Ettevõttest | Proplastik\nMe oleme Eesti suurim ettevõte oma valdkonnas. Me soovime säilitada oma turuliidri positsiooni, pakkudes vaid parimaid tooteid ja teenuseid. Klienditeenindus on selle loomulik osa! Meie eesmärk on muutuda toote kesksuselt pigem teeninduskeskseks ettevõtteks!\nEt säilitada meie tegevuses võistlematut kvaliteeti, nõuab meilt täielikku pühendumist kvaliteedi kindlustamisel. Me pakume oma klientidele vaid tooteid ja teenuseid, mis on kõrge kvaliteediga. Me oleme orienteeritud täielikule pühendumusele ja teenindusele – täiustades pidevalt oma tootevalikut ning tööprotsesse.\nMeil ei ole kunagi aega teha asju kaks korda – sestap teeme juba esimesel korral asjad korralikult. Me tahame olla usaldusväärsed – kõiki meie tooteid saadab pikaajaline garantii! Aastatepikkune kogemus lubab meil seda teha!\nMe soovime, et meie kliendid tuleksid ja jääksid meiega, sestap oleme avatud dialoogile meie klientidega. Me töötame lähestikku oma klientidega, varustamaks neid täpselt selliste toodetega, mida nad vajavad ning nõuavad – kuhu iganes ja millal iganes nad seda soovivad! Me oleme töötanud kõvasti, et ehitada üles kõrge reputatsioon täiusliku teeninduse osas.\nMe ei anna lubadusi, millest me ei suuda kinni pidada – ja me täidame need. Me töötame selle nimel, et klient lahkuks meie juurest tundega, et teda on väärtustatud ning ta teab, et me oleme olemas tema jaoks alati ning ka pärast ostu! Me pakume tehnilist konsultatsioonil, püüame olla paindlikud ning võimalusel ennetame probleeme.\nMe tervitame oma klientide kommentaare, küsimusi ja tagasisidet meie klienditeeninduse osas!\nSaavutamaks kliendi väärtuse kasvu läbi meie poolt pakutavate toodete kasutamise, peame me saavutama sama oma partneritega – kvaliteetsed tooted, kõrge teenindus, garantii jne. Me ei suudaks seda ilma oma partneriteta. Seepärast valime me oma partnereid hoolikalt.\nMeie partnerite osa meie poolt pakutavas on väga oluline. Töötades vaid parimate koostööpartneritega üle maailma, tagame, et meie kliendid naudivad kõrget kvaliteeti ja teenindust. Alusidee Proplastiku partnerluse kontseptsioonile on luua võidan-võidan olukord kõikidele osapooltele – saavutamaks uusi ärivõimalusi ja suurenevat brändiväärtust.\nMe oleme teadlikud muutuste vajalikkusest – püüame jälgida maailmas levivaid trende ja pidada sammu klientide muutuvate vajadustega. Meie koostööpartnerid näevad tublisti vaeva, et saavutada üha uusi ja uusi tehnoloogilisi lahendusi uute toodete väljatöötamisel lähtuvalt turu nõudlusest ja vajadusest. Meie õpime neilt ning toome selle teieni – oleme väga paindlikud…


💲💲💲 Pangandus: Võlgade tasumiseks krediitkaartide kasutamine 0% APR\nVõlgade tasumiseks krediitkaartide kasutamine 0% APR\n0% krediidikaardi strateegia ülekandmine\nMõne nädala eest sellel saidil võlakohustuse küsitlusel teatas üks kolmandik 20-st rahastamisest lugejatest, et nad võitlevad krediitkaardivõlgade tasumiseks (suuruselt teine õppelaenude valik). Kuid erinevalt madala intressimääraga õppelaenutest ei tohiks krediitkaardivõlg tagasi maksta passiivselt. Täiskasvanute ja kõrgemate intressimääradega saate krediitkaardivõla lumepallid isegi siis, kui kasutate seda igakuiselt korrektselt.\nSa pead ründama seda võlast raevuga. Ründa seda, nagu Kobayashi ründab kuuma koera. Ja üks esimesi samme selle tegemiseks on verejooksu peatamine. Kui kasutate õigesti, võib esimese sammuna olla APR krediitkaart 0% saldo ülekandmiseks. Kuid need on libedad kalle, mida tuleb hoolikalt hoida.\nEt tasakaalu ülekandmise mängu mängida ilma põletatud, peate kõigepealt tegema paar sammu tagamaks, et te ei pääse edaspidistesse probleemidesse. Kui te ei saa järgmisi samme täita, pole teie saldo ülekanded teie jaoks järgmised:\nLõika oma vana kaart ja uus kaart. Te pole krediitkaarte eelnevalt targalt kasutanud, miks te nüüd alustaksite?\nVõrrelge 0% APR bilansi ülekande krediitkaarte. Siin on täielik nimekiri. Veenduge, et olete loe kõiki tingimusi ja tingimusi peene kirjaga. Enamikul kaartidel on tasu ülekandetasu, mis võib olla märkimisväärne kulu (kuid ideaaljuhul väiksem, kui oleksite maksnud, kui hoite oma vana kaardi tasakaalu). Varem oli see, et paljud kaardipakendid sisaldavad nullibilansi ülekandetasusid. Nüüd on nad peaaegu võimatu leida.\nSelle strateegia pooldajad soovitavad hoida oma vana kaarti avatud ja mitte kasutada seda pärast lüliti tegemist, et mitte kahjustada teie krediidiskoori.\nKui olete üle kandnud, tasub oma saldo hulluks kiiresti. Maksete tegemine tuleb alati tasuda enne, kui APR läheb tavapärasele tasemele, või võite tasuda tagasiulatuvalt tasumäärade eest ja lõpuks maksate intressi tasude eest rohkem kui siis, kui te ei oleks üldse tasakaalu ülekandmist teinud.\nJällegi loe suurepärast trüki ja kasutage kulude-tulude analüüsi, et veenduda, et lähete edasi, kui teete tasakaalu ülekande. Kasutage seda strateegiat vaid juhul, kui olete otsustanud krediitkaardi võla tasumiseks sisse nõuda 0% -lise aprilli pakkumise.\nSiin on täielik loetelu 0% APR saldo ülekande kaartidest.\nKas kasutate krediitkaardi võla ründamiseks krediitkaardi 0% -lise ülekande krediitkaarti või sarnast strateegiat? Räägi meile oma strateegiast.\nAita valida parimad üürnikud taevast\nKidikulude tõstmine käsi ja jalg\nService Beacon: tasuta veebipõhine tööriist oma auto hooldusgraafiku ja ajaloo jälgimiseks\nPühapäeva hommikul Roundup: Berkshire Hathaway aktsionäride kohtumine\nKas uus kodu aitab teil uue aasta otsuseid säilitada?\nEnamik Hungoveri linnadest\nTrulia lemmikmajad 2016. aastast\nMilline pereliikmete mobiiltelefonide plaan lahkub üles?\nKas Kreeka on vaikimisi ja maailm puhub?\nMillist sissetulekutaset peetakse rikkaks?\nKuidas saada sertifitseeritud finantsplaneerijaksTM (CFP®)\nSoojavee majandus: kulud, mis tekitavad ja hoiavad mullivanni\n15 Ways to Slash teie mobiiltelefoniarve


Prantsuse Nantes'i katedraali põlema süütamises esitati süüdistus Rwanda pagulasele - DELFI\nPrantsuse Nantes'i katedraali põlema süütamises esitati süüdistus Rwanda pagulasele\nPrantsusmaal Nantes'is asuva Saint-Pierre-et-Saint-Pauli katedraali süütamises esitati täna süüdistus seal vabatahtlikuna tegutsenud Rwandast pärit pagulasele.\nJuhtumi kallal töötav prokurör Pierre Sennès ütles ajalehele Le Monde, et kahtlustatav - Rwanda pagulane, kes töötas katedraali altariteenijana - tunnistas, et oli tulekahju süütaja, vahendab uudistekanal BBC.\nTema advokaat ütles ajalehele, et mees kahetseb oma tegu sügavalt ning on valmis prokuratuuriga igakülgset koostööd tegema.\n39-aastane Rwanda kodanik peeti teist korda viimase nädala jooksul kinni eile ning ta astus veel samal päeva õhtul kohtuniku ette, kes saatis ta ööl vastu pühapäeva eeluurimisvanglasse.\nAltariteenija peeti korra kinni juba eelmisel nädalavahetusel, kuid vabastati pärast küsitlemist süüdistust esitamata.\nToona väitis mehe advokaat, et ei ole midagi, mis teda tulekahjuga seostaks. Ajakirjanduses sai sõna ka katerdraali töötaja Jean-Charles Nowak, kes ütles, et vabatahtlik on kohusetundlik mees, kes on näinud Rwandas ohtralt kannatusi. „Ma ei usu sekundikski, et ta oleks võinud katedraali põlema süüdata. See on koht, mida ta jumaldab,” ütles Nowak.\nSüüdistatava nime ei ole tänaseni avaldatud.\nJuba varem oli Sennès öelnud, et tulekahju arvatakse olevat süütamine, sest kohapeal oli kolm erinevat tulekollet.\nAjalooline katedraal lahvatas põlema 18. juuli varahommikul. Hävisid vitraažid ja orel. Umbes sajal tuletõrjujal õnnestus kirik täielikust hävingust siiski päästa. Prantsusmaa peaminister Jean Castex ülistas nende professionaalsust, vaprust ja enesekontrolli.


