate valdkondade (filosoofiline, religioosne, esteetiline, moraalne, õiguslik jne) suhtes. Eriti radikaalsel ja eksplitsiitsel kujul ilmnes see stalinistlikus nõukogude totalitaarkeeles. Poliitilisuse sfääris (sfäär — semantiliselt sarnaste ideologeemide süsteem) formuleeritakse tähtsamad baasideologeemid, mille alusel saavad ideoloogilise mõtestatuse teised keele semantilised sfäärid (Kupina 1995: 23). Poliitilisuse sfäär allutab nõukogude totalitaarkeeles kogu ülejäänud keele semantika. Seeläbi selekteeritakse uus ideoloogiliste väärtuste süsteem, mis saab aluseks peamiste semantilis-ideoloogiliste opositsioonide konstrueerimisel ja aksioloogiliste reeglite väljatöötamisel (samas).\nNõukogude totalitaarkeele sõnaraamat oli manipuleeriv, kus iga eluvaldkonda seotakse ideoloogiaga. See oli poliitilise dimensiooni allutav roll. Selle kaudu loodi lapselikku meelsust, mis võimaldab võimul teatud viisil inimestega manipuleerida. Kasutades totalitaarsõnavara, saab inimesi korrale kutsuda, nii nagu isa kutsub korrale last\nRetoorika ja keel\nAristoteles: retoorika kui kõnepraktika on veenmiskunst, aga ka distsipliin. Oleme poliitilised loomad, sest meil on keel. Distsipliin jaguneb omakorda kohtukõneks. Lisaks veel on teada paraadretoorikat, mis iseloomustab pidupäevakõnet. Poliitiline retoorika on ennekõike ettevaatav. Eesmärgiks mobiliseerida rahvast, õnnestuks masse kaasata. Poliitiline retoorika peab olema üheti mõistetav kui ka orienteeruma kindlale grupile. Mida suuremad on eesmärgid, seda suurem on vajadus mobiliseerida gruppe.\nSümboolika roll poliitilises retoorikas\nSümbolid on identifikatsiooni vahendeiks ning täidavad erinevaid funktsioone.\nSümbolid aitavad luua ühtse sotsiaalse kogukonna tunnet.\nSümboolikal on legitimeeriv funktsioon – selle kaudu legitimeeritakse võimu, et tagada masside poolehoidu.\nSümbolite kordamise kaudu on võimalik luua sidemeid.\nsümboolika kommunikatiivne funtsioon – selle kaudu antakse edasi informatsiooni. Sümbolitega võib tekkida paradoks: üks sümbol kogub ajas mitu tähendust, sest erinevatel inimestel on sümboliga erinev suhe. Sõmbol on kui kokkupressitud tekst. Sümbolid võivad olla ka loosungid, lühikesed programmed jne.\nPoliitilise retoorika strateegiad\nOratoorika on retoorika strateegia, mis rajaneb nähtuste ja ettekujutuste kõrvutamisel, analüüsimisel.\nHomileetika on monoloogilisele veenmiskunstile omane, mis on tihedalt põimunud sümboolikaga. Olulist rolli mängib emotsionaalsus. Homileet on kui prohvet, kelle tõde ei kuulu vaidlusse\nDidaktika tähendab õpetuslikkust, iga retooriline akt on õpetatava eesmärgiga\nStalini ajastu poliitiline retoorika\nStalini ajal oli omane kokku viia sümboolikat ja didaktikat. Sellel nähtusel oli propogandistlik eripära, sest toimus ideoloogiline pööre. Maailmarevolutsiooni ideoloogia, mis oli domineeriv bolševike võimuhaaramise järele 1917, vainus ja asendus Stalini kontseptsiooniga “sotsialism ühel maal” ja natsionalistliku dimensiooni esiletõus. Seda oli Stalinil oli vaja siseopositsiooni mahasurumiseks.\nKuna sõnavara muuta ei saa, muutis Stalin sõnavara sisu. Sisu muutmiseks kasutas Stalin Lenini tsitaate, näidates oma õigsust (noppis kindlaid osi välja, et olla mõjus). Püüti mõistetele anda mingisugune sisu, lepiti kokku mõiste defineerimisel, mis enasmti sõltus Stalini hetke poliitika eesmärkidest.