Lehti: (11) < 1 2  4 5 6 7 8 ... >\nPostitatud: 30 august 2005,21:01\nCriterion: The Man Who Fell to Earth\nPostitatud: 31 august 2005,19:06\n8. november Beavis & Butt Head:Mike Judge Vol 1\nPostitatud: 31 august 2005,22:40\nTsiteerin: (toom @ 31 august 2005,19:06)\nHmmm huvitav mida see sisaldab. Kunagi oli kuulda, et tuleb komplekt millel kõik muusikavideo lõigud on välja lõigatud\nPostitatud: 01 sept 2005,08:29\nTsiteerin: (Ain @ 31 august 2005,22:40)\nKunagi oli kuulda, et tuleb komplekt millel kõik muusikavideo lõigud on välja lõigatud\nSee oleks ju jura. Pool asja jääks olemata.\nPostitatud: 01 sept 2005,08:44\nTimeLife (s.o. firma, kes shoppingTVs igast sodi müüb) andis kunagi 6plaadise kogumiku välja, mis on praeguseks OOP ja maksab eBays stiilis $100+. Seal olid kõik videolõigud välja roogitud.\nViidatud isendil on need samuti välja jäetud. Kahjuks, sest muusikavideode kommentaarid on kogu selle seeria parim osa. DVDAnswersist võib lugeda, et lisatud on 11 muusikavideot (ju siis nendega saadi autoriõigused/litsentsitasud korda).\nPostitatud: 02 sept 2005,18:54\nSonatiini "Briljantkäsi" ja "Kaukaasia vang" olid juba Ülemiste Rimis müügil (179.-), Prostokvashino-lood peaks ka kohe-kohe saadaval olema...\nMuudetud Liromeno on 06 sept 2005,00:14\nPostitatud: 03 sept 2005,12:01\nKoreas on 13 septembril ilmumas neljaplaadiline Dune + Dune (TV Series): Limited Ultimate Edition samas kui USA Extended Edition'i saatus ikka veel lahtine.\nPostitatud: 06 sept 2005,11:03\nETV uued plaadid:\n- Tip ja Täpp\n- Pandi aeg\nFilmi subtiitrid: eesti ja inglise\n87 min, Regioon 0\nHind 199 krooni.\n- Intervjuud Mart Siimanni, Andres Raidi, Heimar Lenki ja Hagi Šeiniga.\n- Raadiointervjuud 1991. aastast.\nFilmi subtiitrid: eesti, inglise ja vene\nPikkus 90 min, Stereo Surround, Regioon 0\nMuudetud Liromeno on 06 sept 2005,11:08\nPostitatud: 07 sept 2005,23:31\nKUMMELI - PARASTA A-RYHMÄÄ BOX (8DVD) (1991)\nEi tea palju meil neid Kummelifriike on aga mina igatahes tellisin ära\nIlmumiskuupäev 27 oktoober 2005.\nPostitatud: 09 sept 2005,20:27\nSain siin eile-täna mõned uued DVD-d.\nETV kaks DVD-d on päris korralikud, nagu ikka. Kohtumine tundmatuga on päris sürrilt lõbus film ka. Oskab keegi öelda, on's see 87 min pikk film televariant või pikem kinos näidatud versioon? Olen ainult televarianti näinud, kuid pole veel jõudnud vaadata ja võrrelda... DVD-d näevad välja morbiidsed nagu kõik ETV DVD-d (ma ei tea küll, miks ja millest selline süngus, ei saanud tegelikult vastust ka kujundajalt), aga on samas siiski suht' soliidsed. Ümbristel on muuseas viga, tegelikult on need diskid DVD-9-d (mitte 5-d).\nSain ka eestikeelse Robotite DVD, lisasid just palju pole, kuid eesti heliriba on väärtus ja Ice Age 2 teaser ning pisike tutvustav klipp, milles päris palju uusi tegelasi näeb, üsna huvitavad. Veidi on muudki, jääkstseene, musavideo jne.\nVaatamiseks on minu käes ka Kingdom of Heaveni tulevane DVD, selle sisu on üsna sama kui USA kettal. Muuseas, meil tuleb müüki kaks varianti, ühekettane DVD ja pappümbrisega topeltdisk. Nagu ikka, on esimesel film ja eesti tiitrid, teisel on siis lisad, see ketas on Skandinaavia suunitlusega, eesti tiitreid pole.\nPostitatud: 10 sept 2005,00:49\n13. detsembril ilmub Sin City topeltplaat:\n"Dimension has provided us with the first details on Sin City: Recut & Extended which stars Bruce Willis, Clive Owen and Jessica Alba. This new cut of the movie will be available to own from the 13th December, and priced at around $39.99. The set will include both the 124 minute theatrical release, along with the 147 minute extended cut. Both will be presented in 1.85:1 anamorphic widescreen, along with English DTS 5.1 and Dolby Digital 5.1 Surround tracks. Extras will include a commentary with director Robert Rodriguez and Frank Miller, a second commentary with Rodriguez and Quentin Tarantino and a third commentary containing Austin Premiere crowd reaction! Also included will be a 15 minute film school with the director, a Movie in High-Speed Green Screen feature, 17 uninterupted minutes of Tarantino's segment, footage of a Sin City cast/crew party, and a 10 minute cooking school with Robert Rodriquez. Completing the package will be four featurettes on the cars, special effects make-up, costumes and props, a featurette on how they convinced Miller to assist with the film, another featurette on casting, a featurette on Tarantino the guest director, trailers, bloopers, and an interactive game. Topping it all off will be a complete Sin City graphic novel (The Hard Goodbye), worth around $17."\nPostitatud: 22 sept 2005,13:36\nSonatiinilt paistab tulevat "Mister X" ja "Volga-Volga":\nKodumaistest tuleb u kuu aja pärast Sonatiini tellimusel Riina Heina tehtud pooleteisttunnine ringvaatefilm "Minu Eestimaa" (Eesti/Vene VO/Inglise VO + soome subid). Filmist kavandatakse selle aastanumbri sees ka "spetseditsiooni", kus subtiitrid paarikümnes keeles, väljajäetud lõike, intervjuud tegijatega ja ilmselt mingi nänn juures. Raamatule lisaks võiks omalt poolt kinkepakki soovitada kas puulusikat, luust vurri, sõlge, Saku jõuluporteri "testrit", Wel Come Toest Onia helkurit, voucherit ühesuunapiletile Tallinnasse mõnelt odavlennufirmalt, lutsukivi, kadakast kaelaehet... vms\nMuudetud Liromeno on 23 sept 2005,11:33\nPostitatud: 28 sept 2005,17:54\nRöövlirahnu Martin ilmub 13. oktoobril.\nPostitatud: 21 okt. 2005,01:06\n"Malev" tulevat novembri lõpus\nJoonisfilmilt on varsti tulemas "Frank & Wendy"\nMuudetud Liromeno on 21 okt. 2005,16:05\nPostitatud: 24 okt. 2005,12:45\nVeel selle aasta jooksul peaks maakeelse tõlkega kohalikesse poodidesse jõudma Titanic (4DVD), Star Wars III, Polar Express ja Charlie And The Chocolate Factory. Kahjuks ilmuvad kaks esimest meil pea kuu hiljem kui põhjanaabrite juures. Ilmselt ilmutab Accme ka Mr. & Mrs. Smithi DVD, kuid nende puhul ei saa kvaliteedile lootma jääda. Pole võimatu, et ilmub ka sarja Lost seitsme diskiline esimene hooaeg (siiski ilmselt ilma eestikeelse jututa) ning Disney sõpradele Treasures sarja Mickey Mouse In Living Colour 2. Horrori sõpradele ilmub lähemate nädalate jooksul eestikeelsete supakatega House Of Wax.\nPostitatud: 03 nov. 2005,09:58\nKas Star Wars III mingit välismaa varianti ei tule järsku varem müügile (Stockmannis näiteks?). Keegi teab? Kuu aega on natuke liiga pikk aeg oodata.\nPostitatud: 17 nov. 2005,23:57\nNäe jälle põhjust rahvusringhäälingu üle rõõmustada:\nETV veeb teatab, et "Buratino tegutseb jälle" vol. 3 on juba saadaval ning jõuludeks tasub järjekorda seisma minna...\nTulemas DVD-le detsembris 2005:\n- Mõmmi ja aabits (osad 1-8)\n- Mõmmi ja aabits (osad 9-16)\nLisad: tähelaulud ja interaktiivsed mängud\nKõige suuremad sõbrad - Lemmiklaulud ETV lastesaadetest\nLisad: Hetki suuremate sõpradega. Katkendid ETV lastelavastustest\n"Malev" on ka detsembrisse nihutatud ning lisamaterjalideks lubatakse\n- 2 audiokommentaari\n- filmist välja jäänud stseenid\n- pildialbum jne\nMuudetud Liromeno on 18 nov. 2005,20:06\nPostitatud: 18 nov. 2005,00:11\nSonatiini poolt hiljuti ilmunud "Kaukaasia vangi" sisekaanelt leiab, et järgmisena on tulekul "Operatsioon Õ" ning "Õnnekütid".\nPostitatud: 19 nov. 2005,11:37\nImelik ja lahe on see, et DVD 2002 laseb välja Guy Ritchie uue filmi Revolver, mis praegu jookseb alles kinodes. Hinnaks on 199-., mine sa tea, äkki on väärt kaup. Soovitan kõikidele seda juba osta filmi enda pärast!\nPostitatud: 19 nov. 2005,13:00\nMina seda filmi pärast küll osta ei soovitaks...


Kuidas mustrit luua Illustratoris Reklaamid veebis\nArnau Aparisi | | Illustreerija, Mustrid, Giidid\nPäevad enne seda, kui pakkusime teile pakki rohkem kui 300 tasase kujundusega ikooni tasuta.\nTäna, et anda teile kindel mäng, mille me teile toome, see õpetus selle kohta tee muster Illustratoris väga lihtsalt. Eelised ja ressursid, mida mustrid meile pakuvad, on lõputud, alates tekstuuri lisamisest igavale ja tasasele taustale kuni võimaluseni valmistada oma isikupärastatud pakkepaber ürituste, sünnipäevade või pakendamistellimuste jaoks.\nSammud mustri jaoks\nEsimene asi, mida peame tegema, on luua a uus töölaud Illustratoris olen minu puhul otsustanud luua A4-formaadis tabeli, kuid saate valida ka teisi mõõtmisi.\nTöölaua sees peame looma a 200px X 200px suurune ruut, See mõõtmine on soovituslik, kuid soovitan teil luua ruut lihtsa arvuga, sest siis peame selle teistele lisama.\nKui meie ruut on loodud, peame minema vahekaardile vaade -> näita ruudustikkuja naaske siis ekraanile vaade-> klõpsata ruudustikuleKui see on tehtud, peame ruudu kohandama võre enda suhtes, peame olema selle liikumisel ettevaatlikud, et see ei deformeeruks, vastasel juhul kahjustub kogu muster.\nValime a soovituslik värv ruudu jaoks pole vaja, et see oleks meie lõplik värv, kuna see on ainult soovituslik.\nLoome a uus kiht Illustratoris ja kihil, kus ruut on, blokeerime selle, see toimib juhisena ja takistab ruudu liikumist mustri loomise ajal.\nKõik, mis asub ruudu sees, lisatakse meie mustrisse, kui see osaliselt välja ulatub, peame mõned muudatused tegema.\nKui see asub nurgas, peame objekti mitu korda dubleerima, nii et anname kontroll / cmd + c ja siis kontroll / cmd + f Kui kleepite selle samasse kohta, vajutage kolm korda juhtnuppu / cmd + f, kui see asub nurgas.\nValime objekti ja läheme teisenda sakk, sealt saame rea koordinaate, pidage meeles, et X-koordinaat viitab vasakule ja paremale, Y-koordinaat aga nendele koordinaatidele üles ja alla peame lisama ainult 200 pikslit (ruutmõõt) kuni nurgaobjekti korrati kõigis neljas nurgas.\nKui esemed ulatuvad väljaku ühest küljest välja peame tegema sama protsessi, ainult seekord neid tuleb korrata ainult ühel küljel.\nKui meie ruut on täidetud, avame ruudukujulise kihi le eemaldame värvi ja valime kõik, nii ikoonid kui ka ruudu ja otse lohistame selle oma näidisaknasse.\nSee näidis võimaldab meil täita mis tahes tüüpi vorme, moodustades automaatse mustri, mis säästab meid palju aega.\nTäielik tee artiklini: Loominguline võrgus » Üldine » Giidid » Kuidas mustrit luua Illustratoris\nRubeni peadirektoraat DIJO\nMul on Photoshopiga probleem, kui mustreid illustraatorist photoshopi teisaldan, saan need jooned mustri ja mustri vahele ning pean need käsitsi eemaldama. Kas neil on võimalus mitte otse välja tulla?\nVastus Rubeni peadirektoraadile\nJa jah, enne kui midagi ütlete, olen juba kõik rajaleidjaga liitunud\nTere Ruben, kas need on väga väikesed jooned? Kui jah, proovige seda eksportida, ilma et oleks vaja ridadele tähelepanu pöörata. Mõnikord on neid näha ainult siis, kui meie programmiga töötame. Kuid võib juhtuda, et kui panete ruudu, mille olete selle joonega pannud, proovige algusest peale testi teha, kui eksport teie jaoks ei toimi, võite olla unustanud sammu, tervituse!\nMariano Peccinetti ja sürrealism tegid kollaaži


Rasvatihane - meie tavalisim talilind - Maa Elu\nRasvatihane - meie tavalisim talilind\n4. jaanuar 2016, 0:52\nRasvatihane. FOTO: Arvo Meeks / Lõuna-Eesti Postimees\nEesti 2016. aasta linnuks on valitud rasvatihane. Linnuke on meile talvitama jäävate linnuliikide hulgast kõige arvukam: Rasva-Antsude koguhulk Eestis võib pehmematel talvedel küündida lausa üle miljoni. Meil pesitseb neid 300 000 – 400 000 paari.\nRasvatihasel on väävelkollane rind ja kõhualune, mille keskel kulgeb süsimust riba, isaslinnul laiem, emasel ja noorel kitsam ja ähmasem. Pea, kaelus ja kurgualune on mustad, põsk aga kontrastselt valge, tiival valge vööt.\nElupaigana eelistavad rasvatihased hõredamaid sega- ja lehtmetsi ning parke-aedu, talvel tulevad hulgalisemalt ka asulatesse. Talveööd veetma poevad nad peitu puuõõnsustesse, pesakastidesse ja katusealustesse. Magamise ajaks ajab tihane suled turri, luues enda ümber sooja hoidva õhukihi.\nRasvatihase isaslinnud hakkavad laulma juba jaanuari lõpul. On kaks põhilist lauluvarianti: kolmesilbine titati-titati (seda kuuleb enamik inimesi kõlavat kui sitsikleit) ja samuti järjest korduv kahesilbine üles-alla ti-ta ti-ta.\nRasvatihast arvatakse küll paigalinnuks, kuid tegelikult on ta enamjaolt rändne. Enamik meie isendeid jõuab Loode-Poola, Põhja-Saksamaa ja Madalmaadeni. Siiajäänud aga uitavad laialt ringi. Linnu-uurija Jaanus Aua rõngastas Põhja-Viljandimaal ühel talvel 228 rasvatihast, kellest vaid neli püsisid paigal kogu talve.\nRasvatihase meelistoit on putukad ja ämblikud, ent sügisel ja talvel süüakse hulgaliselt ka seemneid. Talveks üles seatud linnutoitlas nokka napsatud päevalilleseemnega lendab tihane eemale, surub seemne küüniste abil vastu oksa ja nokitseb kesta puruks. Ökonoomse toitesegu saab kaerahelbeid, magedat rasva ja taimeõli kokku sulatades.\nSeegi tihane teeb oma järglastele paksu pehme vooderdusega hälli puuõõnsusesse, pesakasti või -pakku, ka majaseinatühimikku. Tihasele mõeldud tehispesa lennuava läbimõõt olgu 28–30 millimeetrit. Emane muneb kuni 13 muna, mida haub 12–15 päeva. Poegade esimestel elupäevadel soojendab neid emaslind, isane aga tassib poegadele toiduks putukaid ja nende vastseid ning ämblikke. Pojad väljuvad pesast kolme nädala pärast.\nKel on selle linnu vastu rohkem huvi, saab targemaks e-aadressil www.eoy.ee/rasvatihane.