Eestlaste toitumine minevikus ja olevikus | Kehakeel\nHome / Blogid / Eestlaste toitumine minevikus ja olevikus\nEestlaste toitumine minevikus ja olevikus\nPosted by: Egle in Blogid December 21, 2011\tComments Off on Eestlaste toitumine minevikus ja olevikus 13,357 Views\nTänapäeva ühiskonna üheks suurimaks terviseriskiks on vale toitumine ning sellest tingitud erinevad haigused. Hoolimata sellest, et meie kaubandusvõrgud on pungil täis toidukraami ning meditsiini areng on olnud plahvatuslik, ei ole inimkond tervemaks muutunud. Vastupidi, vohama on löönud kõikvõimalikud terviseprobleemid, milles eestlased on enamiku Euroopa riikidega võrreldes esikohal.\nEestlased ise arvavad, et toituvad tervislikult, kuid statistilised näitajad väidavad midagi muud.\nTegelikkuses puudub viiendikul täiskasvanud elanikkonnast ettekujutus isegi kõige üldisematest tervisliku toitumise soovitustest. Eestlase igapäevane toit on väga üksluine. Liiga vähe tarbitakse erinevaid köögivilju, kaunvilju, kala, leiba, puuvilju ja marju. Ülemäära aga “ halbu” rasvu, soola, suhkrut, poolfabrikaate, rafineeritud tooteid ning alkoholi. Eriti kehvad on laste toitumisharjumused, kes tarbivad liigselt karastusjooke, maiustusi ja krõpse. Umbes 30 % lastest tekivad toitumisest tingitud terviseprobleemid juba enne kooli.\nKuigi enamik eestlasi on kuulnud tervisliku toitumise vajalikkusest, ei soovi mõned inimesed vaatamata terviseprobleemidele midagi oma menüüs muuta. Tihti väidetakse aga nendegi hulgas, kes peavad lugu tervislikust toidust, et eestlastele omane rahvustoit ongi sealiha, kartul ja kaste, hapukapsas ja verivorst. Kõrvale piim ja leib ning magustoituks kissell, mannavaht või kama. Vaadates ajas kõigest paarsada aastat tagasi selgub, et päris tõsi see siiski ei ole. Lisaks sellele on tänapäeval isegi nii naturaalse kõlaga toidud täis keemilisi lisaaineid. Veelgi enam, praeguse elustiili juures on selline toidukombinatsioon ka üsna raskesti seeditav ning ebapiisava toiteväärtusega. Neile, kes tahaksid õppida tervislikult toituma, osutub orienteerumine kaupu täis toidulettide vahel, kus üks toode on ahvatlevam kui teine, raskeks ja keeruliseks ülesandeks. Kõige tähtsamad tervisliku toitumise põhimõtted ei ole aga tegelikult kuigi palju muutunud juba aastatuhandeid.\nMida me üldse teame oma esivanematest ja nende elust-olust\nArvatakse, et loomade järel rändavad jahimehed võisid Eestisse sattuda pärast jää sulamist ehk umbes 10 000 -12 000 aastat tagasi. Mõned aga arvavad, et eestlased jõudsid siia umbes 5000 aastat tagasi. Teadlased vaidlevad ka selle üle, kust nad õieti tulid. Vanasti arvati, et eestlased tulid idast, nüüd aga hoopis, et lõunast.\nTeateid eestlaste söömistavadest enne 19. sajandi teist poolt on samuti üsna napilt. Teada on, et toit oli äärmiselt ühekülgne ja kasin tänu kliimale ja kiviklibusele põllumaale, oma osa mängisid kindlasti ka sõjad ning eestlaste aastasadu kestnud raske orjapõlv. Rahva mälestuste põhjal teatakse veel, et 19. sajandi alguses oli toiduks olnud aganaleib ja silgusoolvesi. Leib oli olnud nii rabe, et murenes söömisel puruks ja tuul kandis selle laiali. Kõneldi, et “allatuule ei tohi süüa, ajab aganad silma”. Ikaldusaastatel ei jätkunud isegi aganaid ja siis lisati leivaviljale sarapuu-urbi, tammetõrusid, sammalt, kanarbikku ja sõnajalgu. Kevadel muutus niisugunegi leib haruldaseks. Siis tehti nõgese-, hapuoblika-, naadi- ja ohakasuppi.\nSellest hoolimata ei pidanud mitmeid põlvi tagasi elanud inimesed kuigivõrd muretsema südame-veresoonkonnahaiguste, diabeedi, rasvumise, osteoporoosi, HIV, kasvajate, viljatuse, kõrge vererõhu ning dementsuse pärast. Järelikult oli meie esivanemate menüü kordi tervislikum. Uurides erinevaid loodusrahvaid, kes toituvad tänapäevalgi sarnaselt meie kaugete esivanematega, on sageli selgunud, et heaoluühiskonna haigused ei ole nendeni jõudnud. Vanasti tehti enamasti palju tööd, siis vajasid ravimist raskest tööst kurnatud liikmed, nakkus-, kopsu- ja silmahaigused. Kimbutasid ka katk, nälg jms. Sõjaperioodil raviti haavu ja põletikke. Ravimid tulid otse loodusest – mesi, süsi, kusi, taimed, muld, savi, kivid, vesi, tuli. Selles on suur sarnasus India traditsioonilise raviviisi ajurvedaga, kus öeldakse, et kõik ümbritsev mõjutab meid kas ühes või teises suunas, olles millelegi alati kasulik. On teada rahvapärimusi, kus Venemaal arvati, et kõige vägevamad ravitsejad elavad Eestis. Mida enam inimene „targemaks” on saanud, seda enam soovib ta kasutada vaid eriti tõhusaid ja kiireid raviviise. Nii on kaotatud ka osake algsest tunnetusest, teadmisest ja oskusest.\nToidud siis ja praegu\nVõrreldes toiduvalikut tänapäeval ja kõigest 200 aastat tagasi, on praktiliselt kõik muutunud. Siis olid traditsioonilised toidud läätse-, hapukapsa- ja oasupp,ª paksukapstaª sealihaga, kört, leem, kaerakile ehk kiisla, käkk, odrajahupuder ning tänapäevalgi tuntud verivorst, kama ja hiljem sült. Toiduvalmistusviisidest olid vanasti põhilised pajas keetmine ja hautamine, hapendamine ja toorelt söömine. Praadimine, suitsutamine ja ahjus valmistamine lisandusid hiljuti. Kartuleid, liha ja kastet hakati hakati valmistama alles 20 saj. alguses. Tanguvorste ja verivorste tegid vanad eestlased samuti, kuid vorsti koostis on tänaseks tundmatuseni muutunud.\nMagustoite hakati valmistama alles käesoleva sajandi algul. Õllesuppi, sõirapudi jt. magustoite valmistati “linnumagusa” e. mee abil, kuna suhkur oli talurahvale kättesaamatu. Vanasti kütiti metsloomi ning korjati kõiki tänagi tuntud metsamarju, samuti seeni, pähkleid ja metsmesilaste mett. Mesi oli talurahvale tähtis toiduaine ja üks tõhusaimaid arstirohtusid. Marju söödi värskelt niisama või koos meega maiuseks.\nEsialgu söödi mets- ja merelindude, hiljem kodulindude mune. Tavaliselt mune keedeti, tehti ka munaputru. Munaroog oli siiski pühaderoog.\nKala oli igapäevase toiduvaliku väga oluline osa. Kaladest söödi pikka aega kõige rohkem silku (räime), nüüd aga lõhe ja forelli, kuid sedagi üsna harva. Suurt rolli mängisid kaunviljad. Enim kasutatavad olid hernes, põlduba ja lääts. Tänapäeval aga ei tea paljud inimesed isegi seda, kuidas lääts välja näeb, rääkimata nende igapäevasest tarbimisest.\nEsimene teravili, mida eestlased II aastatuhandel e.m.a. viljelema hakkasid, oli oder, I aastatuhandel m.a.j tunti juba ka rukist ja kaera. Sel ajal kasvatati ka tatart ja kaunvilju – hernest, läätse ja põlduba. Teraviljadest olid 19. sajandil enim kasutatavad oder ja rukis. Kaer oli algselt pigem loomasööt ning nisujahust tooteid söödi vaid pidupäevadel. Kama koosneb rukkist, nisust, odrast ja hernest ning need viljad said omavahel kokku segatud leidlikkuse ja kokkuhoidlikkuse tulemusena. Enne uute teraviljade salvedesse panekut korjati salvede põhjast kokku eelmise aasta viljade jäänused, mis segati kõik kokku, pesti tolmust puhtaks, keedeti läbi, kuivatati ning jahvatati jahuks. Tänapäeval on aga teraviljadest vaieldamatult number 1 nisu, mida saab nii otseselt kui peidetud kujul väga paljudest toodetest, eelkõige rafineeritud kujul. Vanasti peeti kõige tähtsamaks toiduks rukkileiba. Rukis on praegugi au sees, aga tagaplaanil. Õnneks on kodune leivategu tänapäeval taas uue hoo sisse saanud.\nAedviljadest tarvitati toiduks talvel kõige enam naereid, hiljem kaalikaid ja hapukapsaid. Kapsaid hapendati ja hautati. Hapendamisprotsessi kiirendamiseks kasutati jõhvikaid. Kui sibulat ja kapsast tunti kindlasti juba 12.–13. sajandil, siis näiteks paprika ja tomat ilmusid meie toidulauale umbes 100 aastat tagasi. 16.-17. sajandil hakati eelkõige mõisaaedades kasvatama porgandit, sibulat, pastinaaki, rõigast, redist, peterselli, hiljem ka kurki. 19. saj. algupoolel hakati kasvatama kartulit, peeti ja kõrvitsat. 19. sajandi lõpuks olid need aedviljad jõudnud ka talunike aedadesse. Eestlastele põhitoiduks saanud kartul on aga pärit hoopis Lõuna-Ameerikast. Alates 1740-ndatest võis kartulit kohata Eesti mõisates, põhiliselt küll ilutaimena, alles 19. sajandil sai temast Eestis oluline toiduaine. Enne seda suhtus eestlane kummalistesse mugulatesse väga suure umbusuga. Laialdane kartulikasvatus võttis Eestis maad 1870-ndatel. Kartuleid söödi küpsetatuna reheahju tuhasel põrandal või keedeti koorega ja söödi silgu või seentega. Kartul kirjutas meie toidulaualt välja aga naeri ja kaalika ning vähendas ka kapsa ja kaunviljade osakaalu.\nTuntumateks maitseaineteks olid petersell, aedruut, sibul, rõigas, küüslauk, aedtill, kummel, salvei, mädarõigas, aedseller, sibul ja unimagun. 13. sajandi alguses võidi kasutada toitude maitsestamiseks lauke (karulauku), punet, nõmmliivateed. Võimalik, et ka metspipart. Oma koht maitsemeele kõditamisel oli ilmselt kadakamarjadel ja varakevadistel kuusekasvudel.\nPuuviljakasvatuse kohta leidub kirjalikes allikates napilt teateid. Algselt kasvatati õunu ja pirne, hiljem lisandusid neile kirsid, küdooniad, ploomid ja kreegid. Kuna põld oli talupoja toitja, sai see viljakaima maalapi endale. Viljapuid istutati esialgu viletsamale pinnale elumaja ümbrusse. Kuna hoonete juures oli ruumi vähe, istutati puud ligistikku. Sageli paigutati marjapõõsad ridadesse puude alla. A. W. Hupel kirjutas 1777. aastal nii: “Harva on talumehel puuviljaaed: kõige rohkem mõni üksik õunapuu või kirsipuud. Oma aedades kasvatab ta vaid kapsast, kaalikat, kanepit ja ube; põllul naereid.” Viljapuude istutamine ning elamise ümber ilu ja korra loomine kogus hoogu alles talude päriseksostmise ajal 19. sajandi teisel poolel. Tartu ümbruse ja Mulgimaa talupojad kogusid jõukust linakasvatusega.\nKeskajal oli nõutuimateks impordiartikkliteks sool ja heeringas. Suhkru osa jäi tagasihoidlikumaks. Palju saabus vürtse ja puuvilju: ingver, pipar, nelk, safran, kaneel, muskaatõied ja -pählid, kalgan, kardemon, paradiisitera, nelgipipar, kalmus, rooma köömen, kubeebpipar, loorber, aniis, oliivid, ussipujuseemned, viigimarjad, sidrunid, datlid, apelsinid, kreeka pähklid, humal. Teraviljadest imporditi tõenäoliselt riisi ja hirssi. Piimasaadustest erinevaid sorte juustu.\nKuni 20.saj. alguseni oli kohvi tarvitamine peaaegu tundmatu. Eestlasete tavaliseks joogiks oli taar ehk kali. Valmistati ka kadakamarjajooki või teed. Meejooki või meeõlut, valmistati meest, veest ja pärmist. Kevadeti joodi kasemahla. Pidulikeks tähtpäevadeks pruuliti õlut. Paremad palad, millega eestlased vanasti külalisi võõrustasid, olid veel 18. sajandi keskpaigaski puhtast jahust rukkileib, või, mesi ja pekk.\nLihaloomaks oli peamiselt siga; veist peeti piima saamise eesmärgil ning söögiks tapeti vaid vanad lehmad. Lambaid kasvatati villa saamise eesmärgil ja söödi vaid viimases hädas. Poolkodustatud siga kasvatati vabapidamismeetodil: suvel vaatasid kärsad ise, mida metsatukast leidsid, talvel paluti põrsastega emised rehe alla, kus neil lubati süüa hobusepabulaid. Sead tapeti mihklipäeva paiku ning pandi talveks tünni sisse soola – peale jäid “paremad palad” ning allapoole vähematraktiivsed kehaosad. Vastlapäevaks jõuti tünni põhja, kus olid järele jäänud seajalad, millest keedeti hernesuppi. Toiduks kasutati kogu loom. Liha söödi peamiselt sügisel ja talvel lisandina tera-, kaun- ja aedviljatoitudele. Värsket liha söödi pärast loomade tapmist.\nLiha otsasaamine langeb ajaliselt kokku ka paastuajaga, millel oli vanarahva seas oluline tähendus nii hinge kui keha puhastamisel. Suure paastu ajal ei söödud liha, muna, piima ja mõnel pool ka kala. Praegu enam paastupidamine selles kontekstis nii populaarne ei ole.\nSealiha troonib siiani esikohal, kuid selle tugevaks konkurendiks on saanud broileriliha. Suurenenud on ka söödavad lihakogused, kahjuks töödeldud lihatoodete arvelt nagu vorstid, singid jne. Tänapäeva koduloomaliha on aga tunduvalt rasvasem ning tema rasvhappekoostis pole enam sama kasulik kui vanasti.\nTuhat aastat tagasi lüpsis lehm umbes sama palju kui kits. Veel 19. sajandi hakatuseks oli keskmine piimatoodang lehma kohta alla 1000 kilo aastas. Tänapäeval lüpsab hea lehm aastas 8000 kilo või rohkem piima. Murrang piimatööstuses toimus umbes 150 aastat tagasi. 1885. aastast on teada, et Tallinnas müüdi keefirit, mida kutsuti piimaviinaks. Peamiselt tarbiti vanasti hapupiima. Vähem piima, petti, kohupiima ja sõira. Piima ja hapupiima rüübati tavaliselt pudru, kartuli või leiva kõrvale, rõõska piima lisati harvem ka putrudele ja suppidele keetmisel. Võid kasutati toiduks väga harva. Koort peaaegu ei tarvitatudki. Ainult harukordadel valmistati jõukamates taludes 19 saj. lõpul toite koorega. Vaatamata piima ja piimatoodete tarbimise järsule kasvule viimase 150 aasta jooksul, diagnoositakse osteoporoosi aina rohkem.\n19. saj. lõpul ja 20.saj. algul hakkasid toimuma uued muutused toitumistavades\nEesti külades levisid uued toidud, mida varem oli valmistatud ainult linnades ja mõisates. Ilmusid ka esimesed kokaraamatud. Kasvas poest ostetava toidu- ja maitseainete hulk. Vanad rahvapärased toidud hakkasid taanduma uute, linnatoitude ees. Järjest rohkem võitsid poolehoidu saiad ja koogid. Tangupuder asendati manna- või riisipudruga, lauale ilmus heeringas. Kadusid vanade toitude erinimetused. Körti, leent ja rooga hakkasid nooremad nimetama suppideks. Alles 1920 a. on pärit sellised toidud nagu kartulisalat, marineeritud kõrvits ja hapukurk, maksapasteet, kotletid, kartulipuder, kapsarullid, kissel, mannavaht, plaadikoogid jms.\nPärast Teist maailmasõda said Eesti toitumistavad mõjutusi ida poolt; sööklatesse ja restoranidesse jõudsid bors, seljanka, rassolnik, hartsoo, pelmeenid jms. Tunda andis samas toiduainete ja eriti maitseainete piiratud valik.\nNõukogude ajal oli meie toit küll enamjaolt ise kasvatatud ja suhteliselt E ainete vaba, kuid samal ajal võidutses suhkru, soola ja äädika kõrgajastu. Põhimõtteliselt keedeti ka enamus toitu sõna otseses mõttes surnuks. Kurke ja seeni hakati hapendamise asemel marineerima äädikaga. Nõukogude aja lõppedes hakkasid levima kiirtoitlustus ja välismaised pakitoidud.\nTänapäevane toit sisaldab inimorganismile raskesti seeditavaid ja elutähtsate toitainete omastamist takistavaid aineid. Meie menüü on nii lühikese aja jooksul drastiliselt muutunud. Meie peamised füsioloogilised vajadused on aga jäänud samasugusteks ning me saame neid täita erinevaid toitaineid tarbides. Evolutsioonilised muutused võtavad väga pikka aega ning selleks kuluks sadu tuhandeid aastaid, enne kui meie kehad tänapäevase toitumisega harjuksid. Ka inimeste füüsiline koormus on aja jooksul tunduvalt vähenenud ning me ei vaja enam nii palju toitu kui vanasti.\nEt tervislikult toituda, ei ole vaja minna koopasse tagasi. Kuigi maailm ja inimesed meie ümber muutuvad, on võimalik teha oma toitumises ja elustiilis tervislikke valikuid ka tänapäeval. Ehk siis tarbides mitmeksesist, loomulikku, vähetöödeldud, lisaainetevaba, võimalikult värsket ja mahedalt kasvatatud toitu ning piisavalt puhast vett. Arvestades, et toit oleks vähemalt 80% taimne ja mitte rohkem kui 20% loomne. Oluline on ka piisav liikumine. Sellist elustiili viljeledes säilitaksid inimesed puhtamana ka keskkonna, mis omakorda tuleks kasuks tervisele. Loomuliku toidu söömine pole hetkeline trendidieet, vaid kogu inimkonnale omane elustiil, mida järgides on võimalik elada tervisest pakatavat täisväärtuslikku elu .\nEesti toitumis- ja toidusoovitused Tervise arengu instituut Eesti Toitumisteaduse Selts Tallinn 2006 Koostajad: Sirje Vaask, Tiiu Liebert, Mai Maser, Kaie Pappel, Tagli Pitsi, Merileid Saava, Eve Sooba, Tiiu Vihalemm, Inga Villa\n• JAAK UIBU, D.Sc.Med., Ph.D. EESTI RAHVASTIKU TERVIS XXI SAJANDI KÜNNISEL\nEestlaste toitumine minevikus ja olevikus\t2011-12-21\nTagged with: Eestlaste toitumine minevikus ja olevikus\nPrevious: Aluseline ja happeline ehk PH tase meie kehas


Johnson rikkus Macroniga kohtudes eriketireegleid\n12:45 24.08.2019 (Uuendatud 08:29 25.08.2019)\nTALLINN, 24. august — Sputnik. Suurbritannia peaminister Boris Johnson tõstis Élysée palees oma jala ajalehelauakesele. Juhtumile juhtis tähelepanu väljaanne Business Insider.\nSuhtlusvõrgustikes on Johnsonit sobimatu käitumise pärast kohtumisel Prantsusmaa presidendi Emmanuel Macroniga kritiseeritud. Suurbritannia peaministri biograaf Sonia Purnell nimetas tema käitumist "matslikuks ja häbiväärseks".\nSamas nendib Business Insider, et Johnsoni tegu oli tõenäoliselt mõeldud naljana.\nVeebis avaldatud videol on kuulda, kuidas poliitikud naeravad. Sellegipoolest on enamik kommenteerijaid pidanud Suurbritannia peaministri käitumist ebadiplomaatiliseks.\nRaadio Sputnik saates avaldas oma arvamust Töö- ja sotsiaalsuhete akadeemia prorektor Aleksandr Safonov.\nMulle näib, et ta isegi ei mõelnud oma teguviisile. Sama on juhtunud ka USA presidentidega. Tegemist on vajakajäämisega etiketireeglite tundmises – ei midagi üllatavat," leiab Aleksandr Safonov.\nBoris Johnson väidab, et USA-ga kokkuleppeni jõudmine nõuab "kõva tingimist"\nRatas: Ühendkuningriigi lahkumine Euroopa Liidust ei tähenda lahkumist Euroopast\nkohtumine, Pariis, Boris Johnson, Emmanuel Macron


