kinnitatud ELEA juhatuse koosolekul 27.02.2007.1. ÜLDISTKäesolevate autokaubaveo üldtingimuste eesmärgiks on:1.1.1.anda seadustega reguleeritud protsessidele tõlgendusi neis osades, kus erinevate tõlgendamiste võimalus on olemas, sealhulgas:• lepingujärgse vastutuse tekkimine osapoolte vahel;• veose eest vastutuse ülemineku (kaubasaatja-vedaja) aja ja koha kohta veoahelas;• erinevate tegevuste „mõistliku aja“ konkretiseerimine (sealhulgas laadimis- ja veoajad);• luua arusaam terminoloogiast.\n1.1.2. reguleerida protsesse veoahelas, mida seadusandlusega ei ole reguleeritudKui ei ole kokku lepitud teisiti, siis kehtivad käesolevad tingimused. Käesolevad tingimused on koostatud lähtudes alltoodud seadusandlikest regulatsioonidest:1) Veolepingu sõlmimise hetkel kehtivast Võlaõigusseaduse redaktsiooni nõuetest,2) Rahvusvahelise kaupade autoveolepingu konventsiooni (CMR) nõuetest,3) teede- ja sideministri 28. septembri 2000. a määrusest nr. 81 ja muudatustest 29. augustist 2002. a määrusega nr. 56 kehtestatud “Autoveol veose laadimise ja kinnitamise eeskirjadest” ja EuroopaLiidu veoste ohutuse tagamise standardist CEN 12195-1:2003 (E), ja on vastavuses veo toimumise hetkel kehtivatele Eesti Ekspedeerijate Assotsiatsiooni Üldtingimustega.Käesolevates autokaubaveo üldtingimustes käsitlemata valdkondades kehtivad punktis 1.1.2. alapunktides 1-3 loetletud regulatsioonid ning muud normatiivaktid.\nSaadetisSaadetise all mõistetakse ühest lähtekohast ja ühelt kaubasaatjalt ning ühte sihtkohta ja ühele saajale, ühe veokirjaga saadetud kaupa, mis on laaditud ühte sõidukisse.2.1.1. PakkeühikPakkeühik on veopakendis lahutamatu kauba kogus.2.1.2. VeopakendVeopakend on kauba käsitlemise lihtsustamiseks ja veose ohutuse tagamiseks veoprotsessil. Veopakend peab võimaldama kauba kohtkindlat kinnitamist kaubaruumis.2.1.3. PisipakkPisipakiks loetakse saadetist, mille kogukaal ei ületa 35 kg ja mis koosneb ühest pakkeühikust. Pisipaki pakkeühiku pikkus ei ületa 2 m ja pikkus + ümbermõõt ei ületa 3 m.2.1.4. PakisaadetisPakisaadetiseks loetakse saadetist, mille kogukaal ei ületa 99 kg ning mis koosneb maksimaalselt kolmest pisipakist.2.1.5. VäikesaadetisVäikesaadetiseks loetakse saadetist, mille arvestuslik kogukaal on alla 2500 kg ja üldjuhul teostatakse vedu ümberlaadimisega.2.1.6. OsakooremOsakoormaks loetakse saadetist, mille arvestuslik kogukaal on 2500 kg või enam ning millele lisaks mahub ja on võimalik laadida sõidukisse ka teisi saadetisi ja üldjuhul teostatakse vedu ilma ümberlaadimiseta.2.1.7. TäiskooremTäiskoormaks loetakse saadetist, mis täidab kogu kaubaruumi, on antud veovahendi jaoks maksimaalselt lubatava kaaluga või kaubasaatja maksab kogu kaubaruumi kasutamise eest. Vedu teostatakse üldjuhul ilmaümberlaadimiseta.2.1.8. Konsolideeritud (ühitatud) saadetisKonsolideeritud (ühitatud) saadetiseks loetakse erinevate saadetiste käsitlemist ühe saadetisena veoprotsessi mingites osades.\nSaadetise arvestusliku kogukaalu arvestamise aluseks on suurim alljärgnevatest näitajatest:- saadetise brutokaal (saadetise kaal pluss pakend ja transportimise abivahend)- 1 m3 (Cbm) = 333 kg- 1 ldm (kaubaruumi jooksev laadimismeeter) =1850 kg2.3. LaadimiskohtLaadimiskohaks loetakse veokirjas märgitud aadressi, kus toimub saadetise peale- või mahalaadimine.2.4. LaadimineLaadimine hõlmab saadetise peale- ja mahalaadimist sõiduki külgedelt ja tagant. Pealelaadimiseks loetakse saadetise laadimist sõidukisse laadimiskohas mitte kaugemalt kui 6 meetrit sõidukist, õiget paigutamist jakinnitamist koormas. Mahalaadimiseks loetakse saadetise laadimist sõidukilt ja selle asetamist sõiduki kõrvale või estakaadile kuni 6 meetri kaugusele.2.5. LaadimisaegLaadimisaega arvestatakse hetkest, kui sõiduk saabub laadimiskohta ja vedaja annab saatjale üle veokirja eksemplari või teavitab sõiduki saabumisest laadimisele.Laadimisaeg lõpeb, kui veos on peale- või mahalaaditud ja juhile on tagastatud allkirjastatud veokirja eksemplar, vajadusel on üle antud muud veo teostamiseks vajalikud dokumendid ja sõiduk on valmisärasõiduks (st. furgoon on suletud, tent kinnitatud ning vajadusel plommitud).2.6. SõidukSõiduk on auto või haagis, millega teostatakse kaubavedu.2.7. KaubaruumKaubaruum on sõiduki osa, kus veetakse kaupa. Kaubaruum on osa sõidukist või eraldiseisev ruum (näiteks treiler, haagis, konteiner), kuhu paigutatakse ja kinnitatakse kaup veo ajaks.2.8. KaubasaatjaKaubasaatja on isik, kes tellib veoteenuse ja on vastutav veoraha tasumise eest.\n3. VEOLEPING. LEPINGU SÕLMIMINE JA VEOTEENUSE TELLIMINE3.1. Lepingu sõlmimisel lähtutakse üldjuhul Võlaõigusseaduse üldosa §§ -des 9 ja 10 kajastatud viisil pakkumus- nõustumus (ofert-aktsept) vormis.3.2. Nõustumuse (aktsepti) esitamisega ja selle kättesaamisega vedaja poolt loetakse leping sõlmituks koos sellega kaasnevate kohustustega lepingupoolte poolt.3.3. Veotellimus loetakse nõustumuseks (aktseptiks) juhul, kui ta vastab pakkumusele (oferdile) või eelnevalt kokkulepitud pikaajalise lepingu tingimustele, vastasel korral loetakse tellimus uueks pakkumuseks (vastuoferdiks).3.4. Uue pakkumuse (vastuoferdi) korral loetakse veoleping sõlmituks saades esitatud veotellimusele kinnituse või saadetise veoks vastuvõtmisel.3.5. Tellimus peab olema esitatud kirjalikult taasesitamist võimaldaval kujul ja sisaldama järgmiseidandmeid:1) saatja firma, aadress, telefon, kontaktisik;2) andmed laadimiskoha kohta:- pealelaadimiskoht, aeg, kontaktisik ja telefon;- mahalaadimiskoht, aeg, kontaktisik ja telefon;3) andmed saadetise kohta:- kirjeldus ja pakendi liik,- ohtlike kaupade puhul ÜRO number ja pakendigrupp (selle olemasolul);- pakkeühikute arv;- kauba brutokaal või kauba koguse väljendus teistes mõõtühikutes;- muud tingimused kauba käsitlemise kohta;4) märge veotasu maksmise kohta;5) lunaraha kokkuleppe korral lunaraha suurus;6) juhised kauba võimaliku tollivormistuse ning muude kaubaga seotud ametlike toimingute kohta;7) eritingimused sõidukile (temperatuuri nõudmised, erinõuded ohtliku saadetise korral, tagaluuktõstuk, küljelt laetav, jne.). Kaubasaatja vastutab esitatud andmete õigsuse eest ja peab lisama veokirjale vajalikud ekspordidokumendidja/või saadetistega liituvad dokumendid ja/või juhendid.3.6. Juhul, kui kaubasaatja soovib, et vedaja vahendab saadetisele veosekindlustuse, tuleb vastav soov selgelt välja tuua tellimuskirjas.3.7. Veolepingu sõlmimist kinnitab kaubasaatja ja vedaja poolt allkirjastatud veokiri või samaväärset juriidilist jõudu omaval viisil muu allkirjastamine kasutades infotehnoloogilisi vahendeid.3.8. Veoleping eeldab vaba ja ilma takistuseta liiklustingimusi ja seda, et vedu on võimalik teostada sõidukõlblikel ja vajalikku kandevõimet omavatel teedel.3.9. Alljärgnevad saadetised võetakse vedamiseks vastu ainult erikokkuleppe (lepingu) alusel:1) hinnalised esemed;2) saadetised, mille veokorralduseks, laadimiseks või kinnitamiseks on vaja spetsiaalseadmeid või turvalahendusi;3) saadetised, millel pakend puudub või pole piisav;4) saadetised, mis võivad teisi saadetisi kahjustada;5) saadetised, mille kõrgus on üle 2 meetri või pikkus üle 6 meetri või laius üle 2,40 meetri;6) saadetised, mida ei saa vedada koos teiste saadetistega, kuigi kogused ja marsruut seda võimaldaks;7) saadetised, mis põhjustavad tavalisest erinevat koormusjaotust (telje koormus, raskuskeskme asukoht jms.);8) elusloomad;9) taimed;10) temperatuuride kõikumise suhtes tundlikud kaubad;11) saadetised, mis kuuluvad ohtlike ainete klassi;12) saadetised, mille puhul lepitakse kokku laadimise ja kohaletoimetamise tähtaeg (ajalubadus).13) konsolideeritud saadetised;14) postisaadetised;15) saadetistega koos olevate dokumentide vedu (väljaarvatud seadusandlusega nõutud kohustuslikud dokumendid – nt. ohtliku saadetise dokumendid);16) kõrgendatud riskiga saadetised (tubakas, alkohol, mobiilseadmed, IT-tehnika jms);17) saadetised, mida ei ole võimalik veoprotsessis käsitleda tavapäraste kaubakäsitlusvahenditega(vastukaalutõstuk, lavasiirdekäru);18) ravimid ja medikamendid.3.10. Toiduainete ja ohtlike (ADR) kaupade veol rakendatakse kehtivaid toiduainete ja ohtlike (ADR)kaupade veo kohta antud eeskirju ja nendega seotud juhiseid.3.11. Väljaspool tavapärast tööaega (tööpäeviti 8.00- 17.00) ja muude erivedude (s.h. kolimine, konteineridjms.) puhul lepitakse veotingimustes kokku iga juhtumi korral eraldi.3.12. Ajalubadusega vedu on siduv, kui vedaja on seda selgesõnaliselt ja kirjalikult taasesitamistvõimaldaval kujul kinnitanud.\n4. KAUBASAATJA KOHUSTUSED, VASTUTUS JA ÕIGUSED4.1. Kaubasaatja peab looma tingimused saadetise üleandmiseks vedajale ja vastuvõtmiseks vedajalt, sealhulgas kindlustama juurdepääsu laadimiskohale, tagama juurdepääsutee sõidetavuse jalaadimiskoha vastavuse järgmistele nõuetele:- peatumise võimalus laadimiseks;- laadimisala peab olema kõva kattega, sileda pinnaga, ilma kaldeta ja astmeteta;- lastiruum peab jääma vedaja nägemisulatusse või peab olema tagatud sõiduki turvalisus jne.4.2. Kaubasaatja on kohustatud hüvitama kõik kulud, mis tekivad seoses laadimiskohale juurdepääsuga (tasuline sissesõit, tasuline parkimine, saadetise loovutamiskulud tolliladudes, sadamates, raudtee- jalennujaamades, muud maksud ja ametlikud kulud).4.3. Veose pakendamine ja tähistamine (markeerimine)\nKaubasaatja peab veose selle liiki ja kokkulepitud vedamise viisi arvestades pakkima selliselt, et veos oleks kaitstud kaotsimineku ja kahjustumise eest ega põhjustaks vedajale kahju.4.3.1. Saadetise pakend peab võimaldama saadetise vedu koos teiste saadetistega, st. saadetis ei tohi kahjustada teisi saadetisi ja sõidukit ning peab võimaldama saadetisele laadida teisi saadetisi kogukaubaruumi kõrguse ulatuses, kui ei ole tegemist täiskoormaga või kokkulepitud teisiti.4.3.2. Saadetise iga pakkeühik peab olema kaubasaatja poolt pakendatud transpordikõlbulikku pakendisse nii, et see võimaldab saadetise kinnitamist kaubaruumis ning kindlustab kauba säilimise laadimiselja veol. Samuti peab pakend tagama koorma püsimise sihtkohani ja välistama koorma raskuskeskme nihkumise. Väikesaadetised, mis oma omadustelt on paigaldatavad standardsetelekaubaalustele, peavad olema neile paigaldatud.4.3.3. Saadetise iga pakkeühik peab olema kaubasaatja poolt tähistatud ning sisaldama selgelt loetavat teavet saadetise identifitseerimiseks alljärgnevate andmetega:1) saatja identifitseerimiseks vajalikud andmed2) mahalaadimiskoha (vajadusel saaja) identifitseerimiseks vajalikud andmed ja aadress;3) rahvusvaheliselt tunnustatud hoiatusmärgid;4) sõnades väljendatud hoiatus;5) pakkeühiku kaal;6) pakkeühiku number;7) vajadusel pakkeühiku mõõtmed.Tähistamine ei ole vajalik täiskoorma veol ühelt kaubasaatjalt ühte mahalaadimiskohta ühele saajale.4.4. Osa- ja täiskoorma laadimis- ja kinnitamiskohustus on kaubasaatjal, saadetise üleandmine toimub kaubaruumis. Üldjuhul on vedaja kohustuseks viibida laadimise juures. Vedaja võib abistada kaubasaatjatlaadimisprotsessil, sellisel juhul tegutseb ta kaubasaatja nimel ja vastutusel.4.5. Vedudel tenttreileriga on vedaja kohustatud avama trossid, ported, kaubaruumi külje- ja tagaluugid ning vajadusel tõstma üles tendi külgedelt ja/või tagant. Kui saadetist ei ole võimalik laadida ilmatreileri tendi mahavõtmiseta, on kaubasaatja kohustatud eemaldama ja tagasi paigaldama tenttreileri katuse, raamistiku ning tendi, sealjuures järgides vedaja instruktsioone.4.6. Kaubasaatja peab laadimise teostama veohinna sisse arvestatud maksimaalse laadimisaja piires ühe sõiduki kohta alljärgnevalt (aluseks arvestuslik kogukaal):pakisaadetis kuni 10 minväikesaadetis kuni 20 minKui laadimine kestab kauem, fikseeritakse see veokirjas ning iga järgnev alustatud 15 min kuulub eraldi tasustamisele.Osa- ja täiskoormate puhul:saadetis arvestusliku kogukaaluga 2,5 t - 5 t kuni 30 minsaadetis arvestusliku kogukaaluga üle 5 -10 t kuni 45 minsaadetis arvestusliku kogukaaluga üle 10 t kuni 45 min iga 10tonni kohtaKui laadimine kestab kauem, fikseeritakse see veokirjas ning iga järgnev alustatud 30 min kuulub eraldi tasustamisele.Laadides ühest laadimiskohast rohkem kui ühe saadetise, lähtutakse laadimisaja arvestamisel summeeritud arvestuslikust kogukaalust.4.7. Kaubasaatja võib keelduda saadetise üleandmisest vedajale :1) kui vedaja poolt temale valmis seatud sõiduk ei vasta kas kandevõime, tehnilise korrasoleku, kaubaruumi mahutavuse ja / või varustuse poolest tellitud sõidukile, välistades sellega veolepingus kokkulepitud tingimuste täitmise võimaluse;2) kui sõiduk polnud valmis kokkulepitud kuupäeval, ajal ja kohas.Kaubasaatjal, kes lõpetab veolepingu märgitud põhjustel, on õigus kompensatsioonile temale tekitatud tõestatud materiaalse kahju eest, kuid mitte rohkem, kui kokku lepitud veotasu ulatuses juhul, kui vedajapoolne kohustuste mittetäitmine oli põhjustatud kaubasaatja kontrolli alla mittekuuluvatest asjaoludest.Kaubasaatjal on tellitud veo äraütlemisôigus kuni selle hetkeni, kui vedaja ei ole alustanud tellimuse täitmist. Kui vedaja on alustanud tellimuse täitmist ning tellimus tühistatakse, on vedajal õiguskompensatsioonile, mis katab tema põhjendatud kulutused, kuid mitte rohkem kui kokkulepitud veotasu.5. VEDAJA KOHUSTUSED, VASTUTUS JA ÕIGUSED5.1. Vedaja vastutus laadimisprotsessil.- Vedaja kontrollib saadetise välist seisundit, tähistust, pakkeühikute arvu ja võrdleb neid veokirjas esitatud andmetega. Juhul, kui ei ole võimalik kontrollida või andmed ei vasta veokirjas esitatule, siis vedaja teeb sellekohase põhjendatud märkuse veokirja kõigile eksemplaridele.- Pisipaki ja pakisaadetise laadimine toimub vedaja poolt, kusjuures nimetatud saadetised toimetatakse “käest kätte” kaubasaatja poolt näidatud kohale hoone esimesel korrusel.- Väikesaadetise laadimine toimub võimaluse korral vedaja poolt. Vedaja vastutab oma tegevuse eest kaubaruumis ja tagaluugil. Juhul, kui vedaja osaleb laadimisprotsessis väljaspoolkaubaruumi, tegutseb ta kaubasaatja nimel ja vastutusel.5.2. Vedaja peab tagama koormakinnitusrihmade olemasolu vastavalt standardvarustusele, arvestusega 1 koormakinnitusrihm igale aluse reale pluss viimasel real 2 koormakinnitusrihma. Juhul, kui saadetiseiseloom nõuab spetsiaalseid kinnitusvahendeid või täiendavaid koormakinnitusrihmu, siis vastutab kaubasaatja nende olemasolu eest, kokkuleppel võib vedaja abistada täiendavate kinnitusvahendite hankimisel.5.3. Vedajal on õigus valida saadetise transportimiseks sobiv sõiduk, kaubaruum ja veomarsruut ning vastavalt oma valikule vedada saadetis, kas otseveo korras või ümberlaadimisega.5.4. Vedaja võib keelduda veoülesandest:1) kui kaubasaatjal ei ole võimalik saadetist üle anda eelnevalt kokku lepitud ajal, kohas ja tingimustel ning vedaja keeldumine on õigustatud teiste ülesannete tõttu, mis ei luba tal antud saadetise vastuvõtmist edasi lükata või kui pole enam võimalik kinni pidada veolepingus toodud kohaletoimetamise tähtajast;2) kui kaubasaatja ei kinnita vedaja poolt veokirjale tehtud märkusi. Vedajal, kes lõpetab veolepingu nimetatud põhjustel, on õigus tehtud kulutuste hüvitamisele kuid mitte rohkem, kui kokkulepitud veotasu ulatuses juhul, kui saatjapoolne kohustuste mittetäitmine oli põhjustatud vedaja kontrolli alla mittekuuluvatest asjaoludest.\n5.5. Kui saaja keeldub saadetist mahalaadimiskohal vastu võtmast on vedajal õigus nõuda kaubasaatjalt tehtud lisakulutuste hüvitamist.5.6. Juhul, kui kaubasaatja soovib saadetise ümberadresseerimist veokilt maha laadimata, tähendab see uue veolepingu sõlmimist. Vedajal on õigus keelduda uue lepingu sõlmimisest ning ta võib nõuda saadetisemahalaadimist.5.7. Juhul, kui vedaja märkab veotegevuse mistahes etapis, et saadetise kogukaal on suurem kui kaubasaatja poolt deklareeritud kogukaal, on tal õigus üleliigne koorem kaubasaatja kulul ja riskil viivitamatult maha laadida.5.8. Juhul, kui veose kogukaal ei ületa normatiivaktidega lubatud arvestuslike kogukaalude piirnorme, kuulub kaubasaatja poolt veokirjas deklareeritud arvestuslikku kogukaalu ületava koorma vedu maksustamiselekahekordse tariifi järgi.5.9. Kaubasaatja on kohustatud kompenseerima vedajale kõik trahvid ja lõivud, mis on vedaja käest sisse nõutud seoses kaubasaatja poolt saadetise kogukaalu ebaõige näitamisega või muu saadetise kohta antudebaõige informatsiooniga.5.10. Vedajal on õigus saadetis kaubasaatja kulul viivitamatult maha laadida ja lasta ladustada, kokku koguda või hävitada, kusjuures kaubasaatja kannab ka kõik tekkinud kulud, alljärgnevatel juhtudel:1) juhul, kui veoprotsessis avastatakse koormas ohtlikke aineid või ohtlikke jäätmeid, millest vedajat enne koorma kaubasaatjalt vastuvõtmist ei olnud korrektselt informeeritud;2) kaubasaatja pole varustanud vedajat kõikide ohtlike kaupade vedamiseks vajaminevate dokumentidega, sealhulgas - kui veokit või konteinerit veetakse teatud osas mööda merd - kalaevakompaniide poolt nõutavate pakenditõenditega;3) ohtlike kaupade klassifikatsioon, pakkimine ja/või tähistamine on leitud olevat mittevastav nendevedu reglementeerivate normidega.5.11. Vedaja keeldub kaubasaatja mistahes juhistest, kui need toovad kaasa sõidu aega ja – kiirust või autojuhitöö- ja puhkeaega sätestavate normide rikkumise.6. VEO EEST TASUMINE6.1. Juhul, kui teisiti ei ole kokku lepitud, siis tuleb veo ja veoga kaasnevate teenuste ja kulutuste eest tasuda saadetise üleandmise hetkeks.6.2. Kaubasaatja, kui vedajale ülesande andja on kohustatud tasuma, sõltumata veotasu maksmise kokkuleppest, veo eest ja muud maksud juhul, kui saaja ei ole saadetist lunastanud või on keeldunud veotasu maksmisest või kui ta ei ole võimeline veo eest tasuma. Kiiresti rikneva või väheväärtusliku saadetise veokulud tuleb tasuda ettemaksu korras.6.3. Juhul, kui tööülesanne, mille vedaja on vastu võtnud, katkestatakse vedajast sõltumatutel asjaoludel (nt.streik, tööseisak jms.), on vedajal õigus saada enda poolt tehtud töö ja kulutuste eest kompensatsiooni.6.4. Veoraha arvestatakse igale saadetisele eraldi vastavalt arvestuslikule kogukaalule. Saadetise eest, mis nende erikuju või halva pakkekvaliteedi tõttu on raskesti laaditavad ja mille puhul ei ole võimalik tavaline koorma komplekteerimine koos teiste saadetistega, arvestatakse veoraha kaubaruumi jooksva meetri järgi.6.5. Veoraha arvestamisel võetakse aluseks saadetise reaalsed andmed.6.6. Saadetise kogukaal, mille põhjal arvestatakse veoraha, ümardatakse alati ülespoole, kusjuures : pakisaadetis 1 kg täpsusega;saadetis arvestusliku kogukaaluga alla 1000 kg - täpsusega 10 kg;saadetis arvestusliku kogukaaluga üle 1000 kg - täpsusega 100 kg.6.7. Lisatasud ja muud maksed- Lisaks tegelikule veokulule nõutakse sisse eraldi muud veoga liituvad kulutused vastavalt kehtivatele hinnakirjadele või tegelikele kuludele (sealhulgas tasu täiendavate kinnitusvahendite eest ja tasu allkirjastatud veokirja tagastamise eest). - Kui veetakse veoseid, mis kas täielikult või osaliselt sisaldavad ohtlikke aineid, siis selle eest on ette nähtud lisatasu.- Laadimise aja ületamise eest nõutakse sisse ootetasu.- Kirjaliku meeldetuletuse saatmine võib olla tasuline vastavalt vedaja hinnakirjale.- Keelatud on kaubasaatja poolne tasaarvestus ka siis, kui kaubasaatjal on nõudeid vedaja vastu.- Kõik mittetähtaegselt tasumata arvete sissenõudmisel tekkivad kulutused kannab võlgnik.- Juhul, kui nõude täitmise tähtaeg on saabunud, on võlausaldajal õigus tema valdusesse sattunud võlgniku vallasasju pandiga koormata.6.8. Lunaraha. Vedaja võtab endale lunaraha sissekasseerimise üle järelvalvekohustuse ainult siis, kui selles on eelnevalt kirjalikult kokku lepitud ja selle kohta on eraldi märge saadetise veodokumendil ja kuilunaraha summa ja makseviis on selgelt välja toodud ning määratletud. Vedajal on õigus nõuda selle eest lisatasu, samuti ka kõigi sellega seonduvate lisakulude katmist.\n7. NÕUETE ESITAMINEPretensioonide ja nõuete esitamisel lähtutakse Võlaõigusseaduse ja CMR konventsiooni poolt kehtestatud korrast. Nõuded tuleb esitada kirjalikult koos nõuet tõendavate dokumentidega. Nõuete rahuldamisel lähtutakse Eesti Vabariigi seadusandlusest ja Eesti Vabariigi poolt ratifitseeritud rahvusvahelistest lepingutest.


