Eesti Elu Nr. 20 2020 - Mart Salumäe\nPüha Vaimu ootus - Ülestõusmisaja 7. pühapäev, 24. mai 2020.Pühapäeva juhtsalmis ütleb Kristus: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde! Jh 12:32\nIssand Jeesus Kristus, ülendatud Issand, kes Sa valitsed nüüd taevast ja maad kõigeväelise Õnnistegijana Jumala paremal käel. Ära jäta meid vaeslasteks, vaid anna oma tõotust mööda meile oma Vaimu ja hoia meid Tema varal osaduses Sinuga. Kujunda meid oma rõõmusõnumi kuulutajateks, kes väes Sind tunnistavad ja oma eluga Sind austavad, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti. Aamen!\n1 Kuningate raamat 19:8-13\nSiis ta tõusis, sõi ja jõi ning käis selle söömise rammuga nelikümmend päeva ja nelikümmend ööd kuni Jumala mäeni, Hoorebini.\nSeal läks ta ühte koopasse ja ööbis seal. Ja vaata, temale tuli Issanda sõna, kes küsis temalt: „Mis sa siin teed, Eelija?“\nJa ta vastas: „Ma olen tõsiselt ägestunud Issanda, vägede Jumala pärast, sest Iisraeli lapsed on hüljanud sinu lepingu, nad on kiskunud maha sinu altarid ja on mõõgaga tapnud sinu prohvetid. Mina üksi olen üle jäänud ja nad püüavad võtta mu hinge.“\nSiis ta ütles: „Mine välja ja seisa mäe peal Issanda ees!“ Ja vaata, Issand läks mööda, ja tugev ning võimas tuul, mis lõhestas mägesid ja purustas kaljusid, käis Issanda ees. Aga Issandat ei olnud tuules. Ja tuule järel tuli maavärisemine, aga Issandat ei olnud maavärisemises.\nJa maavärisemise järel tuli tuli, aga Issandat ei olnud tules. Ja tule järel tuli vaikne, tasane sahin.\nKui Eelija seda kuulis, siis ta kattis oma näo kuuega ja läks välja ning seisis koopasuus. Ja vaata, temale kostis üks hääl, kes küsis: „Mis sa siin teed, Eelija?“\nAga pühade viimasel, suurel päeval seisis Jeesus ja hüüdis valjusti: „Kellel on janu, see tulgu minu juurde ja joogu!\nKes usub minusse, nagu ütleb Kiri, selle ihust voolavad elava vee jõed.“\nAga seda ta ütles Vaimu kohta, kelle pidid saama temasse uskujad; sest veel ei olnud Vaimu, kuna Jeesus ei olnud veel kirgastatud.\nNelipüha eelne pühapäev seab meie ette prohvet Eelija kogemuse. See suur jumalamees elas läbi oma suurimat kriisi. Meeleheide rahva uskmatuse pärast ja inimlik lootusetus olid nii sügavalt võimust võtnud, et ta ei osanud näha ummikseisust muud väljapääsu, kui kõrbe üksinduses lasta leetpuu all lamades oma eluküünlal kustuda nälga ja janusse. Eelija hing ei jaksanud enam midagi oodata.\nIssandal olid aga teised plaanid. Ta saatis oma ingli, kes kõrbekuumuses nõrkenud prohveti üles kamandas, tema janu kustutas ja kõhu täis söötis. Eelija pidi teele asuma, et kohtuda Jumalaga - aga mitte veel paradiisi ilus vaid maises elus.\nMaailm elab hetkel läbi üht suurt kriisi. Kuigi pandeemia hakkab vaibuma, on selle tagajärgedest üle saamise pikk tee alles käia. Miljonid väiksed ja suured unistused on luhtunud. Paljud on kaotanud lähedasi või tööst ilma jäänud ja raskustesse sattunud. Mõnedki elud on nii oluliselt muutunud, et enam ei oska justkui midagi loota ja oodata.\nOn ka neid, kes on praeguses olukorras asunud inimesi Jumala karistusega hirmutama ning igasugu viimsepäeva teooriaid levitama. Neil soovitan tähelepanelikult lugeda just selle pühapäeva Vana Testamendi sõna: „Ja vaata, Issand läks mööda, ja tugev ning võimas tuul, mis lõhestas mägesid ja purustas kaljusid, käis Issanda ees. Aga Issandat ei olnud tuules. Ja tuule järel tuli maavärisemine, aga Issandat ei olnud maavärisemises. Ja maavärisemise järel tuli tuli, aga Issandat ei olnud tules. Ja tule järel tuli vaikne, tasane sahin.