Kaalulangus: kas liiga kiire söömine paneb kaalus juurde võtma? | Meeste tervis - Tervis - , Kiire kaalulangus ja UTI\nVõite küsida ka oma arstilt või nõustajalt tõestatud viise stressi vähendamiseks, mis sobivad teie elustiiliga. Meditatsiooni psühholoogiliste ja füsioloogiliste efektide uurimus näitab, See sobib suurepäraselt stressi leevendamiseks. Dieetide tööd ja annab teile üks lihtne muutus Kaalulangus tööstus on üks suurimaid miinuseid tänapäeva Tuletatud budistliku meditatsiooni. USA riiklikus meditsiiniraamatukogus võivad soodad, kõrge kalorsusega smuutid ja alkohol lisada teie igapäevasesse dieeti tühje kaloreid. Üle kolmapäeva toimuvad Kadriorus meditatsiooni ja mindfulness-harjutuste õhtud. Nende ainete sisaldus veres ja uriinis kasvab kiiresti senikaua, kui süstitakse vajalik kogus lisainsuliini.\nSisu Enne õhtusöögi kergema kiirusega söömist võiksite mõelda kaks korda: liiga kiire söömine ei paki mitte ainult naela pakkimist, vaid võib põhjustada ka südameprobleeme, näitavad Ameerika Südameassotsiatsiooni hiljutised Californias toimunud teadussessioonid.\nMeditatsiooni kaalulangus ja stressi leevendamiseks\nUuringu jaoks jälgisid Jaapani teadlased viie aasta jooksul rohkem kui inimest. Osalejad läbisid terviseuuringu uuringu alguses Nad viisid läbi ka uuringud oma toitumise, liikumise ja haigusloo kohta.\nPärast osalejate tuvastamist aeglaste, normaalsete või kiirete sööjatena leidsid teadlased, et need, kes oma toitu kiiresti sallisid, võtsid suurema tõenäosusega kaalus juurde ning neil oli kõrgem veresuhkru ja halva kolesterooli tase. Kiiresti sööjatel tekkis kaks korda suurem tõenäosus ka metaboolse sündroomi tekkeks - riskifaktorite rühm, nagu kõrge Kiire kaalulangus ja UTI või kõhu rasvumine, mis on seotud selliste haiguste nagu südamehaigused, diabeet ja insult - inimestega, kes söövad normaalse kiirusega.\nSee tähendab, et teie keha ei suuda teie veres sisalduvat glükoosi kergesti omastada, nii et lõpuks vajate üha rohkem insuliini, et see glükoos teie rakkudesse pääseks, vastavalt riikliku diabeedi- ning seede- ja neeruhaiguste instituudile.\nAja jooksul võib sellest kujuneda II tüüpi diabeet ja südamehaigused, kuna kõrge veresuhkru tase võib kahjustada teie närve ja veresooni. Varasemate uuringute kohaselt on rasvumise tõenäosus väiksem neil, kes söövad aeglaselt.\nUrinary Tract Infection - Natural Ayurvedic Home Remedies\nMiks siis aja maha võtmine aitab? Toidu teadlik närimine vabastab teie aju tegelikult täiskõhusignaalidest, ütleb Rhode Islandi ülikooli doktor Kathleen Melanson, kes on uurinud ka söömiskiirust ja -kaalu.\nKui teie aju mõistab, et olete piisavalt söönud, ei ulatu te tõenäolisemalt teise taldriku järele. Kuna teie söögi kestmiseks pole konkreetset valemit, soovitab ta keskenduda hoopis teie toidu tekstuurile. Proovige seda: närige oma toitu piisavalt, et see jaotuks tükkidevabaks ja sujuvaks konsistentsiks.\nOodake, kuni see teie kõhtu tabab, hingake ja seejärel võtke järgmine hammustus. Christa Sgobba täiendav aruandlus.\nÜhendage jõutreening ja kardio 15 kilo kaotamine on vääriline eesmärk, kui olete ülekaaluline, kuid liiga kiire tegemine võib anda tagasilöögi. Selle asemel, et proovida seda numbrit tabada näiteks kuue nädala jooksul, nõustuvad tervishoiueksperdid, et aeglane kuid kindel!\nRasva kadu VIGIT FOOD\nAsjad kohurasva poletamiseks\nMaasikas uleoo kaera kaalulangus


MotoNostalgia koguperefestival, Pärnu maakond\nKuuendat korda toimuv rahvusvaheline koguperefestival MotoNostalgia 2022 leiab aset Porsche Ringil.\nKohale vurab mitmest riigist suur hulk erinevaid vanaaegseid mootorrattaid ja muud huvitavat tehnikat. Kõik osalejad, kes tulevad kohale mootorrattaga, millel on vanust üle 35. aasta või vanusepiiranguta endise Nõukogude Liidu Vabariigi riikides toodetud rattaga, pääsevad näitusealale.\nTraditsioonilisel vanatehnika ja -varalaadal leiab kauplejaid lisaks Eestile ka mitmetest lähiriikidest. Asfaltkattega platsil toimuv laat on populaarne nii kauplejate kui ka ostlejate hulgas, kuna pea iga MotoNostalgia külastaja leiab midagi huvitavat kaubavaliku seast.\nPapsaare küla, Audruring, Pärnumaa\n24.07.2022, 10:00 - 17:00


Eestlased alustasid Rootsis võidukalt - TRIITON\nEestlased alustasid Rootsis võidukalt\nseptember 10, 2021 stonewood Leave a comment\nReedel, 10. septembril Rootsis Täbys alanud Junior International Seriesi kategooria turniiril alla 19-aastastele mängijatele FZ Forza Stockholm Junior 2021 ei pidanud esimese asetusega Tauri Kilk (Triiton) noormeeste üksikmängus avapäeval väljakul käimagi, sest avaringis oli tartlane vaba ja teises sai ta Dhruv Maggonilt (Rootsi) loobumisvõidu. Kilgi esimene vastane on laupäeva hommikupoolikul Hector Rebetz (Rootsi).\nTeise asetusega Rannar Zirk (Nõo SK) oli avaringis samuti vaba, teises aga alistas kaasmaalase Steven Kristianseni (endine Pärnasalu, Viimsi SK) 21:12, 21:18. Viienda asetusega Mario Kirisma (TSKeskus) alustas samuti teisest ringist ning temal kulus norralase Andreas Holmedali alistamiseks kolm geimi – 14:21, 21:14, 21:14. Veel esindab Eestit selles mänguliigis Robin Schmalz (TSKeskus), kes avaringis oli üle Daniel Strömist (Rootsi) 21:19, 21:18 ning teises sai loobumisvõidu taanlaselt Rasmus Jensenilt.\nNoormeeste paarismängus plaanivad rootslased samuti eestlaste finaali, sest esimene asetus on Oskar Männik (TÜASK) ja Zirk ning teine Kirisma ja Schmalz. Viimastega peaksid poolfinaalis kokku saama Kilk ja Kristiansen, sest nemad on tabelisse paigutatud tugevuselt kolmanda paarina. Kõik kolm Eesti meespaari peavad oma avamängu laupäeval teises ringis. Võit võib veerandfinaali.\nNeidude üksikmängus olnuks esimene asetus Catlyn Kruusil (Triiton), kuid käevigastuse tõttu oli tartlanna sunnitud sellest turniirist loobuma. Nii pääses Kruusiga teises ringis kohtuma pidanud Andra-Mai Hoop (TÜASK) mänguta veerandfinaali. Samuti avaringist vaba olnud Ramona Üprus (TÜASK) mängib laupäeval Nelly Wilskieriga (Rootsi). Emilia Šapovalova (TÜASK) alistas oma esimese vastase Chanel Linne (Rootsi) 21:5, 21:19.\nNeidude paarismängus olid favoriidid Kruus ja Üprus, kuid esimese loobumise järel mängib teine nüüd koos prantslanna Celia Rippertiga. Uue koosluse esimene proovikivi on laupäeva pärastlõunal Rootsi esindus Chanel Linne ja Linn Wennersten. Hoop ja Šapovalova said avaringis loobumisvõidu. Segapaarismängus on võitjasoosikud Männik ja Üprus, tabeli alumisel poolel üritavad võivalikult kaugele jõuda Zirk ja Hoop.\n← Triitoni naispaar lõpetas Harkivis poolfinaalis\nEestlased saavad Täbys mängida ka pühapäeval →


Eluaegne taimetoitlane Laura: Mul ei ole kunagi tulnud pähe taimetoitlusest loobuda\n25. jaanuar 2017Eesti Vegan Selts\nLaura on 17-aastane koolitüdruk Harjumaalt, kes on juba sünnist saadik olnud taimetoitlane. Ta tegutseb aktivistina organisatsioonis Loomade Nimel. Uurisime temalt, kuidas on Eestis taimetoitlasena üles kasvada ning kuidas ta jõudis veganluseni ning aktivismini.\nSa oled juba sünnist saadik taimetoitlane. Kuidas see juhtus? Kas su vanemad on ka taimetoitlased?\nMu vanemad olid juba enne minu sündi taimetoitlased. Nad lõpetasid liha söömise eetilistel põhustel, ema puutus taimetoitlusega kokku budistlikus kogukonnas. Kasvasin üles nii, et kodus tegid vanemad maitsvaid taimetoite ja see oli minu jaoks normaalne.\nKas Eestis on olnud keeruline taimetoitlasena üles kasvada? Kuidas on sellesse suhtunud su sõbrad/sugulased? Kas on olnud palju selgitamist näiteks arsti juures või koolis?\nVäiksena käis vanaema juures käimisega kaasas alati tema muretsemine, et ma jään ju nõrgaks ja pean ikka liha sööma. Vahel sõin tema juures ka vorstivõileiba, sest ma ei seostanud magusat e-aineid täis lastevorsti kuidagi loomadega, kellest see tehtud oli. Koolis hakkasin aru saama, et teised lapsed on harjunud teistsugust toitu sööma ja vahel sain tögavaid kommentaare. Õnneks käin ma Rocca al Mare koolis, kus on alati taimetoit muu toidu kõrval saadaval olnud, ja seda võtab päris suur hulk õpilasi. Sellega on ikka väga hästi läinud, mõnes teises koolis oleks pidanud arvatavasti sööklaga läbirääkimisi pidama.\nKui palju oled elus üldse liha proovinud? Kas sul on kunagi tekkinud mõte taimetoitlusest loobuda?\nMu vanemad ei ole mulle kunagi midagi keelanud, kuid ega ma ise ka lihaga toitu eriti ei tahtnud. Kord-paar aastas külalistega või sugulastega sõime ahjulõhet, see oli ainuke liha, mis mulle maitses. Sellega oli ka nii, et ma ei mõelnud sellest lõhest nagu loomast. Aga kui kalaluu ette sattus, siis ei olnud enam nii suur isu seda süüa. Naabrite grillpidudel olen ka muud liha proovinud, kuid selle tekstuur on mulle alati võõras tundunud, liiga sitke ja kiuline. Kuna ma ei ole kunagi harjunud liha sööma, siis ei ole ma ka kõige suurem liha tekstuuri jäljendavate vegantoodete fänn.\nMul ei ole kunagi tulnud pähe taimetoitlusest loobuda. Isegi kõige ebamugavamates sotsiaalsetes olukordades, kui pole ühtegi taimset toitu saada või kui mulle käiakse lollide küsimustega närvidele, siis ma pigem kannatan selle ära, ootan paar tundi ja söön pärast midagi muud. Minu jaoks tundub mõeldamatu hakata vaid enda mugavuse pärast loomade ekspluateerimist toetama. Selliseid olukordi tuleb aga järjest harvem ette, sest veganlus on ühiskonnas üha aktsepteeritum.\nNüüd oled juba mõni aasta olnud vegan. Kuidas selleni jõudsid? Kas piimast ja munadest loobumine oli sinu jaoks lihtne?\nMa ei mäleta miks, aga sattusin kolm aastat tagasi suvel Ameerika loomaõiguslusorganisatsiooni PETA kodulehele. Seal olid neil välja toodud vastused kõikidele korduvatele küsimustele, mida veganitelt küsitakse, à la “Kust sa saad proteiini?” ja “Miks veganid piima ei joo, piima tootmine ei tee ju lehmadele haiget?”. Sealt sain vastused peaaegu kõikidele oma küsimustele. Kuigi praegu võin öelda, et ma ei ole nõus mitmete asjadega, mida PETA teeb, siis sel hetkel andis nende kodulehekülg mulle olulise tõuke, tänu millele ma hakkasin veganiks. Lugesin alguses päris palju, et olla täiesti kindel selle eluviisi tervislikkuses. Mida aeg edasi, seda rohkem saan aru taimse toidu kasust nii tervisele kui ka südametunnistusele, mõjust kõigile meie ümber, loomadest kuni keskkonnani. Alguses olin enda peale pahane, sest ei suutnud päevapealt võist, juustust ja muudest piimatoodetest loobuda. Siis sain aru, et selline muutus võtab aega. Iga kord enne sööma hakkamist mõtlesin, kust mu toit on tulnud. Nii oli lihtne kohukesele õuna või veganšokolaadi eelistada. Tegelikult läks see mul päris kiiresti, sest enamus asjad mida sõin, olid juba vegan.\nKirjelda oma tüüpilist menüüd. Kuidas koolis veganina hakkama saad?\nHommikuks teen tavaliselt ühe suure smuuti, vahel võileibu või talvel putru. Kodus olles kokkan lõunaks ja õhtuks midagi suuremat, mulle meeldivad näiteks erinevad karrid, ahjukartulid kastmega, pastad jne. Üheks viimase aja lemmikuks on hiinapärased köögiviljawokid riisinuudlitega.\nKui ma kolm aastat tagasi veganiks hakkasin, siis oli see mu koolis alles uus asi ja kokad tulid mulle õnneks vastu ning tegid eraldi väikse portsjoni taimetoitu ilma piima ja munata. Nüüdseks on koolis ka mõned teised veganid, nii et nad saavad veidi suurema portsjoni teha. Meil on päris mitmekesine menüü, kuigi toidud on veidi rasvasemad, kui ma ise teeksin. Aga võimalus koolis lõunat süüa hoiab kõvasti aega kokku, muidu peaksin iga päev midagi kaasa valmistama.\nSa tegutsed vabatahtlikuna organisatsioonis Loomade Nimel. Millega seal täpsemalt tegeled? Miks tundsid soovi aktivistina tegutseda?\nKui leidsin, et ka Eestis on organisatsioone, mis loomaõiguslusega ja veganluse levitamisega tegelevad, tahtsin neis kohe kaasa lüüa. Kuigi juba lihtsalt vegan elustiili elades päästame loomi, siis tundsin, et tahan teha veelgi enamat maailma muutmiseks ja olla aktiivne. Tegelen paljude erinevate asjadega: olen organiseerinud üritusi, olnud festivalidel infolauas, tegelenud meediaga, aidanud kampaaniatega. Organiseeritumalt tegutsedes puutun kokku rohkemate inimestega ja ma arvan, et koos on efektiivsem igasuguseid projekte läbi viia.\nKas sul on mingeid eeskujusid, lemmikuid veganeid või loomaõiguslasi, kelle tegevust jälgid näiteks Youtube´is või blogides?\nMinu lemmik juutuuber on Antastesia, üks prantslanna, kelle ma juhuslikult leidsin ja kellega mul maailmavaated peaaegu täielikult kattuvad (lisaks saan prantsuse keelt harjutada). Ja näiteks Jenny Mustard teeb esteetiliselt väga ilusaid videoid. Eestlastest head blogijad on Nullkulu, Vegani päevaraamat, Ficusrubi (NÄE) ja Fitloora. Akadeemilisemad inimesed, keda ma igapäevaselt ei jälgi, aga keda oleks kasulik teada on näiteks dr Michael Greger, kellel on toitumisalast infot täis lehekülg http://nutritionfacts.org/. Ja psühholoog Melanie Joy, kes esines eelmine aasta ka Eestis ja kes on karnismi mõistet selgitavate raamatute autor.\nKäisid eelmisel aastal Londoni VegFestil. Kas seal oli midagi üllatavat või eriliselt meeldejäävat? Kuidas see erineb meie Taimetoidumessist?\nOlen varem käinud konverentsidel, mis olid suunatud aktivistidele, aga VegFest oli suunatud laiemale publikule, nagu ka meie Taimetoidumess. Mulle jäi sellest väga hea mulje ja nautisin sealseid esinejaid, kes olid sinna igast maailma otsast kokku tulnud. Üks teemadest oli sel aastal intersektsionaalne veganlus, mis vaatleb koos loomade õigustega ka inimõigusi, näiteks olid seal feminismi, mustanahaliste õiguste ja LGBT+ kogukonna teemalised ettekanded. Leidsin sealt mitmeid inspireerivalt esinenud inimesi, kelle tegevust edasi jälgin või kelle raamatuid tahaksin lugeda, näiteks Christopher-Sebastian McJetters.\nMillised on su hobid ja huvialad?\nMa armastan lugeda, maalida, tegelen muusikaga ja mind huvitab filmikunst. Kui viitsin, siis käin jooksmas.\nMillega tahaksid tegeleda peale keskkooli lõpetamist? Kas veganlus ja aktivism mahuvad ka su tulevikuplaanidesse?\nMul on palju mõtteid, mida ja kuhu õppima minna, kuid midagi ei ole veel selge. Võibolla lähen kirjandust ja keeleteadust õppima, mind huvitavad ka rahvusvahelised suhted, antropoloogia … Kuid olen päris kindel, et veganlusega jään ma terveks eluks seotuks ning loodan ka aktivismiga edasi tegeleda. Tänu veganlusele ja sarnastele sotsiaalõiguslikele liikumistele on mul elus palju suurem eesmärk, mille nimel töötada.