\nTotalitarismi retoorika puhul muutusid õpetussõnad tühjadeks lauseteks, mis moodustusid sümboliteks, mille kaudu Stalin manipuleeris rahvaga. Oluline pole, mida öeldakse, vaid kes ütleb. See, kes seda välja ütleb, omab sümboolse tähtsuse. Aksioomide tsoon paisus terveteks õppeprogrammideks.\nSümboolika + homileetika + võim/juht = sümbol\nStalini-aegne poliitiliste sümbolite kaudu konstrueeritud tegelikkus ei saanud olla maailma võimalikult ühetähenduslike mõistete kaudu kirjeldav. Poliitilises diskursuses ringlevate sümbolite esmaseks funktsiooniks polnud mitte konkreetse ja selgepiirilise sisu edastamine, vaid identiteediloome seisukohast üliolulise emotsionaalse tundeelamuse tekitamine. Totalitarismi tingimustes pole poliitilis-retoorilise keele eesmärk seega mitte reaalsuse kirjeldamine, vaid aksioloogilise (n-ö must–valge) sümbolite-süsteemi loomine, mille kaudu konstrueeritakse ühiskondlik identiteet, mobiliseeritakse masse võimude soovitud suunas ning ühtlasi legitimeeritakse partei võimupositsioon poliitilises diskursuses. Ühiskonnas, kus poliitika allutab enesele teised ühiskonda konstitueerivad valdkonnad, on poliitilise retoorika eripärast tulenev mõju keelele tervikuna vältimatu. Nõukogude totalitaarkeel on selle ilmekaks näiteks. Sõnade sisuline läbipaistvus ja selgus oleks keelelis-diskursiivsel tasandil võinud õõnestada totalitaarse ühiskonna tähtsaimat teesi: Parteil on alati õigus!


Eestis on COVID-19 vastu vaktsineeritud üle poole miljoni inimese – Pealinn.ee\nVõideldes koroonaga Eestis on COVID-19 vastu vaktsineeritud üle poole miljoni inimese (0)\n“Enam kui pool miljonit Eesti inimest on teinud terviseteadliku valiku ja otsustanud kaitsta vaktsineerimisega nii ennast kui teisi COVID-19 haiguse eest. Praegu on õige aeg enda vaktsineerimiseks, et saada enne sügist tõhusaim kaitse,” ütles tervise- ja tööminister Tanel Kiik.\nTäna lõuna ajal ületas Eestis COVID-19 vastu vaktsineeritute arv pool miljonit ning kokku on praeguseks vähemalt ühe doosiga vaktsineeritud 500 023 inimest ja 296 428 inimesel on vaktsineerimiskuur lõpetatud, vahendas BNS. Täiskasvanud elanikkonnast on vaktsineeritud 46,3 protsenti, kõigist üle 70-aastastest inimestest on saanud vähemalt ühe kaitsesüsti 66,4 protsenti.\n“Iga inimene saab just vaktsineerides anda oma panuse, et oleksime koroonaviiruse kolmandale lainele vastu minnes võimalikult hästi ettevalmistatud. Nii kaitseme ka neid, kellel ei ole vaktsineerimine võimalik,” sõnas Kiik.\n40-s omavalitsuses 79-st on vähemalt ühe doosiga vaktsineeritud enam kui pooled kõigist täisealistest. Kõige kõrgem on vaktsineerimisega hõlmatus Hiiumaal ehk 65 protsenti, Ruhnus ja Kambja vallas 64 protsenti, Muhu vallas 63 protsenti, Kastre ja Saku vallas 58 protsenti, Vormsi, Kuusalu, Kiili, Luunja, Tartu vallas ja Tartu linnas 57 protsenti, Nõo, Otepää, Kihnu vallas 56 protsenti ning Haljala vallas 55 protsenti. Samuti on täisealiste vaktsineerimisega hõlmatus ületanud 55 protsenti kahes Tallinna linnaosas: Pirital 56 protsenti ja Nõmmel 55 protsenti.\nÜheteistkümnes maakonnas on kõigist üle 70-aastastest vaktsineeritud enam kui 70 protsenti, Jõgevamaal, Järvamaal, Läänemaal, Saaremaal, Viljandimaal, Tartumaal ja Põlvamaal üle 75 protsenti, Raplamaal 81 protsenti ning Hiiumaal 88 protsenti. Kahes kolmandikus omavalitsustest ehk 55-s 79-st on vanemaealiste vaktsineerimisega hõlmatus praeguseks ületanud 70 protsenti, sealhulgas 25-s omavalitsuses on see kõrgem kui 75 protsenti ja 21-s omavalitsuses ületab 80 protsenti.