@eesti.ee meiliaadress - ID.ee\nAvaleht / ID-kaart / Tutvustus /\nIgal ID-kaardi kasutajal olemas oma personaalne Eesti Vabariigi poolt antud e-posti aadress.\n@eesti.ee e-posti aadress on mõeldud riigi ja kodaniku vaheliseks ametlikuks suhtluskanaliks, kuhu riik võib saata ametlikke teateid ja inimest puudutavat personaalset infot. Seda aadressi võivad aga suhtluseks kasutada kõik soovijad.\n@eesti.ee aadressiga on seotud ümbersuunav postiserver. Selleks, et oma @eesti.ee aadressile saabuvaid e-kirju kätte saada, tuleb edasisuunamisel määrata tegelikud e-posti aadressid, kuhu sa oma igapäevaseid e-kirju ootad. Suunata võib @gmail.com, hotmail.com või misiganes e-posti aadressile. Suunata võib mitmele e-posti aadressile korraga.\n@eesti.ee aadressi saab seadistada Riigiportaalis, osasid toiminguid on võimalik teha ka DigiDoc4 kliendis.\nIgal ID-kaardi kasutajal olemas oma personaalne Eesti Vabariigi poolt antud e-posti aadress. @eesti.ee e-posti aadress on mõeldud riigi ja kodaniku vaheliseks ametlikuks suhtluskanaliks, kuhu riik võib saata ametlikke teateid ja inimest puudutavat personaalset infot. Seda…\nID kasutajatugi (tööpäeviti 8.30 – 19.00)\nPolitsei- ja Piirivalveameti klienditugi (ID-kaardi ja PIN-ümbrike taotlemise info) (tööpäeviti 9.00 – 17.00)


Rubriik: teateid elust ja load ei sõida, mees sõidab jms - Leht 3 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 23 Veebr 2018, 22:34\nEsimene lugemata postitus • 158 postitust\nLugemata postitus #61 Postitas Prets » 03 Dets 2017, 13:11\nTeemal lubade saamine:\nHetkel olen Eesti juhilubade poolest lõppastmeta B-kategooria omanik ja AM kategooria omanik. A2 jäi saamata, sest lahkusin riigist enne kui uue ARKi eksamiaja sain peale esimese sõidueksami läbikukkumist (vaieldavas olukorras).\nUus-Meremaal, kus praegu viibin, olen ma Class 6L (kohe 6R), ehk pmst meie A2. Igasugused kuni 650 kuupi masinad kuuluvad LAMSi alla, millega sõita tohib. Lubade saamiseks pidin tegema Basic Handling Skills nimelise testi, mis pmst pool meie platsisõitu, ainult et pidurdused ja kiirendused kiirusel 20-25 kilti tunnis, mitte 50, nagu meil. Maksin 200 taala ja kolme päevaga (esimene päev 45 minti BHS test, teine päev teooriaeksam ja kolmandal tulid load) sain load kätte. Kiman Yamaha Broncoga lõbusalt ringi. Järgmine aasta, kui kodumaale tagasi jõuan, võin ka kodumaal aasta vabalt nende lubadega ringi lasta ilma probleemideta.\nSiin saab raskeveoki load ka 3 päevaga, kui valid vastava kursuse läbimise. Kui kursust ei läbi, pead pmst vahtralehega aasta sõitma ja siis saad automaatselt täis load.\nLiiklus on kohutav.\nLugemata postitus #62 Postitas zombi » 03 Dets 2017, 16:01\nEV maanteamet KÕIKIDE riikide lube sellepärast nii lihtsalt Eesti omade vastu välja ei vahetagi. Mõnel enne vaja ikka mõni eksamike kah teha...\nLugemata postitus #63 Postitas pühak » 03 Dets 2017, 18:49\nKunagine Soome koostööpartner kurtis, et mingi riikliku pagulasabi raames tööle võetud afgaanid sõidavad talvel tööle ja koju rohkem mööda kraave, kui maanteid. Ülejäänud seltskonnal sai päris kähku kõrini nende teele aitamisest. kusjuures mõnikord ei jõudnud aitaja veel tagasigi, kui talle helistati, et uuesti vaja minna sama tonti tee peale tirima.\nMainitud afgaanide sõiduoskusega oli muidu ka probleeme, kui ainult talvine värk. Küsinud üks soomlastest siis ühe veidi asisema afgaani käest, et kas tema ja ta rahvuskaaslased autokoolis ka käinud on. Küsimuse tagamõte oli selles, et äkki on load omale lammaste eest ostnud. Afgaan ajanud uhkelt rinna kummi ja kuulutanud, et käis TERVE PÄEVA autokoolis, et juhiluba saada.\nSellepärast pooldan ise ka seda, et igasuguseid juhtimisõigust tõendavaid pabereid ikka kohaliku juhiloa vastu vahetada ei tohiks. Seda enam, et kunagi kuskil meedias kirjutati ka igasuguste "idamaade" juhilubadest ja mõnel pool olla vastav paber antud kätte juba selle peale, kui läksid ise autoga kohale ja vandusid jumalakeeli, et oskad seda aparaati juhtida.\nLugemata postitus #64 Postitas simp » 03 Dets 2017, 18:58\nMis seal vahet on, kas mees käis terve päeva autokoolis, või sai load kuumadel üheksakümnendatel sünnipäevaks?\nLugemata postitus #65 Postitas pühak » 03 Dets 2017, 19:16\nTõenäoliselt see vahe on, et need kuumadel üheksakümnendatel sünnipäevaks load saanud tegelased on tänaseks kas sõitma õppinud või on loodusliku valiku tulemina Darwini auhinna kandidaatideks saanud. Muidugi võis juhtuda ka nii, nagu ühe tuttavaga, kes arvas ka, et milleks autokool, kui ARK-i tagaukse juurest võib juhiloa kokkulepitud rahasumma eest poole tunniga kätte saada. Tal läks hästi, avariid ei teinud, kuna juhtus olema selline tegelane, kellel oli nii looduslik talent kui enesealalhoiuinstinkt keskmisest kõrgemal tasemel. Selles mõttes läks ka hästi, et kohtukulli ette ei tiritud, kui esmaseid juhilube päris lubade vastu vahetama läks ja avastati, et dokument võltsitud. Aga autokooli pidi ikka läbima ja veel järgmised 2 aastat 70-ga sõitma; siis nimelt oli algajal juhil selline kiiruspiirang.\nPäris 90-date alguses oli lühikest aega võimalus A ja B kat juhiluba eksternina saada. Ehk läksid ja tegid liiklus- ning sõidueksami ja oligi tehtud. Eksam selekteeris siis igasugused õnnemängurid välja. Tõenäoliselt siiski mitte piisavalt efektiivselt, sest see võimalus kadus suht kähku.\nLugemata postitus #66 Postitas will111 » 03 Dets 2017, 20:00\nIseenesest oleks väga mõistlik kui praegugi oleks selline võimalus olemas. Ma pole kunagi mõistnud miks peab kedagi SUNDIMA mingit programmi läbima ja hunnikut kama pähe õppima kui kokkuvõttes nii ehk naa vaid mingi suht piiratud ulatusega eksam otsustab kõik, kusjuures otsustab kohati päris imelike tegurite põhjal. (võibolla täna on midagi muutunud või paranenud, aga ega erit ei usu)\nLugemata postitus #67 Postitas RistoQ » 04 Dets 2017, 01:45\nJuhtimisõiguse olemasolu näitab siiski suhtumist nii endasse kui kaasliiklejatesse. Lisaks on see ebaõiglane kaasliiklejate suhtes kes on võtnud vaevaks selle teekonna läbida ja juhtimisõigus omandada. Selle niiöelda paljude meelest mõttetu autokooli mõte kus niikuinii sinust sõitjat ei saa on idiootlik arvamus. Seal garanteeritakse, et oled omandanud need minimaalsed teadmised ja oskused liikluses osalemiseks. Edasine on sinu enda isikus ja mõttemaailmas kinni. Kui tahad areneda siis arened paremaks liiklejaks ja sõitjaks ning kui arvad, et piisab siis on suur tõenäosus sattuda statistikasse. Mõistlik inimene suudab liigelda vastavalt oma võimekuse piirides. Peast veidi ohhoo paneb pauku olenemata kas tal on load või ei. Onu Kolja kes on sõitnud 30 aastat ilma lubadeta ja pole tekitanud ühtegi avariid ilmselgelt pole peast soe kuid sellegipoolest ei õigusta mitte miski ilma lubadeta sõitmist.\nKui tahta, et liikluses oleks täiesti ohutu siis peaks kogu selle juhtimisõiguse saamise nii räigelt üle reguleerima. Praegu on lubade saamine tehtud nii lihtsaks isegi lollile kuid sellegipoolest jätavad mõned selle tegemata. Ma ei saa aru miks. Kas tõesti tunnevad need inimesed end kui maailma naba ja seadused nendele ei kehti kuna nemad on erilised lumehelbekesed??? Tehke load ära kes iganes veel lubadeta sõidavad. Võib-olla seda teekonda läbides teie mõttemaailm muutub ning muututegi üleüldiselt teistega rohkem arvestavamaks inimesteks üldises elus ning jääte lõppkokkuvõttes ka liikluses terveks.\nLugemata postitus #68 Postitas will111 » 04 Dets 2017, 03:48\nTõeliselt optimistlik maailmavaade!\nKui autokool alati ja päriselt midagi garanteerida suudaks siis ei oleks meil liiklus täis selliseid tõuke, keda seal teps mitte üldse olema ei peaks. Ja pole mõtet hakata argumenteerima, et ju need ongi kõik needsünnipäevalapsed. No ega ikka ei ole küll. Jah, osad võibolla...kõik kindlasti mitte. Isegi pooled mitte.\nKusjuures vale arvamus, et mõistlik inimene suudab liigelda oma võimekuse piirides ja ohhoo paneb pauku igal juhul. Ma ei tea küll mille järgi täpsemalt sa siin seda ohhoodust mõõdad. Aga fakt on see, et hirmutekitavalt suur osa neid niinimet mõistlikke inimesi ei suuda liigelda punkt! Mitte oma võimekuse piirides, vaid lihtsalt ei suuda liigelda. Võibolla ei taha suuta, võibolla ise arvavad, et suudavad...aga reaalsus on see, et ei suuda. Ja need kes suudavad liigelda, neist väga suurel osal pole mitte kõige õrnematki aimugi sellist, kus need võimekuse piirid umbes asuvad. Osad isegi ei tea, et mingisugused piirid üldse eksisteerivad. Kui midagi ootamatut juhtub siis on reaktsioon et KUIDAS SEE VÕIMALIK ON??! :O\nVeidi ohhood panevad küll ehk suht suure tõenäosusega mingil hetkel pauku, just nagu sa ütled (kuigi "igal juhul" on ikka väga meelevaldne väide ning pauku panemisel ja pauku panemisel on ka väga suur vahe)...kuid nende veidi ohhoode puhul on siiski veel paar asja, mida ei maksa ära unustada. Esiteks, on vähemalt väike lootus, et nad ehk saavad midagi teada ja õpivad nendest niinimetatud võimekuse piiridest ja teiseks, neil tekib vähemalt mingi kogemus selles osas, et kui auto teeb nii, siis juhtub umbes naa.\nMa olen suhteliselt veendunud, et % küllaltki paljud tänapäevased sellised liiklejad, kes ehk mingil perioodil oma elus on olnud niiöelda veidi ohhood, on täna natuke vanema ja kogenumama PAREMAD juhid kui paljud sellised "mõistlikud inimesed", kes pole mitte kunagi elus liiga palju gaasi vajutanud, liiga järsult pidurdanud ega ühtegi autot nö. peenestanud. Vot seal on sul need õiged lumehelbekesed, kes kuskil delfis ahhetavad ja ohhetavad, kui mõni teine lumehelbeke paneb jälle üles pardavideo kuidas temast tehti möödasõitu "kuigi ta ju ometi sõitis spidomeetri järgi peaaegu 85kmh" ja noh see kõik oli üleüldse nii kohutav nii kohutav sest kõik oleks võinud surma saada kui midagi oleks juhtunud...\nLugemata postitus #69 Postitas krss » 06 Dets 2017, 03:46\nRistoQ kirjutas: Tehke load ära kes iganes veel lubadeta sõidavad. Võib-olla seda teekonda läbides teie mõttemaailm muutub ning muututegi üleüldiselt teistega rohkem arvestavamaks inimesteks üldises elus ning jääte lõppkokkuvõttes ka liikluses terveks.\nMul on sellest loogikast arusaamisega tõsiseid probleeme. Inimesed, kes sõidavad aastakümneid lubadeta ja vahele jäämata, sõidavad järelikult ohutult ja väärivad igati õigust osaleda liikluses, kuna nad on JUBA tõestanud sellega, et nende oskused on suuremad kui äsja load saanul. Selle ühe kategooria puudumine PABERI PEAL... kindlasti ei muuda enam ei mõttemaailma ega tee ka teistega arvestavamaks. Kasvõi juba selle pärast, et lubade saamisega lõdveneb enesekontroll, kuna liikluses lollimängimine, mis lõppenuks varasemalt suuremate probleemidega, lõpeb edaspidi lihtsalt mingi tillukese rahanumbri loovutamisega. Ega ma samas selle vastu ei vaidlegi, et lubasid ära ei võiks teha, ikka võib, eriti kui nagunii sõidad!\nPrets kirjutas: Maksin 200 taala ja kolme päevaga (esimene päev 45 minti BHS test, teine päev teooriaeksam ja kolmandal tulid load) sain load kätte. Järgmine aasta, kui kodumaale tagasi jõuan, võin ka kodumaal aasta vabalt nende lubadega ringi lasta ilma probleemideta /.../ Siin saab raskeveoki load ka 3 päevaga, kui valid vastava kursuse läbimise. Kui kursust ei läbi, pead pmst vahtralehega aasta sõitma ja siis saad automaatselt täis load.\nSiin see meie seaduste konks peitubki. Isegi eeldades, et eestimaalased on lollid, alaarenenud ja võimetud teiste (enamike!) maailma rahvaste kombel sõiduoskusi omandama, on neil kõigil ülejäänuil siiski õigus ka siin meie liikluses sõita ilma tänapäevases autokooliäris osalemata. Kusjuures täiesti legaalselt. Kuna me räägime siin ikkagi juhilubade sisulisest poolest, siis kuidas nüüd järsku saab eeldada "võõrastele" puhul oskusi, mis meie endi puhul peetakse võimatuks omandada ilma autokoolita? Selliste seaduste valguses on äärmiselt raske seda moraalilugemist lubade teemal tõsiselt võtta.\nVäikese kõrvalepõikena veel, et ega erinevate riikide liiklusolud ongi erinevad ja erinevad nõuded (mistahes) lubade saamiseks seetõttu ka mõistetavad. Näiteks mu abikaasa tegi omale load vaesemas ja mägisemas riigis, kus sõidueksam sisaldas näiteks sukeldumist teetööde vms kaosesse, kus tuli lahendada selline liiklusolukord, mida sisuliselt pole võimalik eelnevalt selgeks õppida. Samuti kuulus tal eksamil ülesannete hulka rikkis käsipiduriga autoga hakkamasaamine järskudel mägiteedel ummikutes, st ta sõidab vabalt nn seljaajureflekside tasandil nii, et varvas piduril ja kand gaasil ja teeb seda kohati alateadlikult siin tänaseni (ta ise ei märka ). Kõigil oli eksamil ka mingi tehniline ülesanne, üks pidi paigaldama rattale kette, teine vahetama ratast, kolmas genekarihma jms. Ma kiidaks seda juhilubade tegemist ka ise palju rohkem, kui meil see õpetamine tõesti inimesed sõitma õpetaks. See, mis minu eluajal on toimunud, õpetab igal juhul vähem, kui see, mille enne tänaseid standardeid õppisid kõik ära isa või vanaisa kõrval ja seda ka rasketehnikaga.