Koroonaviirus SARS-CoV-2 lisatakse töökeskkonna bioloogiliste ohutegurite nimekirja – Arst.ee portaal\nAsud siin:Home/Koroonaviirus SARS-CoV-2 lisatakse töökeskkonna bioloogiliste ohutegurite nimekirja\nKoroonaviirus SARS-CoV-2 lisatakse töökeskkonna bioloogiliste ohutegurite nimekirja\tJaan Normak\t2020-10-08T06:11:07+00:00\nSotsiaalministeerium saatis ministeeriumitele ja partneritele kooskõlastamiseks bioloogiliste ohutegurite määruse muutmise eelnõu. Muudatustega uuendatakse töökeskkonna bioloogiliste ohutegurite ohurühmade loetelu, kuhu lisanduvad uued bioloogilised ohutegurid, näiteks koroonaviirus SARS-CoV-2. Muudatused võimaldavad nõuetekohaselt kaitsta töökohtadel töötajate tervist ja tagada ohutust viiruse leviku ajal.\n„Bioloogilised ohutegurid võivad põhjustada töötajatel erinevaid haigusi – allergiaid, mürgistusi ja nakkuseid. Seega tuleb töökeskkonnas viia töötajate kokkupuude bioloogiliste ohuteguritega miinimumini. Praegusel viiruste leviku kõrgajal tuleb igal tööandjal hinnata riske oma töökeskkonnas ja võtta kasutusele mõistlikud meetmed nende leviku ennetamiseks. Olgu see siis hügieenireeglitest kinnipidamine, piisava ohutu distantsi hoidmine, töötajatele vajalike kaitsevahendite tagamine ning kindlasti ka haigena koju jäämise soodustamine,“ ütles sotsiaalminister Tanel Kiik.\nEelnõuga tehtavad muudatused on valdavas osas seotud bioloogiliste ohutegurite määruse lisade 1–3 muutmisega, mille raames täiendatakse töökeskkonnas esineda võivate bioloogiliste ohutegurite loendit uute ohuteguritega, ohurühmade ja märkustega ning uuendatakse ohutustasemete ja eriabinõude rakendamise loetelusid. Lisaks liigitub eelnõuga koroonaviirus SARS-CoV-2 bioloogiliste ohutegurite 3. ohurühma. Bioloogiliste ohutegurite määruse kohaselt tähendab 3. ohurühm seda, et ohutegur võib põhjustada inimese rasket haigestumist, ohustada töötaja tervist ning põhjustada nakkusohtu elanikkonnale, kuid olemas on tõhusad ennetus- ja ravivahendid. SARS-CoV-2 puhul ei ole tänase seisuga olemas tõhusat ravivahendit, kuid teadus- ja arendustöö on sellel suunal käimas ning lähikuudel võib eeldada, et selleni jõutakse.\nEelnõuga tehtavate muudatuste raames tekib tööandjatel kohustus uuendada vajaduse korral töökeskkonna riskianalüüsi, mille raames hinnatakse töötaja nakatumisohu laadi, suurust ja kestust, kui töötajad on või võivad olla ohustatud uutest bioloogilistest ohuteguritest, ning vajaduse korral võtta kasutusele meetmed riskide maandamiseks, kohandada töökohta ja teha muid tegevusi vastavalt bioloogiliste ohutegurite määruse sätetele.\nBioloogiliste ohutegurite määrust ning määruse lisasid on vaja muuta, et võtta Eesti õigusesse üle Euroopa Komisjoni direktiivid (EL) 2019/1833 ja (EL) 2020/739, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/54/EÜ, mis käsitleb töötajate kaitset bioloogiliste ohuteguritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl. Eelnõuga tehtavad muudatused jõustuvad 24. novembril 2020.\nEelnõuga on võimalik tutvuda valitsuse eelnõude infosüsteemis ning avaldada arvamust 26. oktoobrini.