\nÜle 70-aastaste vaktsineeritus vähemalt ühe doosiga on kõige kõrgem Hiiumaal ehk 88 protsenti, Kihnus 86 protsenti, Rakvere vallas 85 protsenti, Kuusalu ja Viimsi vallas 84 protsenti, Saku, Kadrina, Rapla ja Türi vallas 83 protsenti, Muhu, Otepää, Lääne-Nigula, Jõgeva vallas 82 protsenti, Kehtna vallas 81 protsenti ning Raasiku, Kose, Saue, Harku, Haljala, Kohila ja Tartu vallas 80 protsenti. Ida-Virumaal on vanemaealiste vaktsineeritus kõige kõrgem Toila vallas ehk 66 protsenti ja Alutaguse vallas 58 protsenti.\nVanuserühmas 60-69 on praeguseks vähemalt ühe doosiga vaktsineeritud 60 protsenti ning vanuserühmas 50-59 on vaktsineeritud 52 protsenti. Maakondade ja valdade lõikes on võimalik vaktsineerimisega hõlmatuse kasvu jälgida terviseameti koroonaviiruse andmestikus.\nKokku on Eestis praeguseks tehtud 760 445 kaitsesüsti. Vaktsineerimisi on teinud kokku 521 tervishoiuasutust, sealhulgas 418 perearstikeskust. Viimase nädala jooksul on tehtud praeguseks kokku 57 407 kaitsesüsti. Haiguste ennetamise ja tõrje Euroopa keskuse (ECDC) andmetel on Euroopa Liidus keskmiselt praeguseks vähemalt ühe doosiga vaktsineeritud 46,9 protsenti täiskasvanud elanikkonnast. Eestis on vähemalt ühe doosiga vaktsineeritud 46,3 protsenti täisealistest.


Arvo Pärt sai valmis esimese eestikeelse pühakirjatekstile loodud teose | Õhtuleht\nKais Allkivi, 24. jaanuar 2018, 17:07\nArvo Pärt 2016. aastal Kumus võtmas vastu Keila vanna esimese aukodaniku tiitlit. Teet Malsroos\n18. veebruaril tuleb Hispaania vanima kõrgema õppeasutuse, Salamanca ülikooli 800. aastapäeva puhul esiettekandele Arvo Pärdi eestikeelne vokaalteos „And I heard a voice…“ /„Ja ma kuulsin hääle…“. Selle aluseks olevat teksti, mis pärit Johannese ilmutusraamatust, on helilooja endas kandnud juba kaks aastakümmet.\n„See tekst rabas mind 20 aastat tagasi, kui sain teate oma hea sõbra ja toetaja, Rootsis teeninud Eesti peapiiskop Konrad Veemi surmast. Tema abikaasa saadetud kirjas olid üles tähendatud ka need pühakirja read, mis mind väga liigutasid,“ vahendab Arvo Pärdi keskuse kodulehel avaldatud uudis helilooja sõnu.\nArvo Pärt sattus lennujaama parklas avariisse (7)\nSuper Bowli reklaamis kõlas tänavu Arvo Pärdi muusika (3)\n6. veebruar 2018, 12:13\nJa ma kuulsin hääle taevast ütlevat: „Kirjuta! Õndsad on surnud, kes Issandas surevad nüüdsest peale; tõesti, ütleb Vaim, et nad hingad oma vaevadest. Sest nende teod lähevad nendega ühes.“\n„Reeglina kasutatakse tõlkes lihtsat väljendit „nad puhkavad oma vaevadest“. Kuid ühes eestikeelses tõlkes (Harald Põllu tõlkes 1938. aastast – toim) leiab sõnad „nad hingavad oma vaevadest“. Nad läksid hingusele, tõmbavad hinge, kuid samal ajal on nad oma tegudega ka meie juures. See on nagu igavene elu. Eesti keeles on haruldane tõlgendus selle kõige suurema saladuse kohta,“ selgitab Pärt, mis teda nende tekstiridade juures köitis.\n„See on tema esimene teos, mis kasutab eestikeelset pühakirjateksti,“ märgib Arvo Pärdi keskuse kommunikatsioonijuht Nele Meikar. Ta kinnitab, et segakoorile kirjutatud a cappella teos on kakskeelsest pealkirjast hoolimata üdini eesti keeles.\nArvo Pärdi vokaalteose „And I heard a voice…“ / „Ja ma kuulsin hääle…“ käsikirjaline partituur. Arvo Pärdi keskus\nPärt on loonud vokaal- ja vokaalinstrumentaalteoseid enamjaolt vaimulikele tekstidele üheksas keeles. Emakeel on saanud helilooja loomingus väljenduse väga üksikutel kordadel, peamiselt varasemal loomeperioodil lastele kirjutatud teostes.