Liiklusinfo (2019-12-09 07:48:08)\n08.12.2019 kell 07.57 toimus liiklusõnnetus Raplamaal Rapla vallas Pirgu külas Pirgu - Seli teel, kus alkoholijoobes ja vastava kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust mitteomav 49-aastane mees kaldus sõidukit Volkswagen Multivan juhtides vastassuunavööndisse ja sõitis otsa vasakul poole tee ääres liikunud jalakäijale, 49-aastasele naisele. Jalakäija hukkus sündmuskohal.\n08.12.2019 kell 10.18 toimus liiklusõnnetus Tartumaal Nõo alevis Vana-Nõo ja Oja tänavate ristmikul, kus 41-aastane mees sõitis sõiduautoga Hyundai Santa Fe kõrvalteelt ette peateel liikunud rollerile Jiajue JJ50QT-13, mida juhtis 53-aastane naine. Kokkupõrke vältimiseks järsult pidurdanud rollerijuht kukkus. Rollerijuht toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi.\n08.12.2019 kell 11.22 toimus liiklusõnnetus Põlvamaal Põlva vallas Tartu - Räpina - Värska maantee 40. kilomeetril, kus 70-aastane mees sõitis sõiduautoga Opel Astra Caravan libeduse tõttu paremale teelt välja ja rullus üle katuse. Sõiduki juht ja kaasreisija 69-aastane naine toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi.\n08.12.2019 kell 16.31 toimus liiklusõnnetus Harjumaal Harku vallas Tabasalu alevikus Klooga mnt 10b juures, kus esialgsetel andmetel reguleerimata jalakäijate ülekäigurajal tõukerattal sõiduteed ületanud 7-aastane tüdruk sai löögi sõiduautolt Seat Leon, mida juhtis 73-aastane mees. Jalakäija toimetati SA Tallinna Lastehaiglasse.\n08.12.2019 kell 17.53 toimus liiklusõnnetus Tallinnas Pärnu maantee 325 juures, kus esialgsetel andmetel sõitis sõiduauto Peugeot 407, mida juhtis 34-aastane mees, otsa ülekäigurajal teed ületanud 8-aastane tüdrukule. Jalakäija toimetati SA Tallinna Lastehaiglasse.\n08.12.2019 kella 21.29 paiku toimus liiklusõnnetus Rakvere linnas Kreutzwaldi tänaval maja nr 5 juures, kus alkoholijoobes 29-aastane mees juhtides mootorsõidukit Mazda 6, kaotas ebaõigelt valitud sõidukiiruse tõttu sõiduki üle juhitavuse, kaldus sõiduteelt välja vasakule vastu puud. Kaasreisija, 36-aastane mees, toimetati Rakvere Haigla EMO-sse tervisekontrolli.


Valitsus: idapiiri väljaehitamine jätkub - Lõunaeestlane\nValitsus: idapiiri väljaehitamine jätkub\nSiseminister Mart Helme esitas täna valitsuskabineti nõupidamisel alternatiivi idapiiri väljaehitamiseks ning valitsus otsustas toetada lahendust, mille kohaselt vähendatakse taristu komponente ja muudetakse piiriprojekt senisest soodsamaks.\nSamuti otsustas valitsus täna esitatud lahenduse alusel kavandada maismaapiiri väljaehitamiseks 12 miljonit eurot lisaraha, täiendusena varem eraldatud 79,9 miljonile. Uute kalkulatsioonide alusel on idapiiri ehituse maksumus 130,5 miljonit eurot, mis on senisest ehitusprojektist 57,5 miljonit soodsam.\n„Valitsus jõudis üksmeelsele otsusele ehitada idapiir välja täna valitsuskabinetile esitatud projekti järgi ning selle ehitamisega alustatakse juba järgmise aasta esimeses pooles,“ ütles peaminister Jüri Ratas. Ta lisas, et siseministeeriumi ning politsei- ja piirivalveameti esitatud kava järgi rajatakse turvaline piir, mis võimaldab avastada ja tuvastada kõik piiririkkumised ning neile vajadusel piisavalt kiiresti reageerida. „Uus kava põhineb täpsustatud arvestustel ja selgematel vajadustel, aga see ei tähenda järeleandmist piiri kvaliteedis või turvalisuses. Rõhutame efektiivsust ja otstarbekust,“ lisas Ratas.\n„Otsustasime valitsusega seni planeeritud projektist soodsama, kuid samuti efektiivse variandi kasuks. Selle järgi saab piiri väljaehitamise järgmistes etappides võtta kasutusele kaasaegseid tehnoloogilisi vahendeid,“ sõnas siseminister Mart Helme. Ta lisas, et uuendatud variandi puhul jääb ära loomatõkkeaia ja liivariba rajamine ning patrulltee ehitatakse osades lõikudes välja maastikuautoga patrullimise asemel patrullimiseks ainult kergtehnikaga. „Taristu väljaehitamine on väga oluline – see on seiresüsteemi rajamise eelduseks. Seiresüsteemide jaoks plaanime kasutada maksimaalselt Euroopa Liidu vahendeid,“ ütles Helme.\nHelme lisas, et piiril kasutatava tehnika efektiivsuse eeldus on ajakohasus. „Paigaldame seiretehnika – kaamerad, droonid ning droonide tuvastamise süsteemid – piirile siis, kui taristu on valminud. Piiritaristu, aedade ja teede väljaehitamine võtab aega mitu aastat. Seiretehnika soetamise ajatamine ehituse lõppu võimaldab tulevikus hankida kaasaegsemat tehnoloogiat,“ selgitas siseminister.\n23,5 km pika piiri esimese etapi ehitushanke kuulutas politsei- ja piirivalveamet välja käesoleva aasta jaanuaris. Lõiku hakatakse ehitama Eesti, Läti ja Venemaa piiri kolmikpunktist ülespoole. Hankes arvestatakse valitsuse tänasest otsusest tulenevate muudatustega ja selle tulemused selguvad aasta lõpuks. Hanke õnnestumisel alustatakse esimese 23,5 km ehitustöödega järgmise aasta esimeses pooles. Maismaapiiri taristu ehitatakse välja neljas etapis.\nTänaseks on eraldatud 79,9 miljonist eurost kasutatud 24,4 miljonit. Selle eest on aastatel 2016-2019 rajatud muuhulgas Narva jõele kolm uut seirepositsiooni, soetatud Peipsi järvele veemärgid, projekteeritud maismaapiir ja rajatud katselõigud.


Siseinfo: Soome ja Rootsi liituvad NATO-ga juba suvel - eestinen\nSiseinfo: Soome ja Rootsi liituvad NATO-ga juba suvel\nSoome ja Rootsi liituvad sõjalise kaitseorganisatsiooni NATO-ga juba käesoleva, 2022. aasta suvel, edastavad asjaga kursis olevad allikad.\nUSA arvestab sellega, et suvel laieneb NATO senise 30 liikme pealt 32 liikme peale, seda peamiselt Vene sissetungi tõttu Ukrainasse, vahendab The Times.\nUSA ametnike väitel oli Soome ja Rootsi liitumine teemaks, kui eelmisel nädalal kohtusid NATO riikide välisministrid ning kohal olid ka Soome ja Rootsi välisministrid.\nNATO laienemist peetakse Vene presidendi Vladimir Putini strateegiliseks ebaõnnestumiseks. Soome taotlust liitumise kohta oodatakse juunis ja Rootsi oma tuleb pärast seda.\nSoome peaminister Sanna Marin ütles nädalavahetusel, et Soome peab nüüd tõsiselt kaaluma liitumist NATO-ga. Venemaa pole peaministri väitel enam see naaber, kes arvati olevat. NATO-ga litumise otsus peab Marini sõnul olema põhjalik, aga kiire.\nRootsi järgneb Soomele. Rootsi peaminister Magdalena Andersson ütles, et ei välista NATO-ga liitumist mingil moel.\nSoome ja Rootsi töötavad käsikäes, et saavutada kodus vajalik poolehoid liitumisele, aga otsused tehakse iseseisvalt. Mõlemad riigid asuvad Venemaa naabruses Läänemere ääres ja Soomel on lisaks Venemaaga 1313 kilomeetri pikkune maismaapiir.\nNATO kavandab piiririikidesse tuua püsivad üksused, et vastu seista Venemaa ohule. NATO peasekretär Jens Stoltenberg ütles, et Putin on sundinud NATO tegevuse täielikult ümber kujundama.\nNATO suurendab oma idapiiril vägesid nii, et need oleksid võimelised iseseisvalt vastu seisma võimalikule rünnakule Venemaa või Valgevene poolt.


Mis on CaptureService.exe?\nHõlbustusteenusena tuntud protsess kuulub Witness Systems'i tarkvarale eQuality Agent.\nKirjeldus: CaptureService.exe pole Windowsi OS-i jaoks hädavajalik ja põhjustab suhteliselt vähe probleeme. Fail CaptureService.exe asub "C: \_ Program Files" alamkaustas. Windows 10/8/7 / XP teadaolevad failisuurused on 159 744 baiti (50% kõigist esinemistest), 147 456 baiti või 122 880 baiti.\nProgramm pole nähtav. Saate selle programmi desinstallida juhtpaneelil. Fail ei ole Windowsi süsteemifail. CaptureService.exe suudab rakendusi jälgida. Seetõttu on tehniline turvalisuse reiting 26% ohtlik .\nSoovitatav: tuvastage CaptureService.exe seotud vead\nTähtis: mõni pahavara maskeerib end nimega CaptureService.exe, eriti kui see asub kaustas C: \_ Windows või C: \_ Windows \_ System32. Seetõttu peaksite kontrollima oma arvutis CaptureService.exe protsessi, et näha, kas see on oht. Teie arvuti turvalisuse kontrollimiseks soovitame turvaülesannete haldurit . See oli üks Washington Posti ja arvutimaailma populaarseimaid allalaadimisvalikuid .\nPuhas ja korras arvuti on CaptureService'iga seotud probleemide vältimise põhinõue. See tähendab pahavara skannimist, kõvaketta puhastamist cleanmgr ja sfc / scannow abil, enam mittevajalike programmide desinstallimist, Autostarti programmide kontrollimist (msconfig abil) ja Windowsi automaatse värskenduse lubamist. Ärge unustage alati perioodilisi varukoopiaid teha või vähemalt taastamispunkte seada.\nCaptureService.exe protsessi arvutis analüüsimisel on osutunud abiks järgmised programmid: Turvalisuse haldur kuvab kõik töötavad Windowsi ülesanded, sealhulgas manustatud varjatud protsessid, näiteks klaviatuuri ja brauseri jälgimine või Autostarti kirjed. Ainulaadne turvariski hinnang näitab protsessi tõenäosust nuhkvara, pahavara või troojalasena. Malwarebytes Anti-Malware tuvastab ja eemaldab kõvakettalt magava nuhkvara, reklaamvara, troojalased, võtmelogijad, pahavara ja jälitajad.\ndivamon.exe petturm.exe wimaxdevdetector.exe CaptureService.exe portchanger.exe fsviewer.exe msorcl32.exe nextstart.exe nxserver.exe jxbalvtmyz64.exe avg-turvaline -otsing-värskendus-1213b.exe