GALERII: Heategevuslik tantsuõhtu - Saarte Hääl\n– 18/03/2018Rubriik: Maakond, Fotogalerii\nPeale hoogsa tantsu oli veel heategevuslik oksjon, põnevad esinejad ja Lions Leedide küpsetiste müük.\nLisatud: 19.03.2018 / 11:53\nSeda laadi “heategevus”-kingitus 100 aastastele paneb mõtlema.Küpsetasid koogid ja pärast sõid ise seda kooki,mille tükikese eest maksid 2 euri.Sõõgid,joogid,tants ja trall-kõik “oma heaolu” nimel.Mõnus!Tähtsus ja kuulsus kasvab!Nüüd tean,mis maksab omaküpsetatud kook,mille omas kodus ära sööme ja oma perele head teeme.\nLisatud: 19.03.2018 / 12:28\nKui me niimoodi läheneme siis ei toimuks üheski valdkonnas midagi.\nLisatud: 19.03.2018 / 12:51\nKulla inimene, toimub ja kuidas veel. Aga kõik inimesed ei eksponeeri ennast iga tillukese heateo pärast leheveergudel. Selle väikese koogikese maksumus on tühine, osad inimesed panustavad oma isiklikku raha pidevalt teiste aitamiseks, ilma fotograafide välkudeta. Palju siin nee “head tegijad” OMA isiklikust rahakotist on pannud?\nLisatud: 19.03.2018 / 16:44\nKust see tigedus küll tuleb? Kuidas saavad teiste inimeste mitte kellelegi liiga tegevad ettevõtmised kedagi nii pahuraks ajada? Kas teilt võeti midagi ära või jäite millestki ilma? Ainult ennast mürgitate oma sapiga. Minu tänud peo korraldajatele!\nLisatud: 20.03.2018 / 09:41\nPidu oli väga südand soojendav ja siiras.Palun ärge laimake ükstest. Elame kõik ühes linnas. Teeme selleks kõik, et meil on siin koos hea olla.\nPole ise käinud aga näha piltidel, et osalejatel oli tore ja kui sellega veel hesd ka tehti siis see ju veel boonus. Muidu kõik tevad pidusi ja tänavad ennast ja sõpru aga siin kena olemine ja keegi teine sai ka kasu


Teadlaste Peipsi-uuringud pälvisid USA-s tähelepanu (2015-12-17 15:33:00)\nUSA internetiajakiri “Yale Environment 360” uuris kliimamuutuse mõju põhjapoolkera suurtele järvedele, kasutades artiklis ka Eesti Maaülikooli teadlaste andmeid. Keskkonnajakirjanik Cheryl Katz kasutas artiklis näidetena Baikali järve, Tahoe järve Ameerika Ühendriikides Kalifornia ning Nevade piiril, Ameerika Suurjärvistut ning Peipsi järve.\nTeadlaste sõnul huvitas ajakirjanikku, kui suur on olnud veetemperatuuri tõus, kuidas on muutunud jääolud ja millist mõju on see avaldanud järve ökosüsteemile ja kohalike elanike elu-olule.\nEesti Maaülikooli limnoloogiakeskuse professor Tiina Nõgese sõnul oli pöördumise aluseks maaülikooli teadlaste 2014. aastal kirjutatud artikkel “Weak trends in ice phenology of Estonian large lakes despite significant warming trends“ (Hydrobiologia 731:5–18). “Oleme 2010. aastast osalenud globaalse järvetemperatuuri koostööprojektis Global Lake Temperature Collaboration, mille käigus avaldatud andmebaas ja esimesed analüüsid näitavad, et paljudes piirkondades tõuseb järvevee temperatuur kiiremini kui õhutemperatuur,” sõnas Tiina Nõges.\nMaaülikooli juhtivteadur Peeter Nõges lisab: “Viimase 50 aasta jooksul on Tartu talvine õhutemperatuur tõusnud ligi 3°C võrra ja aprillikuine veetemperatuur Peipsis on tõusnud 2,4°C. Võrreldes 1920-ndate aastatega on Peipsi kevadine jääminek nihkunud enam kui 3 nädalat varasemaks”.\nCheryl Katzi artiklit “Õrnal jääl: kiired muutused põhjapoolsetes suurjärvedes” saab lugeda aadressilt: http://e360.yale.edu/feature/on_thin_ice_big_northern_\nAllikas: Maaülikooli 17.12.2015 pressiteade


Vanamõisa järve ääres tähistati suvitushooaja algust! - Uudised ja teated - Tõrva Vallavalitsus\nVanamõisa järve ääres tähistati suvitushooaja algust!\nLaupäeval, 17.juunil avati suvituslinn Tõrva 80 juubeliaasta rannahooaeg Vanamõisa rannas terve päeva väldanud pidustustega.\nJuba keskpäeval algas äsja korda tehtud rannas Tõrva Võrkpalliklubi eestvedamisel segapaaride rannavõrkpalliturniir, Tõrva Puuetega Inimeste Liidu liikmed tutvustasid vahvat pallimängu bocciat.\nVanamõisa järvele oli paigaldatud erinevad veeatraktsioonid ning soovijatel oli võimalus järvele tiir teha vesirattal sõites. Uhiuutel rannatoolidel oli mõnus lihtsalt päiksepaistelist ja kuuma rannailma nautida.\nVanamõisa järv on tuntud ka kui Baltimaade kõrgeima välivettehüppetorni kodu, nii oligi paljudel suvituslinna külastajatel uudistamist tornis ja julgematel ka sealt vette hüppamine.\nRannahooaja pidulik avamine algas kell 20.00, kui tantsustuudio Lys ja tantsuklubi HOP tantsijad rannaliival põnevaid tantse esitasid. Suvise tervituse andis kohale saabunud suurele hulgale tõrvakatele ja Tõrva sõpradele edasi Tõrva linnapea Maido Ruusmann.\nKui 1926. aastal anti Tõrva alevile linnaõigused, siis juba 1937 sai linn väärika nime –suvituslinn. Kaunistavad ju Tõrvat mitmed järved ja Õhne jõgi (mille ääres ammustel aegadel olid esimesed suvituspaigad), kus on hea võimalus nautida nii veerõõme kui suvist soojust. Tõelise suvitusilma tähistamiseks jagati kõigile kohaletulnud lastele maiustamiseks ka tasuta jäätist.\nRannahooaja avamine jätkus moelooja Perit Muuga moeetendusega, kus tuntud disaineri loomingut esitlesid kohalikud kaunitarid. Periti tänavune kollektioon oli inspiratsiooni saanud loodusest ja dzunglist ning põnevate loomahäälsete muusikahelide saatel tutvustatigi selle suve trendikaid efektseid troopilisi mustreid. Peale moeetendust tulid aga järvelavale Indrek Ventmann ja kitarrist Peter Põder, kes oma akustilise kontserdiga kiiresti publiku üles soojendasid ja hoogsalt kaasa laulma panid. Ikka „Mu tüdruk on Hispaanias, kaugel ookeani taga.."\nKuum rannapäev oli jõudnud asenduda sumeda suveõhtuga, töötas puhvet ja rahvas nautis päikeseloojangut ja kaunist rannapanoraami. Oodati ajatu klassiku, filmi „ Siin me oleme", algust. Tuntud ja tuttavad helid, armastatud näitlejad, enamusele peas olevad hittlaused- kõik see naelutas järve äärde püstitatud kinoekraani ette nii noori kui vanemaid filmisõpru. Filmi aitas näidata kohalik entusiast Peeter Mänd.\nKui rannahooaja avamispäevadel olid nii vesirataste kui rannatoolide laenutus tasuta, siis edaspidi on need teenused rannas väikese tasu eest.\nTeenuseid saab kasutada rannavalve tööaja jooksul kell 11.00-19.00 Vesiratta sõit ühe tunni jooksul maksab 1 euro, hind sisaldab ka ohutusvestide laenutust kõikidele sõitjatele. Samuti tuleb 1 euro anda rannatooli kasutamise eest, sellele lisandub ka 2 euro suurune tagatisraha, kui rannatool laenutuskohta tagasi tuua, siis selle summa saab rannasolija tagasi.\nPalume kõigil rannatoolide ja vesirataste kasutajate mõistvat suhtumist ja inventari heaperemehelikku kasutust, hoiame rannas puhtust ja märkame rannas toimuvat.\nHeaks abimeheks on nii Riiska kui Vanamõisa rannas töötavad USS Security rannavalvurid.\nMeeldejäävaid elamusi suvituslinn Tõrvas!