\nTrollin nüüd natuke foorumit ja tsiteerin iseennast:\nkrss kirjutas: ma pole kunagi käinud autokoolis, sel ajal seda ei nõutudki /.../ Samas ei taga tänane õpe absoluutselt nende juhtimisvõtete omandamist, milleks annavad meie juhiload õiguse - näiteks osaliselt sünkroniseerimata käigukastiga rendiroimaga valepooleliiklusega "sipelgapesas" hakkamasaamine kusagil soojas kohas. Isegi tsiviliseeritud UK-s jookseks enamikel esimese hooga sellesama autokooli corollaga juhe kokku, kuigi plastik lubab ja rendifirmadel on põhjust eeldada meilt neid oskusi\nSee tsiteeritud lõik panebki mind arvama, et nii kaua, kuni A kat tegemiseks ei panda noort juhti kasvõi ainult üheks tunniks bussi, poolhaakega rekka ja mõne suurema teetöömasina rooli LIIKLUSES ega seda sama bussijuhiõpilast tunnikeseks tsikli selga, jääb minu usk neisse plastikute võluvõimesse väga nõdraks, kuna see "õppimine" on kogu inimkonna sõidukogemusega kõrvutades rohkem formaalsus kui sisuline ning silmaringi laiendav juhiks koolitamine.\nÜldiselt inimesed, kes usuvad dogmasid, peavad õigeks ainult ühte (enda) arvamust ega püüagi mõista, miks keegi teine teise nurga alt sama asja vaatab, ei oska näha seda ka liikluses. See peegeldab suhtumist, millel on lubade omamisega vähe ühist. Radikaalsed sõnavõtud lubade omanikelt näitavad seega, et just seda teineteisemõistmist tuleb ikkagi õppida kusagil mujal, mitte autokoolis ja seda kinnitavad ka igapäevased olukorrad liikluses, kus eeldatavasti sõidavad enamus inimesi siiski lubadega.\nÜks põhjuseid, miks ma siin teemas üldse sõna võtan, oli juba paljude aastate eest peaaegu 7 aastat Soomes kõrvalteenistusena "jääsõiduõpetamine" välistudengitele (doktorandid, post-docid, sh ka külalisprofessoreid jpt), kes piltlikult öeldes olid oma kodumaal ostnud load lammaste eest, said peale liikluseeskirjadega tutvumist suurepäraselt hakkama ka Soome liikluses, kuid talve saabudes olid füüsika seatud piiridega püstihädas, sest nende varasem arusaamine jääst piirdus vaid selle toppimisega coca cola klaasi. Aga said kõik selgeks, kuigi lubade saamisega sel õpetamisel midagi ühist ei olnud. Ja nad ise tahtsid olla head juhid ja kulutada nii aega kui raha õppimiseks, et saada veel paremateks juhtideks. Ma arvan, et see suhtumine on vähemalt miljon korda olusem kui plastikute omamine...\nLugemata postitus #70 Postitas Krl » 06 Dets 2017, 08:51\nTargemad mehed on öelnud, et selliste probleemide tõstatamine ja neil teemadel koolikirjandite trükkimine hakkab pihta siis, kui toidu hankimine on inimeste jaoks liiga lihtsaks muutunud.\nKas keegi teist oskaks reaalselt ka paberile panna süsteem, mis toimiks paremini kui praegune? Ja ma ei mõtle vaid nende talentide jaoks, kes juba 10 aastaselt paremini sõidavad, kui enamik tänaseid Tallinna liiklejaid, vaid ühiskonna jaoks üldiselt. Süsteem, mida oleks raskem pahatahtlikult ära kasutada, pääsemaks liiklusse ilma igasuguse ettevalmistuseta ja kaoseta liikluses.\nLugemata postitus #71 Postitas bnd » 06 Dets 2017, 12:08\nSelles osaks vaidleks, mis puudub kellegi nt 30a lubadeta sõidu staaži.\nLihtne küsimus: kui politsei ta kinni peab, näiteks miski kampaania korras ja tal pole lube ette näidata. Kuidas ta suudab oma "sõidumeisterlikkust" tõendada, et ta on sõitnud juba x aastat. Kuidas saab suvaline inspektor olla sel hetkel kindel, et ta räägib tõelise Automi sõidumeistriga? Samamoodi võib ju see inimene olla alles esimest kilomeetrit roolis.\nSee plastik seda ju näitabki, et on tehtud miskid elementaarsed reeglid endale selgeks. Ja sealt edasi saab juba tuletada võimaliku kogemustepagasi ja läbisõidud jne.\nLisaks- kes sõidavad juba aastaid ilma lubadeta ja kordagi vahele jäämata, need järelikult:\na. sõidavad väga vähe\nb. ei käi riigist välja\nc. "elusalt" kätte ei anna, ehk politseikroonika staarid\nJa see lubadeta sõidetud aeg ei näita mitte midagi tema läbitud kilomeetrite kohta. Mul naabrimees sõitis ka kuni 88eluaastani, 2km päevas, ehk turuplatsi ja tagasi- vaata, kui palju aastaid kogemust!\nSõidan ise 70000km (siia-sinna) aastas. Ja iga aasta on ikka n+1 korda, kus mingi kontrolli käigus küsitakse lube. Kõige ekstreemsem juhus oli, kui Põhja-Rootsis pühapäeva varahommikul mägedes tuli politsei saanidega meie juurde ja uuris kõigilt, kas dokumendid on kaasas (nii saani passid kui ka load). Samuti on küsitud juhilube erinevates sadamates, võib-olla ka selle pärast, et mul autol tihti treiler sabas, loodetakse äkki E-kat puudumisele?\nTegin ise ka 90-ndate algul B titekad eksternina, siis BC1 eksternina, läksin ARKi kohale, pandi klaasseintega ruumi, tegin eksami paberil ära, vaadati, et ok, siis 52-ga plats 30min ja olidki mõlemad katid käes.\nSõitsin ka aastajagu rattaga ilma lubadeta, aga Pärnu-Tal vahet tööl käies ilma lubadeta oli natuke riskantne. Kuigi sama loogikat arvesse võttes oskan ju sõita, kuna liiklusmärgid ju samad? Käisin tegin ikka A ja E ja C lisaks igaks juhuks.\nMul on üks sõber, kes on käinud juba 6 !!! korda ARK eksamil ja pole läbi saanud, iga mõne kuu tagant proovib uuesti. Ja kogu aeg raiub, et mis krt neil seal viga on, et mind läbi ei lase, ma ju oskan sõita. No järelikult ikka teed midagi totaalselt valesti, kui eksamisõit katkestatakse ja koju saadetakse. Olles ise käinud viimaste aastate jooksul endale lisakette tegemas, siis ei saa küll öelda, et sõidueksam raske oleks. Siiani endal ja tuttavatel kehtinud loogika, et kui teooriast läbi, siis pmst load juba taskus.\nLugemata postitus #72 Postitas zombi » 07 Dets 2017, 04:57\n"Mul on sellest loogikast arusaamisega tõsiseid probleeme. Inimesed, kes sõidavad aastakümneid lubadeta ja vahele jäämata, sõidavad järelikult ohutult ja väärivad igati õigust osaleda liikluses, kuna nad on JUBA tõestanud sellega, et nende oskused on suuremad kui äsja load saanul. Selle ühe kategooria puudumine PABERI PEAL... kindlasti ei muuda enam ei mõttemaailma ega tee ka teistega arvestavamaks. Kasvõi juba selle pärast, et lubade saamisega lõdveneb enesekontroll, kuna liikluses lollimängimine, mis lõppenuks varasemalt suuremate probleemidega, lõpeb edaspidi lihtsalt mingi tillukese rahanumbri loovutamisega. Ega ma samas selle vastu ei vaidlegi, et lubasid ära ei võiks teha, ikka võib, eriti kui nagunii sõidad!"\nOk! Mõned sõidavad. Aga paljud kabelisse on jõudnud samamoodi liiklustarkusi omandada üritades? Ja kui paljud loodusliku selektsiooni tõttu kaoks, kui praegust lubadeväljastamis/-saamissüsteemi ei oleks? Et iga vend muudkui rooli-lenksu ja tuld! Uju koer! Ei oska? Upu koer, olidki loll?\nAutokoolid ongi vast selleks, et inimesi algsel (!) ohutumal tasandil liikluses toimetulema õpetada. Võimalikult kiirelt. Ohutustasandit tõstetaksegi siis aja jooksul ise. Läbi reaalse praktika. Ja et oleks vähemalt teoreetiliseltki võimalik eeldada (!) plastiku esitamisel, et inimesel EHK on kõrvade vahele midagigi kinni jäänud, mis tal aitab nii ise liiklusdzunglis ellu jääda kui ka loodetavasti teisi mitte tappa. Vähemalt on talle seda kuskil, antud juhul autokoolis siis, selgitatud.\nKogu elu ühiskonnas tugineb teadupoolest kokkulepetel. Antud juhul on kokku lepitud, et enne liikluses osalemist läbitakse vastav kool ja omandatakse teatav tunnistus. On siis tõesti nii raske sellest kinni pidada?\nPigem liigitaks ma need isehakanud "liiklusgeeniused" kaheks:\na) ei ole suutelised ametlikku õppeprogrammi mingil põhjusel läbima\nb) vilistavad ühiskonnale kui niisugusele ja armastavad teistele kõrge kaarega lasta, olles ise omast arust väljaspool seadust.\nJa noh, liiga usaldusväärsed kaasliiklejad ei ole neist kumbki...\nKas me usaldame oma kodus töötama elektriku, kes kutsekvalifikatsiooni ei suuda esitada? Tubli poiss, juhet veab peaaegu sirgelt ja ühendab kah kuskil miskit. Eluaeg teine traati tirind! Miskipärast ei usalda...\nMiks me peame siis usaldama sõidukijuhti, kes ei suuda esitada vastavat kvalifikatsiooni?\nJah, aegajalt on kuldsete kätega mehedki paberiteta, superjuhid lubadeta. Aga kuidas me seda küll kiirkorras teadma peaks, inimest pikemalt tundmata? Ok. Spetsialisti kohta suusõnaline reklaam vast aitab, tehtud tööde pealt saab vaadata jne. Lubadeta autojuhile peaks siis politseile kõlakaid hakkama levitama, et "see mees rämedalt hea juht, uskumatu virtuoos, ärge talle trahvi tehke"?\nP.S: Avatud uus sapööride kool, lugemis- ja kuulamisoskus ei ole oluline! Töö-õpe ainult praktika käigus!\nLugemata postitus #73 Postitas zombi » 07 Dets 2017, 05:20\nEi, mulle päris meeldis kohe selle "õnnetu" siklisti keiss, kes ringteel kenasti kummuli müksati politsei poolt ja siis ajakirjandus hala täis oli. Et suurepärane siklisportlane ja igavene proff ja mida iganes. Aga näe, juhtimisõigust ei olnud. Sellise virtuoosi jaoks oleks juhtimisõiguse legaliseerimine pidanud ju vaid vormistamise küsimus olema. E-teooria arvutis taustal tiksuma, miinimumsõidutunnid, tänu siklivalitsemisele platsilt kiirelt tänavale, eksamid ja olemas. Aga näe, miskipärast ei vormistanud. Ei tea miks? Rahapuudus? Vaevalt küll...\nOlgu, antud juhul oli küsimus vist vanuses ja eneseuhkuses- A2 sellisele sõidukunnile ju ometi ei sobi eksole. Kotkastel tiibu juba ei kärbita!\nLugemata postitus #74 Postitas will111 » 07 Dets 2017, 07:09\n"Eluaeg teine traati tirind!"\nKui ma tean, et mingi vend on elu aeg nä. traati tirinud..ehk siis nagu ma aru saan, mida sa sellega tegelikult vist öelda tahtsid (või vähemalt mida sa oleksid pidanud sellega tahtma öelda), elektrit pannud. Ja ma tean, et tema pandud elekter on toiminud, igal pool, alati ning tehtud töid selle elu jooksul on ikka tõesti a'la sadu ja sadu. Jah, usaldan küll! Võibolla igaks juhuks kontrollin üle ka, aga seda teeks ilmselt ükskõik mis "paberitega" venna puhul. Miks ma ei võiks aga usaldada tüüpi, kes eluaeg on mingit tööd teinud, sellega kenasti hakkama saanud ja kõik mis ta teinud on, toimib kenasti? Üks hea põhjus palun...tõesti ei huvita mind miski "elektriku paber", vaid mind huvitavad reaalsed oskused ja kogemused. Mida ma teen selle paberiga, kas selle paberi nägemine garanteerib mulle mingilgi moel, et "paberiga" mees ei teinud 110% kuskil ühtegi viga, et ta ei ole mõnda lonegut kuskil üle lasknud ja naabri pealt maha kirjutanud? Absurd ju..\nIlmselt mind huvitaks arsti paber, kes mul näiteks südameoppi tegema hakkab. Mitte, et seegi paber midagi garanteeriks, aga tundub kuidagi nagu südamelähedasem mure Aga näed iroonilisel kombel seda ma tegelikult vist isiklikult kontrollida ei saakski siin meie riigis, isegi kui tahaks. Öeldakse, et ole õnnelik, et võibolla ellu jääd, tuleb mingi mees ja hakkab aga tegema...\nÜldiselt siin teemas aetakse täiesti järjepidevalt segamini kaks väga erinevat asja. Ühed inimesed väidavad - lihtsalt faktiliselt on ilmselge, et liikluses osaleb mingi arvestatav hulk juhte, kes on seal osalenud juba väga pikka aega ja oskavad JÄRELIKULT liigelda (kuna neil ei ole avariisid ega muid probleeme tekkinud). Jutt pole olnud sellest KAS ja KUIDAS härra politsei või suvaline Juku tänavanurgalt seda täpselt kontrollida peaks saama, et kas nad ikka oskavad ja kui palju. Ja siis on siin need inimesed, kes ei suuda vahet teha lihtsalt eksisteerival faktil ja selle fakti valideerimine või kontrollimise tingimustel või võimalusel. Need on kaks erinevat asja. Ja täpselt seda tähendabki, et load ei sõida. Sõidab mees, sõiduõigust tõestab aga paber taskus. Kaks erinevat asja, erinevat fakti. Omavaheline seos on olemas, aga pole kaugeltki mitte 1:1'le. Kui oleks, siis ei sõidaks mitte keegi mitte kunagi ilma lubadeta...sest seda lihtsalt ei saaks ju järelikult teha?!? MIdagi rasket mõista selles ju tegelikult ei tohiks olla, aga huvitaval kombel miskipärast ei mõisteta.\nJa kui aus olla siin vist tegelikult juba kuskil põgusalt oli juttu, et sõidueksami võiks saada teha ära eksternina. See olekski lahendus, või vähemalt mingisugune lahendus lubadeta vendade probleemile. Oskad liigelda (või arvad, et oskad) - lähed aga sõidueksamile ja teed ära. Kusjuures, esimene katse võiks olla...tean, et ULMELINE mõte, aga minumeelest isegi tasuta! Järgnevad katsed alates teisest hüppeliselt kallinevate hinnalipikutega, et mingeid kloune ei tekiks liiga palju. Teooriaeksam kui selline on praegusel kujul nagunii paras nali, selle vorm tuleks tegelikult üldse täielikult ümber teha. Sellises vormis nagu ta on, pole selle korraldamisel üldse mingit mõtet.\nLugemata postitus #75 Postitas kasper » 07 Dets 2017, 10:01\nHobigünekoloog, not licensed, but will take a look...\nAga tagasi teemasse, et kui argument on, et see paber ei õpeta ju midagi ja ma oen nii kõva mees, et saan hakkama, siis krt, tõestage et saate 3-400€ load kätte, kui läheb rohkem, siis ilmselt valetasite.