Eakas koer ja tema tervisemured - loomakliinikud.ee\nEakas koer ja tema tervisemured\nVõrreldes inimestega vananevad koerad ja kassid tohutult kiiresti. Koerte eluiga on praegu märgatavalt pikem kui 10 aastat tagasi. See on tore, aga samas toob vananemine endaga kaasa hulga probleeme, mida loomaomanik ehk ei oskagi esmapilgul ette näha. Koera esimene eluaasta on võrreldav inimese kuueteistkümne eluaastaga. Koeri alates seitsmendast ja kasse kaheksandast eluaastast peetakse vanuriks.\nKoera vanus inimese vanusega võrreldes.\nKoera vanus Alla 9kg 9-25kg 25-40kg Üle 40kg\nLoomade vananemise kiirus sõltub nende tõust, elustiilist, keskkonnast, kehakaalust, toitumisest, üldisest tervislikust seisundist ning paljudest muudest teguritest. On täheldatud, et suured koerad vananevad kiiremini ja nende eluiga on lühem kui väikest kasvu koertel.\nLoomade vananedes muutub nende keha, hoolimata sellest võivad nad väljast tunduda täiesti terved. Mõned muutused, mis on seotud vananemisega nt. kuulmise ja nägemise kadu pole võimalik ära hoida, kuid ei tasuks unustada, et kuulmise ja nägemise kadu ei pruugi alati olla tingitud vananemisest, see võib olla ka mõne haiguse tagajärg.\nPaljude haiguste varajane avastamine võimaldab looma ravida või pidurdada haiguse kulgu, seepärast peaks vana loomaga käima loomaarsti juures kontrollimas vähemalt kord aastas. Vaktsineerimise ajal vaadatakse loom alati üle (kuulatakse südametööd, vaadatakse üle kõrvad ja hambad, palpeeritakse looma, et avastada kasvajaid). Kui tekib mingisugune kahtlus , saab alati teha lisauuringuid. Vere biokeemiline ja kliiniline uuring ning uriinianalüüs oleks mõistlik teha igale üle 7 aastasele koerale vähemalt paari aasta tagant ka siis kui mingeid kaebusi pole. See võimaldab avastada mitmeid haigusi enne kui looma enesetunne sellest märku hakkab andma.\nSagedasemad vanemat looma kimbutavad tervisehädad on: ülekaalulisus, kasvajad, neeru-, maksa- ja südamepuudulikkus, suhkruhaigus, hambaprobleemid, liigesehaigused samuti muutused looma käitumises.\nVanematel loomadel esineb sagedamini ülekaalulisust kuna on vähenenud nende aktiivsus ja alanenud päevane energiavajadus. Ülekaalulisus võib soodustada haigestumist suhkruhaigusse, kardiovaskulaar-, respiratoor- ja liigestehaigustesse.\nKa seedetegevus jääb viletsamaks ning seetõttu on parem sööta vana koera spetsiaalse vana koera toiduga, mis on kiurikkam, et vältida kõhukinnisust. Samuti on sinna lisatud vitamiine ja vähendatud valgu osakaalu. Kes tahab tingimata oma lemmikule kodutoitu anda, pidagu meeles, et liha osakaal toidus peab olema alla 1/3 ja kondid ei sobi vanale koerale üldse, sest tekitavad sageli sooleummistust. Kodutoidule peaks lisama vitamiine, mida saate lemmikloomapoest või veterinaarapteegist. Vitamiinisüstide järgi pole mingit vajadust. Need on sageli üsna valusad ja tekitavad loomale asjatut stressi.\nHambahooldus on samuti väga oluline. Paljud keskealised ja vanemad koerad kannatavad hambakivi ja sellest tuleneva igemepõletiku käes. Sageli on asi nii hull, et koer lausa lehkab ja hambad loksuvad ning kukuvad suust ära. Hambakivi tuleb eemaldada, hambad lihvida, sageli teha antibakteriaalset ravi ning edaspidi hambaid kas puhastada hambaharja ja pastaga või kasutada spetsiaalset hambakivi teket ärahoidvat kuivtoitu. Hambakivi ja igemepõletik on mitmete tõsiste tervisehäirete põhjustajad.\nVanadel koertel esineb sagedamini liigesehaigusi. Sageli on siin tegemist pöördumatute protsessidega ja ravimitega saab loomale vaid leevendust mitte aga tervist tagasi tuua. Oluline on koostöös loomaarstiga valida teie loomale sobivas doosis sobiv valuvaigisti (inimeste samalaadsed rohud reeglina ei sobi). Kui koer ei nuta, ei tähenda see sugugi, et ta valu ei kannata. Raskused ülestõusmisel, treppidest kõndimisel, liikumahakkamisel viitavad sellele, et teie loom vajab leevendust oma liigeseprobleemidele. Oluline on ka pidada koera kehakaal kontrolli all, tagada talle piisav ja stabiilne liikumine ning vältida tuleks järsku koormuse muutust.\nVanade koerte hulgas on üsna palju nägemislangusega loomi ja tihti pole sellest omanik isegi teadlik. Kuna koeral on nägemine üsna teisejärguline haistmise ja kuulmise kõrval, siis saab ta tuttavas ümbruses väga hästi hakkama. Alles võõrasse kohta viies või kodus mööblit ümber paigutades, märkab omanik, et koer jookseb peaga vastu esemeid ja hakkab kahtlustama, et koer on pimedaks jäänud.\nKa kuulmine nõrgeneb aastatega ja sellega on seletatav, miks koer kes vanasti aiavärava kriiksatuse peale teile vastu jooksis nüüd üllatunult unest üles võpatab, kui olete tema kõrvale jõudnud.\nKäitumuslikud muutused nt: orientatsioonikadu, vähenenud aktiivsus, une ja ärkveloleku aegade ära vahetamine, mitte kuuletumine jne.\nAastatega õpivad loomaomanikud oma lemmikut väga põhjalikult tundma, seega loomaga toimunud muutusi tuleks võtta äärmiselt tõsiselt, alati tuleks pidada nõu oma loomaarstiga, sest kõige taga ei pruugi olla vananemine. Vana looma puhul tuleks jälgida tema aktiivsuse taset, söögiisu, vedeliku joomist, urineermist, roojamist, kehakaalu. Arsti poole tuleks pöörduda viivitamatult kui esineb mingeid haiguslikke märke nt. oksendamine, kõhulahtisus, köhimine, aevastamine jne.\nVaktsineerimine ja sise- ning välisparasiitide vastane profülaktika on niisama vajalik nii vanale kui noorele koerale.\nNimekiri sagedamatest vana koera probleemidest , millega loomaarsti poole pöördutakse\n1. nägemisprobleemid – võib viidata suhkruhaigusele\n2. suurenenud janu – emakapõletik, suhkruhaigus, maksa-, neeru – ja südamehaigused\n3. köha – südamepuudulikkus, kopsuhaigused\n4. isu muutus – hormonaalsed haigused\n5. äkiline kaalumuutus – hormonaalsed haigused, seedeprobleemid, kasvajad\n6. sagenenud või harvenenud urineerimine, veri uriinis – neeru-, põie- ja eesnäärmehaigused\n7. voolus tupest – emakapõletik\n8. uudismoodustised piimanäärmetes või kehal - kasvajad


Rasvapõletaja Top 10 | stalkerfestival.ee, Top 10 taimsete rasvapoleti\nOsta rasvapõletit | stalkerfestival.ee\nTop 10 taimsete rasvapoleti,\nKas rasvapõletitoodetega on sageli probleeme? Vetikaekstraktidega koostatud anorektikum, et võidelda ülesöömise vastu. Saab kombineerida spordiga. Kuid on oluline meeles pidada ja mõista, et nad ei ole otseselt seotud rasvade põletamisega, vaid aitavad organismil lihtsalt protsessile õigesti häälestuda. Viimasel ajal on see kaalulangusravimina populaarsust kogumas.\nSelleks, et mitte kogu elu "ratastel" istuda, soovitavad arstid kompleksravi.\nÜleminek järk-järgult õigele toitumisele, liikuge rohkem, jälgige toitainete tarbimist kehas. Kompleksi saab täiendada diureetikumide, rahustite, lipohappe ja kalaõliga, mida müüakse kapslites. Pidage meeles, et mõned ained on kahjulikud. Võite oodata: Komplikatsioonide areng pikas perspektiivis.\nGaaside moodustumine, roojamise kiirenemine, kõhuvalu. Unehäired, ärrituvus ja agressiivsus.\nSüdamelöögisageduse ebaregulaarsus, iiveldus ja pearinglus. Järeldus on ilmne: te ei tohiks ennast ravida ilma arstiga nõu pidamata.\nTeil võib olla ükskõik milline aine talumatus. Paljudel juhtudel põevad patsiendid haigusi, mille korral ülalkirjeldatud ravimeid ei saa üldse võtta.\nPaljud eelistavad spetsiaalseid dieeditablette.\nPealegi on ravimiturg sõna otseses mõttes nende toodetega ülevoolav ja nimede loetelu laieneb pidevalt. Mis on dieedi tabletid? Kaalulangetavad ravimid on kõige lihtsam ja taskukohasem viis keha kujundamiseks. Samal ajal ei pea te end piinama nälga ja raskete, kurnavate treeningutega. Piisab lihtsalt vajalike pillide ostmisest, juhiste uurimisest ja tarvitamise alustamisest.\nRasvapõletuse top 10\nAbsoluutselt kõigil selle kategooria ravimitel on sarnane toimemehhanism - kehakaalu langetamise protsess viiakse läbi söögiisu vähendamise kaudu ainevahetuse ühekordse kiirendamise või sissetulevate kalorite omastamise abil. Kuidas pillid korralikult kaalust alla võtta Ei juhtu, et inimene kaotas kiiresti kaalu, säilitades samal ajal oma tervise. Puuduvad võlupillid, mis aitaksid teil vihatud naeltest lõplikult lahti saada.\nKeha kujundamine on keeruline, mitmeastmeline protsess, mis nõuab hoolikat tähelepanu ja tohutute reeglite järgimist. Selleks, et valitud tabletid või teed, näiteks Green Slim, annaksid maksimaalse tulemuse, tuleb teha teatavaid pingutusi: Dieedi korrigeerimine. Me eemaldame menüüst rasvase ja praetud toidu.\nTuleb öelda, et sellist toodet nagu rasvapõletaja saab väga hästi ja halvasti hinnata. Alati ei tohiks vaadata ainult rasvapõletajate lemmikute parimaid hinnanguid. Juba ainuüksi paljude positiivsete arvustuste põhjal võib öelda, et kvantitatiivselt öeldes on rasvapõletid hea ja kvaliteetne toode, mida hea meelega soovitatakse.\nVaadake alati erinevate arvustuste arvu. Mida rohkem kliente rasvapõletustoodet hindab, seda turvalisemad on selle kohta arvamused ja teave.\nVähesed arvustused ei tähenda, et teie valitud toode oleks halb. Seda pole lihtsalt piisavalt kaua turul olnud ja seda on hinnatud liiga harva.\nSiin peate lihtsalt vaatama ja uurima rasvapõletajaid. Samuti on olemas rasvapõletite testid või rasvapõletajate võrdlused.\nMida võib maksta selline hea toode nagu rasvapõletaja? Aga öösel, keha inertne rasva rakud on tegevusetu, pärast sisenemist farmatseutiliste koostisosade, nagu sinna unpeopled maa inertne rasva rakke tappa üks vt füüsiline kiire ja hea!\nIgal õhtul iga päev miinus nähtavad. Kasutamine 3 päev: roojamine ja suurema sagedusega roojamine, ja pärast iga roojamine, wc-saab näha, ujuvad ümber õhuke kiht õli. See näitab, et vivo soole õli on hakanud murda ja kõrvaldada. Kuidas on ohutum viis kaalust alla võtta? Loe edasi, et teada saada! Kuidas vältida rasvapõletite kõrvaltoimeid ja ohutult kaalust alla võtta Jah, see on tõsi. Rasvumine on kogu maailmas üha suurem oht.\nSeega pole üllatav, et tänapäeval müüakse kaalukaotuse nimel peaaegu kõike. Ja püüdes seda teha, langevad paljud neist mõiste "kiire kaalulangus" alla. Rasvapõletid on sellest kontseptsioonist sündinud moehullus. Kuid me oleme teile juba rääkinud kaalulangetavate toidulisandite tagajärgedest. Oleme selle idee peaaegu unustanud tervislik kaalukaotus!\nPidage meeles 13 : Tervislik kaalulangus võtab alati aega. Nii oma keha kui ka vaimu tuleb kontrollida. Loe ka oma toitaineid - mitte ainult kaloreid.\nPea kinni nimetatud piirist. Ärge kasutage neid aineid ega kasutage neid liiga palju. Rääkige toitumisspetsialistiga.\nEneseravimine võib lõppeda surmaga.\nKui teil diagnoositakse südame-veresoonkonna haigus, diabeet või anoreksia, hoiduge neist toidulisanditest eemal. Võimalike juhiste saamiseks pöörduge oma arsti poole. Üks neist on "Reduxin" - riigis toodetud kapslid ravimifirmalt Promomed. See on ette nähtud rasvumise ja diabeedi korral. Tasub kaaluda, et ravimil on palju kõrvaltoimeid. Seda tuleks kasutada ainult arsti juhiste järgi ja mitte vabatahtlikult. BAA "Turboslim Alfa" tee või tablettide kujul lagundab ka rasvu ja süsivesikuid, kiirendab ainevahetust.\nNad summutavad nälga ja taastavad serotoniini taseme, mis mitte ainult ei mõjuta soovi süüa, vaid ka magada: koos ravimitega saate täieliku öörahu. Üks populaarsemaid seeriaid - "MKT-d", mida leiate kataloogist "Kaup". Need ei ole mikrokristallilisel tselluloosil põhinevad ravimid. Need sisaldavad täielikult taimseid komponente ja toimemehhanismi järgi sarnanevad kliide või kiudainetega. Kõhus olles paisuvad tabletid märkimisväärselt, andes täiskõhutunde, kuid ei sisalda samal ajal palju kaloreid.\nTarbimisel peate jooma palju puhast vett, nii et kiud hakkavad suurenema. Kuu keeruka kasutamise korral saate kaalu vähendada kuni 5 kg. Tabletid, mis blokeerivad süsivesikute imendumist Suhkrute mõju on ohtlik ennekõike diabeetikutele.\nNende jaoks on mõeldud enamik allpool kirjeldatud ravimitest. Kuid tooted kuuluvad ka kõige tõhusamate kehakaalu langetavate toodete hulka. Paljud dieedid põhinevad süsivesikuvabal põhimõttel. Aitab lagundada keerukaid aineid monosahhariidideks. Sellisel juhul ei imendu komponendid väga kiiresti mao seintesse ja võivad looduslikult erituda. Just sel põhjusel on kõhulahtisus kõrvaltoime.\nOadest saadud ülitõhus blokaator. See blokeerib kaloreid vähem tõhusalt, kuid omab samal ajal täiendavaid terapeutilisi omadusi, sealhulgas: aeglustab lipiidide tekkimist, lagundab nahaaluseid rasvaladestusi ja vähendab söögiisu.\nSeda tuleks võtta ettevaatusega, kuna ravim võib põhjustada seedetrakti probleeme. Kõik need komponendid võivad farmatseutilistes ravimites ja toidulisandites olla ühes või kompleksses koostises. Turboslim "Kalorite blokeerija" firmalt "Evalar" on tootja paigutatud hädaabina enne või pärast suurt pidu, samuti dieedi hõlbustamiseks või toitumisnormide muutmiseks.\nKiire tooni kaalulanguse ulevaated soltumatu


Kui ma alustasin tõsisemalt pildistamisega, käisin ma oma esimese peegelkaamera Canon EOS 350d-ga pidevalt Tallinna vanalinnas pildistamas. Otsisin uusi nurki, pildistasin inimesi, maju, kõike mis teepeale jäi. See pisike kaamera koos 50mm f1,8 toruga oli mul pidevalt kaasas. Ajapikku muutus aga fotograafiahuvi aina tõsisemaks, pildistamine juba tööks ja sellega kaasnes ka tehnikapargi pidev uuendamine ning parendamine. Mingil hetkel ei kandnud ma enam kaamerat pidevalt kaasas kuna nii kere ise kui objektiivid olid nõnda suured ja rasked, et võtsin need kaasa ainult juhul kui läksin tööle. Igapäevaseid pilte jäi aina vähemaks ning pildistamine muutus rutiinseks.\nNii otsustasin kolm aastat tagasi otsida endale mõnd väikest, aga korraliku kvaliteediga kaamerat, mida saaks pidevalt kaasas kanda ning avastada taas see enda ümber oleva elu jäädvustamine. Katsetused esimese generatsiooni Canon EOS M-iga kandsid küll esmapilgul vilja, kuid mõned puudused ei lasknud lõpuni selle süsteemi peale jääda. Küll aga läks teise katsega õnneks. Üks tuttav fotograaf pani müüki oma pea uue Fujifilm X100s kaamera. Esialgu pikalt peegelkaameraga pildistanud fotograafi jaoks harjumatu kaamera aga oli aga täpselt see, mida olin otsinud. Piisavalt pisike, et talvel jope taskusse panna, suvel aga paelaga kaasas kanda. Samas aga suurepärase pildikvaliteediga, et hea pilt ei jäänud kaamera võimekuse taha. Kindlasti polnud X100s veatu, oma pisikese ekraani ja pisut aeglase autofookusega tuli alguses ära harjuda. Lisaks ka internetist lugeda õpetusi, kuidas ikka X-Trans sensori RAW faile korralikult töödelda, kuid X-faktor oli selles kaameras olemas, mistõttu ka leidis see ka koha mu pideva kaaslasena.\nPisikese kuid natukene piirava X100s-i kõrvale tekkisid varsti aga juba vahetatavate objektiividega kaamera ning esimesed objektiivid ning aina rohkem hakkasin ka selle pisikese kaameraga tööd tegema. Fujifilmi kaamerates on täiskaadri asemel kasutusel väiksemad crop-sensorid ning sellega seoses on kindlasti täiskaader kaameratel teatavad eelised Fuji süsteemi ees. Samas pole aga ükski suure sensoriga süsteem nõnda kompaktne. See väikeste kaamerate seeria on leidnud minu hinnangul parima vormi ja sisu kompromissi, mille käigus on suudetud luua väga head pildikvaliteeti pakkuvad kaamerad ning objektiivid, mis on samas piisavalt väikesed, et neid saab ilma liigse pingutuseta pidevalt kaasas kanda. Minu jaoks on just eelmainitu see Fujifilmi X-faktor, mis mind on sidunud selle süsteemiga ja aidanud mul leida taas kire fotograafia vastu.