\n„And I heard a voice…“ / „Ja ma kuulsin hääle…“ on Salamanca ülikooli ja Hispaania rahvusliku muusikaarenduskeskuse (Centro Nacional de Difusión Musical) tellimus. Seda esitab Salamanca ajaloolise Fonseca kolledži kabelis Taani vokaalansambel Ars Nova Copenhagen dirigent Paul Hillieri juhatusel. Kavas pealkirjaga „Uus maailm, vana maailm“ kõlavad teisedki Pärdi viimasel ajal loodud kooriteosed „Virgencita“ (2012/2013) ja „Kleine Litanei“ (2015) ning mitme muu helilooja muusika.\nKontserdil saab kuulda veel Hernando Franco, Manuel de Sumaya, Alonso Lobo, William Billingsi, Justin Morgani, Morton Feldmani, Christian Wolffi ja Pablo Ortizi muusikat.\nSama kavaga esineb Ars Nova Copenhagen ka 19. veebruaril Madridis kuninganna Sofia kunstikeskuses ning 20. veebruaril Badajozi provintsi rahvasaadikute istungitesaalis. „Kindlasti kantakse uus teos ette ka Eestis, kuid hetkel on veel vara öelda, millal see võiks toimuda,“ lausub Nele Meikar.\nKuuldavasti oli Arvo Pärt ühe siinse vokaalansambliga teost läbi proovides väga heldinud. Meikari sõnul oli helilooja õnnelik, et teos hakkas tõepoolest hingama.\nArvo Pärt eelmisel aastal Neeme Järvi 80 aasta juubeli näituse avamisel rahvusraamatukogus. Teet Malsroos\nElla 25. jaanuar 2018, 10:36\nPärt, minu lemmik, kuulan Ukuaru valssi ja Oh kooliaeg, matusemuusika mulle ei istu, ammugi kirikumuusika\nPärt on omale 24. jaanuar 2018, 22:17\nmusta niidiga ise särginööbi õmmelnud. Teised valged üks must.


Mees, kelle garaažis on enam kui 40 tuunitud Porschet. Postimees külas Magnus Walkeril Los Angeleses - Auto - Tehnika\nMees, kelle garaažis on enam kui 40 tuunitud Porschet. Postimees külas Magnus Walkeril Los Angeleses\n9. november 2018, 6:33\nVaata ka galeriid vapustavast kollektsioonist!\nMagnuse kogu väärtust on võimatu hinnata. Reeglina ei müü ta oma autosid, ent mõned aastad tagasi maksti ühe tema ehitatud 911 eest oksjonil üle 300 000 dollari. FOTO: Esta Tatrik\nTuunitud Porschede maailmas pole ükski mees nii suur iidol kui Akira Nakai või Magnus Walker. Jaapani meistri Eestis loodud autost tegime Arteris juttu sügisel. Kuna Magnus teistele autosid EI ehita, tuli ta Los Angeleses üles otsida.\nSeisame kõrge müüri ja massiivse raudvärava ees, mille kohale on veetud okastraat. On soe hommik, kell saab kohe üheksa ja Los Angelese kõrvalisel tänaval valitseb vaikus. Selle läbipaistmatu värava taga tegutseb aga ilmatu kuulus habemik, kes taastab ja ehitab enese jaoks ringi klassikalisi Porschesid selmet venitada kitarrikeelt festivalilaval, kuhu temasuguseid karvaseid pelgalt välimuse põhjal paigutama kiputakse.\nÜhe Rootsi päritolu hästituntud automargi esitluse päevakavas on jäänud meie päralt Inglite linnas vaba hommikupoolik, mille otsustame Arteri autotoimetaja Esta kihutusel sisustada Magnus Walkeri ja tema autodega. Estal õnnestub leida kodaniku kontakt ja pärast intensiivset meilide pingpongi näikse üks meie välja pakutud aegadest ilmakuulsale Porsche-fännile sobivat. Meil õnnestub end õigeks ajaks Los Angelese liiklusmöllust läbi vedada, ent värava taga hiilib hinge nõutus. «See ei saa ju olla SEE koht, ja mis siis saab, kui ta on kohtumise unustanud?» Aga ei, punktipealt kell 9 sõidab värav kriiksudes eest ja ruudulises särgis mees astub meile vastu: «Good morning!»