\nJa kui kellelgi vaja mandleid lõigata, siis teen seda ka... õmmelnud ja lõiganud olen elu aeg\nLugemata postitus #76 Postitas Krl » 07 Dets 2017, 10:44\nEks sõita saab muidugi ka ilma. On lihtsalt asju, mida tehakse, et ühiskond toimida saaks.\nKa kuritegevus ja üldse kogu see väljaspool seadusi tegutsemine ja bäädäss elustiil toimivad vaid seni, kuni kõik teised seaduseid järgivad. Kui ka kõik teised ükskord otsustavad , et anarhia on palju parem kui need meie "kommunistlikus" riigis toimivad seadused, siis saab ilmselt segi isand Krss aru, et olukord, kus kõik sõidavad nii nagu tahavad, keegi makse ei maksa ja kõik võtavad jõuga selle, mis neile meeldib, siis see ei ole ka nagu päris see.\nLugemata postitus #77 Postitas ttt » 07 Dets 2017, 10:53\nMinu arvates võiks ka olla mingi mingeid kategooriaid teha nö eksternina. Lahendaks paljudel juhul selle, et mõni lihtsalt ei viitsi luba tegema minna. Näiteks kui nt B-kat on olemas (liiklusteooriat tunneb), lähed teed kooli juures A-kat eksamid mingi väiksema papi eest kui see kursus. Ja siis lähed ARK eksamile. Kui keegi tunneb end nii pädevana, miks ei võiks siis lasta tal seda teha, ainult vaja vältida seda, et need niisama õnne proovijad ARKi ei ummistaks. See kohustuslik 10-tunnine kursus (B-kat omanikele) on täpselt selline, et kes oskab sõita, sellele on palju ja kes ei oska, see ei saa selgeks nagunii ja peab mingeid lisatunde võtma hakkama (koolitaja väitel enamusel kulub vähemalt 15 sõidutundi, muidugi on ka neid kes kunagi tsikli seljas pole istunud ja 10x45min järel ARK eksamile lähevad ja ära teevad). No ja need paar teooriatundi varustusest ja kuluosadest.. ma ei tea, kas see kogenud sõitjale annaks midagi. Mulle kui nullist alustajale oli isegi huvitav ja seetõttu minul läks motokoolitus kindlasti asja ette.\nMa ei kujuta ette, mismoodi see oleks, kui on õnnestunud A-kat saada (ilmselt siis 40-tunnise koolitusega) ja siis on vaja B-kat - kas siis on vaja uuesti 40h sõitu ja täislaks liiklusteooriat läbida?\nMa tegin väikelaevajuhi loa niimoodi eksternina ja mitte väga ammu. Õppisin selgeks need asjad, mida ma ei teadnud, tegin ühe koolitaja juures riikliku eksami, praktika oli kirjas ja kõik. Kusjuures veatult tegin eksami, sealsed koolitujad veel pirisesid, et mis mõttes pole üheski tunnis käinud... Ja no sõidukogemust on kordades rohkem kui see, mida koolitusel pakutakse, seega koolitus oleks täiesti pointless olnud. Mul oleks ka väikelaevajuhi luba tegemata, kui oleks pidanud mingi koolituse veel tegema, mõttetu ju nullist nämmutada neid teemasid, mida ammu tead ja samas väga väike osa on seda, mida teada tahaks.\nLugemata postitus #78 Postitas Jesper » 07 Dets 2017, 11:42\nMa küll laevadest tean ainult niipalju, et vöör käib ees ja nadiir käib all, aga võin ükskõik mitme õlle peale kihla vedada et seal koolitusel oleks õpetatud vähemalt kahte potentsiaalselt elupäästvat asja, mida sa seni ei tea\nLugemata postitus #79 Postitas ttt » 07 Dets 2017, 13:03\nMa arvan, et sa kaotaks selle kihlveo Mul nimelt on ka vabatahtliku merepäästja koolitus läbitud\nTegelikult, eks muidugi iga koolitaja on erinev ja kõigil on kahtlemata põnevaid lugusid rääkida, mida on huvitav kuulata.. aga no see on kogu koolitusest nii väike protsent, et selle eest sadasid eurosid ei viitsi ikkagi maksta.\nLugemata postitus #80 Postitas will111 » 07 Dets 2017, 13:49\nkasper, üks asi mida ma ei mõista...miks peab mingi loa kätte saamine, ehk siis tegelikult - sisulise poole pealt justkui millegi oskamine või teadmine olema mingi konkreetse hinnalipikuga??? Antud juhul siis 400 eurot nagu sa siin ütled. Et keegi peab sulle või kellegile teisele tõestama mingi summa eest millegi kätte saamist, kas see ongi see, mis siis peaks midagi näitama kellegi oskuste ja teadmist kohta, või midagi tõestama? Ma ei teagi, kui palju mul läks näiteks... aga kindlasti rohkem kui 300-400. ilmselt päris palju, sest pidin seda va ark eksamit ikka õige mitu korda tegema enne kui õiges kohas, õige inimese peale õnnestus sattuda. Ühe korra, tõesti, eksisin ise ka. Muidugi väga ägeda tõmbekoha peal nagu ikka, aga siiski .. Väljapakutud teooria kohaselt siis järelikult ma alguses sõita ei osanud ja protsessi vältel muudkui vaikselt (ja muudkui aga juurde plekkides) aga sain sõitmist selgemaks? Kõlab juba väljaöeldult natuke naljakalt. Reaalses elus ei olnud kõiki nende eksamite vahel absoluutselt mitte midagi muud kui lihtsalt aeg. Isegi mitte mingit vigade analüüsimist mitte, sest mitte midagi lihtsalt polnud analüüsida. Esimesest eksamist oli vaid meelde jätta tõmbekoht. Ja kui praegu satuks nendele sõidueksamitele, kust kunagi läbi kukutati siis kukuks täpselt samamoodi. Mõtle kui huvitav kui kõigile korraldataks sõidueksameid iga aasta, ja lubadest võiks sama kiirelt ja lihtsalt ilma jääda, nagu neid on võimalik saada? Paljud suured seadusejüngrid siis siin nii kõva häälega kireks? Aga mis see siis täpsemalt on, mida see sinu välja pakutud tõestus tõestama peaks, oskad ehk selgitada? Noh, muidugi peale selle, et kellelgi konkreetsel isikul x on just selline summa tagataskust võtta Minumeelest tõestab selline teoreem, kas kellelgi on lucky day või ei ole. Thats about it..\nÜks asi, mida ma võin omast kogemusest ja täiesti vankumatu veendumusega öelda, kuna olen üks neist isikutest, kes on sõitnud ja päris pikki aastaid autoga nimelt ilma lubadeta. Siis kui mul neid polnud, olin ma tunduvalt ettevaatlikum ja korralikum liikleja. Ja loomulikult oskasin ma liigelda, sest eeskirjad olid ju ometi selgeks õpitud, autokooliski käinud (ja selle läbinud, või kuidas öeldakse) nii nagu peab. Kuigi selle väärtus oli pisut kaheldav juba siis. Ettevaatlikum olin justnimelt sellepärast, et ma ei tahtnud absoluutselt millegagi välja paista, ning ega ei paistnud ka. Nagu üks äge eestlaste kohta käiv laulgi ütleb, kannatasin ära...palju asju Enam ei kannata midagi ja kasutan igas mõttes oma "legaalset sõiduõigust" ära, aga uskuge kui ütlen, et paljude kaasliiklejate elu sellest muretum ega stressivabam küll ei ole. Ja võibolla minu enda oma ka ei ole, aga fuck it...kui selline krdi huinjaa oli vaja läbida siis nüüd ma tahan selle kõige eest tsirkust ja leiba kah! Enda jaoks on põhiliselt ainult üks vahe, et nüüd võin rahuliku teadmisega omale sobival momendil oma auto mõne tolvani otsa ära vormistada, kes jälle kuskilt ette keerab või mingit lollust teeb. Noh, et kui on vaja näiteks midagi remontida või üldse maha kanda. Vot selline hea kasu siis lubadest!\nTegelikult oleks jäik süsteem (a'la teoorias selline, et mitte keegi tõesti lihtsalt füüsiliselt EI SAA sõidukit juhtida ilma kategooriata) täitsa tore asi, kui see tõepoolest tagaks kõik selle, mida see ideaalses maailmas tagada lubab..või vähemalt suure osagi sellest. Arvan, et siis oleks liiklus palju vähem närviline, sujuvam ja sõbralikum. Aga kuna see on väga kaugel tõest, siis on paraku sama kaugel tõest ka see, et paberi esitlemine tegelikult midagi näitab. Peale selle, et politsei ei saa lubadeta sõidu eest riigikassasse rulli veeretada.\nLugemata postitus #81 Postitas Jesper » 07 Dets 2017, 14:41\nJajah, klassika - teatavasti on 99% juhte keskmisest oluliselt paremate oskustega\nLugemata postitus #82 Postitas Jesper » 07 Dets 2017, 14:46\nttt kirjutas: Mul nimelt on ka vabatahtliku merepäästja koolitus läbitud\nA miks sa merepäästmist omal käel katse-eksituse meetodil ei õppinud, vaid koolitusele läksid? Pmst samasugune asi ju kui sõidukite juhtimine.\nÜldiselt see on igaühe enda traagika, kui raiskab oma aega auto/mootorrattajuhtimise omal käel õppimise peale, ise väga hästi teades et tal tuleb ikkagi autokooli minna. Kui oleks kohe ilma ette õppimata kursusele läinud, siis poleks see ju nii mõttetu. See on miskipärast nii tüüpiline käitumine, et kõigepealt tehakse mingeid rumalaid otsuseid, ei tunnistata endale et need olid rumalad ning reseti ja õige jalaga alustamise asemel raiutakse aastate kaupa endale probleeme juurde teha, samas kui õigel ajal jaole saades oleks asi suht lihtne ja odav olnud. Pärast on süüdi valitsus ja neli aastaaega jne\nLugemata postitus #83 Postitas ttt » 07 Dets 2017, 14:59\nEks ikka selle sama pärast, et see oli valdkond, milles ma end pädevana ei tundnud, aga hädasti oli neid teadmisi vaja. Väikelaevajuhi koolituse osas tundsin, et mul ei ole vaja väikelaeva juhtimise koolitust läbida (ja merepäästet pole seal piisavas mahus), võin lihtsalt paar asja üle vaadata ja eksamid teha - tehtud. Hea, et oli võimalus nö eksternina teha. Samas motokoolituse võtsin täiskomplekti (ja veel keskmisest kallima kooli, et ikka kindlasti hea koolitus oleks), kuna ma ei pea end piisavalt pädevaks, et lubadeta ringi sõita või ilma koolituseta ARK-i eksamile minna (sellist varianti vist polegi).\nEhk siis pooldan varianti, et kui keegi tunneb end tõesti pädevana, siis tal peaks olema võimalus teatud tüüpi koolitusi teha eksternina. Ma ei räägi muidugi neist, kes nt titest peale krossi sõitnud, aga B-kat lubasid pole ja liiklusest midagi ei tea. Kes liikluses osaleb, peaks ühe korra ikka liiklusteooria läbima, ükskõik, mis kategooria raames.\nLugemata postitus #84 Postitas will111 » 07 Dets 2017, 16:07\nsee on juba omaette klassika, väita, et millegi omal käel õppimine on ilma igasuguse küsimuseta ajaraisk ma ei tea, päris veider koht oleks see maailm vist täna, kui mitte keegi mitte imdagi mitte kunagi omal käel ei õpiks...kuna see on ju ajaraisk. ja mis püha lehm see auto või motosõidu õppimine siis ikkagi on, et seda ei võiks õppida kuidagi "ametliku programmi väliselt"?\neks tegelikult on nii, sõidetakse (omal käel), kuna tahetakse sõita. no kinnitada jumala nimel ei saa, aga tundub üsna loogiline. ega ma 14 aastaselt autoga sõitma ei hakanud seepärast, et nüüd tõsimeeli kohe kiiresti 15 või 16 aastaselt muudkui liiklema hakata. Lubade tegemisele mõtlesin esimest korda alles vist 19-aastaselt. Eks ikka oli tahtmine lihtsalt proovida uut asja, siis oli tahtmine proovida paremini autot kontrollima õppida, jäärajal sõitu proovida jne. usun, et sama rada on paljudel noortel. minul oli selleks kõigeks semi-kinnine ja eraldi territoorium ja seega võimalus sel moel sõitmist harjutada. aga eks paljudel ole või ole olnud mingid sarnased tingimused kuskil eesti otsas. Mingil hetkel seisis minu lubade tegemine näiteks konkreetselt raha taga. Autokool ise oli juba suhteliselt kallis, eriti selle aja palkade ja asjade juures. Siis tulid sinna otsa veel riigilõivud kõige võimaliku ja võimatu eest. Jäid tegemata, mis seal ikka. Hiljem kui raha ei olnud iseenesest üldse probleem. Siis nagu ei olnud väga sellist aega, et muudkui kuskil istumas käia ja mingit juttu kuulata kuidas ikka käigukast töötab või misasjad on pidurid ja millal neid vajutada. Ja selle eest veel maksta ka! Kokkuvõttes oli kogu sõiduõpe rohkem õpetus sellest kuidas vältida kotti tõmbamist eksamineerijate poolt. Selle poolest oli asjast muidugi mingit kasu ka, reaalse sõitmise ja liiklemise osas, not so much!\nJesper, aga äkki ei tohiks näiteks inimesi ringrajale ütleme rajaõhtule ka lubada ilma, et nad teevad enne mingit sõidueksamit? (loomulikult kõva raha eest ikka ka!) No pole ju võimalik, et keegi ise, omal käel on tsikli käsitlemise nii hästi selgeks õppinud, et võiks teiste inimeste vahel seal raja peal täie pasaga peale anda. Ohud kui sellised on ju täiesti reaalsed. Milles on vahe? Kohustuslikku "koolitust" müüa oleks ju tegelikult nii lihtne ja mugav ja moraalne pealekauba. Peamiselt vist selles, et riik ei reguleeri asja ja pole politseid raja ääres trahvi tegemas. Väga palju meil keegi surma saanud aga pärnus ei ole, või ma lihtsalt ei tea sellest?\nLugemata postitus #85 Postitas krss » 08 Dets 2017, 10:37\nMilleks lahmimine? See, kes niisugusele küsimusele üldse vastama vaevuks, ületaks automaatlselt oma kompetentsi piire. Me ei ela ju diktatuuris, kus keegi "teab täpselt", kuidas kõik ülejäänud elama peavad. Demokraatliku ühiskonnakorralduse puhul ei kuulu see mitte ühe "targa" pädevusse, vaid seaduseloomega tegelevad komisjonid ja ei tee seda mitte arvamuse põhiselt, vaid tellivad uuringud, analüüsid jne. Neid tervikuna toimivaid ja samas täiesti erinevaid süsteeme näeme samas igal pool maailmas ja julgeksin väita, et valdav enamus süsteemidest on lõdvemad kui meil siin. Enne, kui teema algul küsimusele ise vastata jõudsin, toodi juba kuhjaga näiteid isegi EL-i seest. Kas me oleme siis rumalamad või saamatumad kui valdav enamus nimestest siin planeedil? Ma näen selles pigem süsteem süsteemi pärast, mitte süsteemi inimese pärast.