Igavene kevad (08.05.2020 07:24)\nRänk päikesepaiste 6.05. Laagris\nKevad on vindunud juba sisuliselt pool aastat (detsembri, jaanuari ja veebruari võib siiski määrata ka eeltalvena). 1. mail asendus varakevad kevadega ja on suutnud jääda sellisena püsima. Ilus kevadine ilm kestab nädala lõpuni, kuid siis ilm muutub ja pöördub tagasi varakevadesse. Ehk ongi see hea, sest muidu on aasta soojusressursid niivõrd ära kulutatud, et suvele ei jäägi midagi?\nTäna (8.05.2020) liigub kõrgrõhuhari liigub üle Läänemere kagusse ja päeval jõuab Läänemerele madalrõhulohk. Võib lisanduda pärastlõunaks pilvi, aga sadu need ei anna. Tuul on edelast ja lõunast ning tugevneb eelkõige Lääne-Eestis. Õhutemperatuur on 11...16 °C, kuid meretuulega rannikul on jahedam.\nLaupäeval (9.05.) jääme Soomet ja Skandinaaviat katva madalrõhkkonna servaalale. Öö on õhukese pilvekihiga ja sajuta. Õhutemperatuur on 3...8 °C. Päevaks lisandub pilvi ja mõnes kohas võib sadada hoovihma. Puhub mõõdukas läänekaartetuul. Edelavoolus jõuab soojem õhumass ja õhutemperatuur tõuseb 12...17 °C-ni, meretuulega rannikul jääb alla 10 °C.\nPühapäeva (10.05.) öösel rõhub madalrõhkkond juba Karjala kohale, tihedamad pilved eemalduvad ja taevas ajuti selgineb. Tuul on nõrk ja muutliku suunaga. Õhutemperatuur on 1...6 °C. Päeval läheneb Skandinaaviast uus madalrõhkkond, aga selle tihedam pilvemass ja sadu jõuavad alles õhtul üle mere. Meil tuleb huuhh! päikeseline päev, lisanduvas soojuses tõuseb õhutemperatuur 14...20 °C-ni, meretuulega rannikul jääb 10 °C ümbrusse. Tuul on lõunakaartest ja tugevneb: pärastlõunal ulatuvad lõuna- ja edelatuule puhangud 12, saartel ja läänerannikul 15 m/s.\nEsmaspäeval (11.05.) liigub madalrõhkkond Skandinaaviast Põhjalahe taha ja selle lohk ühes mõõduka kuni tugeva sajuga liigub üle Eesti. Öösel tuleb vihmasadu saartelt mandrile. Puhub tugev lõunatuul: puhanguid on 15 m/s, pärast keskööd alates lääne pool edelast ja läänest. Õhutemperatuur on öö hakul 1 0°C ümber, seejärel toimub õhumassivahetus märksa jahedama vastu, nii et Lääne-Eestis langeb hommikuks temperatuur 5 °C-ni.\nEnnelõuna on pilves ja vihmane. Keskpäevaks saab saartel ja pärastlõunaks ka mandri lääneservas sadu läbi ja taevas muutub selgemaks. Ida-Eestis on vihmahooge õhtuni. Tuul on kõikjal edelast ja läänest, saartel ja läänerannikul ka loodest ning ulatub puhanguti 15, Soome lahe ääres kuni 20 m/s. Lisandub jahedust ja õhutemperatuur on vaid 5...10, ennelõunal Ida-Eestis veel kuni 15 °C.\nTeisipäeval (12.05.) kaugeneb madalrõhkkond Skandinaavia põhjatipu taha ja selle serva mööda jätkub külma õhu vool Läänemere äärde. Tuul nõrgeneb ja puhub edelast ja läänest, päeval ka loodest, puhanguid on 14 m/s. Sajuhood taanduvad öö hakul ka Ida-Eestist, taevas selgineb ja õhutemperatuur langeb 0 °C lähedale, sisemaal ka miinuspoolele, rannikul jääb 5 °C ümbrusse. Päeval võivad areneda rünksajupilved, millest tuleb sajuhooge nii vihma kui märja lumena. Õhutemperatuur tõuseb 10 °C-ni, kuid sajuhoogude all langeb 5 °C lähedale.\nKolmapäeval (13.05.) madalrõhkkonna mõju väheneb, tõusva õhurõhu foonil keskööks tihedamad pilved hajuvad ja ilm on suurema sajuta. Päeval arenevatest pilverünkadest sajab kord siin, kord seal hoovihma, sekka ka märga lund. Puhub võrdlemisi tugev loode- ja läänetuul. Õhutemperatuur on öösel –2...2, rannikul kuni 6, päeval 6...10 °C.\nNeljapäeval (14.05.) jõuab järgmine madalrõhulohk, mis toob niiskust lisaks. Tõenäoliselt öö on veel sajuta ja kui ka selgemat taevast, siis langeb õhutemperatuur 0 °C lähedale. Päev on tõenäoliselt vihmahoogudega. Õhutemperatuur tõuseb 7...12 °C-ni.


Kuressaare Merepäevade mõttekoda teemal „TUULE PUUDUTUS” laupäev, 11. august -\nAJAKAVA, TEEMAD ja ESINEJAD\nmõttekoda – nagu väike konverents merekaldal 🙂\n(Silver on maheda meelega saarlane, kes vabal ajal lauluviise üles võtab ja vahel ka erinevaid üritusi ohjab. Teeninud ajakirjaniku leiba, teinud piiärri ning praegu idutab TransferWise’i heaks)\n11.00 – 12.00 Mälumäng „Meremälu”, läbiviija Tõnis Kipper\nNB! kõik soovijad on oodatud osalema 4-5 liikmelise võistkonnaga. Osavõtuks vajalik 1 nutitelefon või tahvel koos mobiilse andmesidega.\n12.30 – 13.30 Vestlusring: „Peidus merepinna all – sukeldumine vrakkidele ja sukeldumine hüljestega”\nVestlusringi juhib Sander Kiviselg. Osalevad Mart Jüssi, Märt Kesküla, Maili Roio.\nVestlusringis sukeldume Läänemerre ja arutame, mis teeb sukeldumise atraktiivseks Läänemeres, millised on eeldused, võimalused ja tingimused veealuse maailmaga tutvumiseks.\nLäänemerd iseloomustatakse unikaalse veealuse muuseumina, mille põhjas asub arvukalt hästi säilinud laevavrakke. Muinsuskaitseameti juhtimisel algas 2017. aastal Kesk-Läänemere programmi toetusel projekt Baltacar, mille eesmärk on Läänemere veealuse kultuuripärandi turismipotentsiaali kasutamine, luues paremaid lahendusi veealuste objektide külastamiseks oma algsel asukohal. Hobisukeldumine on järjest kasvav vabaaja veetmise vorm, mille aastane kasv on keskmiselt 12-14% uute sertifitseeritud sukeldujate näol.\nVestlusringis arutame vrakisukeldumistest ja sukeldumistest hüljestega Saaremaa vetes, samuti ka erinevatest muinsuskaitselistest ja looduskaitselistest regulatsioonidest.\n(Maili Roio on arheoloog ja töötab Muinsuskaitseametis veealuse pärandi vaneminspektorina. Esimesed sukeldumised veealusesse maailma tegi juba eelmisel sajandil. Ta on arheoloogina tegev nii maa peal kui vee all ning osaleb mitmetes rahvusvahelistes projektides, mis käsitlevad veealuste muistuste uurimist, säilimist ja populariseerimist.\nMart Jüssi on merebioloog ja loomaökoloog ning omab merekogemust juba aastast 1979. Toimetanud hülgetöid Läänemerel, Skandinaavias, Šotimaal ja Kaspial aastast 1989. Valdkonnad: vaatlused lennukitelt ja laevadelt, telemeetria, keskkonnamürgid, loodushariduslikud ettevõtmised, meretööde ja ekspeditsioonide tehniline tagamine.\nMärt Kesküla on lõpetanud Tartu Ülikooli 2000. aastal ihtüoloogina. Keskkonnaameti vee-elustiku spetsialist, kelle peamiseks töövaldkonnaks on teemad, mis seotud harrastuspüügi, veekogude korrashoiu, vees planeeritavate tööde ja hülgekahjudega. Tööpiirkonnaks Lääne-Eesti ja Pärnumaa.\nSander Kiviselg tegi oma esimesed sukeldumised aastal 2002, mil läbis Eesti Mereväes laevatuukri ja Miinituukri kursused. Töötas viis aastat miinituukrina. Peale seda läbis sukeldumisinstruktori kursused ja alustas hobisukeldujate koolitamise ja sukeldumiste korraldamisega nii Eestis kui maailma meredel Barrakuuda Sukeldumisklubis. Sander ise on enda kohta öelnud, et ta armastab merd nii pinnalt kui põhjast ja tunneb aukartust sügavuste ees, mille avastamine pakub põnevust siiani).\n14.00 – 15.00 Kuido Kartau ja Veiko Väli „Saaremaa meretuulepargid”\nSaare Wind Energy OÜ on arendamas meretuuleparki Saaremaa lääneranniku piirkonnas. Selliste projektide arendamine kestab aastaid leidmaks sobivad lahendused kõigile osapooltele: saarlastele, turistidele, piirkonna ettevõtlusele, lindudele ja kaladele ning paljudele teistele. Projekti tutvustamine ja koostöö on parimate lahenduste leidmiseks ilmselgelt vajalik.\n(Kuido Kartau on üle 20 aasta töötanud keskkonnakorralduse ja ruumilise planeerimise valdkonnas eksperdi, konsultandi ja ettevõtjana. Üle poolte täna Eestis tegutsevate tuuleparkide arendamisel on Kuido keskkonnaeksperdina ja planeerijana osalenud.\nVeiko Väli on üle 20 aasta töötanud juriidika, ettevõtluse ja finantseerimise valdkonnas).\n15.30 – 16.30 Margus Vaher ja Krista Lensin „Puudutus”\n17.00 Anu Saagim „Puuduta mind” saate salvestus