Janar Holm | 03.03.2022 | 11:05\nAustatud härra Kudrin\nSoovin, et mul oleks põhjust kirjutada Teile muudel asjaoludel, kui seda praegu teen. Näiteks selleks, et arutada, kuidas kahe naabri – Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni – kõrgeimate auditiasutuste koostöös auditeerida meie mõlema riigi piirijärve – Peipsi järve – keskkonnaseisundit ja analüüsida, mida kumbki riik saaks teha, et kaubavahetus ja majanduslik koostöö saaks tuua veelgi rohkem kasu mõlema riigi rahvastele. Nii nagu meil oli näiteks neil teemadel ratsionaalne ja hea koostöö kahe kontrolliasutuse vahel enne aastat 2014. Paraku pole praegune olukord ligilähedaseltki võrreldav isegi kaheksa aasta taguse ajaga.\nKirjutan täna Teile kui maailma kõrgeimate auditiorganisatsioonide katusorganisatsiooni INTOSAI eesistujale-presidendile. Venemaa kõrgeim auditiasutus on alates 2019. aastast edukalt ja professionaalselt Teie juhtimisel selles ametis oma kohuseid täitnud ja pälvinud selle eest lugupidamist.\nTeades Teid kui tunnustatud majandusteadlast ja ratsionaalset endist poliitikut, usun, et mõistate väga hästi, et Vene riigi sõjapidamine Ukrainas ei loo mitte sildu INTOSAI liikmete vahel, vaid purustab neid. Nii nagu purunevad traagiliselt nii mõttelised sillad vennasrahvaste vahel kui ka päris sillad Ukrainas.\nInimesed surevad mõlemal poolel otsuse tõttu, mille on teinud Venemaa president, kelle tegevus on juba paraku hävitanud aastateks isegi lootuse sellise Venemaa majanduse tekkeks, mida Teie püüdsite aastaid tagasi üles ehitada, kui pidasite rahandusministri ametit ja algatasite majandusreforme.\nEi ole minu asi Teile nõu anda, sest Teie mõistate ka ilma selleta olukorda väga hästi. Ma loodan, et kui Te vaatate enda hinge, tunnete, et ainuõige valik on anda INTOSAI eesistumine järgmisele eesistujamaale Brasiiliale üle kohe, ootamata ära Venemaa eesistumise ametlikku lõppu sügisel (või loobuda eesistuja staatusest muul viisil).\nUsun, et mõistate väga hästi, et see samm on möödapääsmatu, et mitte süvendada INTOSAI liikmeskonnas lõhestatust ja pingeid, mida Venemaa sõjakäik Ukraina vastu on tekitanud. INTOSAI eesistuja roll on aga olemuslikult liikmeskonda ühte liita. Sõja valla päästnud Venemaa ei saa praeguses olukorras enam jätkata INTOSAI eesistujana, see ei ole kooskõlas INTOSAI kogukonna väärtustega.\nINTOSAI moto on teatavasti „Experientia mutua omnibus prodest“ ehk „Üksteise kogemustest võidavad kõik“. Praegusele olukorrale seda motot kohandades võib öelda, et olukord on vastupidine – sellisest kohutavast kogemusest, mida Vene riik ja selle juhid pakuvad Ukrainale, Euroopale, kogu maailmale, mitte ei võida kõik, vaid hoopis kaotavad kõik. Aga peamiseks kaotajaks on Vene rahvas ja riik ise.\nPalun, et viiksite selle teadmise nendeni, kelle käes on otsus see sõda otsekohe lõpetada. Teil on oma kõrget autoriteeti ja staatust kasutades võimalik seda ka tegelikkuses riigi juhtkonnale teadvustada, erinevalt nendest Venemaa reakodanikest, keda sõja vastu protestimise eest ähvardab kinnipidamine või süüdistus riigireetmises.\nPostitatud: 03.03.2022 11:05\nViimane muudatus: 03.03.2022 11:07\nViimane ülevaatus: 03.03.2022 11:07


Päriselu idealistlik kloon | Müürileht\n„The Newsroom” (2012–…, USA, HBO). Looja Aaron Sorkin, osades Jeff Daniels, Emily Mortimer, John Gallagher Jr. jt. 60 min.\n„The Newsroom” on Emmy ja Oscari võitnud Aaron Sorkini („The Social Network”, „The West Wing”, „A Few Good Men”) loodud poliitiline draamasari, mis keskendub fiktiivse uudisteagentuuri Atlantic Cable News (ACN) telgitagustele. Seriaal on kirjutatud Sorkinile omases väljenduslaadis, mida iseloomustavad kiired edasi-tagasi põrkuvad dialoogid vaheldumisi pikkade monoloogidega. Sarnaselt Sorkini teistele sarjadele ei tegele „The Newsroom” ainult poliitika ja uudistega, vaid puudutab ka laiemaid teemasid, nagu eetika, lojaalsus, armastus ja idealism.\nKuigi sarja tegevus toimub väljamõeldud uudisteagentuuri ümber, on süžee käivitajateks päriselt aset leidnud sündmused. Sellest tulenevalt saab Sorkin kirjutada oma stsenaariume n-ö tagantjärele tarkusega. Nii on ACN näiteks ainuke uudistekanal, mis suudab aduda British Petroleumi naftalekke-katastroofi suurust ja tõsidust enne kõiki teisi. See võib olla ka põhjuseks, miks kriitikute vastuvõtt on olnud vastandlik. „The Newsroomi” on kirjeldatud kui sarja, mis üritab õpetada teleajakirjanikele, kuidas oleks pidanud tegelikult uudiseid kajastama. Seriaali on süüdistatud ka silmakirjalikus vagatsemises, dotseerivas toonis ja vabariiklaste liigses kritiseerimises, mida iseloomustavad iseenda pühadusse lämbuvad tseremoniaalsed tiraadid. Kuid miks siis vaatajad seda sarja nii väga armastavad?\n„The Newsroomi” tegelased võivad küll tegutseda justkui üksnes kahes äärmuses – nad kas karjuvad või peavad ennast tüünel hoiakul õiglaseks –, kuid nad on energilised ja sümpaatsed ning näitlejate omavahelises mängus on publikut paeluvat dünaamikat. Jeff Danielsi kehastatud egoistlik uudisteankur Will McAvoy on mõõdukas vabariiklane, kelle vaadetega ei pea vaatajad küll nõustuma, kuid kelle õigust otsivale ja täiust ihalevale uudistesaate juhtimise stiilile on raske mitte kaasa elada.\nIlmselt on Aaron Sorkin võtnud oma kriitikuid kuulda, sest sarja teine hooaeg on jutlustamisest mõnevõrra taganenud ning ka vabariiklaste naeruvääristamine on kraadi võrra kergem. Tänu sellele on „The Newsroom” hakanud toimima hea intellektuaalse meelelahutusena. Tunnipikkuste episoodidega sari võib olla mõnikord tõesti raskesti jälgitav ja ärritav, kuid samas on see haarav ning paneb mõtlema, mis toimub uudiste edastamise varjupoolel. „The Newsroomi” võib pidada „päriselu” armsaks, idealismi kalduvaks klooniks, mis näitab, millised võiksid uudised olla, kui kõik inimesed oleksid ilusad ja head.\nKolmas hooaeg on küll veel välja kuulutamata, kuid peaosatäitja Jeff Danielsi võidetud Emmy draamaseriaali meesnäitleja kategoorias võib osutuda just selleks viimaseks tõukeks, mida HBO vajab, et sarja edasi toodetaks.


Tõlkija hääl VIII | TÕLKIJA HÄÄL\nSütitavas sissejuhatuses jõuab Kaja Kann läbi lolluse ja värskuse, näitlemise ja näitamise, tegutsemise ja läbielamise ning tähendamise ja tähistamise liikudes lihtsa praktilise järelduseni: enne kui hakata tõlkima, tuleb aru saada, mis on päris.\nRootsikeelse kirjanduse vestlusringis uurivad Kadi-Riin Haasma juhtimisel Ene Mäe, Kadri Papp, Anu Saluäär ja Tõnis Arnover, miks rootsi kirjandusel Eestis nii hästi läheb. Kuid hästi läheb ka Aafrika maade kirjandusel, ning selle nähtuse üle – oleme me ise äkki aafriklased? oleme me äkki ise eurooplaste “metsikud hinged”? – arutlevad Heili Sepa küsimustele toetudes teises vestlusringis Kaia Sisask ja Ulla Kihva.\nArtiklite sektsiooni avab Kristiina Ross, kes mõtiskleb, kas on olemas universaalseid võtteid vanade tekstide tõlkimiseks, ning jõuab järeldusele, et peamiseks lahenduseks jääb siiski lihtsalt sõnade omaaegse tähenduse teadvustamine: “Tõlkija peab igal juhul lähtuma oma kaasaegsest keelest ning looma seda tarvitades uue, fiktsionaalselt minevikulise õhustiku.” Kalle Kasemaa räägib Uku Masingust kui tõlkijast – millistest juhtjoontest Masing tõlketöös lähtus, milliseid vahendeid oli tal kasutada, mis hakkab tema tõlgete puhul silma ning mis teeb need eriliseks. Ivo Volt analüüsib obstsöönsuste tõlkimist vanakreeka komöödias ja tuvastab meie tõlkemeistrite loomingu põhjal, et kuigi selle žanri tekstid on ebatsensuursuste poolest vägagi rikkad, ei ole roppused per se tõlkimisel sugugi suurim takistus – see, mis vana komöödia tõlkimise nii keeruliseks teeb, on naljade vahendamine nii, et eesti lugejani jõuaks väga erinevate tasandite ja registrite sõnamängud ja huumor. Ning millised võivad olla lahendused, kui üsna lühikeses originaaltekstis sisaldub vähemalt kakssada orgaanilist vihjet – pealkirja, tsitaati, laulu – maailmakultuuri teostele, millest valdav osa on eesti lugejale tundmatud, kõneleb Alain Mabanckou romaani “Katkine klaas” tõlkimist meenutades Ulla Kihva.\nObstsöönsused mõlguvad kaheksandas numbris meeles ka Ülo Siirakul, kes näitab Catulluse luuletuste tõlkeid analüüsides, et just ebatsensuursetes kohtades võib mõnikord peituda teose iva ning seda asjaolu peab arvestama ka tõlgetes. Liina Jääts uurib, mis juhtub teatris ühe tõlkenäidendiga – jõuab see lavale algsel kujul või muudavad seda ka toimetaja, dramaturg, näitlejad? Ja kui nii on, kas leidub seaduspärasusi, mida kõigi nende tegevuses on võimalik välja tuua? Ekaterina Velmezova aga kirjeldab, milliseid poeetilisi variatsioone lubas ta endale Jaan Kaplinski luulekogu “Tule tagasi helmemänd” vene keelde tõlkides ja kuidas korraga see, et “naat” muutub “takjaks”, “paisuv hernekaun” “nutuseks männiks”, “Pärnu tuviõun” “hobukastaniks” ja “nõges” kasvab sinna, kus eesti keeles laiub “paljas õuemuru”, on täiesti ilmselge ja iseenesestmõistetav.\nMiks masinad on võimelised tõlkima tarbeteksti, aga mitte tarbetut teksti ehk teiste sõnadega ilukirjandust? Sest masinate abil on võimalik ühest keelest teise üle kanda see, mida sõnad ütlevad, aga siiski mitte see, mida sõnad ei ütle, kirjutab Anti Saar. Kuidas käituda olukorras, kui me oleme justkui üks rahvas, kes räägib lihtsalt kahte eri keelt, aga “rasols” ei ole ometi “rosolje” ega ka mitte “kartulisalat”, aitab läti kirjanduse eestindustele pilku heites mõelda Ilze Tālberga. Ilona Martson arutleb, millised võimalused on tõlkida üht kadunud subkultuuri – nõukogude vangilaagreid ja neis kasutusel olnud erižargooni –, kui tõlkija šansid ise vangi minna on väikesed. Ning artiklite sektsiooni lõpetab Kalju Kruusa, kel on üksainus lihtne lahendamatu küsimus: mida eesti keeles teha hiina luule riimidega?\nIntervjueeritav on seekord legendaarne tõlkija ja toimetaja Tiiu Kokla, kes räägib Lauri Eesmaale oma pikast ja kirglikust teekonnast kuni tänase tõdemuseni: “Kui ma leian niisuguse iva, mis on minu iva, siis ma olen õnnelik.” Arvustamisel on aga raamat “Valda Raud. Üks elu”, mida lugedes Made Luiga püüab mõista, kuidas on võimalik koostada raamat tõlkijast nii, et tõlkimisest ei olegi peaaegu juttu, kuid ometi öeldakse nii palju tõlkija elu kohta.\nAutahvlil vastavad küsimustele Eesti Kultuurkapitali eestikeelse ilukirjandusliku tõlke auhinna nominendid Kadri Jaanits, Siiri Kolka, Carolina Pihelgas, Mati Sirkel, Aet Varik ja Heli Allik, võõrkeelse tõlke auhinna nominendid Birgita Bonde Hansen, Danutė Sirijos Giraitė, Maima Grīnberga, Maximilian Murmann, Frans van Nes ja Vera Prohhorova ning mõttekirjanduse tõlke auhinna nominendid Kristjan Haljak, Martti Kalda, Kalle Kasemaa, Laurits Leedjärv, Mirjam Lepikult ja Krista Räni. August Sanga luuletõlke auhinna asjus kirjutab Märt Väljataga kirja, Kalju Kruusa peab kõne. Edvin ja Lembe Hiedeli nimelise toimetajaauhinna eest tänab mõtisklusega Asta Põldmäe, leides: toimetamistöö lõhub üksilduse, isekuse raudkivivalli. Ning numbri lõpetab uus rubriik “Kroonika”, milles Triinu Tamm teeb väikese vahearuande noorte tõlkijate koolitamisest.\nAastaraamatu “Tõlkija hääl VIII” on koostanud Heli Allik, toimetanud Katrin Hallas, kujundanud Katrin Kaev. Väljaandja SA Kultuurileht. 272 lk.