\nbnd kirjutas: Lihtne küsimus: kui politsei ta kinni peab, näiteks miski kampaania korras ja tal pole lube ette näidata /.../ Sõidan ise 70000km (siia-sinna) aastas. Ja iga aasta on ikka n+1 korda, kus mingi kontrolli käigus küsitakse lube\nMinu aastane läbisõit on üsna täpselt samas suurusjärgus, mõnikord rohkem, mõnikord ka natuke vähem. Aga need viimased kümmekond aastat, mis ma jälle Eestis olen elanud, ei tehta enam juhuslikku kontrolli liikluses. Saan väita, et 100% kinnipidamise ja lubade ettenäitamise juhtudest oleksin saanud vältida (Waze ). Ei vältinud, kuna polnud vajadust. Aga kui oleks põhjus olnud, saaksin praegu väita, peaaegu miljon km on sõidetud ilma lubadeta ja ilma võimaluseta vahele jääda. Huvitav, kui palju on inimesi, kes niimoodi päriselt kah väidavad? Kas see oleks üldse oluline, et neid oleks vähem?\nzombi kirjutas: Kogu elu ühiskonnas tugineb teadupoolest kokkulepetel. Antud juhul on kokku lepitud, et enne liikluses osalemist läbitakse vastav kool ja omandatakse teatav tunnistus. On siis tõesti nii raske sellest kinni pidada?\nMa just enne kirjutasingi, et meie lepime küll kokku, aga siis otsustab riik, et võrdsustame meie koolitusega ka need juhiload, mis on "ostetud lammaste eest" ja täiesti legaalselt vahetatakse need poole aasta pärast meie kohalike plastikute vastu, kui välistudeng siin pikemalt viibida plaanib. Et mitte teemast liiga kõrvale kalduda, siis igal nädalavahetusel tuleb siia tuhandeid soomlasi, kellel on samuti kõigil on A kat taskus, kuigi neist paljud pole kunagi tsiklit näpuga puutunudki, mingist eksamist rääkimata. Kui ma tegeleksin tsiklite rendiga, puudutaks see teema juba väga lähedalt, sest iga lubadeta jorss, kes on kasvõi 100 meetrit mingi tsikliga kunagi sõitnud, omab suuremat kogemust, kui need täiesti legaalsete lubadega tädid. Äkki peaksime siin omavahel kah teistmoodi kokku leppima ja mitte selle järgi, kuidas iseendale oma peegelpilt meeldib, vaid arvestades ka enda kõrval toimuvaga? Seda enam, et juba praegu ei peeta kinni neist kokkulepetest väljast tulnuile meie plastikuid "niisama" jagades. Alternatiiv oleks minna lähemale (toimivale!!) süsteemile, kust need välistudengid tulevad ja mis kehtis meilgi nõuka ajal - et ise teed ja ise vastutad. Oma asi, mil viisil saad heaks liiklejaks või kust leiad vahendid oma korraldatud jamade klattimiseks. Arstina tahaks tuua kohe paralleeli tervisekindlustusega. Suurimad probleemid (raha järel) on neis riikides, kus "arst vastutab" tervise eest ja iga probleemi saab lahendada tableti abil. Kui tervisekindlustus on läinud erafirmade kätte, mis paneb suurema vastutuse inimese enda peale, hakkavad samad inimesed mõtlema oma vananemisele, hakkavad tegelema tervisespordiga, toituma tervislikumalt jne. Tõenäoliselt ka sõidaksid ettevaatlikumalt ning võtaks vähem mõttetuid riske?\nJesper kirjutas: Üldiselt see on igaühe enda traagika, kui raiskab oma aega auto/mootorrattajuhtimise omal käel õppimise peale, ise väga hästi teades et tal tuleb ikkagi autokooli minna. Kui oleks kohe ilma ette õppimata kursusele läinud, siis poleks see ju nii mõttetu.\nEi vaidlegi vastu. Maal elades toimuvad need protsessid tavaliselt teises järjekorras. Tsikli selga istutakse siis, kui jalad maha hakkavad ulatama. Rooli keeramine oli selge juba varem, sest juba aastaid pidi ta veoautoga vedama heina ja kartuleid põllult ära. Mul oma poisid on nelja aastasest peale traktoriga tööd teinud nii, et ise kõrval ei vahi, kuid olen läheduses. Niitma ei lase, aga enamuse asjadega saavad hakkama ja iga päevaga ikka rohkem ja paremini. Nii on see igal pool maal, kus lasteaialastel on terav nuga vööl mitte sellepärast, et nii on äge, vaid et neil on seda vaja. Ja nii on see olnud siin talus põlvest põlve, samuti on ka lähiriikides nii idas, läänes, põhjas kui lõunas. Ma ei rihi mitte selles suunas, et neile poleks siis näiteks C-kat lubasid vajagi tegema minna, vaid et selline olukord ise on absurdne, kus nad omal maal kasutavad lisaks autodele-ratastele ka raskemat tehnikat täismehega võrreldaval tasemel, aga kui jõuavad vanusesse, kus on vaja hakata mõtlema plastikutele, ei tohi mina oma lastele isegi õppesõitu minna tegema ilma järjekordselt bürokraatiaga kokku puutumata. Minu isa siiski veel tohtis panna aknale "учебный" sildi ja ise õpetada. Eestis vaadatakse praegu üle paljusid seadusi eesmärgil, et viia juriidiline pool kokku sellega, kuidas toimib reaalne elu. Vast oleks aeg ka selle teema puhul tulla ettekäänetest "miks ei saa" reaalsele elule ja sisulisele poolele natuke lähemale.\nLugemata postitus #86 Postitas ranel » 08 Dets 2017, 10:59\nKrl kirjutas: Mul oma poisid on nelja aastasest peale traktoriga tööd teinud nii, et ise kõrval ei vahi, kuid olen läheduses.[---] Minu isa siiski veel tohtis panna aknale "учебный" sildi ja ise õpetada.\nHuvitav, mul ulatusi jalad pedaalideni alles traktoril 13 aastaselt ja sain ise traktoritega ringi sõita. Päris pikad 4 aastased sul siis Päris traktori rooli keerasin nii, et isa tallas pedaale ning 5 aastaselt ulatusin vaid rooli keerama.\nTänapäeval tohib samamoodi teha. Tingimused, õpetajal peab olema vähemalt 5a õpetatav kategooria taskus ja õpetatav peab autokoolis kursustel kirjas olema. Edasi on juba 2 min 10 eur bürokraatia, et see ametlikuks teha ning õppesõidu märk masinale. Ise olen ka nii juhendajana kirjas.\nLugemata postitus #87 Postitas kasper » 08 Dets 2017, 11:16\nwill111 kirjutas: kasper, üks asi mida ma ei mõista...miks peab mingi loa kätte saamine, ehk siis tegelikult - sisulise poole pealt justkui millegi oskamine või teadmine olema mingi konkreetse hinnalipikuga??? Antud juhul siis 400 eurot nagu sa siin ütled. Et keegi peab sulle või kellegile teisele tõestama mingi summa eest millegi kätte saamist, kas see ongi see, mis siis peaks midagi näitama kellegi oskuste ja teadmist kohta, või midagi tõestama? Ma ei teagi, kui palju mul läks näiteks... aga kindlasti rohkem kui 300-400. ilmselt päris palju, sest pidin seda va ark eksamit ikka õige mitu korda tegema enne kui õiges kohas, õige inimese peale õnnestus sattuda. Ühe korra, tõesti, eksisin ise ka. Muidugi väga ägeda tõmbekoha peal nagu ikka, aga siiski .. Väljapakutud teooria kohaselt siis järelikult ma alguses sõita ei osanud ja protsessi vältel muudkui vaikselt (ja muudkui aga juurde plekkides) aga sain sõitmist selgemaks? Kõlab juba väljaöeldult natuke naljakalt. Reaalses elus ei olnud kõiki nende eksamite vahel absoluutselt mitte midagi muud kui lihtsalt aeg. Isegi mitte mingit vigade analüüsimist mitte, sest mitte midagi lihtsalt polnud analüüsida. Esimesest eksamist oli vaid meelde jätta tõmbekoht. Ja kui praegu satuks nendele sõidueksamitele, kust kunagi läbi kukutati siis kukuks täpselt samamoodi. Mõtle kui huvitav kui kõigile korraldataks sõidueksameid iga aasta, ja lubadest võiks sama kiirelt ja lihtsalt ilma jääda, nagu neid on võimalik saada? Paljud suured seadusejüngrid siis siin nii kõva häälega kireks? Aga mis see siis täpsemalt on, mida see sinu välja pakutud tõestus tõestama peaks, oskad ehk selgitada? Noh, muidugi peale selle, et kellelgi konkreetsel isikul x on just selline summa tagataskust võtta Minumeelest tõestab selline teoreem, kas kellelgi on lucky day või ei ole. Thats about it..\nOk, alustan kuskilt siis sulle vastamisega... Ma ei väida, et sina ei ole erand, keda nimme kotiti sõidueksamil, vaadati, et ohhoo, sõidab jõle hästi, aga nus*iks natuke. Võimalik, et juhtus tõesti nii. Minu point on tegelikult selles, et lubade puhul pole asi enamikel rahas, vaid viitsimises neid teha. Kui need ei anna midagi ja ei õpi ka midagi, siis sisuliselt ju saad endale 300...400€ eest load osta. Maksad ära, käid teed oma 10 x 45 min sõite, sisuliselt 7h 30 minutit enda elust + 30 min arki sõit + 2 x 5 min teooriaeksamid (5 min koolis ja 5 min arkis, sisuliselt klikkimise kiirus, sest sa ju tead kõike). Tehtud ja teisalt oled tõestanud mingil tasemel, et tõesti saad kuidagi liikluses hakkama. Kokkuvõttes see raha, mis sinna kulus jaga veel oma karjääri peale ära, siis on see kulu tegelikult ka olematu nii rahas kui ajas. Teine aspekt, suur vahe on koolil ja koolil ka, seni, kuni otsitakse kõige odavamat kooli ja kurdetakse, et ei saadud midagi, siis on viga ju seal. Head koolid annavad ka vastavalt sinu oskustele sisendit, kahjuks on neid tõesti vähe.\nAga siiski, sama arsti näide, et kui teinekord diagnoosi vaja on, siis ma võin panna... Tunnen ennast seal tugevalt, still not licensed\nLugemata postitus #88 Postitas Jesper » 08 Dets 2017, 11:36\nkrss kirjutas: Maal elades toimuvad need protsessid tavaliselt teises järjekorras.\nNojah, väga tore, aga kogu maailm ei hakka ümber paari nupust nikastanud maainimese teistpidi ringi käima. Kui vanem ajab nelja-aastased traktorirooli, siis ilmselgelt on probleem palju sügavamal kui mingi plastik või selle puudumine. Minu maailmas on nelja-aastastel alles väikeste legodega mängimise vahtraleht, ehk umbes aasta aega on mõistust piisavalt olnud et neid mitte suhu toppida...\nSellele argumendile, et "aga osad lubade omanikud ei oska ka sõita" tooks ma kõrvale lihtsa reegli autot/tsiklit ostes - kui õlivarrast välja tõmmates on õli normis, siis see ei näita midagi, a kui on alla miinimumi siis on suht kindel et mootor võtab õli\nLugemata postitus #89 Postitas krss » 08 Dets 2017, 15:11\nKrl kirjutas: Tingimused, õpetajal peab olema vähemalt 5a õpetatav kategooria taskus ja õpetatav peab autokoolis kursustel kirjas olema.\nMa just sellest alustasingi, et miks "peab olema autokoolis kursustel kirjas". Inimene peab siiski sõitma õppima, mitte kirjas olema. Ma usaldaks siinkohal pigem lapsevanemaid (mitte võõraid), kes tunnevad oma last ikkagi kõige paremini, kes on eriti motiveeritud, et lapsest saaks hea juht ja kes lõppude lõpuks oma raha eest võiks saada otsustada, mis on tema lapse jaoks parim, kas õpetada ise või saata kooli ja kui kooli, siis millisesse. Eksam eraldab hiljem terad sõkaldest suurepäraselt. Kõik vahepealne on mittevajalik ülereguleerimine.\nTraktor oli lihtsalt näide. Meie peres on neliveoline jaapanlane ja selle sõiduasendid on varieeritavad hoopis teistes mastaapides kui neil, millega minu lapsepõlves põllutööd tehti. Selle roolis töötegemise võimaluse pärast nad lausa kaklevad, mitte ei aja neid sinna, ja mitte ainult omavahel, vaid tütrega samuti. Mina tegelesin selles vanuses hobuste, mitte traktoritega, praegu saaks hobuse ehk vankriette rakendatud ka juba ilma tabureti abita\nVõtaks selle filosofeerimise asemel ette ühe konkreetse teema. Näiteks Soome näitel, kus iga kategooria tegemisel said madalamad kat-id omale automaatselt (siit ka põhjus, miks kõigil on A-kat olemas). Paneme kõrvuti faktid vs reaalsuse vs seadused Eesti näitel.\n- rolleri/mopeediga tohib sõita ilma igasuguste lubadeta (täna kõik isikud, kel vanust vähemalt 24a)\n- seadus ei luba rolleri/mopeediga sõita üle 45km/h\n- reaalselt kõik meil müüdavad uued rollerid/mopeedid sõidavad (natuke) kiiremini kui 45km/h\n- huvi korral saab arvestatava osa neist rolleritest/mopeedidest panna liikuma ca 100km/h, aga nendega sõita tohib ikkagi ainult kuni 45km/h, mida ei järgi mitte keegi (sõidetakse pigem 50-55km/h)\n- politsei akstepteerib kõike eelpool kirjeldatut, sh ka natuke kiiremini sõitmist. Mis on ka igati loogiline, sest 45km/h liikluse pidev takistamine 50-55km/h liiklusvoos on kindlasti ohtlikum kui see "kiiruseületamine"\nJa nüüd tuleb B kat omanik, kes on tõestanud oma liikluse tundmise oskust (plastikud) ja kes tohib istuda 50ccm mopeedi selga.\nEdasi lihtne küsimus, et mis on see põhjus, miks B kat omanik ei peaks tohtima istuda nt 125ccm ratta selga? Või 1200ccm ratta selga?\nLiiklust ta ju tunneb, linnas tohib ta nendega sõita ikka ainult kuni 50km/h nagu varem rolleri/mopeedigagi, ainult et kiirendus on natuke parem (samas jällegi sujuvam/ohutum kui (üle)forsseeritud 50ccm rolleril/mopeedil). Lisaks ei pidurdaks ta enam liiklust tõusudel (nt Riia või Sossi mägi), kus 50ccm lihtsalt võhm otsa kipub saama.\nKas see A-plastikute puudumisega kaasnev oht puudutab siis maanteekiirust 50-110km/h? Samal ajal tuleb siia täpselt samasugune soomlane, kes pole võibolla kunagi varem rolleri selgagi istunud, tema tohib ronida ka 1200ccm bike sanga ja sõita täiesti legaalselt siin Eestis. Huvitav on just see, et seal, kus on inimesele on usaldatud "natuke" rohkem neid isikuvabadusi, on liiklus ise oluliselt viisakam ja rahulikum, inimesed on seadusekuulekamad, ilmastikuolud liiklemiseks on meist raskemad ja selle kõige juures on sealne liiklusõnnetuste ja liiklussurmade statistika rõõmsam meie omast, mille poole Eesti alles püüdleb. Millist eesmärki see ülereguleerimine täidab, kui praktika näitab vastupidiseid tulemusi?\nLugemata postitus #90 Postitas ttt » 08 Dets 2017, 16:10\nNo ja siis võtame veel need mopeedautod..