www.militaar.net • Vaata teemat - 30 aastase sõja varjatud poliitilised põhjused\nTänane kuupäev 03 Juul, 2020 0:26\n30 aastase sõja varjatud poliitilised põhjused\nTeema pealkiri: 30 aastase sõja varjatud poliitilised põhjused\nPostitatud: 11 Dets, 2005 14:56\nNõndapsi. Siin jututoas arvas saitadmin, et kes see ikka hakkaks tegelema niisuguse teemaga. Mina jälle vastupidiselt mõtlen, et kas me mehed siis polegi ja teemast üle ei käi. Ja lisaks veel nii, et ei too juudi-natsi-kommariteemat sisse. Niisiis: avame diskussiooni -\n- kas 30 aastast sõda on üldse mõtet käsitleda n.ö. Euroopa viimase tõsise ususõjana?\n- kas ja kui õigustatud on seda sõda rekatoliseerimissõjaks pidada?\n- kas 30 aastane sõda pole mitte järjest tugevneva Prantsusmaa ja Habsburgide omavaheline kisma, milles Rootsi,Taani, Saksa protestantlikud vürstiriigid ja Böömimaa olid lihtsalt eelnimetatute poliitilised mängukannid?\n- kui tõsiselt võtta argumenti, et nimetatud sõda oli katse ümber mängida jõuvahekordi Saksamaal?\n- kas böömlaste iseseisvuspüüe ja selle algatuseks ettevõetud sündmused (defenstratsioon, Talvekuninga kutsumine kuni Bila Hora lahinguni) polnud mitte jesuiitide kaval mäng protestantlust välja juurida?\nPostitatud: 11 Dets, 2005 20:00\n30 aastane sõda oli üks suur ühepajatoit, kuhu sisse segati peaaegu kõik võimalikud põhjused - usulised, majanduslikud, poliitilised, riiklikud, territoriaalsed.\nKui küsida, et kas 30 aastast sõda tasuks käsitleda viimase tõsise ususõjana, eeldades, et mõeldakse ususõda katoliiklaste ja protestantide vahel, siis seda kohe kindlasti. Hilisemates sõdades oli rohkem määrav ikkagi riiklik poliitika ja usu mõju sõdades vähenes. Kuid kui vaadata tänapäeva Põhja-Iirimaad, siis on see väide jällegi ümberlüktatav, aga samas on tänapäeval kontekst kardinaalselt teistsugune.\nKuid selle sõja juures oli suur roll ikkagi poliitikal ja majanduslikel aspektidel. Taani ja Rootsi soovisid kontrollida põhja Saksamaa alasid. Hispaania ihus hammast osade saksa alade peale. Prantsusmaa tahtis peatada Habsburgide võimu tugevnemist.\nMingil määral nad juhindusid tõesti võimsamate jõudude poliitilistest kavatsusetest, kuid mõned neist, nt Rootsi suutis sõjast tulla üpriski hästi välja.\nTeema pealkiri: Re: 30 aastase sõja varjatud poliitilised põhjused\nPostitatud: 11 Dets, 2005 20:20\n30 aastane sõda oli püha ususõda. Teada on, et Böömimaal protestandid katoliikluse vastu nagistamist alustasid, Ferdinandi restitutsiooniedikt või Rootsi kunni avaldus, et tema ülesanne on päästa protestandid. Siiski, sügavam põhjus tundub olevat mujal.