Category: Health & Beauty Kondoomi suuruse liige 12 cm\nAllpool on veel üks huvitav viis. Nagu ka samamoodi MaleExtra annab päeva raha tagasi tagada juhul, kui MaleExtra ravim ei toimi teie jaoks. Ning kolm inimest nõustusid temaga.\nNaise keha on salapärane, aga mitte imeasi. Sellepärast meile seda koolis õpetataksegi. Aga paistab, et need 28 inimest puudusid, kui naise keha tutvustati. Väljaanne Buzzfeed pani kokku 28 inimesest koosneva nimekirja, kes jagasid internetis enda teadmiseid sellest, kuidas naise keha töötab. Või siis ei tööta.\nNad ei uskunud, et kliitor on olemas, nad arvasid, et see on lihtsalt suvaline auk. Tuleb välja, et paljud arvavad seda. Edasi, Ameerika tervishoiusüsteem! Ta arvas, et see toimib vaid siis kui seda väga tahta.\nTa ütles mulle, et ma järgmisel kuul enda päevad õigel ajal saaksin. Ta oli šokeeritud, kui ma ütlesin talle, et ma ei Kondoomi suuruse liige 12 cm, millal need algavad.\nÕpetaja ikka keeldus ja nõudis tüdrukult vastust, miks ta ei pannud tampooni enne tundi sisse, sest ta peaks olema juba piisavalt vana teadmaks, millal tal päevad algavad. Tema arvates hakkavad naiste päevad igal kuul samal päeval.\nMind üllatab, et see tüüp õpetab teadust. Nagu, see on terve elu beebisuurune. Ta reaalselt arvas, et ma saan sellest orgasmi.\nTäna jagan ideid, kuidas vähese vaevaga oma magamistoas kuumust tõsta ja langetada.\nSee tuli päevavalgele, kui ta küsis, kas ma mõnikord tunnen loodet enda põlve juures togimas. FOTO: Kaader filmist Naised ju ei pea raseerima, kuna neil ei kasva karvu. Siis lisas üks teine tüdruk omaltpool: «Sa kindlasti arvad, et tüdrukud ei kaka ka. Koheselt oli tal näol segaduses pilk ja ta küsis: «Kas täna on juba Ta tõsiselt arvas, et kõikidel tüdrukutel algavad iga kuu päevad ühel ja samal Suurenda meeste liige. Ma naersin viis minutit, mil ta mind ikka segaduses pilguga edasi vaatas.\nTa arvas, et tema ja tema abikaasa peavad ühel ajal orgasmi saama, et viljastumine toimuks. Päriselt, need asjad ei käi nii.\nMa olen lapse sünnitanud. Kas see tähendab, et minu tupp on püsivalt cm lai? Tupekanal koosneb lihaskoest ja mitte plastiliinist. Aga siis ta ütles, et tüdrukute juuksed ei kasva tagasi!\nNing kolm inimest nõustusid temaga. Mul võttis kümme minutit aega, et neid veenda, et nagu ka meeste juuksed, kasvavad ka naiste omad tagasi.\nMeeste 12tk Kuum 3D Kaart Kuum Stiil Spike G Spot Kondoomi Looduslik Lateks Erilist\nTal polnud õrna aimugi, et emakakael on omaette asi. Ta arvas, et tupp läheb kohe edasi emakaks. Mina ja minu rase töökaaslane lihtsalt jõllitasime teda täielikuks vaikuses.\nSelle peale hakkas minu abikaasa seletama, et sidemete suurus oleneb tupe suurusest!!! Ma töötasin ühe tüdrukuga mõned aastad tagasi koos ning mul hakkasid juhuslikult päevad. Ma küsisin temalt tampooni ja ta oli sellest äärmiselt segaduses.\nRoswell 1947 UFO Crash Revisited -- Interview With The Son of Colonel Phillip J. Corso 2018\nTema vastus minu küsimusele oli: ma arvasin, et lesbidel ei ole päevasid. FOTO: woman's secret Ta Kondoomi suuruse liige 12 cm, et naised peavad vaid iga paari tunni tagant vannituppa minema, tampooni sisse panema ja selle kohe välja tõmbama.\nTuleb välja, et naise kehas on seedesüsteem ühendatud paljunemisorganitega. Naised ei suudaks iga kuu niivõrd suurt verekaotust üle elada.\nMe oleksime kõik liiga haiged, et elada. FOTO: Change See on loll jutt. Õpetajad peaksid sellest rohkem terviseõpetuses rääkima, sest paljud naised tunnevad end tupe välimuse tõttu ebakindlalt.\nMis on koige tohusam viis liikme suurendamiseks


Inimene elab kauem nüüd ??? - lapsemure.ee\nInimene elab kauem nüüd ???\n#1 Postitas Onision\nGeenimanipulatsiooni abil õnnestus teadlastel pikendada organismi eluiga kümmene korra ?\nLõuna-Calfifornia ülikooli teadlane Valter Longo usub, et 800-aastaseks elav inimene on täiesti võimalik. Tegelikult isegi vältimatu. Tema juhtimisel töötanud töörühmal õnnestus pärmseene eluiga pikendada 10 nädalani või isegi enam, kirjutas The Independent. Tavaliselt elab see pagaritöökodades ja õlletehastes kasutatav seen vaid nädala.\nNüüd kustutati pärmseene genoomist kaks geeni - RAS2 ja SCH9, mis põhjustavad pärmil vananemist ning inimestel vähki. Lisaks geenimanipulatsioonidele pandi pärmid kalorivaesele dieedile. Tulemusi kirjeldav artikkel ilmub sel nädalal ajakirjas Public Library of Science Genetics.\nMuidugi ei saa teha ühest järeldust, et pärmseene puhul õnnestunu annab sama tulemuse ka inimese puhul. Kuid Longo on kindel, et tema töös on otseseid seoseid inimeste vananemise ja pikaealisusega\n„Kui me saame teada, mis mehhanismid peituvad pikaealisuse taga, siis on seda teadmist võimalik kasutada inimorganismi kõigi rakkude puhul,” ütles Longo. Kuid ta tunnistas, et eesmärk – 800 aastat elav inimene - on hetkel veel väga-väga kaugel. „Ilmselt pole väga keeruline elada 120-aastaseks ning olla terve. Arvan, et kunagi on võimalik, et inimesed elavad 800 aastani, sest organismi elueal pole ülempiiri.”\nEnamus gerontolooge, kes uurivad vananemist, peavad selliseid väiteid ketserlikeks. Üldlevinud arvamuse kohaselt on inimese maksimaalne eluiga 125 aastat. Maailma vanim inimene, kelle vanus oli korralikult dokumenteeritud, Jeanne Calment suri 122 aasta ja 164 päeva vanusena. Ta oli üks väga vähestest õnnelikest, kes jõudis välja inimese eluea ülempiirini.\nBriti gerontoloog Robin Holliday kummutab oma uues raamatus „Aging: The Paradox of Life” (Vananemine: Elu paradoks) kõik väited, mis uljalt räägivad sajandeid kestvast elust või võimalusest näha tuhandendat sünnipäeva.\n„Kuidas saab nii väita?” kirjutab Holliday. „Esmalt tuleb ignoreerida kõike, mida on vananemist uurivad teadlased varem kirjutanud. Teiseks tuleb vältida kogu seda infot, mida teatakse inimese vananemisega seotud haiguste kohta. Kolmas eeldus on, et tüvirakuteraapia ning teised tehnoloogiad võimaldavad inimese kahjustunud kehaosi asendada või remontida.”\nHolliday sõnul kuuluvad jutud sajandeid kestvast elust ulme valdkonda. „Surm hiljemalt 125-aastaselt on vältimatu,” ütles ta.\nKuid Longo töö näitab, et eluea kümnekordistamine on võimalik, vähemalt pärmseentel.\nKalorite kärpimine on olnud abiks mitmete organismide eluea pikendamisel: alates pärmist ja ümarussidest kuni äädikakärbeste ja hiirteni. Samas pole teadlased kindlad, kas kalorikärbe inimese menüüs võimaldaks pikendada ka inimese elu. Kindel on vaid see, et liiga kalorirohke toit toob kaasa ülekaalulisust ja diabeeti.\nBioloogide arvates toimib kalorikärpe mõju järgmiselt: organism väldib nälja piiril energia kulutamist ega hakka paljunema, kõik liigne lülitatakse välja ning keskendutakse vaid eluspüsimisele, lootes tulevikus paremate aegade saabudes edukamalt järglasi saada.\nLoomade puhul on märgatud kahte erinevat elustrateegiat: ühel juhul püüd olla lühikese eluea jooksul võimalikult viljakas, teisalt pikk eluiga ning madal sigivus.\nHiired näiteks kasutavad suure osa ressurssidest sigimisele, aastas toob hiir ilmale mitmeid pesakondi. Samas elab loomake vaid mõne aasta. Hiirtega suuruselt võrreldavad nahkhiired sünnitavad aastas 1-2 poega, kuid elavad 30 aastat või isegi kauem.\nKüsimused, miks peaaegu sama suurte loomade puhul on elueas nii suured erinevused ning miks mõned loomad vananevad kiiremini, on olnud õhus juba aastakümneid.\nGeenide abil on võimalik eluiga pikendada, kuid siit kerkib küsimus: miks pole see alati nii. Miks me üldse vananeme? Miks ei ela inimene igavesti?\nÜks teooria, mille lõi 1970ndate lõpus Newcastle’i ülikooli professor Tom Kirkwood püüab neile küsimustele vastust leida. Ta väidab, et geenid võivad organismi eluiga pikendada, kuid siin tuleb jälgida pikendatud elu hinda ja võimalikku kasu. Keha saab pidevalt kahjustusi, mida on võimalik parandada, kuid ühel hetkel jõuab siiski kätte hetk, kus parandamine enam ennast ära ei tasu. Nii nagu vana auto on ühel hetkel on mõistlik saata lammutusse, tasub ka keha maha kanda. Elu jätkub järgmise põlvkonna organismis, mis on noorem ja tervem.\nValter Longo pakub välja ka teise teooria, mis paneb nii mõnegi teadlase endal juukseid peast katkuma. Ta arvab, et vananemine on lihtsalt elu jooksul toimunud kulumise kõrvalprodukt, ühtlasi on siin tegu geneetilise programmiga, mille eesmärk on saada lahti vanadest, et teha ruumi noortele.\nPärmiseene peal tehtud geenieksperimendid näitavad tema sõnul, et vananemine on loodusliku valiku poolt geneetiliselt programmeeritud protsess. „Vananemine on programmeeritud ja altruistlik. Organismid, mida me oleme uurinud, surevad palju varem, kui nad peaksid. Nad surevad, et jätta toitained populatsiooni seas sündinud järglastele, kes on suudavad paremini kohaneda ja kasvada.”\nKui sama peab paika ka inimeste puhul, siis surevad paljud inimesed palju varem kui peaks. „Inimese programmeeritud vananemine on üks võimalus. Me ei tea, kas see ongi nii. Kuid kui vananemine on pärmi puhul eelprogrammeeritud, siis pole võimatu, et ka inimesel on see nii.”\n24 Veebr 2009, 21:14\nRe: Inimene elab kauem nüüd ???\n#2 Postitas Onision\nNOH ARVATE ET ON NII VÕI EI\n01 Mär 2009, 15:19\n09 Veebr 2009, 17:37\n#3 Postitas M.U.\nOnision kirjutas: NOH ARVATE ET ON NII VÕI EI\nKindlasti annaks inimest elus hoida,\naga lõpuks poleks see enam inimene, kui iga ta rakk lausa nõuab surma ja samas üritataks keha elus hoida.\nEi usu, et sealt miskit head tuleks.\n01 Mär 2009, 17:31\n21 Dets 2008, 20:17\n#4 Postitas cäts\nkui paljud tahaksid olla katsejänesed? mitte mina.\n08 Apr 2009, 23:58\n14 Juul 2011, 00:56\n#5 Postitas eksinu\ncäts kirjutas: kui paljud tahaksid olla katsejänesed? mitte mina.\nKui see tagab ülejäänud maailma koorekihile parema ja pikema elu, siis miks mitte.\n15 Juul 2011, 13:13\n#6 Postitas OlenLiis\nMa loodan, et jõuan enne elu ära elada ja surra, kui selliseid jaburusi täide hakatakse viima.\n15 Juul 2011, 15:52\nOlenLiis kirjutas: Ma loodan, et jõuan enne elu ära elada ja surra, kui selliseid jaburusi täide hakatakse viima.\n22 Mär 2017, 14:05\n20 Veebr 2017, 18:21\n#8 Postitas mrg\nHuvitav, kas seda on ka uuritud, miks inimene programmeerib ennast tapma võimalikult kiiresti kahjulike eluviiside tulemusena ja oma negatiivsete mõtete abil ja kust üldse tulevad negatiivsed mõttemustrid?\n22 Mär 2017, 21:00\n14 Jaan 2017, 21:05\n#9 Postitas rascal\nNegatiivsed mõttemustrid tulenevad sellest, et evolutsiooni käigus on nii arenenud, et negatiivsed emotsioonid on oluliselt tugevamad kui positiivsed. Ärevus, hirm tuleviku ees jne sellest tulenenud, et kunagi meie esivanemad istusid lõkke ümber ja see, kes liiga kaugele lõkkest ronis, söödi suurema tõenäosusega ära ehk laias laastus negatiivsed emotsioonid hoidsid inimesi üldse elus.\nSee, et miks inimene ennast kahjulike eluviiside tulemusena tapma hakkab, on selline pikem ja keerulisem teema.\n31 Mär 2017, 18:42\nkakkybabenasa, 53 minutit tagasi\nTänane kuupäev on 15 Dets 2018, 13:53