Kuidas Õmmelda Tutu 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKuidas Puhastada Rooste Duširullide\nKuidas Eemaldada Korrosioon Vaskjuhtmetest\n4 Viga Vältida Vannitoa Projekteerimisel\nStiilne Ruumijagaja Projekteerimine Ja Ehitamine\nKuidas Ehitada Rostine Töölaud\nLihvimine Lakk: 5 Näpunäiteid\nKuidas Õmmelda Tutu\nMida peate Saate õppida õmblema tutu vaid mõne lühikese sammuna. Need sammud võimaldavad teil hõlpsasti teha tutu, mis on lollikindel ja ilus. Seda saab teha kas õmblusmasina abil või ilma. Järgmised juhised kirjeldavad mõlemat meetodit. 1. meetod: õmbluseta õmbluseta õmblusmasinat ilma õmblusmasinata Tutu alustamiseks pane välja tüll ja keerake see pooleks, nii et mõlemad otsad puudutavad.\nSaate õppida õmblema tutu vaid mõne lühikese sammuna. Need sammud võimaldavad teil hõlpsasti teha tutu, mis on lollikindel ja ilus. Seda saab teha kas õmblusmasina abil või ilma. Järgmised juhised kirjeldavad mõlemat meetodit.\n1. meetod: õmbluseta õmbluseta õmblusmasinat ilma õmblusmasinata\nTutu alustamiseks pane välja tüll ja keerake see pooleks, nii et mõlemad otsad puudutavad. Järgmiseks niidutage nõel sobiva niidiga. Alustage tulil ühes otsas umbes 2 tolli ülaosaga, kusjuures klapp on alla. Alustage tülli akordioni stiili kogumist 4- kuni 5-tolliste sektsioonidega. Sellise kujuga tülli kogumine annab tuulekoguse ja kuju. Sisestage nõel kogutud ossa ja tõmmake see mõlemad sisse. Korrake samme 3 ja 4, kuni olete tüli otsas. Ühendage mõlemad otsad kokku ja õmblege need kinni, et viimistlege tüpe. Tutu kaunistamiseks kasutage säravat spreid säravaks või õmbleeritud õmbluslindudeks, et saaksite neid lisada.\n2. meetod: Tutu õmblus õmblusmasinaga\nKeerake õmblusmasin vastava niidiga. Tõmmates niidi nii, et nõel jätaks lõpuks pikkadeks pikkusteks. Te kasutate lõpu projekti lõpus. Seejärel keerake tüll poole võrra, mõlemad otsad puudutavad. Asetage üks lõuend tülli alla õmblusnõelale, jättes 2-tollise riba piki ülemist serva.\nÕmbluseta õmblused ei lõpe tülli pikkusega. Kui jõuate tüli otsani, jätke pikk niidi lõng. Niit kasutatakse projekti lõpus. Võtke tüll välja masinast välja. Haarake mõlemad pikad niidid, et need oleksid võrdsed. Tõmmake lõikeseadised enda poole, surudes tulle eemale siidist. See loob kogutud mõju. Kui kogu tüli pikkus on kogutud, ühendage need otsad kokku. Pange otsad masinasse tagasi ja õmblege õmblus, et luua valmis tüpe. Kasutage glitter sprei või litrid tutu kaunistamiseks ja lisage unikaalne puudutus.\nKaks täiendavat kaunistuse ideed, mis lisavad oma tuntule veelgi elegantsi, on järgmised:\nKui tüll on kokku volditud pooleks pihta kuivatatud või võltsitud lille kroonlehed. Jätkake õmblemist või õmblemist nagu ülalpool kirjeldatud. Seda kaunistamist on võimalik teha mõlema meetodi puhul, õmblus koos õmblusmasinaga või ilma.\nTalle välja laskma lameda. Kangast lindile või õmblusmasinale lisage lindi pikkus tiili kokkuvolditud küljele. Jätke tülli õmblust või õmblemist vastavalt eespool kirjeldatule.\nÜkskõik, kas teete printsessi või balleri jaoks tutu, võimaldavad ülaltoodud sammud ja tehnikad luua unikaalse ja erilise ilusa rõiva.\nVideod Seotud Artiklid: PADJAKLUBI 2018// Kuidas õmmelda patja?.\nPõhiline » Eluviis » Kuidas Õmmelda Tutu\nPolümeeri Savi Lilled: Kuidas Teha Ilusaid Õisikuid Lehtede Ja Varrega\nKuidas Ehitada Väikelapse Suurusega Car Bed\n3 Algajaga Käsitööprojektid Vahtkandiga\nKuidas Õmmelda Elastne Vöö\nEhted Tööriistakomplektide Komplekteerimine Ja Parandamine\nEhete tööriistakomplektid on mugav asi hoida. Nad on tavaliselt piisavalt väikesed, et kinni hoida oma rahakotis või sahtlis ning neid saab kasutada erinevate probleemide lahendamiseks mitmesuguste ehete puhul. Prillide parandamine Ehted tööriistakomplektide üks kõige tavalisemaid kasutusviise asendab prille prillide külgedel.\nKoduveien Kaunistused Beebi Dušid


SOOVITUS mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta\nMenetlus : 2018/0093(NLE)\nDokumendi valik : A8-0053/2019\nmis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta\n– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07971/2018),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu eelnõu (07972/2018),\n– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 207 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõikele 7 (C8-0446/2018),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust(1),\n– võttes arvesse oma [...] seadusandlikku resolutsiooni, (2) otsuse eelnõu kohta,\n– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0053/2019),\n2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Singapuri Vabariigi valitsusele ja parlamendile.\nEuroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamus 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.\nVastuvõetud tekstid, P8_TA(0000)0000.\nELi ja Singapuri vahelised vabakaubanduslepingu läbirääkimised käivitati 2009. aasta detsembris. Enne seda olid läbirääkimised vabakaubanduslepingu üle ELi ja ASEANi liikmesriikide vahel jõudnud ummikseisu, mistõttu andis nõukogu loa kahepoolseteks läbirääkimisteks ASEANi liikmesriikidega, alustades just Singapurist. Seda vabakaubanduslepingut tuleks seetõttu näha kui nurgakivi lõppeesmärgile, milleks on piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu sõlmimine.\nLäbirääkimised lõpetati 2012. aastal ja tekst parafeeriti 2013. aastal. Võttes aga arvesse Lissaboni lepinguga ELile antud ainupädevust välismaiste otseinvesteeringute, sealhulgas investeeringute kaitse valdkonnas, leppisid osapooled kokku investeeringute kaitset käsitlevate sätete lisamises lepingusse, mida tehti 2014. aastal. 2015. aastal otsustas komisjon küsida Euroopa Kohtu arvamust selle kohta, kas ELil on pädevus üksi leping allkirjastada ja sõlmida või nõutud on ka liikmesriikide osalemine. Otsusest teatati 2017. aasta mais ning pärast ELi institutsioonide vahelist arutelu ELi vabakaubanduslepingute uue ülesehituse üle jagati leping otsuse alusel ainult ELi pädevuses olevaks vabakaubanduslepinguks ja investeeringute kaitse segalepinguks. Eespool kirjeldatud asjaolude tõttu edastati leping parlamendile kahjuks märkimisväärse viivitusega.\nSingapur on selle piirkonna keskus ning nimetatud kokkulepe suurendaks ELi kaubavoogu ülejäänud ASEANi liikmesriikidesse. Leping on ülimalt tähtis ka selleks, et vältida ELi eksportijate sattumist halvemasse konkurentsiolukorda kui ettevõtjad riikidest, millega Singapuril on juba sõlmitud kaubanduslepingud, nagu laiaulatuslik ja progressiivne Vaikse ookeani ülese partnerluse leping.\nSingapuri tähtsus ELi kaubanduspartnerina on palju suurem kui kõikidel teistel selle piirkonna riikidel ning tema arvele langeb peaaegu üks kolmandik ELi ja ASEANi vahelisest kaupade ja teenustega kauplemisest ning umbes kaks kolmandikku kahe piirkonna vahelistest investeeringutest. Singapuris on üle 10 000 Euroopa äriühingu piirkondliku kontori.\nSingapuril ja ELil on ühised põhiväärtused, nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõiguste austamine, ning mõlemad on kindlalt pühendunud kestlikule arengule ja mitmepoolsele kaubandussüsteemile.\nKuna Singapur on juba kõrvaldanud peaaegu kõik ELi toodetele kehtestatud tariifid, mille leping kõrvaldaks täielikult, on vabakaubanduslepingu põhielemendid järgmised:\nMittetariifsed tõkked: Lepingus käsitletakse paljusid mittetariifseid tõkkeid. Nimelt aktsepteerib Singapur ELi ohutusteste, mida tehakse autodele ja autoosadele ning teatud elektroonikatoodetele. Samuti aktsepteerib Singapur rõivaste ja tekstiiltoodete ELi märgiseid ja tähistusi.\nGeograafilised tähised: Singapur kaitseb ELi toiduainete ja jookide tootjate huvides umbes190 ELi geograafilist tähist. Singapur on Aasias ELi toiduainete ja jookide suuruselt viies eksporditurg ning selle aastane ekspordimaht on umbes 2 miljardit eurot.\nRiigihanked: ELil tekib võrreldes riigihangete lepinguga suurem võimalus tarnida Singapuri valitsusele kaupu ja teenuseid. Selle turu väärtus on 20 miljardit eurot aastas.\nTeenustekaubandus: Lepinguga kaitstakse ELi liikmesriikide ametiasutuste õigust määratleda, osutada ja reguleerida avalikke teenuseid kõigil tasanditel. See ei takista valitsustel tuua erastatud teenuseid tagasi avalikku sektorisse. Liberaliseerimine, mis põhineb positiivse loetelu põhimõttel, hõlmab täpsemalt finantsteenuseid, posti- ja kulleriteenuseid, telekommunikatsiooni, transporti ja infotehnoloogiat. Lepingus sätestatakse ka kutsekvalifikatsiooni nõudvate kutsealade, nagu arhitektide, juristide ja inseneride vastastikuse tunnustamise raamistik.\nKestlik areng: Kaubavoogude ja majanduskasvu suurenemine peab toimuma paralleelselt töötajate õiguste ja keskkonnakaitse tugevdamisega. Leping kohustab osalisi tulemuslikult rakendama ratifitseeritud ILO põhikonventsioone ning tegema tõhusaid jõupingutusi järelejäänud konventsioonide ratifitseerimiseks. Singapur ei ole ratifitseerinud ILO põhikonventsioone diskrimineerimise keelu ja organiseerumisõiguse kohta, kuid ratifitseeris ja seejärel denonsseeris konventsiooni sunniviisilise töö kohta. Leping sisaldab ka kohustusi rakendada mitmepoolseid keskkonnakokkuleppeid, millele osapooled on alla kirjutanud, sealhulgas Pariisi kliimakokkulepe. Pooled on ühtlasi võtnud metsade ja kalavarude säästva majandamise kohustuse. EL ja Singapur on leppinud kokku edendada algatusi, mis muu hulgas keskenduvad ettevõtjate sotsiaalsele vastutusele, ökomärgistele ja õiglasele kaubandusele. Kõigil neil põhjustel võib lepingut pidada uuendusmeelseks.\nKehtestatud sätete rikkumise korral nähakse lepingus ette vaidluste lahendamise mehhanismi, mis hõlmab valitsusi, sõltumatute ekspertide kogu ja kodanikuühiskonna rühmasid. Kodanikuühiskonnal on kaubanduse ja kestliku arengu sätete rakendamise jälgimisel oluline roll. Eelkõige nähakse lepinguga ette luua siseriiklikud nõuanderühmad, mis koosnevad ametiühingutest, keskkonnaorganisatsioonidest ja ettevõtjate ühendustest ning võivad esitada lepinguosalistele soovitusi sätete rakendamise kohta. Raportöör loodab, et need luuakse kiirelt pärast lepingu jõustumist.\nKaitsemeetmed: Lepinguga kaitstakse nii ELi õigust rakendada oma standardeid kõigile Euroopas müüdavatele kaupadele ja teenustele kui ka säilitatakse õigus reguleerida, st kohaldada rangemaid töötajate ja keskkonna kaitse alaseid norme; leping toetab ka ELi ettevaatuspõhimõtet.\nLeping on geostrateegiliselt väga oluline. See on esimene kahepoolne kaubandusleping, mille üle EL on ASEANi liikmesriigiga läbirääkimisi pidanud, ning oluline hüppelaud piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu sõlmimiseks. Lisaks on leping võrdlusaluseks vabakaubanduslepingutele, mille üle EL praegu teiste peamiste ASEANi liikmesriikidega läbirääkimisi peab. Kuna me ei saa enam toetuda USA-le kui kaubanduspartnerile, on meie suhete tugevdamine Kagu-Aasiaga praegu olulisem kui kunagi varem. Lisaks on oluline, et tegemist on progressiivse kaubanduslepinguga. Suurenenud kaubavood ja majanduskasv peavad käima käsikäes töötajate õiguste ja keskkonnakaitse tugevdamisega, edendama ELi väärtusi ja toetama ELi norme. Kõik see on vabakaubanduslepingus tagatud.\nSeepärast soovitab raportöör anda kõnealusele lepingule nõusolek.\nNõukogu otsus Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta\nViimane päevakajastamine: 8. veebruar 2019 Õigusalane teave