\nKatoliku kirik hoidis küünte ja hammastega oma lagunevast võimust Euroopas kinni ja andis Prantsusmaa absolutismi tugevdavale Richelieule vabad käed vastutasuks selle eest, et kardinal katsub piirata kiriku armastatud poegade - Hispaania ja Austria Habsburgide mõju, kelle "ülemäärane" võimsus tegi Püha Tooli väga rahutuks. See on nii irooniline, Püha Tooli kaitsjad leidsid, et katolitsismi säilitamiseks tuli purustada selle kants omaenda kätega. Richelieu üldiselt õnnestus, kuigi rebimine oli tihe.\nKardinali spioonidel õnnestus äratada keisri kahtlusi tema parima ja andeka kindrali Wallensteini suhtes ning samas veenda Ferdinandi veenda, et Prantsusmaa säilitab käimasolevas sõjas neutraliteedi. Wallenstein saadeti erru ja see aitas Rootsi kuningal Gustav Adolfill purustada keisri väed. Pärast seda sai Wallenstein oma koha tagasi kuid olles sellepärast solvunud või mitte rahul keisriga, astus ta salasuhetesse paavsti agentidega, kes õhutasid taga tema soovi saada Tsehhi kuningaks. See ei jäänud märkamata Viinil ja Wallenstein tapeti oma ohvitseride poolt. Keisri väed kaotasid oma parima juhi.\nPostitatud: 09 Mär, 2006 13:47\nEi ole nõus, et see oli ususõda. Iga sõja taga on puhas majanduslik huvi, kõik muud huvid on vaid vahendid, sh poliitilised. Ususõda? Isegi pommimees laseb end õhku selleks, et selle eest midagi tema meelest reaalset saada (nt kohta paradiisis). Usk on pelgalt mõjutusVAHEND masside liikumasaamiseks ja motiveerimiseks, ei rohkem.\nIsegi reformatsiooni taga olid majandushuvid, sellised kiriku- ja usupöörded on ajaloos sisse programmeeritud. Põhjus ka lihtne. Riikides toimub pidevalt suguvõsade liitumine - lagunemine, abiellumine - suremine - pärimine, mistõttu varad on pidevalt liikumises ja elu käib. Samas on kirik sedasorti organisatsioon, kellele tihti annetatakse või tehakse pärandusi, kirik aga ei sure, st mis kord kiriku käes, jääb kiriku omaks. Ja sellega koonduvad nende kätte alati mingil ajahetkel rikkused, mis oma väärtuselt ületavad kaugelt kiriku väärtuse ühiskonna stabilisaatorina ja konsolideerijana. Kiriku rikkused hakkasid konkureerima riikide rikkustega ja lõhkuma riike, samas kiriku võime oma privileege kaitsta ei tule kunagi nende rikkusele järele - rantjeed on tegelikult parasiidid, kui neid saab liiga palju, ühiskonna areng peatub. Edasi vaadake juba ise - ühiskondlik huvi pöördeks kargab lausa näkku. Luther poleks halligi teinud ilma ilmalike võimumeeste tugeva heakskiiduta ja otsese toetuseta.\nPostitatud: 10 Mär, 2006 0:35\nEi ole nõus, et see oli ususõda. Iga sõja taga on puhas majanduslik huvi,\nKui tuli ükskord jutuks EELK mammonnaihalus siis minu uurivate küsimiste peale vastas üks lugupeetud kirikuõpetaja: "Ega jumal pole kirikurott".