Vasta kommentaarile 14. märts 2019 13:34\nKaua võib seda lolli möla kuulata.\nGreta kooli koheselt\nVasta kommentaarile 14. märts 2019 13:10\nJa nüüd Greta kooli koheselt kõiksugu nn Nobelid siis hiljem peale kooli vast ka ülikooli. Muide kas mingid nn norskmannid veiderdised mingi nn Nobeli ei kinkinud ühele ida-aafrika päritolu mulatipoisile lõputult rumalale - poisil olla olnud raske lapsepõli. Rumal mulatipoiss hävitas rikka riigi Liibüa ja tahtis hävitada Egiptuse ja Süüria mis parata kui raske lapsepõli. Niipalju siis norskmannidest ja nn Nobelist. Kuid peamine - Greta kooli ja koheselt.\nKas see on eeskuju?! Jürgen Ligi ründas saates labaselt Erki Savisaart (3)


Esimene kord kahekesi - Muel kirjutab. — UUS ELU BLOGI\nMäletate meie minireisi postitust?\nNüüd on erakordne võimalus lugeda MUELi enda sulest tulnud ülevaadet sellest, kuidas nad nii pisikese UEga kahekesi olles hakkama said ja mida MUEL mõtles.\nOlime Tartus Spa-tamas ja UEL läks tööd tegema...\nnii saingi mina oma pisitütrega esimest korda päris kahekesi aega veeta,\nmõni päev pärast UE esimese kuu minisünnipäeva.\nIssi-tütre tunnid jagunesid kahe päeva peale.\nEsimene päev oli meil kuskil 3 tundi vaja kahekesi olla ning kuna UE oli suurema osa päevast veetnud autos või hotelli toas, otsustasin temaga Tartu vanalinna jalutama minna. Seiklesime mööda vanalinna ringi umbes 1h. Avastasin, et vanalinnas on palju igasuguseid konarlusi ja takistusi tee peal, mis vankri sujuvat, unne suigutavat kulge segavad. Polegi see jalutamine nii lihtne ja sujuv.\nKui olime värskeõhu doosi kätte saanud otsustasin oma UE esimest korda baari viia. Esimene kord ikka ju issiga koos. Ilusa ilma tõttu olid Tartu raekojaplatsi erinevad pubid ja baarid juba ilusti enda välikohvikuid valmis seadmas.\nLeidsin koha nimega „Pahad poisid“, istusime väljas ja tellisin ühe õlle. Peale meie istus seal veel kaks laudkonda, üks sõprusseltskond ning üks paarike.\nNautisin olemist ja mõtlesin, et huvitav mida mõtlevad möödakäijad .?. - noor isa joob päise päeva ajal õlut, kõrval väike beebi.\nÕlut joon ma harva ja seetõttu ei tundnud end eriti halvasti. Olin viimast päeva isapuhkusel ja mis see mees ikka teeb ilusa ilmaga Tartu linnas kui et naudib välikohvikus karastavat.\nEemal seisis muidugi politseipatrull ja korra käis peast läbi, et kui nüüd siin lõpetan ja neist mööda kõnnin, kas panevad puhuma ja küsivad, miks ma alkoholi tarvitanuna beebiga ringi liigun. Võtsin tagasi teekonna hotelli. Patrull ei peatanud.\nTuppa jõudes sain mähkmed vahetatud ja 10 minutit UEd kussutada, kui juba jõudis ka UEL tagasi.\nIlusa ilmaga läheb aeg kiirelt.\nTeine päev, kui UELil oli päris tööpäev, sain UEga natukene pikemalt kahekesi aega veeta. Kell 11 saatsime UELi tööle ja tegime väikese jalutuskäigu Tartu uues aianduskeskuses Gardest. Käisime kogu poe läbi - tegemist on ülimalt suure ja laheda poega, kuid kuna ma ei ole suurem asi shoppaja kulus meil selle käigu peale kõigest 45 min.\nVäljas hakkas sadama ja midagi tarka enam teha ei osanud, läksin UEga autosse, et oodata, millal vihm läbi saab. Autosse sättimine muidugi äratas UE ülesse, võtsin ta sülle ja nii jäi ta ka uuesti magama. Istusin ja mõtlesin, et kui ta nüüd ärkab, siis on mähkmed ja söömine. Pudelis oli ainult 60ml RP-d, mu suurimaks mureks oli, et piim saab otsa ja UEl jääb kõht sellest tühjaks.\nMöödus tund - ikka magab.. otsustasin ta turvahälli tagasi tõsta, autos on niigi kitsas ja lootsin, et saab ehk mõne töö meili tehtud, kui käed vabaks saan.\nNatukene tööd tehtud ja UE magas endiselt minu kõrval turvaistmes õndsat und. Kell oli nüüd umbes 13.30 ja teadsin, et UELil läheb kuni 15.00-ni. Ootasin, millal siis see ärkamine juba tuleb, et saaks mähkmed vahetatud ja kõhu täis söödetud...\n...UE natukene vähkres, võtsin ta sülle, kuid ta jäi kohe jälle magama. Vihma endiselt sadas. Lõpuks kell 14.15 ärkas UE ülesse, oli õnnelik ja rõõmus.\nVõtsin esmalt mähkmete vahetuse ette, õnneks on meil keskmisest suurem auto ja olin kõik vajalikud asjad endale käe ulatusse sättinud. Mähkmevahetus auto tingimustes, põlve otsas, läks edukalt, kuid siis hakkas nutt pihta. Kõht on tühi.\nPiimapudel oli mul kella 11-st saati „toa soojas“ olnud. Mähkmevahetuse ajaks panin istmesoojenduse sisse ja pudeli jalgade vahele, et piima veel veidi soojendada. See oli esimene kord, mil sain ise oma beebile süüa anda. Natuke jändamist, sai pudeli otsa endale suhu ja hakkas isuga sööma. UE hoidis samal ajal kogu jõuaga minu sõrmest kinni ja vaatas suurte silmadega otsa. Olime söögiga umbes poole peale jõudnud, imiteerisin tissi vahetust, tegin väikese „krooksu pausi“ ja siis sõi ta ülejäänud piima ära. UE oli väga rahulolev. Kõik korras, aga nüüd aitab, maina pean ka pissile saama. Seisin Tartu suurima aianduskeskuse parkla tagumises otsas, parkla oli paksult autosi täis, tundus, et kõik on tühjad. Vihma kallas ja teisel pool oli tühermaa - läksin välja....\nKell oli saanud imeväel 14.50 ja minu issi-tütre aeg hakkas läbi saama... Siis aga helistas UEL ja ütles, et läheb veel aega - umbes tund.\nSisimas põlesin, aga tahtsin olla toetav ning tubli mees ja isa ning ütlesin, et pole hullu ja tee mis vaja. Peab vist mingi uue tegevuse välja mõtlema... UEl oli nüüd ka uni täis ja ta vaatas mind, et mida põnevat me nüüd siis järgmiseks teeme?\nOleme aru saanud, et UEle meeldib autoga sõita ja autos magada, otsustasin, et lähen avastan Tartut.. sain 2minutit sõita ja ta hakkas nutma, sõitsin esimese võimaliku peatuskohani ja kussutasin teda kuni ta rahulikuks muutus, siis panin ta autosse tagasi, hüppasin kähku rooli ja tuld tundmatute Tartu tänavate poole.\nSõitsime 1h mööda tänavaid, mida ma pole ealeski Tartus näinud ja UE jäi jälle kenasti jälle magama.\nKella 16 ajal jõudsime tagasi aianduskeskuse parklasse ja seal ootaski meid juba UEL. Olime UEga veetnud 5 tundi!\nKui elu ise võimalust ei tekita, siis soovitan igal isal leida võimalus oma UEga ainult kahekesi aega veeta, kasvõi mõned tunnid, ainult Sina ja UE. Andke emmele vähemalt natukenegi võimalust tegeleda üle pika aja ükskõik millega, et saada kasvõi mõni tund endale, olgu see kas töö või niisama üksi olemine.\ntütar, isa ja beebi, kvaliteetaeg, issi


Tööturu foorum - Ametid - otsin tööd, mida saaks kodus teha\nTööturu foorum > Ametid > otsin tööd, mida saaks kodus teha\nKristina 15.01.2020 13:00 Tsiteeri\nTere!Olen 22.aastane . ja otsin tööd mida saab kodus arvutiga teha,trükkimine,andmesisestus, vms.Pakkumised palun saata meilile christina19976@mail.ru\nVõi helistada 56749105\nGertu 13.07.2014 23:01 Tsiteeri\nOtsin tööd mida oleks võimalik teha kodus kuni septembrini. Töö võiks olla siis arvutiga või õmblustöö.\nElo 27.06.2014 00:01 Tsiteeri\nOtsin tööd tõlkijana (inglise-eesti-inglise) või eesti keele toimetajana. Arvuti ja interneti kasutamise võimalus on olemas.\notsin 17.05.2014 13:31 Tsiteeri\nAnne Piibur:
Otsin tööd. Olen kõrgharidusega eesti keele filoloog.
\nVõta ühendust otsin147@gmail.com\nAnne Piibur 05.05.2014 20:50 Tsiteeri\nOtsin tööd. Olen kõrgharidusega eesti keele filoloog.\nAnne Piibur 24.04.2014 20:40 Tsiteeri\nKelly 23.04.2014 21:04 Tsiteeri\nOlen 20. aastane neiu, kes otsib tööd, mida saaks kodus teha. Kodus olemas arvuti ja internet. Tööks sobiks trükkimine, andmesisestus, vms.\nKadri Kabanen 04.03.2014 12:27 Tsiteeri\nOtsin tööd, mida saaks teha kodus - nt. andmete sisestamine. Endal olemas arvuti ja internet.\nkelly 16.01.2014 14:38 Tsiteeri\notsin tööd ,kodust lahkumata, Töö arvutiga nt.\nJanne 06.01.2014 09:27 Tsiteeri\nTere!Olen 32 aastane naine ja otsin tööd mida kodus arvutiga teha,trükkimine,andmesisestus, vms.Pakkumised palun saata meilile jennykas987@hot.ee\nGerda 16.12.2013 14:36 Tsiteeri\nOtsin tööd, mida teha kodu seinte vahel.\nValdkond pole niivõrd oluline.\nEndal olemas arvuti ja internet. Tallinnas käimise võimalus korra nädalas.\nLaura 02.12.2013 04:28 Tsiteeri\nOlen 7-kuuse pisipoja ema ning otsin tööd, mida saaks teha kas kodus või siis kuskil, kus laps ei sega. Oskan väga hästi inglise ja saksa keelt, olen läbinud loovkirjutamise kursuse ning oman parajalt häid arvutiteadmisi. Kui laps piisavalt vana on, et lasteaeda minna, siis saan juba korralikumalt jätkata, seniks aga oleks vaja lisateenimise võimalust.\nKõik pakkumised on oodatud meilile: laura.timberg@mail.ee\nkodus 01.12.2013 19:44 Tsiteeri\nPillemalle 28.11.2013 10:51 Tsiteeri\nSoovin leida kodus töötamise võimalust. Andmete sisestus, arvete, hinnapakkumiste koostamine, tellimuste vastuvõtt jne. Võimalus 1-2 x nädalas ise dokumentdele järgi sõita Tallinna või selle lähiümbrusesse. Pillemalle2@hot.ee\nMAILA 11.10.2013 19:07 Tsiteeri\nTere! Olen 49 a. naine lõuna eestist. Otsin kodus töötamise võimalust.Internet olemas.Võin ka telefoniteenust pakkuda. E: mayla@hot.ee\nOto-Rem Süvari 08.10.2013 16:42 Tsiteeri\nOlen aktiivne 23.a. noormees ning otsin tööd, mida võin teha kodus arvutis. Tunnen kesktasandil rohkem kasutatud programme nagu MS Excel ja MS Office. Interneti ühendus on ja arvuti on kiired. Oskan kasutada ka Adobe Photoshop CS6/CS3. Lisaks olen end treeninud programmis Sony Vegas Pro 12 (oskan teha kõrgkvaliteedilisi videosid ning effekte, koostada antud piltidest "slideshow" video/filmi, effektide valik on suur).\nVõite ühendust võtta emailil: otoremsyvari@gmail.com\nRebeka 21.07.2013 15:46 Tsiteeri\nOlen 16. aastane noor neiu, kes otsib tööd sügise alguseni Tallinnas. Olen rõõmsameelne, töökas ja tark.\nOlen käinud kolm korda malevas ja olen aidanud vabatahtlikult vanu inimesi.\nVajaduse ja huvi korral võin saata oma CV.\nEnelyn 09.04.2013 16:32 Tsiteeri\nOtsin tööd,mida saaks teha kodus.Kasvõi ajutiselt kuni laps lasteaeda läheb siis sobib ka kontoris.Inglise keelt omandan väga hästi.Arvuti olemas,et sellega toimetada.Olen kiire õppija ja väga meeldib suhelda inimestega usun et tuleb ka see hästi välja:)\nMaiu Lain 15.03.2013 12:13 Tsiteeri\nOtsin tööd, mida saaks kodus teha.\nLisainfona minust: http://www.cvkeskus.ee/cv/630246\nMoonika 12.11.2012 11:44 Tsiteeri\nOlen 25. aastane Tallinnas elav naisterahvas.Töötan 3 päeva nädalas lasteaias ja ülejäänud päevad on vabad.Sooviks lisatööd, mida saaks teha kodunt lahkumata.Arvuti kasutamise võimalus olemas.\nPakkumised postkasti: devilgirl02@hot.ee\nRocca al Mare H&M otsi... Jurist Ostu-müügi spetsialist Lamekatuse ehitaja Kokk Laserpingi operaator Töökoja asjaajaja Turvatöötaja Linnamäe ... Tänavahoolduse autojuh... Arvutite testija Müügijuht Õmbleja / Швея, Narva C - kategooria autoj... Turundusspe...