Emiraatide pealinn ja populaarsuselt teine Dubai järel\nAbu Dhabis asub Emiraatide suurim mošee, Sheikh Zayed Grand, mis on kindlasti üks uhkemaid hooneid Abu Dhabis.\nUuemadest kohtades üks põnevamaid võib olla Louvre Abu Dhabi, mis avati 2017. aasta lõpus. Kes on käinud Prantsusmaal Louvre muuseumis see teab, et Louvre jätab kustumatu mulje ning väärib igaljuhul külastamist.\nSuursuguseid hooneid on Abu Dhabis veelgi, mida uudistada. Näiteks Emiraatide palee, Etihadi pilvelõhkujad, Hazza Bin Zayed staadium ning palju muud. Üks mida Emiraatides osatakse on suursuguste hoonete ehitamine ja neid on palju.\nAbu Dhabis on ka väga palju uhkeid kaubanduskeskuseid, kus saab endale soetada kvaliteetset kaupa.\nBlogi : Abu Dhabi


La Liga hooaeg 2012/13 ! ( AUHINNAFOND on 6 kohvrit õlle ! )\nTeema: La Liga hooaeg 2012/13 ! ( AUHINNAFOND on 6 kohvrit õlle ! )\n16.07.12, 08:29 #1\n1) La Liga 2012/13 võitja?:\n2) La Liga 2012/13 hooaja parm väravakütt?:\n3) Kumb jõuab Meistrite Liigas kaugemale, kas Barcelona või Real Madrid?:\n4) Kas Ronaldo&Messi löövad see hooaeg kahe peale üle 100 värava ?:\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ?\n6) Kumb asub hooaja lõppedes paremal liiga positsioonil kas Valencia või Atletico Madrid ?\n7) Kas lüüakse kokku rohkem väravaid kui eelmisel hooajal (1050 väravat) ?\nMõnusat ennustamist ( Vaadake ka Premiere League ennustusvõistlust ! )\n16.07.12, 08:43 #2\n1) La Liga 2012/13 võitja?: Real Madrid\n2) La Liga 2012/13 hooaja parm väravakütt?: Lionel Messi\n3) Kumb jõuab Meistrite Liigas kaugemale, kas Barcelona või Real Madrid?: Real Madrid\n4) Kas Ronaldo&Messi löövad see hooaeg kahe peale üle 100 värava ?: Ei.\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Real võidab mõlemad.\n6) Kumb asub hooaja lõppedes paremal liiga positsioonil kas Valencia või Atletico Madrid ? Valencia\n7) Kas lüüakse kokku rohkem väravaid kui eelmisel hooajal (1050 väravat) ? Jah\n20.07.12, 10:05 #3\n1) La Liga 2012/13 võitja?: Barcelona\n2) La Liga 2012/13 hooaja parm väravakütt?:Messi\n3) Kumb jõuab Meistrite Liigas kaugemale, kas Barcelona või Real Madrid?: Barcelona\n4) Kas Ronaldo&Messi löövad see hooaeg kahe peale üle 100 värava ?:Ei\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? 2x Barcelona\n21.07.12, 16:19 #4\n1) La Liga 2012/13 võitja?: Barca\n2) La Liga 2012/13 hooaja parm väravakütt?: CR7\n4) Kas Ronaldo&Messi löövad see hooaeg kahe peale üle 100 värava ?: Jah\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Üks viik ja teise võidab Barca\n7) Kas lüüakse kokku rohkem väravaid kui eelmisel hooajal (1050 väravat) ? Ei\n21.07.12, 17:27 #5\n2) La Liga 2012/13 hooaja parm väravakütt?: Cristiano Ronaldo\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Mõlemad võidavad ühe\n21.07.12, 19:45 #6\n1) La Liga 2012/13 võitja?: Barclona\n2) La Liga 2012/13 hooaja parm väravakütt?: Messi\n4) Kas Ronaldo&Messi löövad see hooaeg kahe peale üle 100 värava ?: Ei\n21.07.12, 19:45 #7\n2) La Liga 2012/13 hooaja parim väravakütt?: CR\n3) Kumb jõuab Meistrite Liigas kaugemale, kas Barcelona või Real Madrid?: Barca\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe? 1 viik ja võit Barcelonale\n6) Kumb asub hooaja lõppedes paremal liiga positsioonil kas Valencia või Atletico Madrid? Valencia\n22.07.12, 21:53 #8\n2) La Liga 2012/13 hooaja parm väravakütt?: Ronaldo\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Real 1, teine viigis.\n24.07.12, 17:51 #9\n[ La Liga 2012/13 võitja?: Real Madrid\n7) Kas lüüakse kokku rohkem väravaid kui eelmisel hooajal (1050 väravat) ? Jah[/QUOTE]\n24.07.12, 17:55 #10\n3) Kumb jõuab Meistrite Liigas kaugemale, kas Barcelona või Real Madrid?: Sama kaugele\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Mõlemad võidab Barca\n25.07.12, 00:43 #11\n2) La Liga 2012/13 hooaja parm väravakütt?: David Villa\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Viik ja Barcelona võit\n6) Kumb asub hooaja lõppedes paremal liiga positsioonil kas Valencia või Atletico Madrid ? Atletico Madrid\n26.07.12, 15:16 #12\n2) La Liga 2012/13 hooaja parm väravakütt?: L.Messi\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? 1 viik ja 1 Realile\n6) Kumb asub hooaja lõppedes paremal liiga positsioonil kas Valencia või Atletico Madrid ? Atl.Madrid\n7) Kas lüüakse kokku rohkem väravaid kui eelmisel hooajal (1050 väravat) ? Jah!\n28.07.12, 19:19 #13\n1) La Liga 2012/13 võitja?: Real\n3) Kumb jõuab Meistrite Liigas kaugemale, kas Barcelona või Real Madrid?: Real\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Kumbki ühe\n6) Kumb asub hooaja lõppedes paremal liiga positsioonil kas Valencia või Atletico Madrid ? At madrid\n29.07.12, 22:41 #14\nKuulge rahvas. Osalejaid on seni tulnud max 15 tükki. Jääb ära see asi vist ?\n02.08.12, 17:59 #15\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Bacelona võidab mõlemad\n06.08.12, 04:47 #16\n3) Kumb jõuab Meistrite Liigas kaugemale, kas Barcelona või Real Madrid?: Sama kaugele, kui finaalis mõlemad siis Barca võidab\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Barca võidab mõlemad\n10.08.12, 13:12 #17\n1) La Liga 2012/13 võitja?: Fc Barcelona\n3) Kumb jõuab Meistrite Liigas kaugemale, kas Barcelona või Real Madrid?: Fc Barcelona\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Barca võidab mõlemad.\n10.08.12, 13:34 #18\n5) Kuidas jäävad El Clasicod, kas mõlemad võidab Real Madrid/Barcelona või mõlemad võidavad ühe ? Real Madrid võidab mõlemad


Craig Tannock annab Taimetoidumessi raames loengu veganlusest.\nŠotimaa tunnustatud kaupmees Craig Tannock annab 4. novembril Taimetoidumessi raames loengut „Veganluse normaliseerimine – Glasgow’ kogemus”\nOma kogemuse põhjal räägib Craig Tannock veganlusest ja ettevõtlusest, olles ise seda teed käinud juba 1982. aastast ehk 35 aastat.\nCraig Tannock on 90-ndate algusest Glasgow’s kontserdikohti pidanud ja alates 1994. aastast vegansöögikohti rajanud. Veganlus on aastatega väga palju arenenud ning Craig Tannock on arvamusel, et tegemist on suure turuga, kuna vegantooteid ei tarbi ainult veganid, vaid ka need, kes hindavad toidukvaliteeti. Kui 2010. aastal võis Šotimaal veganettevõtteid ühe käe sõrmedel üles lugeda, siis nüüdseks on neid 60-100 ning neist pooled alustasid viimase paari aasta sees.\nCraig Tannock’i ettevõttel on kuus vegankohta ning hiljuti avati uus ettevõtmine Leithis Edinburghis. Nendest kohtadest on saanud Šotimaa kultuuri- ja veganlustaristu olulised osad, millest üks, Mono, võitis 2016. aastal Glasgow’ Kaubanduskoja Glasgow’ lemmikettevõtte auhinna. Loengus jagab Craig oma lugu ning räägib saadud õppetundidest, mis loodetavasti inspireerivad veganäride omanikke. Ta räägib ka sellest, mis tema arvates ettevõtte käivitamise juures kõige olulisem on. Craig Tannock: „Ma ei näe ettevõtte käimalükkamisel mingit mõtet, kui kõik selles osalevad inimesed ei ole õnnelikud. Minu arvates käib see põhimõte igasuguse projekti kohta, olgu tegemist veganluse või millegi muuga; samas pean lisama, et veganlusega seotud äris on selline lähenemine hädavajalik. Kuidas saab väita, et austus ja osavõtlikkus on sulle olulised, kui sa ei anna oma parimat, et luua töötajatele meeldiv keskkond?“\nLoeng „Veganluse normaliseerimine – Glasgow’ kogemus” toimub inglise keeles, kell 13.15-14.15. Taimetoidumess on avatud kell 11:00-17:00. Ukselt tuleb osta Tallinna Taimetoidumessi 2017 pilet, mis maksab 1 €.\nLoeng on Tallinna Taimetoidumessi 2017 osa. Messi korraldajad on Eesti Vegan Selts, loomakaitseorganisatsioon Loomus ja loomaõiguslusliikumine Loomade Nimel.\nSündmuse peasponsor on kohalik mahemahlatootja HeyDay Organic Eesti. Messi toetavad Kultuurikatel, Mulieresi mahepuhastusvahendid, Svenska Bioforce AB Eesti filiaal ning mahetoodete jae- ja hulgimüüja Biomarket (kelle moto on „Nii terve ja rõõmus“).\nÜritus Facebookis: https://www.facebook.com/events/701523913372195/\nLisainfo Dagmar Kase / dagmar.kase@kultuurikatel.ee / 58 874 921 / www.kultuurikatel.ee\nKonkursi tähtaega on pikendatud 14. oktoobrini 2018! AVATUD KONKURSS – 2019. aasta NICE auhind „Rahvusvahelistumine parema maailma nimel – muutvate uuenduste konkurss“


Lennupiletid Bembridge (Suurbritannia)-s, odavad lennupiletid Bembridge (Suurbritannia) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Bembridge, Suurbritannia kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Suurbritannia > Bembridge\nLennupiletid linna Bembridge (BBP)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Bembridge. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Bembridge. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Bembridge, Suurbritannia ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Bembridge\nLennupiletite hind linna Bembridge linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Bembridge? Millised lennujaamad on linnas Bembridge?\nLinnas Bembridge on järgnevad lennujaamad: Bembridge.\nPopular flight destinations to Bembridge and back\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2204799485