dreamgrow | Internetiturundus\nEliitlaager esitleb: Turunduspraktikum 03.11.2009\nPeale augustikuus toimunud väga palju positiivset tagasisidet saanud Internetiturunduse Eliitlaagrit sai tehtud otsus, et tulevad jätkuüritused. Nüüd ongi esimene neist käes.\nTeemaks on endiselt internetiturundus, aga seekord on tegemist 100% praktilise koolitusega ehk praktikumiga. Võtame arvutid välja ja õpime kuidas võtta maksimaalselt internetiturunduse tööriistadest nagu Google Analytics, Google Adwords, Google Website Optimizer ja teised. Samuti näitame ette kuidas kasutada kõiki sotsiaalmeedia turundustööriistu ja -vahendeid.\nOmandad täielikud teadmised efektiivsete klikipõhiste reklaamikampaaniate läbiviimiseks, oma turundustegevuste ja veebilehe tulemuslikkuse analüüsiks ning veebilehe testimiseks müügi suurendamiseks. Me võtame koos samm-haaval läbi kõige olulisemad ja mõned uued turundusvahendid, mida iga tänapäeva turundaja peab valdama.\nKoolitus on 2 päeva, 3. ja 4. detsember, toimumiskohaga IT Kolledž. Läbiviijateks siinkirjutaja Peep Laja ja Priit Kallas (Dreamgrow).\nKogu info ja registreerimine siit :\nP.S. Kuna tegemist on praktikumiga ja kõik saavad individuaalset käehoidmist, on kohad piiratud.\nP.P.S. Sellele koolitusele saad taotleda 100% EASi poolset finantseerimist (info Turunduspraktikumi lehel).\nTäpsustus: eelmises Eliitlaagris osalemine ei ole oluline, koolitus on avatud kõikidele huvilistele.\nSildid: dreamgrow, eliitlaager, koolitus, priit kallas, turunduspraktikum\nSina ei ole sinu kasutaja 21.07.2009\nLuues oma veebilehe on sul tõenäoliselt idee ja nägemus sellest, et mis moodi seda peaks kasutama ja kuidas see kõik töötab. Probleem on aga selles, et sina ei ole sinu kasutaja. Kasutajatele võib su veeb tunduda keeruline, nad võib-olla tahavad klikkida hoopis muidu asju (kui sa ette nägid) ning ei pruugi üldse aru saada, et kuidas midagi teha. Siin tulevadki mängu kasutajatestid.\nInternetiturunduse Eliitlaagris räägime kasutatavusest ja veel paljust muust. Veel on vabu kohti saadaval, registreeri kohe.\nSildid: dreamgrow, eliitlaager, kasutajatest, kasutajatestid, kasutatavus, priit kallas\nIntervjuu Priit Kallasega 10.09.2008\nTäna räägin juttu Sevenline ja Dreamgrow internetiturunduse firmade asutaja ja vedaja Priit Kallasega. Priit on olnud aktiivselt tegev erinevate internetiprojektide juures rohkem kui 10 aastat. Ta on pidanud aastaid ka temaatilist blogi, esinenud suurel hulgal seminaridel ja konverentsidel. Ta on aidanud Tallinna Linnavalitsuse korraldatud Mentorklubi projekti raames koolitada alustavaid ettevõtjaid internetiturunduse vallas ja tutvustanud internetiturundust Eesti Väliskaubandus Liidu liikmetele. Tal on palju kogemusi Eesti ettevõtete konsulteerimisel internetiturunduse vallas ja tema kogemusi püüangi nüüd avada.\n1. Netikulleri uuringu andmetel on Eestis online jaemüügi osakaal vaid 1% kogu jaemüügi mahust, samal ajal kui UKs vastav number 15% ja USAs 7%. Mis sa arvad, miks see nii on? Kuidas panna eestlasi rohkem netis ostma?\nSildid: dreamgrow, intervjuu, priit kallas\nKaasturundus - v�imalus ettev�tetele 11389\n1-2-3 juhend oma �ri p�sti panemiseks 29172\n7 kriitilise t�htsusega elementi veebilehe m��gile optimeerimiseks 12933\nKas sa annad piisavalt p�hjust endast r��kimiseks? 8823\nLeppimine reaalsusega, mida sa ei planeerinud 6466\nMillist kapitali on vaja ettev�tte loomiseks? 15688\nEesti �riblogid 16804