Varasemad USA koronaviiruse juhtumid võivad ulatuda detsembrisse - BGR - TELES RELAY\nUued koronaviiruse antikehade testid näitavad, et esimesed COVID-19 juhtumid USA-s võivad ulatuda tagasi detsembrisse.\nKaks testi tulemust pärinesid samast maakonnast, kus jaanuari lõpus kinnitati esimene COVID-19 juhtum, ja samast piirkonnast, kus veebruari lõpus registreeriti esimene ametlik COVID-19 surm.\nAntikehatest ei ole nakatumise kuupäeva kinnitamiseks piisav, kuid olemasolevad tõendusmaterjalid õigustavad seda hüpoteesi.\nEsimene uudne koronaviiruse juhtum USA-s kinnitati Washingtonis Snohomishi maakonnas 20. jaanuaril. USA esimene COVID-19 surm toimus samas osariigis 26. veebruaril. Pärast seda oleme teada saanud, et esimene surm juhtus tegelikult peaaegu kolm nädalat varem Californias Santa Clara maakonnas, kui naisel, kes ei teadnud, et tal on COVID-19 suri tüsistustesse. Uues aruandes öeldakse, et Snohomishi ametivõimud kahtlustavad, et esimesed koroonaviiruse patsiendid on selles piirkonnas diagnoosimata juba 2019. aasta detsembri lõpus. Vähemalt kahel inimesel oli COVID-19 antikehade positiivne test, mida saab vereproovides tuvastada alles pärast väga nakkava haiguse üleelamine. Ametiasutused ei saa kindlalt öelda, kas need kaks inimest nakatusid detsembris COVID-19. Uued andmed vastavad siiski kindlasti sarnastele järeldustele Euroopast, samuti COVID-19 arenguga Washingtoni osariigis.\nIsegi sellisel juhul võib viiruse Ameerikasse viinud patsiendi nullpunkti leidmine osutuda problemaatiliseks ja on tõenäolisem, et mitmed patsientide nullid levitavad COVID-19 samal ajal kogu maailmas.\n64-aastane Snohomishi maakonna meditsiiniõde Jean tuli kaks päeva pärast jõule külma ilmaga alla. Sümptomiteks olid „kuiv, häkkiv köha, palavik ja kehavalud ning lõpuks viljavihk, mis raputas tema kopsu”. Sümptomid süvenesid umbes nädalaga ja ta läks kaks korda arsti juurde. Tal tehti röntgenikiirgus ja ta sai ravi, sealhulgas pihusti, mida tavaliselt kasutatakse astma raviks. Alles mitu kuud hiljem oli tema veri positiivne COVID-19 antikehade suhtes, mis osutas varasemale infektsioonile.\n"Kui haigeks jäin, ei teadnud ma isegi, mis see COVID-19 oli," ütles Jean ütles Seattle Times. "Ma ei haigestunud muul ajal," ütles Jean. "Kui ma seda viirust ei saanud, ei kujuta ma ette, millal oleksin selle kätte saanud."\n"Ma ütlesin inimestele, et kui see pole koronaviirus, mis mul oli, siis ma olen surnud, kui ma selle tõesti saan," rääkis naine.\nKuna Jean'i kuvatud sümptomid võivad viidata ka nohule, ei saa kuidagi olla kindel, et tal oli detsembris COVID-19. Ametivõimud väidavad, et ta võis olla asümptomaatiline pärast mis tahes hingamisteede haigusi, mille all ta detsembri lõpus kannatas. Samuti ei saa seletada COVID-19 vahetu kohaliku haiguspuhangu puudumist.\nKohalik tervishoiujaoskond rääkis Seattle Times et see oli leidnud ka teise positiivse antikehajuhtumi inimeselt, kellel ilmnesid detsembris sümptomid, ilma täiendavaid üksikasju esitamata.\nJean'i seisund halvenes 4. jaanuaril, kui arst leidis, et tema kopsud on hüperinflitseeritud, ja pani ta astmaravi. Aruandes on röntgenipilt, mis on tõenäoliselt pärit Jeanist, koos selle pealdisega:\nJaanuaris Snohomishi maakonna elaniku kopsudest tehtud röntgenülesvõte näitas, et need on hüperinflitseeritud ja lineaarsed hägusused. mis viitab ülemiste hingamisteede kopsuinfektsioonile, ”vastavalt arsti tõlgendusele. Hiljem oli patsiendi test ka positiivne COVID-19 suhtes antikehade suhtes.\nKui neil patsientidel oli detsembri lõpus COVID-19, peavad nad olema nakatunud mingil hetkel kahe nädala jooksul enne seda. See lükkaks Jean'i nakkuskuupäeva juba detsembri keskpaika. Pole aga selge, kes võis talle selle viiruse anda. Jean ütles, et ta ei pääsenud enne haigust palju nädalaid majast välja.\nTa kohtus siiski veebruaris mingil hetkel Kirklandist pärit sõbraga. "Mu sõber [õde] pole haige olnud, aga kas on võimalik, et võtsin midagi Kirklandis kätte?" Küsis Jean. "Ma arvan." Esimene registreeritud COVID-19 surm saabus seal veebruari lõpus. Jean ja nimetu teine inimene on mõlemad märgistatud kui “tõenäoline” COVID-19 ja neid pole maakonna ametlikku loendisse arvatud.\nPõhja-Prantsusmaa teadlased avastas kaks patsienti alates novembri keskpaigast koos röntgenkiirgusega, mis vastab COVID-19 nakkusele. Enne seda leidsid Pariisi teadlased haiglasse jõudnud patsiendi proovid gripilaadsete sümptomitega 27. detsembril, mis paljastas, et tal oli uudne koroonaviirus. Arstid Itaalias ütlesid, et leidsid tõendi jaanuaris, mitu nädalat enne esimesi kinnitatud juhtumeid, esines riigis COVID-19 juhtumeid. Nad teoreetiliselt võisid neil olla juhtumeid isegi enne seda.\nErinevas uuringus, milles vaadeldi erinevate SARS-CoV-2 tüvede geneetilisi järjestusi, öeldi COVID-19 võinuks levida juba oktoobris Hiinas. Eraldi raportis öeldi, et esimesed juhtumid Wuhanis võisid aset leida novembri keskel.\nEraldi oli Snohomish piirkond, kus registreeriti esimene kinnitatud haigusjuht ja kus juhtus esimene surm. See on ka piirkond, kus avastati esimene COVID-19 kogukonna edastamine 24. veebruaril. Kui nakkushaigus jõuab kogukonna edastamine faasis ei suuda epidemioloogid öelda, kust patsiendid nakkuse said. See teeb sellest raskem viirust sisaldada. COVID-19 puhul tähendab see, et asümptomaatilised kandjad levitasid seda juba sel ajal.\nKõike seda silmas pidades Seattle Times aruanne on loogiline. Isegi kui Jean pole patsiendi null, poleks üllatav kuulda, et COVID-19 jäi USA-s enne esimesi kinnitatud juhtumeid märkamatuks nädalaid.\nInimesed, kes kõnnivad väljas ja kannavad näomaske. Pildi allikas: Darko Vojinovic / AP / Shutterstock\nPixel 5 ei pruugi saada Pixel 4 kõige uuenduslikumat funktsiooni


2013. aastal tõusis reisiturul nõudlus eksootika järele\nReisibüroo Wris hinnangul iseloomustas Eesti reisiturgu 2013. aastal kasvav huvi kaugemate eksootilisemate paikade, eelkõige Aasia vastu.\nWrisi reisibüroo juhatuse liikme Krista Esta sõnul oli 2013 hea reisiaasta ja nii nõudluse suurenemise kui ka sihtkohtade valiku põhjal võib järeldada, et masu mõjud on möödanik.\n“Enim tuntakse huvi just kaugemate sihtkohtade vastu nagu Panama, Mehhiko, Vietnam, Kambodža ja Laos. Populaarne on ka pakett “Aasia seiklus”, milles on ühendatud Kua-la Lumpur, Bangkok ja rannapuhkus Tais. Talvise sihtkohana ollakse avastamas Lõuna-Hiina meres asuvat eksootilist paradiisisaart Hainan,” rääkis Esta.\nWrisi reisibüroo käive kasvas 2013. aastal 10 protsenti, moodustades üle 10 miljoni euro. Üle poole käibest moodustas eelmisel aastal lennupiletite müük, mis kasvas aastaga 8 protsenti. Majutuse müük kasvas 15 protsenti ning pakettreiside müük suurenes 17 protsenti.\nPuhkusereiside müüki suurendas mullu eestlaste kasvav huvi kaugemate ja eksootilisemate paikade vastu. Talvekuudel oli väga populaarne Saksamaa. Enim reise tehti lähinaabrite juurde Soome, Venemaale ja Rootsi, kuid populaarsed olid ka Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ameerika Ühendriigid ja uue sihtkohana Vietnam. Jätkuvalt kasvab Eesti spaapakettide populaarsus.


Säästmine – Page 2 – Inspiratsioon otse elust\nElublogi ~ Huvitavat ~ Säästmine ~ Väljakutse\nPanen siis vahepeal oma mitteshoppamise väljakutse kohta paar asja kirja. No ilmselgelt ei kirjuta ma pikka postitust teemal, kuidas ma mittemidagi ostnud pole 🙂\nElu tegi väikese korrektuuri ja nii on mul tõepoolest paar riideeset ja 2 paari jalanõusid siiski ostetud. Kohe räägin, miks:\n-pool aastat läks täitsa kenasti. Märtsis hakkasid mu igapäevased tennised pisut kulumise märke ilmutama. Parema jala oma nimelt. Ja sealtmaalt hakkasid kõik mu sõbrad ja isegi abikaasa kinnitama, et mul tuleks need tennised ära visata ja uued soetada. Minul oli aga ikkagi kange tahtmine neid tenniseid terve aasta kanda: soetasin need aasta varem Belfasti Primarkist 5£ eest ja kui esmapilgul tekib tunne, et odav kraam ei ole midagi väärt, siis siit üks teadaanne: ma olen neid tenniseid praktiliselt iga päev 10.000+ sammu kandnud. Nimelt olen ma 6 päeva nädalas tööl ja kõnnin nõutud 10.000+ sammu imelise kiirusega ära, enamasti ka rohkem. Ma täitsa usun, et kui ma oleks ka kalleid Nike tossusid iga päev nii palju kandnud, ega need poleks ka tervet aastat vastu pidanud. Seega mina jäin rahule ja nii ma siis juuni algul need tennised pidulikult recycling kotti panin (kott läheb kunagi C&A poodi, et saada -15% kupong). Ja ausalt, ma käisin selliste räbalatega mitu kuud tööl. Ma ei tea, mida mu kolleegid sellest arvasid, aga ega suurt ei hooli ka. Ja noh, vähemalt jalad ei higistanud 🙂\n-uusi tenniseid esialgu plaan osta ei olnud. Mul olid olemas veel kahed tennised ja ühed (kulunud) matkajalanõud. Need viimased olid küll juba oma 700+km maha käinud aasta varem Camino palverännakul, natuke tuli ka väljast liimida, aga üldiselt kannatab neid veel kanda. Küll aga tuli mul talvel meelde, et mul on üks eriline trip pikalt unistustes ja 2020 saab olema see aasta, kui ma selle ka ära teen. Ainus “aga” selle tripiga on, et seal on jälle spetsiaalset varustust vaja ja mul on vaid suviseks matkamiseks mõned püksid ja särgid olemas. Seega tuli oma väljakutsesse väike erand teha, et “matkaga seotud riided ei lähe arvesse, sest neid on mul vaja ja mõistlikum on iga kuu midagi omale juurde osta ning soodukaid jahtida”. Esimesena ostsingi siis matkajalanõud. Ma idees võiks ju tõepoolest neid 2.novembril ka osta (sest väljakutse kehtib 1.novembrini 2019), aga siin on jälle üks “aga”. Nimelt on novembri algul kiirelt üks Eestis käik plaanis ja kuna sel ajal on ilmad teadagi nirud, siis pole mul midagi ju jalga panna. Hollandis elades pole talvesaapaid vaja ja nii mul neid viimased 7 aastat polegi. Matkajalanõud peavad olema veekindlad ja sellised, et 2 paari sokke sisse mahub, seega sobivad novembrikuiseks Eestiks samuti. Pealegi on mul nii nirud jalad, et mul hakkavad toasussid ka hõõruma, seega on mul vaja neid jalanõusid enne veidi sisse kanda. Seega tuli need enne novembrit nagunii ära osta. Nii saigi mai kuus esimene väljakutse erand ost tehtud: minu uhiuued ja veekindlad matkajalanõud (Perry poest).\n-järgmisena sai soetatud suusapüksid ja 2 paari kindaid (UK SportsDirect). Jällegi reisiga seotud ja kui ma sealt matkalt elusana tagasi tulen, siis need asjad müün ma ka esimese asjana maha. Kanda saab neid max 1 nädal, seega peaksid suht heas seisukorras olema ja nii ei jää need asjad mulle kappi seisma. Ka ühed Nike fliisist püksid said ostetud (Perry), neid saab hiljem niisama ka kanda õnneks. Sest ega mu igapäevased teksaretuusid kaua vastu pea: Hollandis elamise võlu, jalgrattaga sõit hõõrub jalgevahelt kiirelt püksid hõredaks…\n-ja viimasena ostsustasin, et siiski on mul vaja uusi tenniseid. Põhjused sellised:\n*mul on olemas AllStars punased tennised, mis on head siis, kui ma ei pea pikalt käima. Näevad ilusad välja ja nagu uued, sest 7 aasta jooksul pole ma neid palju kandnud. Vasaku jala oma nimelt hakkab suvaliselt mingit varvast hõõruma. Nii ma siis üritan neid vaikselt ikkagi sisse kanda ja kui näiteks poes käia, siis pole hullu. Päev otsa aga tööl neid kanda ja 10.000+ sammu maha käia oleks aga igavene jalgade piinamine ja selle olen ma otsustanud oma elust välja elimineerida (kõik kontsaga jalanõud ja hõõruvad jalanõud lähevad igaviku teed ja edaspidi kannan kleitidega ka tenniseid, mind ei huvita!)\n*mu Camino matkajalanõud, mis üsnagi kulunud on, neid kannan ma vihmaste ilmadega, kuna on mingil määral veekindlad. Küll aga on need mõeldud ikkagi matkamiseks ja kuna töötan osalise ajaga koristajana, siis näiteks treppe pestes jne on need tossud üsna kohmakad ja mitu korda olen olnud olukorras, kus oleksin lihtsalt iseenda jalge otsa komistanud. Seega tööks nad eriti head ei ole, vaid vihmasteks hetkedeks.\n-mu igapäevased tennised (peale roosade lagunemist) olid mu “pidulikud” mustad tennised, ka Primarkist, ja neid kandsin siis peale tööd. Küll aga olid need ainsad viisakamad jalanõud, mida kanda ja kuna aegajalt tuleb mul sellistes viisakamates kohtades käia (nt Londonis coachingu kursusel, kus alati lisatakse, et dress code on “smart casual”). Nii otsustasin, et kui jälle Belfastis olin, ostsin omale 10£ eest uued ja viisakat tennised soetada. Valikuks olid hall ja must, hallid olid tiba mugavamad, aga nägid väga penskari jalanõude moodi välja. Võtsin siis mustad, neil ka pisut roosat küljes. Nr on küll suurem, kui tavaliselt (nende nägemine vallandas ühel sõbrannal tavapärase kommentaari minu kasvu-jala nr suuruse kohta), nagu piltidelt näha, aga need memory foam omad ongi sellised vist. Ja mugavus siiski ennekõike!\nAga vähemalt on olemas ja ma ei pea muretsema, et kui mul ühed tennised enne novembrit ära lagunevad, et siis pean kandma tenniseid, mis hõõruvad. No väljakutse ikkagi ju käimas.\nOmamoodi hasart on ikkagi selle mitteostmisega küll. Ikka tekib nii kord kuus hetki, kus mõtlen, et “tahaaaaaaks midagiiiiiii…..” Aga ei osta 🙂 Kindlasti jätkan järgmisel aastal veel sama karmilt. No üks uus kleit tuleb osta, juuni 2020 on Kanadasse pulma minek, aga ega muud erilist vaja ei ole. Ja riidekapp on endiselt asju täis ja sokisahtel ei tee vähenemise nägugi. No natuke matkavarustust tuleb veel soetada, aga omale niisama riideid ja jalanõusid ostma ei kisu. Seni olen umbes 100 euri riietele ja jalanõudele sel aastal kulutanud, aga kuna matkajalanõud kestavad kauem, siis neid saab ka pikalt kanda.