Vana Baskini Teater "Kas hakkame seksima?" - Valgamaa - Eesti lõunavärav\nVana Baskini Teater "Kas hakkame seksima?"\n01. detsember 2018 Kell 19:00 kuni 21:00\nMängivad: Anne Veesaar, Madis Milling, Pille Pürg, Raivo Mets, Hanna Allsaar\nVaimuka dialoogiga veidi estraadilik näidend peegeldab lustlikult meeste ja naiste\nerinevaid ootusi ja lootusi empaatiale, armastusele ja seksile.\nLõbusas võtmes lavastus pakub mõlemale sugupoolele olenemata vanusest nii\näratundmisrõõmu kui ka naerupahvakuid.\nNäidendi sotsiaalselt tundlik tekst, mis on läbi põimunud huumori ja inimliku soojusega,\ntoob esile ühiskonnas levinud valehäbi ja puritaanluse ning jutustab paraja muigega\nsuunurgas meie suhtumisest seksi, mis on ometigi oluline alus õnneliku kooselu ja\nÄratundmisrõõmu pakuvad nii mõnigi tegelaskuju kui ka selliseid teemad nagu\nsilmakirjalikkus suhetes ja teiste emotsionaalne ning seksuaalne ärakasutamine. Seda\nkõike läbi kohati ootamatult julge dialoogi ja suhtekoomika.\nEtendust on mängitud edukalt lisaks Venemaale ka Inglismaal, Indias, Ukrainas, Poolas jne.\nEvents website: http://vanabaskiniteater.ee/


Regijoon. Celia Roose. Unejõgi. Meelika Hainsoo / Mirjam Tally\nLauri Sommer, kirjanik\nEesti regilaul muudab tasapisi oma nägu. Uued lauluemad elavad kyll maal, kuid neil on muusikalised teaduskraadid, nad käivad arhiivides ja konsulteerivad murdetundjatega. Aga seda ikka laulu puhtuse nimel. Celia Roose on Meelika Hainsoo õpetaja ja sõber. Nad on oluline osa meie rahvamuusika kogukonnast. Yhtaegu esitajad, mõtestajad ja elavad näited sellest, milline on vanade laulude side lauliku saatuse, pereelu ja talukohtadega. Nende häälematerjalis on yhiseid kiude. Nende plaatide lood on kallakult lõunapoolsed, dominandiga Võrumaal. Paljud regilaulu tekstid ja viisid võimaldavad une ja ärkvelolu seoste vaagimist, mis tundub mõlemale hästi sobivat. Yksikuid puutepunkte leiab ka paari loo produktsioonis – drone’i ja pikaldaste helide asetamine aeglaste viiside taustale, kajad ja vaevu kuuldavad yminad. Kuid tekkivad tervikud on yksjagu erinevad.\nCelia Roose materjali puhul on tunda pikkamööda kogunemist. Selle plaadi palett on rikas. Ruumi on nii hoogsale “kaaskõllõmisele”, eepikale ja originaalitruule esitusele (“Unõst ilmsis”) kui ka paljude meloodiate loovale põimimisele (“Sõnakera”). Hääl antakse nii itkulisele eraldatusele (“Ku ytsindä”), võrumaalise myndiga koorilaulule (“Joodikulõ”) kui ka võluvalt libisevate silpidega loodud kergusele (“Õnnõ kotus”). Meditatiivne, Robert Jürjendali sigurrosliku kumina ette tekkiv “Esihindä hind” on kaheksa ja poole minuti pikkune sisemine tasakaalupunkt. Meloodia naaseb teises helistikus ja vaevu kuuldava kooriga. Sekka löövad ka lambad. Teisal lähevad täkkesse linnuhääled, sest peale folkloorse tähenduse on tsirgupere sadu aastaid olnud regilaulude kuulaja ja kaasalooja. “Kunnõ kodo” taust ja tekst tekitavad syytutest konnakrooksudest hoolimata hyva rõske kõheduse. Mõni trummisoolo või looper’irefrään võinuks ehk ka olemata olla, aga kogu asi on võimas. Sisulisem syveneja saab minna teksti tasandile, lugeda sõnaseletusi, uurida motiivide liitumist ning kuulata laulikule kodusemana tundunud murraku eripärasid. Lugude vahel kasutatud arhiivisalvestused viitavad nii endistele lauluemadele kui ka sellele, et plaat on osa Roose doktoriõpingutest Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Oleks rohkem sellist loovat haridust!\nMeelika Hainsoo ja Mirjam Tally on teinud koostööd juba Tally esimesel CDl (2003), kus leidus kordumatu “Iha ongi õis”. Tally kui tänapäeva helilooja muusikalised horisondid on olnud pidevas liikumises. Tema sülearvutist väljub sihipäraselt ruumiline, meloodiliselt määratlemata, kuid täpne elektronhelide jõgi, mis mängib kuulmislävega ja mida kõrv iga kord natuke erinevalt kodeerib. Hainsoo on pärast ansambli Vägilased laialiminekut rohkem oma lastele laulnud. Selles võib tihti olla enam inimlikku tõde ja kogemust kui iga hinna eest lavalolekus. Tundub, et Meelika jaoks on praegu tagasituleku aeg yksjagu rahvusvahelisemaks ja tehnoloogilisemaks muutunud folgimaastikule. Lepaseree ekstravertse ja tundelise plaadiga tõestas ta oma kestvat tugevust uuema rahvalaulu, laulumängude ja liikuvate meloodiate alal. Regilaul, see rida-realt joonistamine on olnud ta introvertsem pool, mis bändides päriselt ei avaldunud. Valitud tekstide taga võib olla aimusi, sisesõlmi, naasmisi, otsinguid ja ennustusi, mille vallaseletamine, nagu unenägude puhul ikka, on väga isiklik. Ehk sobiks sõnapaar “mytoloogiline eneseleidmine”? Nimipala “Unejõgi”, kalast tydruku tekkimise lugu, on juba tekstina väga võluv. Selle õhuline kõla annabki kätte suuna. Laulmise toon on ilus, elamuslik. Mõne loo puhul tunneb mu aeglane veri, et värsse skandeeritakse natuke liiga kiiresti. Aga tempo ongi väga personaalne, seest tulnud intuitiivne valik, minevikku peegelduv tänapäev. Teisal muutub käbedus REM-une intensiivsuseks, kuuleb joigude kajasid ja helgeid reverbe. Kõlab saladuslik, öine, naiselik, kajadega ilmadevaheline muusika, sugri cold wave, mis võinuks saata näiteks seriaali “Süvahavva” Toonela jõe stseene.


Kumba valida – elektritõuks või elektrirula.\nGPAD.EE klienditugi • 06.02.2019\nElektritõukse näeb linnapildis juba sageli. Nendest on saamas paljudele peamine abivahend ummikutest möödasaamisel. Tõuksidele lisaks on viimasel ajal näha ka järjest enam elektrirulasid. Kumba eelistada igapäevaselt tööl või koolis käimiseks ja mis on kummagi tugevused ja nõrkused katsun kohe välja selgitada. Abiks on siin isiklik kasutuskogemus elektrirulaga (GPAD 100C) ja elektritõuksiga (Inokim Light2). Kutsusin appi ka kaks igapäevaselt tõuksi ja rula kasutavat meest - Kaupo Kalda ja Jan Rist, kes oma kogemust ja soovitusi jagavad.\nKuigi enamike jaoks võivad elektrirulad tunduda järjekordse meelelahutuse või laste mänguasjana, ei ole see hoopiski nii. Hetkel üks kiiremaid laiatarbe elektrirulasid on GPAD 100C, mille tippkiiruseks olen saanud 37km/h. Seda on enam kui küll, et vesi silmast välja saada. Kergliiklusteel ei ole just palju rattureid, kes seda tempot suudaks hoida. Loomulikult võib ka rahulikumalt sõita - rulal on 3 kiirusastet.\nOlen nooremana pisut rula sõitnud ja praegu väljendub see keskmisest agressiivsemas sõidustiilis. Rulast sageli viimast võttes (täis gaasil kiirendused, kruiisimine, pidurdamine - jah, rulal on ka pidurid) saan linnasõidul tavaliselt sõidetud ca 18km. Rahulikumal kasutajal on see kilometraaž tõenäoliselt seal 20 ja 25km vahel. See sõiduulatus täiesti adekvaatne - saab Piritalt linna kooli või tööle ja tagasi.\nMaikuus tegime võrdluskatse, kumb on kiirem, kas elektritõukeratas või buss. Stardipaigaks oli Randvere tee bussipeatus, kust mina hakkasin liikuma elektritõukerattaga ja mu väike õde liinibussiga. Tõukeratta tippkiiruseks oli 25 km/h. Algul sain tõukerattaga edumaa, kuna liinibuss seisis samas jorus ummikus olevate autodega. Maarjamäest alates sai buss aga eraldi sõidureale ja liikus väga kiiresti. Russalka juures olime täpselt samal ajal. Russalkast edasi linna poole sai jälle tõukerattaga kiiremini. Kui võtta arvesse seda, et kodust bussipeatusesse ja bussipeatusest kooli kõndimine võtab aega, on selge, et tõukerattaga on hommikul linna minek tunduvalt kiirem. Koju tulek seda enam, kuna Pirita suunal pole busside jaoks eraldi sõidurada.\nTõuks, millega praegu sõidan - Inokim Light2 - on veelgi kiirem, sellega olen saanud kätte kiiruse 36km/h. Ehk siis väga sarnane rula kiirusele. Sõiduulatus on tõuksil aga poole suurem, olen saanud isegi 43km. Mida siis eelistada?\nKui jätta kõrvale hind, siis hetkel saadaolevatest elektritõuksidest ja ruladest on suurem sõidu-ulatus elektritõuksidel. Näiteks Inokim Light2 on üks selline. Kui panna aga ette hinnapiir, näiteks 600 Eur, siis sinna sisse mahuvad tõuksid ja rulad, mille reaalne sõiduulatus on üsna sarnane - ca 20-25km, kuid rula tippkiirus on pisut suurem.\nTippkiirus ja sõidu-ulatus on kindlasti olulised, kuid neile lisaks on veel mitmed muud asjad, mis võivad eelistust mõjutada. Näiteks küsimus, kuhu panna koolikott või arvutikott? Mina olen nii rula kui tõuksiga sõites võtnud kaasa seljakoti. See pole minu jaoks olnud harjumuse muutmine, kuna olen nagunii kogu aeg seljakotiga käinud. Käekotti või portfelli pole tõuksil eriti kuhugi panna. Rulaga sõites, võib see olla vabas käes - teises käes on rula pult.\nAsi, mida ei tasu teha ei rula ega tõuksiga, on telefoni vaatamine sõidu ajal. Kui selleks mingi vajadus tekib, siis on seda pisut lihtsam teha just rulaga, kuna üks käsi on vaba. Tõuksiga ühe käega sõitmine on ohtlik ja üsnagi võimatu. Samas saab telefoni kinnitada tõuksi lenksu külge.\nKuulen tihti, et rulaga ei ole ju kuigi mugav sõita, sest linnatänavad on väga kehvad. Elektrirulaga sõites see eriti ei häiri, sest elektrirulal on all küllaltki suured rattad, mis ei lase vibratsiooni läbi. Kardetakse ka, et kui mõni kivike või käbi jääb rularattale ette, on sõitja kohe sirakil maas. Päris nii lihtsalt see ei käi, kuid peab siiski väga tähelepanelik olema. Pigem on halvad teed häirivad just mõnede väiksemate ratastega tõukerataste puhul - kõik augud ja konarused tulevad paukudena läbi lenksu kätesse ja randmetesse. Suurematel tõuksidel seda probleemi tavaliselt ei ole. Näiteks Inokim on lahendanud selle probleemi kasutades suuri 8.5" õhkrehve.\nÄärekivide, aukude ja takistuste ületamine on pisut lihtsam tõukerattaga. Tõukeratta manööverdamisvõime on kindlasti parem kui rulal. Samuti on äärekivide puhul üsna lihtne korraks maha astuda ja tõsta tõuks lenksust äärekivist üle. Osavamad saavad ka väikse hüppega äärekivist üle. Rulalt tuleb ikka täitsa maha tulla, käed mustaks teha ning rula äärekivist üle tõsta.\nMärg ja vihm on ühteviisi kehvad mõlema jaoks. See tähendab, et vette ja vihma kätte kummagagi sõitma ei tasu minna. Kui on siiski vaja õhtul töölt koju saada, aga asfalt on märg, siis rulaga võib kindel olla, et kõik, mis sealt rataste alt lendab, maandub teie riiete ja jalanõude peal. Tõuksiga on lootust puhtalt pääseda, kuna tõuksil on ratastel porilauad.\nMinu kogemus on, et kuigi rulaga tööl ja koolis käia on täiesti reaalne ja kiire, ei ole see kõikideks juhtudeks sobiv lahendus. Reaalsus on ikkagi see, et tõukerattaga on pisut lihtsam ja muretum sõita kui rulaga. Rula kasuks räägib tema kompaktsus, väike kaal, kiirus ja küllaltki hea hind. Ning ka see, et käed on vabad. Tõukerattaga on aga lihtsam ja ohutum sõita. Minu valikusse jäävad kindlasti mõlemad.\nKüsimused Janile ja Kaupole:\n- Palju sa tõukeratta/rulaga liigud?\nKaupo: Meil on peres kõigil elektritõukekad. Peaaegu iga päev sõidan, kui on aega ja ilm on veidi mõnusam. Külmemal ajal olen pannud paksu jope selga ja õhtul pimedas ringi tuhisenud. Käime tihti Kakumäe vahel kruiisimas, kasvõi sadamas kooki söömas perega. Või võtame droonikoti õlale ja põrutame randa loojangut nautima. Aegajalt käin sellega ka tööl, hea lihtne ummikuvaba.\nFoto: Kaupo Kalda omas elemendis\nJan: Mina olen elektrirula kasutanud juba viimased 3 aastat. Esialgu Yuneec E-Go seeriat. Kasutan neid nii palju kui võimalik (vastavalt ilmale). Kuna Yuneeci kiirus on vaid 20 km/h siis viimasel ajal olen otsinud kiiremat pilli juba ja hetkel on 100C on parim – enamjaolt 30-35 km/h on linnas liikumiseks paras kiirus.\n- Mis on sinu jaoks sellega seoses “kõige kõige” asi?\nKaupo: Lihtsus. Ma ei usu näiteks tasakaaluliikuritesse kaugeltki nii palju kui sellistesse formaatidesse, mille kasutamisoskus on intuitiivne ja kohene igaühele. Paljud mu sõbrad on elektritõukeratast proovinud ja momentaalselt osanud ning ühtlasi vaimustunud.\nJan: Olen muidugi proovinud ka muid erinevaid sõidukeid: jalgratas, tasakaaluliikur ning tõukeratas, kuid alati lähen rula juurde tagasi. Rula juures mulle meeldibki see vabadus – ma saan mõlema käega teha mida mul vaja on – olgu selleks kasvõi telefoniga rääkimine. Tõukeratta juures kammitsebki mind see et käed on kinni, mida rula puhul ei ole. Rula eeldab teatud sõidu marsruute – igal pool seda kasutada ei saa – kui just pole 120XC. Aga ajapikku on mul oma põhiliikumiste osas välja kujunenud oma sõidu marsruudid ja saan tööle ja koju sama ajaga liigutud, mis autoga kuluks selle marsruudi läbimiseks.\n- Kokkuhoid? Oled sa arvutanud, palju on rahaline kokkuhoid autoga võrdluses?\nKaupo: Ei ole arvutanud. Aga arvutame. Üks laadimiskord tuleb minu kohmaka arvutuse järgi paarkümmend senti ja läbisõit on ca 25km. Seega km hinnaks teeb see 1 sendi kanti. Auto võtab mul linnas 9l/100km, liitri hind on ca 1.40€. Km hinnaks teeb see 12-13 senti, seega ca 10x kallim.\nMinu jaoks ta autot täielikult kindlasti ei asenda, elan äärelinnas, olen fotograaf, liigun ja reisin palju. Aga annab kindlasti ühe võimaluse juurde autota liikumiseks. Mahub ju lifti, auto pagassi, hea Tartu tripilegi kaasa võtta.\nJan: Nüüd kui olen hübriidauto kasutaja on seda võitu raske arvutada, kuid kindlasti on see olemas. Samas vana autoga täheldasin kuskil 70-100 eurost kokkuhoidu kuus kütuselt, mis on juba märkimisväärne summa.\n- Ajaline kokkuhoid?\nKaupo: Ma ei hakka tõuksiga käima tööl Telliskivis, kuhu varsti kolime. Küll aga käin Kakumäelt praegu Laeva majja, mis on kodust ca 3km. Telliskivini on 10km ja see poleks ka probleem, aga vahepeal on teed nigelapoolsed ning igapäevaselt päris seda sõitu ei naudiks.\nJan: Ajalist kokkuhoidu on kõige raskem mõõta – pigem jääb see enamvähem samasse kategooriasse mis autogagi liigeldes – kesklinnas ehk saaks juba ka ajalise võidu.\n- Mida soovitaksid inimesele, kes kaalub samuti rula või tõuksiga sõitma hakkamist?\nKaupo: Lahe! Seda ennekõike. Mõnus efektiivne pea hääletu kulgemine kuni 25km/h, sõltuvalt mudelist. Arvesta, et saad tõuksi kokku klappida ja trammi astuda või pagasnikusse pista. Kui pikem sõit ees, saad väikese laadija seljakotti või suuremasse taskusse pista.\nMa ise väga palju tavalise rattaga muidu ei sõida, nii et see ümbruse tajumine ja kohaolek on ilma auto kestata kindlasti hea vaheldus.\nSoovitan vaadata kindlasti ratta suuruseid – 8-tolline on meie teedele paras, väiksem võib olla tüütu, kui auguke või kivike alla satub. Arvesta ka, et kuna elektritõuksil sa end higiseks ei pea ajama, vajab kiirem sõit ka kergelt tuulekindlat riietust, et jahe ei hakkaks.\nJan: Rula juures on oluline see tasakaal – kui varasemalt nooruses on rulaga liigeldud, siis pole ka elektrilise versiooniga sõitmine mingi kunsttükk. Kui esimest korda mõlemat proovite, saab tõenäoliselt 10-15 minutiga selgeks, milline sõiduk teile see kõige mõistlikum liikumiseks on. Kindlasti tuleks soetamise juures läbi mõelda ka liikumis teed, mida te enamjaolt kasutate – ka tee kvaliteedist oleneb mida tasub võtta ja mida mitte.\nETWOW S2 ECO, valge\nETWOW S2 Booster Plus 8.7 Ah, roheline\nETWOW S2 Booster Plus 8.7 Ah, sinine\nETWOW S2 Booster Plus 7.5 Ah, matt punane\nGPad Tourer Valge\nGPad Retro, roosa\nINOKIM Light2 Super, roheline\nINOKIM Light2 Super Valge\nINOKIM Quick3+ Super, roheline