maarja blogi: professor\nMa algul arvasin, et ta on iirlane või mingi muu sealt saare pealt - kui ta ütles, et me võime tooli jagada.\nAga minu juurde tuli üks närviline prantsuse üliõpilane, kes palus mul ankeet täita. Kuna nii mina kui prantslane tundsime end jaapani keelt rääkides paremini, siis vahetasime inglise keele varsti välja - ja ma nägin silmanurgast, kuidas professori huvi minu vastu hetkega hüppeliselt tõusis.\nLennukis istusin ilma naabrita. Professor käis minust mitu korda mööda - võib-olla vetsus, aga mul on kahtlus, et ta tõesti ainult minu pärast mööda pingivahesid saalis.\nKuni lõpuks ma ei lugenud lehte ega vahtinud ekraani - siis ta kummardus minu aknast välja vaatama. Et ta niiväga tahaks näha Novaja Zemljat, aga ta istub keskel. Ma ütlesin, et ta võib mu kõrvale istuda ja siis ta kohmetult istuski ja rääkisime juttu.\nOmaette vahva oli see pisike sisekonflikt, kui mõtlesin, et kas peaks suhtuma võõrasse nii, nagu viimasel ajal moes - et mida sa võõras pervo mulle ligi ajad - või suhtuma nii, nagu vanasti, siis kui inimesed üksteisesse veel kui inimestesse suhtusid. Tegin hea valiku igatahes.\nMa küsisin kohe otse - kas on tore olla akadeemik.\nMõtlesin, et olgu ma õpilane ja olgu ta professor - lennukis on kõik võrdsed!\nAga ta hobi ja töö on väikerahvaste keeled. ("Nagu vöro") Peamiselt uurib ta neid keeli, mis Jaapani põhjapoolsel saarel ja sealt edasi Kuriilidel ja seal kandis.\nAga ta on igasugustes kohtades elanud - Soomes (aga räägib vaid rootsi keelt, sest ta oli ühes sellisess linnas) ja Hollandis (ta pisitütar käis seal lasteaias ja tema esimesed sõnad olid hollandi keeles).\nEva-Maria 2/19/2011 7:34 PM\nMa sain ka siin imestada ühe šveitsi noormehe üle, kes rääkis eesti keelt !!!!\n...ja vene keelt ja loomulikult emakeelena šveitsi keelt (Zürichi murrakut) ning saksa keelt ning prantsuse ja veidi itaalia (need on ju ka riigikeeled), ning pisut ka läti ja leedu keelt. Kindlasti on miski mul veel teadmata... Ahjaa, inglise keelt ju ka, aga kuna ta pole seda otseselt suhtlemiseks väga kasutanud, siis ei ole see esimene eelistus.\nJa mina üritan umbes poole aastaga oma saksa keele kõige elementaarsemale suhtlustasemele upitada, pealegi olen ma seda ju kunagi kolm aastat õppinud...\nJääb üle talendikate üle ainult rõõmustada :)\nMaarja 2/19/2011 8:56 PM\nJah, eks tõesti. Aga tundub, et kui ümberringi ainult sellised ongi, siis on enda jaoks latt nattikkenne kõrgele sattunud...\nRääkimata sellest, et olen saksa keelt õppinud 4 korda kauem kui sina, aga pole nüüdseks võimeline selles keeles üldse rääkima.\njohanna-adele 2/20/2011 10:52 PM\nMaarja 2/21/2011 7:47 AM\nMjah - mulle õnneks nii palju väärikust jäi, et paistis, et oskan seda maailma ainsamat keelt, mida professor (veel) ei oska.\nAga kardan, et selle omandamine tal ka vaid aja küsimus.\nÜks teine professor muidu ütleb, et esimesed 5 keelt on keerulised, aga edasi läheb lihtsaks ;)\njohanna-adele 2/21/2011 7:44 PM


23:43 esmaspäev, 30.03.2020\nAadress: Pirgu küla, Juuru vald\nRajatud Hõreda endise omaniku G. v. Stahli ajal pärast 1819. a. Kordab Hõreda ja Raikküla mõisale iseloomulikke stiilivõtteid.\nMõisa suhteliselt väike peahoone on kahekorruseline, kelpkatusega, esifassaadi ilmastab laiale kiviterrassile toetuv sammasportikus. Peauks (hävinud) oli valmistatud Raikküla härrastemaja ukse eeskujul. Vaateplatvormina kavandatud portikuse lae kohal lõikub katusepinda veneetsia aknaga tambuuril kuppel. Kõrgklassitsistlikke arhitektuuriprintsiipe rõhutavad kõrged kuueosalise raamijaotusega aknad, lihtsad profileeritud karniisid, tagafassaadi vabatrepp. Soklikorrus on võlvitud.\nPõhikorruse ruumid on harvaesinevalt pidulikud. Hoone parema tiiva võtab enda alla suur, varem petikniśśide, neid raamistavate korintose kapiteelidega sammaste, stukkrosetikeste jm. rikkalikult kaunistatud saal. Vähesed eluruumid on koondatud hoone vasakusse tiiba.\nPeahoone tõstab esile väike (3 ha) Atla jõelt avanevate perspektiivvaadete, looklevate teede ja avarate muruväljakutega kujundatud pargiala.\n18.-19. sajandist pärinevad kõrvalhooned on ümber ehitatud.\nLäänes eraldab ansamblit avamaastikust Seli-Juuru maantee.\nPirgu mõisa ajalugu ulatub tagasi 17. sajandisse. Esialgu kuulus mõis Uexküllidele, 1685. a. omandas selle H. Roddl. Poliitiliste sündmuste ning korduvate omanikuvahetuste tõttu küllalt kirju ajajärk mõisa ajaloos jõudis lõpule 1718. a. Siitpeale said valduse pea kaheks aastasajaks enda kätte Peetzid, kellele Pirgu kõrval kuulus veel ka Umbru abimõis naabruses.\nMurranguliseks mõisa arengus sai 19. sajandi teine kümnend, mil Pirgu vastu hakkas huvi tundma Hõreda esindusansambli väljaehitamisel võlastunud Gideon v. Stahl. 1819. a. omandas ta mõisa 90 000 bankorubla suuruse pandi-, paar aastat hiljem pärisvaldusena. Keila jõe maalilisele kaldale lasi ta peagi ehitada uue mõisahoone, rajada pargi. Ehkki mahtudelt tagasihoidlikum, kordub Pirgus Hõredale iseloomulik stiilipuhtus. Oletada võib üht ja sedasama arhitekti. Tiigipeegeldustes kerkib mõisahoone esile tõelise antiiktemplina: seda ilmestavad ümbruskonna mõisahoonetele iseloomulik kuppelehitis ning laial kivitrepil sammasportikus.\nKa siseruumides hämmastab toretsemispüüe: stukkdekoor, kahhelahjud, parkettpõrandad. Pirgus oli esindusruumide arv tavalisest koguni veelgi suurem. Pea kogu vestibüülist paremale jääva ruumi võtab enda alla suur saal. Elutoad asusid hoone vasakus tiivas. Siit avanesid vaated parki, kus seoses aastaaegade vaheldumisega looduses muutusid värvid ja meeleolud.\n1832. a. G. v. Stahl aga suri. Järgnesid unustuseaastad, uued omanikud, kellest viimane, R. v. Wetter Rosenthal, elas ise koguni Härglas, ja kes hoolisid vähe uuendustest. Pirgus elati tagasihoidlikult ning ajastu juhtideedest kõrvale tõmbununa.\nPirgu mõisas veetis lapsepõlve ja töötas hiljem suviti baltisaksa skulptor ja graafik Constanze v. Wetter-Rosenthal (1872-1948).\nPirgu klassitsistlikus stiilis mõisahoone tegutses 1980. aastate lõpus ja 1990. aastatel Pirgu Arenduskeskus. Selle koosseisu kuulus Merle Karusoo (s. 1944) juhitav nn. Pirgu mälukild. Koguti inimeste elulugusid ja taasesitati neid teatraliseeritult. Esimene etendus anti 17. juulil 1987 ("Aruanne").


Reinsalu ÜRO-s: inimkonna uimastivastane võitlus peab rajanema tervel mõistusel | Eesti Kohtuekspertiisi Instituut\nReinsalu ÜRO-s: inimkonna uimastivastane võitlus peab rajanema tervel mõistusel\nReinsalu tervitas riikide vahel saavutatud uut kokkulepet. „Need põhimõtted ei legaliseerinud mingilgi moel uimastite tarvitamist ega veelgi vähem uimastitega kauplemist, küll aga rõhutasid seda, et lahendused uimastikahjude vähendamiseks on ennetuse- ja tervishoiusüsteemis, kus tuleb välja arendada sobivad meetmed,“ ütles minister.\n„Eesti jaoks täpsustatud põhimõtted olulist muutust ei tähenda, oleme viimastel aastatel samas suunas juba olulisi samme teinud. Näiteks sõltlaste kohtlemiseks annab karistussüsteem juba praegu võimalusi vangistuse alternatiivide kasutamiseks eesmärgiga, et inimene sõltuvusest vabaneks. Kahjude vähendamise meetmete riikliku korraldamise ja rahastamise osas on Eesti liikumas õiges suunas,“ kinnitas Reinsalu.\n„Eesti suurimaks puudujäägiks võib pidada karistussüsteemi väliste nõustamis-, ravi- ja rehabilitatsioonivõimaluste vähest kättesaadavust. Kui tervishoiusüsteemis pole võimalusi, kuhu inimest suunata, siis sõltuvuse küüsi langenud inimest me ikka aidata ei suuda,“ lisas Reinsalu.\nReinsalu sõnul peab inimkond lähtuma arusaamast, et uimastid ei ole mitte osa vabadusest, vaid uimastisõltuvus viib inimese vabaduse totaalse orjastamiseni.\nReinsalu rõhutas, et Eesti jaoks on uimastid ülitõsine probleem. „Eesti uimastipoliitika peab rajanema kolmel põhimõttel: arukus ennetuses, sõltlaste abistamisel ja kahjude leevendamisel; proportisonaalsus uimastite tarvitamise vähendamisel ja jõulisus ohtlikke ainetega toimetavate organisteeritud uimastikaubitsejate tabamisel, karistamisel ning kriminaaltulu konfiskeerimisel.“


Johannes Raudmäe – Vikipeedia\nJohannes Raudmäe VR II/3 (kuni 1936. aastani Johannes Eisenberg, 22. aprill 1891 Tagatõnu talu, Kuimetsa vald (Juuru kihelkond), Harjumaa – 29. detsember 1973 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).\nMajor Johannes Eisenberg (u 1931)\nSoomusrongide divisjoni juhtkond Vabadussõja ajal koos merejõudude juhataja Johan Pitkaga. Istuvad (vasakult): Tartus haiglaravil viibiv soomusrongide ülemjuhataja kapten Karl Parts, "soomusrongide isa" ja Eesti merejõudude juhataja Johan Pitka, Soomusrongide divisjoni ülema kohuseid täitev kapten Anton Irv. Tagareas paremalt teine kapten Karl Partsi adjutant leitnant Johannes Eisenberg (1919. aasta kevad-talvel)\nTa oli Vabadussõja alguses soomusrongide ülemjuhataja kapten Karl Partsi adjutant ja seejärel alates märtsist 1919 kuni Vabadussõja lõpuni Soomusrongide divisjoni tagavarapataljoni 1. roodu ülem. Peale Vabadussõda aastatel 1926-1928 Kaitseliidu Järvamaa maleva pealik ja aastatel 1928-1940 Kaitseliidu Sakalamaa maleva pealik. Teises maailmasõjas 1944. aasta veebruarist kuni septembrini 5. piirikaitserügemendi ülem.\nTa oli Vabadussõja alguses detsembrist 1918 kuni veebruarini 1919 soomusrongide ülemjuhataja kapten Karl Partsi adjutant. Seejärel alates veebruarist 1919 Soomusrongide divisjoni staabi adjutant. Ja märtsist 1919 kuni Vabadussõja lõpuni Soomusrongide divisjoni tagavarapataljoni 1. roodu ülem. Osales lahingutegevuses Punaarmee vastu Viru rindel, Lõuna-Eestis ja Pihkva rindel.\nOli 1928. aasta maist kuni 1940. aasta juunini Kaitseliidu Sakalamaa maleva pealik.\n21. septembril 1933 valiti ta Allveelaevastiku Sihtkapitali Viljandi toimkonna esimeheks.\nOli Teises maailmasõjas 1944. aasta veebruarist kuni Eesti vallutamiseni 5. piirikaitserügemendi ülem, kellena osales koos oma rügemendiga Peipsi ranna ja Emajõe põhjakalda kaitsmises.\n24. oktoobril 1944 õnnestus tal Juminda rannast mootorpaadiga Soome sõita ja sealt edasi Rootsi pääseda.\nVabadusristi II liigi 3. järk, 1925\nKotkaristi V klassi teenetemärk, 1931\n↑ Siseriigist. Vaba Maa, 24. september 1933, nr. 224, lk. 6.\nMati Õun, Jaak Pihlak, "Eesti ohvitserid ja sõjandustegelased", 2. kogumik, Tallinn: Sentinel, 2002, lk 89–90.\nJaak Pihlak, "Viljandi linn ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseum, 2010, lk 137-139.\n"Ma pääsesin siiski: kolonelleitnant Johannes Raudmäe mälestusi." Koostaja Heino Tõnismägi. Tallinn: Hea Lugu, 2013.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Johannes_Raudmäe&oldid=5954809"\nLehekülje viimane muutmine: 31. august 2021, 23:04\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:04, 31. august 2021.