Mida teha jalavillidega? - Sisuturundus Apotheka - Tervis\n9. september 2019, 11:44\nFOTO: Nihal Demirci / Unsplash\nKatki hõõrdunud jalavill võib inimese igapäevaelu isegi nädalaid häirida. Kas jalavilli teket saab ära hoida ning kuidas tekkinud jalavillist võimalikult kiiresti vabaneda, räägib Apotheka proviisor Janika Tähnas.\nÜldiselt tekivad villid jalgadele liiga kitsaste või veidi liiga loksuvate jalanõude kandmisest, aga ka lihtsalt uhiuutest jalanõudest, mis pole veel jala kuju võtnud. Villid tekivad tõenäolisemalt ka kunstmaterjalist jalanõudes, kus jalg hakkab kergesti higistama.\nKõige parem oleks kui saaks villide teket üldse vältida. Seega tasub uusi jalanõusid hakata kasutama vähehaaval ning hoida alati korraga kasutuses mitut paari jalanõusid. Kui aga on siiski oht villide tekkeks, tasub kindlasti kasutada Compeed ville ennetavat pulka. See aitab vältida hõõrumist ja villide teket, ei jäta plekke ega tee jalgu libedaks.\nAeg-ajalt leiame me end aga ikka olukorrast, kus koduni on veel pikk tee aga jalg juba hõõrub. Sellisel juhul oleks hea kui näiteks rahakoti vahel oleks alati ka üks villiplaaster. Mida varem hõõruvale kohale plaastri saab pandud, seda parem.\nVilliplaaster kaitseb nahka edasise hõõrumise eest, leevendab hetkega villide põhjustatud valu ning püsib paigal kogu päeva. Kui vill on juba tekkinud, imab plaastri hüdrokolloidpadi haavavedeliku endasse ja moodustab sel moel geelpolstri, mis kaitseb haava. Tekkinud geel hoiab niisutatuna närvilõpmeid, mistõttu väheneb ka valulikkus. Nii kiireneb ka naha paranemisprotsess. Lisaks tõrjub plaaster vett ja mustust ning hoiab eemal baktereid. Hüdrokolloidplaastri suureks plussiks on see, et seda hoitakse villil mitu päeva – nii saab haav rahulikult paraneda.\nKui olete villidest hoolimata ja ilma villiplaastreid kasutamata lõpuks tulitavate jalgadega koju jõudnud, tasub jalgadele teha üks rahustav jalavann ning puhastada villid mitte kipitava antiseptilise vahendiga mustusest. Seejärel tuleb jalad hoolikalt kuivatada, oodata mõni minut ning siis asetada hõõrdunud kohtadele ja villidele villiplaastrid, et hoida ära edasine hõõrdumine ning tekitada naha paranemiseks soodne keskkond. Mõistagi tasub siis järgnevate päevade jooksul kasutada vaid oma kõige mugavamaid jalanõusid ning anda jalgadele rohkem puhkust. Eriti tulitavatel ja tursunud jalgadel võib kasutada ka Ice Power jahutavat spreid.\nVilli võib katki teha ainult väga äärmisel juhul ning ka siis võib kasutada üksnes hoolikalt puhastatud nõela, millega villi auk torgata, vedelik välja lasta ja plaaster peale panna. Vastasel korral võib tekkida põletik või infektsioon ning olukord on veelgi halvem.


Metsavana ennustus: nädala lõpus läheb jälle maruks | Loodus\nMetsavana ennustus: nädala lõpus läheb jälle maruks (28)\nKristiina Tilk, 25. veebruar 2020 00:01\nRaplamaa ilmavaatleja Arvo Saidla ehk Metsavana. Foto: Tiina Kõrtsini\nKaks viimast nädalavahetust on möödunud tormi trotsides: läinud nädalavahetusel olid rannikupiirkonnad üle ujutatud, tuhanded kodud jäid elektrita ning häiritud oli laevaliiklus. Küsime aastaid ilmavaatlust teinud Metsavanalt, kas nüüd on tormiste ilmadega viimaks lõpp.\nArvo Saidla ehk Metsavana sõnul ei ole möllavast marust pääsu. „Selle talve märksõna ongi tugevad tuuled. Tsükkel on kuskil nädal aega – väike hingetõmbepaus ja siis lööb tuuletorud jälle lahti. Annaks jumal, et vähemalt sihukest pulli ei tee, et veel äikest ka tuleb, nagu osa teab rääkida. Siis on ikka kogu kompott koos!“ ütleb Metsavana. Tema sõnul ennustavad tormi veelinnud, kes enne raju algust maismaale pagevad. Nii sai temagi enne viimast maru näha kodu kõrval viljapõllul peatumas ligi neljakümnepealist luigeparve.\n„Nädala lõpus peaks uuesti tuuliseks minema, aga sel korral on natuke teistmoodi. Siis võib see tuul tulla koos lumelörtsiga,“ ütleb Metsavana. Ja ehkki loodus ilmutab juba rohkelt kevade märke, ennustab Metsavana peagi saabuvat külmalainet ning pisukest lund, mida esimene päikesekiir või vihmapisar kohe maapinnalt minema ei pühi.\nTorm ja üleujutus on päästeametile palju tööd andnud\nGALERII | Pärnu rannas ja jõeäärsetel aladel on vesi tõusmas kriitilise piirini\nGALERII | Vaata, kuidas kogub torm hoogu Saaremaal