Rahvusvaheline tantsupäeva läkitus - TANTSUKUUKIRI - TANTSUKUUKIRI\nRahvusvaheline tantsupäeva läkitus\nFoto autor: Roman Novitzky\nTantsijatena oleme pidevalt liikumises, püüdes luua unustamatuid hetki. Hoolimata tantsu žanrist, pingutab iga tantsija, et seda saavutada. Nii et kui meil äkki ei lubata enam esineda, teatrid on suletud ja festivalid jäävad ära, on meie maailm justkui halvatud. Ei mingit füüsilist kontakti. Ei mingeid etendusi. Ei mingit publikut. Meie lähiajaloos ei ole tantsukogukond mitte kunagi seisnud nii suure väljakutse ees, kuidas säilitada motivatsiooni, kuidas leida elamise mõtet.\nKuid just siis, kui meie käest midagi väärtuslikku ära võetakse, õpime tõeliselt hindama seda, kui eluliselt oluline on see, mida me teeme, ja kui suur tähendus on tantsul ühiskonnale laiemalt. Tantsijaid ülistatakse sageli nende füüsilise võimekuse pärast, kuigi tegelikult tegutseme me isegi rohkem oma vaimse tugevuse najal. Ma usun, et see unikaalne kombinatsioon füüsilisest ja vaimsest nõtkusest aitab meil raskustest üle saada, leida uut hingamist, et jätkata tantsimist ja sütitamist.\nRahvusvahelise tantsupäeva kodulehekülg\n„Ülemaailmse tuntusega täht, kes pole kunagi kaotanud kindlat pinda jalge alt,“ kirjeldas Friedemann Vogelit ajakiri Tanz Magazine, kui nad valisid ta 2019. aastal teist korda aasta tantsijaks. Järgmisel aastal pälvis Stuttgardi Balleti esitantsija maineka Saksa Tantsupreemia silmapaistvale artistile, tunnustamaks tema pikaajalist ja väljapaistvat rahvusvahelist karjääri.\nArvestades seda, et ta tahtis tantsijaks saada nii kaua, kui ta üldse mäletab, ei ole ehk üllatav, et esimene täispikkuses dokumentaalfilm, mis tema kohta tehti, kannab pealkirja „Friedemann Vogel – tantsu kehastus“. Rohkem kui kakskümmend aastat on see palju auhindu võitnud artist esinenud väärikatel lavadel üle kogu maailma, Milano La Scalast kuni Moskva Suure Teatri ja Tokyo rahvusvahelise balletifestivalini, võites nii kriitikute kui ka publiku poolehoiu. Friedemann, keda on tunnustatud nii tema sügavalt liigutavate rollisoorituste eest dramaatilistes ballettides kui ka sädelevate esinemiste eest kaasaegsemates töödes, kannab riiklikku tiitlit „Kammertänzer“, mis on Saksamaa kõrgeim aunimetus tantsijale.


Õdede liit soovib haiglate liidult ja haigekassalt palgatõusu\nIndrek Kald • 9. jaanuar 2012 kell 7:48\nÕdede liit tegi koos tervishoiualatöötajate ametiühingute liiduga haiglate liidule ja haigekassa nõukogule ettepaneku alustada 2013. aastast kehtima hakkava tunnitasu alammäära läbirääkimisi.\nÕdede liidu ettepanek on tõsta õendustöötajate ja hooldajate tunnipalga alammäära alates järgmisest aastast ligikaudu ühe euro võrra.\n"Alanud aastal suurenes haigekassa eelarve kaheksa protsendi võrra, mis võimaldab tööandjatel tõsta õendustöötajate ja hooldajate palk 2009. aasta tasemele, kuid sellest ei piisa, et õdede töötasu panuse ning vastutusega vastavusse viia. Õdede ja hooldajate alamtunnitasu tõstmine ligikaudu ühe euro võrra on meie hinnangul ühiskonnas vastuvõetav ning ka võimalustega vastavuses," ütles õdede liidu president Ester Pruuden.\nÕdede liidu ja tervishoiualatöötajate ametiühingute liidu ettepaneku kohaselt hakkaks alates 2013. aastast kehtima tunnipalga alammäär õele, ämmaemandale ja tervishoiuteenust osutavale spetsialistile viis eurot tunnis (arvestuslikult 840 eurot kuus) ja hooldajale kolm eurot tunnis (arvestuslikult 504 eurot kuus).\n"Ilma palgatõusuta ei ole võimalik tagada tervishoiuteenuste kättesaadavust vähemalt senisel tasemel. Õdedel on tervishoiuteenuste osutamisel järjest rohkem ülesandeid ja vastutust ning teenuste kättesaadavus sõltub samuti üha rohkem õdedest, kes paraku tervishoiu rahastamise vähendamist kõige valusamalt oma nahal tunda said," ütles Pruuden.\nAlates 2008. aastast kehtinud kollektiivlepingu järgi on tunnipalga alammäär õele, ämmaemandale ja tervishoiuteenust osutavale spetsialistile 3,83 eurot tunnis (arvestuslikult 644 eurot kuus) ja hooldajale 2,11 eurot tunnis (arvestuslikult 354 eurot kuus). 2009. aastal kärbiti tervishoiuteenuste hindasid 6% võrra, mis tõi kaasa õdede palgakärpe keskmiselt 15% ulatuses. Haigekassa nõukogu ennistas tervishoiuteenuste hinnad 2012. aasta 1. jaanuarist.\nÕdede liit on arvukaim ja kõigi maakondade õdesid ühendav organisatsioon, kuhu kuulub üle 4000 liikme ehk rohkem kui pool Eesti õeskonnast. Liitu kuuluvad nii üldõed kui kõikide õenduserialade õed: terviseõdedest pereõed ja kooliõed, kliinilise eriala õed nagu näiteks lasteõed ja koduõed, intensiivõed, hambaraviõed, vaimse tervise õed, õde-õpetajad ning ämmaemandad.\nTervishoiualatöötajate ametiühingute liit on hooldus- ja sotsiaaltöötajaid ühendav organisatsioon.