Enn Nõu - Eesti filmi andmebaas\nKirjanik ja arstiteadlane Enn Nõu on sündinud 2. oktoobril 1933. aastal Tallinnas agronoom Joosep Nõu pojana ja õppinud Tallinna 28. Algkoolis. Aastal 1944 põgenes nende perekond Rootsi. Aastatel 1953–1961 õppis Enn Nõu Uppsala ülikooli arstiteaduskonnas, 1978. aastal omandas ta meditsiinidoktori kraadi. Ta on töötanud arstina mitmes Uppsala ülikooli kliinikus ning dotsendina Uppsala ülikoolis. Enn Nõu valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.\n1991 "Eesti iseseisvuse taastamise jumalateenistus Uppsalas 1991" Amatöörfilm Operaator\n1991 "Eesti Kirjanike Kooperatiivi aastakoosolek Sköndalis 1991" Amatöörfilm Operaator\n1991 "Emadepäev Mikaeli kirikus 12.05.1991" Amatöörfilm Operaator\n1991 "Helga ja Enn Nõu ühine sünnipäevapidu 21.09.1991" Amatöörfilm Operaator\n1991 "Jaak Lõhmus Uppsala Eesti Kodus 24.03.1991" Amatöörfilm Operaator\n1991 "Jaan Elken Rodney Bradbury eragaleriis "Ateljee Kransen" 1991" Amatöörfilm Operaator\n1991 "Jaan Elkeni maalinäitus Rodney Bradbury eragaleriis Uppsalas 1991" Amatöörfilm Operaator\n1991 "Jaanipäev Uppsala lähistel Tunas" Amatöörfilm Operaator\n1991 "Juuniküüditamise mälestuspäev Uppsala Mikaeli kirikus ja kogudusemajas 1991 " Amatöörfilm Operaator\n1991 "Kersti Rattuse maalinäitus Rodney Bradbury eragaleriis Uppsalas 1991" Amatöörfilm Operaator


7 TÜÜPI POISSE, KEDA NAISED PEAVAD VASTUPANDAMATUKS (KUMB SA OLED?) - SPONSOREERITUD\nMütsidJuuste StiilidKuidas Rmrs Raha TeenibLõhnaainePüksidKõik Artiklid-Taskuhäälingud-Videod\nHome/Sponsoreeritud/7 tüüpi poisse, keda naised peavad vastupandamatuks (kumb sa oled?)\n7 tüüpi poisse, keda naised peavad vastupandamatuks (kumb sa oled?)\nKuidas naisi meelitada - mida mehed on juba ammu imestanud.\nKas see on keeruline probleem või viivad daamid meid ära stereotüüpsetes kaustades?\nHärrased, lihtne fakt on see, et on olemas teatud kategooria mehi, kellest naised lihtsalt suurema tõenäosusega minestavad.\nKas langete nendesse? Kuidas sa tead? sellele vastame tänases artiklis.\nLoe edasi, härrad.\nKõik, mida peate tegema, on vestelda litsentseeritud USA arstiga ja hankida ehtsad ravimid uksele varjatud, märgistamata pakendites ja 2-päevase tasuta saatmisega. ED on probleem, millega kutid ei tegele, kuid Romaniga on see lihtne ja turvaline. Kui soovite taotleda Romaniga oma TASUTA veebivisiiti, klõpsake siin.\nVideo vaatamiseks klõpsake siin - 7 tüüpi poisse, mida naised peavad vastupandamatuks\nKõrge staatusega mees\nAtraktiivne mees 1. Kiinduv koeraomanik\nSee ei pruugi paljudele teist üllatusena tulla, kuid kutsikad on hitt.\nMichigani ülikool esitas 100 naisele pildid meestest, keda kirjeldati pätidena (cad) ja need, keda kirjeldatakse hooldajatena (isad).\nKuigi algselt eelistati isasid, domineerisid koerad, kui neile näidati koera omamist - isegi isade vastu, kellele kuulusid kutsikad!\nKutsikatega mehed on naiste sõnul kuumemad kui mehed - ilma.\nReddit kubiseb absoluutselt naistest, kes tunnevad samamoodi. Üksmeel on selles, et koeri omavaid mehi peetakse üldiselt suurepärasteks hooldajateks, ükskõik mis.\nKuidas naisi meelitada? Oman koera. Ära saada kutsikat tutvumise eesmärgil - aga kui sa juba omad, siis postita paar pilti!\nAtraktiivne mees 2. Kõrge staatusega mees\nTüüp, kes riietub hästi ja tal on auto.\nTõendid selle kohta pärinevad ajakirjast British Journal of Psychology. Naistele kingiti ühe mehe fotod Bentley Continental GT ja punase Ford Fiesta kõrval.\nPole üllatav, et Bentley kutt võitis.\nKas soovite oma välimust uuendada? Alustamiseks leiate mõned peamised stiilinäpunäited.\nStaatus on siiski rohkem seotud autodega. Sotsiaalmeedia annab võrratuid tõendeid naiste arvamuse kohta stiili osas.\nIsegi kui stiilne mees pole miljonär, kipuvad daamid ümber jääma.\nMiks? Stiilsed mehed on haruldane kaup.\nAtraktiivne mees 3. Hõberebane\nSeda nimetatakse George Clooney efekt.\nRühm Šoti psühholooge Abertay ülikoolist leidis, et kui naised teenivad rohkem raha, keskenduvad nad rohkem meeste atraktiivsusele.\nHõberebase vanus on õige umbes siis, kui E.D. kasvatab oma koledat pead. Ära lase sel juhtuda. Romani saamiseks klõpsake siin.\nKuid nad eelistasid järjekindlalt vanemat, hästi hoitud meest; tabamatu hõbe rebane.\nSee sobib suurepäraselt hallide juustega härradele, kes hoolitsevad enda eest hästi. Noorus ei määra seksihaigust, küll aga hoolitsemise harjumused ja stiil.\nAtraktiivne mees 4. Veiselihakook\nÜllatus, üllatus - lihaselised mehed on kuumad.\nKuid seal on hoiatus ...\nUCLA viis 2007. aastal läbi uuringu, kus naised hindasid mõnda särgita kutti.\nJah, nad hindasid lihakooke kuumaks, kuid AINULT väga lühiajaliste suhete jaoks. Me räägime üheöösuhetest.\nLihased aitavad teie seksuaalsust - kuid ainult lühikese aja jooksul.\nLihaselised mehed on objektiseeritud ja mida rohkem nahka nad näitavad, seda halvemaks see muutub. Selle leevendamiseks kasutage riideid kindlasti enda kasuks.\nKasutage hästi istuvad riided selleks, et seda bodi näidata, jättes selle kujutlusvõimele.\nAtraktiivne mees 5. Seikleja\nKuidas naisi meelitada? 2014. aasta uuring leidis, et peate võtma mõned riskid.\nEi, ma ei räägi turvavöö kinnitamise unustamisest.\nDaamid armastavad seda, mida uuring nimetas 'Jahimeeste-korilaste riskid'. Need on hobid ja spordialad, millel on ürgne vibe.\nÄärmuslike hobidega meestel on daamidega hea löök.\nNende hulka kuuluvad ohtlike loomade käitlemine, ekstreemsport, näiteks taevasukeldumine, ja hobid, näiteks mägironimine.\nSee on suurepärane uudis, kui juba endale seiklejaid meeldib.\nAtraktiivne mees 6. Koomik\nNaiste ligimeelitamise küsimuses valitsevad naljakad poisid.\nSee pärineb 2015. aasta uuringust, kus mehed ja naised olid kokku tulnud 10 minutit. Kui paarid üksteist tundma õppisid, mängis naer suhete potentsiaalis lahutamatut rolli.\nKas soovite rohkem teada saada? Klõpsake siin, et teada saada, mida naised teie kohta märkavad, enne kui isegi sõna ütlete.\nHilisemates intervjuudes pidasid naised pikaajaliseks suhteks alati meest, kes neid naerma ajas.\nNaer on ka selge suhe edukuse näitajaks. Paarid, kes koos naeravad, on koos õnnelikumad.\nAtraktiivne 7. Paha poiss\nHalvad poisid on lahedad ... päevaks.\nSiin on tehing: Paljud mehed on neetud Tume kolmkõla isiksuseomadustega ...\nNartsissism, kui te võite mõelda vaid iseendast. Psühhopaatia, mis hõlmab empaatiavõime puudumist ja ebakorrapärast käitumist. Lõpuks - Machiavellianism, mis hõlmab halastamatust ja kahepalgelisust.\nNartsissism sobib naistele lühikese aja jooksul hästi, kuna need mehed on väga konkurentsivõimelised. See viib nad eakaaslastest üle - ja naised märkavad seda.\nÄrge kunagi jäljendage neid tüüpe - nende taktika aegub pärast ühte või kahte ööd.\nPsühhopaatilised mehed on halastamatult ekspluateerivad ja on registreeritud pealiskaudse võlu näitamiseks.\nMachiavellian mehed on oma domineeriva isiksuse ja oportunistlike kalduvuste tõttu teatavasti salakavalad.\nÜkski neist pole hea - nad lihtsalt töötavad lühikese aja jooksul. Tegelikult pakuvad nad suhteid kohutavalt ... samadel põhjustel, mis on loetletud eespool.\nPäeva lõpuks on see teaduse kohta ja see on kohutavalt lühiajaline. - MinaMehed ei peaks seda jäljendama.\nKokkuvõte - kuidas naisi meelitada\nKäsitlesime laia valikut meessoost stereotüüpe, mis toovad daamid sisse nagu magnetid.\nteadus annab meile vastakaid tulemusi - mõnikord jõuab see stiilini, teinekord on see seotud lihastega. Mõnikord saavad mürgised kutid nagu halvad poisid sellest kasu.\nSee on teie otsustada, kuidas lähenete keerukale atraktiivsuse veebile. Kui soovite minu nõuandeid, prooviksin pigem midagi peale 7. võimaluse ...


Ümar akvaariumi kaunistus ja hooldus - Akvaarium - 2020\nÜmar akvaariumi kaunistus ja hooldus\nKuidas hoida kuldkala ümmarguses akvaariumis :: kuidas hoolitseda ümmarguse akvaariumi eest :: Akvaariumikala\nKuidas hoida kuldkala ümmarguses akvaariumis\nÜmmarguste akvaariumide ja kuldkala populaarsus on tingitud kahest peamisest tegurist - kuldkala on üks kõige kestvamaid ja nõrgemaid veealuseid olendeid ning ümmargused akvaariumid on kooskõlas kõigi interjööridega ja on kergesti puhastatavad. Sellistest eelistest hoolimata on sellistes mahutites kalade sisalduse kohta siiski mitmeid olulisi eeskirju.\nKuldkala sisu omadused\nKuldkala peetakse üheks kõige karmimaks akvaariumide elanikuks. Nad suudavad taluda suhteliselt olulist vee jahutamist või kuumutamist. Soovitatav on varustada akvaariumi temperatuuri reguleerimiseks spetsiaalsete seadmetega, kuid kuldkala võib lihtsalt vett sagedamini vahetada ja pakkuda vajalikku hooldust. Oma looduskeskkonnas võib kuldkala ellu jääda isegi jäises vees. Nad on üks püsivamaid veekogusid.\nKuldkala akvaariumis peavad olema kõik veetaimed. Vaid paar oksi on piisavalt. Laeva allosas saab valada kruusa või paigutada dekoratiivsed pallid, mis omakorda muudavad ümmarguse akvaariumi mingi korteri või kontori disaineriks. Sellisel juhul pole liiva soovitatav. Ümmarguses akvaariumis, väikesel alal ja tolm võib koheselt saastata vett ja muuta see kuldkalale kahjulikuks.\nVäga oluline on veekeskkonna piisav valgus. Parem on akvaariumid paigutada hästi valgustatud kohtadesse või kasutada täiendavaid seadmeid. Päikesevalguse puudumise tõttu võib kuldkala surra.\nHoidke ümmarguses akvaariumis mõned kuldkalad ei ole seda väärt. Vajaliku ala arvutamine peaks toimuma vastavalt proportsioonile - 1 cm kala pikkusest 3 liitri vee kohta. Vastasel juhul ei ole laeva elanikel normaalseks eluks piisavalt hapnikku.\nKuldkala hoidmine peaaegu tühjas akvaariumis ei ole soovitatav. Fakt on see, et minimaalse taimestikuga tekitavad sellise laeva seinad objektiivi mõju. Sellises atmosfääris olev kala on pidevas hirmus, mis põhjustab stressi tõsiseid tagajärgi. Sageli näete kuldkalaga täiesti tühi akvaarium. Sellised tingimused ei ole siiski lemmiklooma loomine. Kalakasvatus on täienduseks vitamiinide peamisele toidule ja allikale.\nÜmmarguses akvaariumis peate looma oma elanikele kõige mugavamad tingimused. Selleks on vaja väikest valgustussüsteemi, kompressorit veepuhastuseks ja spetsiaalset küttekeha. Ümmarguste akvaariumide puhul toodetakse spetsiaalset kompaktset seadet, mis ei võta palju ruumi ega rikuta algse laeva välimust. Sageli on näiteks ümmargused akvaariumid spetsiaalsete kaanega, kuhu on paigaldatud kõik vajalikud süsteemid.\nMini-akvaarium sobib ideaalselt igasse interjööri ja võtab vähe ruumi: kala elupaiku saab kasutada originaalse kohvilauana või panna oma töölauale natuke kujutlusvõimet. Väga tihti leiate sarnase akvaariumi, mis on kaunistatud hiiglasliku klaasi kujul. Viimast võimalust kasutatakse sageli kohviku kaunistamisel.\nAga kui te otsustate alustada väikest akvaariumi, siis saage see "täielikult laetud". Spetsialistid valivad kõik vajalikud valgustuse, veefiltratsiooni ja veesoojenduse seadmed. Ja hoolimata seadmetest asetage akvaarium ruumi, mille temperatuur on konstantne. Sellise väikese koguse veega mõjutab isegi 1-2 kraadi langus kala. Kalade söötmisel eraldage väike kogus toitu nii, et pärast söötmist ei jääks ülejääki. Eemaldage liigne sööt kohe.\nümmarguse akvaariumi foto registreerimine\nCopyright 2020 \_ none \_ Ümar akvaariumi kaunistus ja hooldus