“\nSiin ongi usu imeline paradoks. Kui nõder inimene hakkab endale looma ettekujutust kõikvõimsast Jumalast, siis haarab inimene mõõdupuuks looduse stiihia – maavärin, marutuli ja rajutuul ning veelgi laastavamad loodusilmingud. Samas vaikusest ei oska me inimliku aruga midagi kõikvõimast otsida.\nKuidas sellega oligi? Helilooja Arvo Pärt on tunnistanud, et muusika sünnib VAIKUSEST. Kõige kuulsamad maalikunsti saavutused on alguse saanud valgest lõuendist. Kogu universumi hoomamatu avarus on alguse saanud punktist, kus Looja ütles: „SAAGU“.\nPüha Vaimu ootus on seletatav hoopis teistmoodi kui näiteks peatuses bussi ootamine. Meil on enamal või vähemal määral teada, mis bussipeatusesse tulemas on ning üllatusmomendid on ka reeglina ette aimatavad. Buss kas tuleb täpselt või hilineb, on puupüsti rahvast täis või mitte jne... Püha Vaimu ootus on aga hoopis vaimne seisund. Seesmine vaikus ja rahu või vahel ka täielik tühjus – valmisolek mõista ja aru saada millestki, mis on seni tundmatu.\nInimese üks imelisi omadusi on kujutlusvõime. Lapsepõlvest alates sisustame olevikku tulevikust unistamisega. Loome endale ettekujutuse sellest, kelleks kord tahame saada, milline hakkab olema maailm meie ümber ja kuidas oma elu elame. Karm argipäev revideerib oluliselt meie suuri eluplaane. Omaette väärtuslik tarkus on seegi, kui õpime mõistma, et hinnalised on ka need unistused, mis polegi määratud täituma. Kui oleme juba mõnda aega elutarkust kogunud, pöörame pilgu käidud teele ning elame oma mineviku unistused ja ootused uuesti läbi mälestusi heietades.\nÕnnelikud oleme, kui oskame minevikuks saanud kiire oleviku silmapilkudest üles leida hetki, mil aeg ja igavik on teineteisele käe ulatanud. Need on elu pühad kogemused, kirgastumised, mil oleme võinud kohtuda tõelise Elu endaga.\nÕnnistatud Püha Vaimu ootust soovides:


See porno koostamine on ainulaadne omal moel, sest siin jõuavad temperamentsed armastajad naistele, kes tabavalt näole, mõned langevad silmadesse või suhu ja liivlased on väga rahul sperma maskiga.\nEstee Lauderi seerumi Advanced Night Repair'i omadused ja koostis\nIga naine tahab olla sile, nõtke ja selge nahk, sametine ja särav. Kaasaegne kosmeetikaturg pakub sarnase eesmärgi saavutamiseks laia tootevalikut.\nTauriin (silmatilgad) Hinnang: 180Tootja: Upgrade OP (Venemaa)\nVabastamise vormid: Drops ch. fl.-cap. polüprop. 4%, 5 ml; Hind alates 18 rublaTauriini hinnad online-apteekides\nNaised, kes hoolitsevad näo eest, keskenduvad huuledele, nahale, silmalaugudele. Kuid ärge unustage ka ripsmeid, sest nad annavad meelerahu ilme.\nRegistreerimisnumberATX-koodRahvusvaheline mittekaubanduslik nimiAnnuse vormKoostis1 g salvi sisaldab:\ntoimeaine: dioksotetrahüdroksütetrahüdronaftaleen (oksonaftiliin, oksoliin) - 0,0025 g;\nSisukord kasutusjuhendid.KirjeldusIseloomulik: alkaloidtaim Pilocarpus pinnatifolius Jaborandi.\nVisiooni hooldus on igaühe kohustus GOOD LOOK - laia valikut meeldivaid teenuseid Prillide online-kauplus GOOD LOOK pakub mitte ainult valmis klaase ja tarvikuid klientidele, kes hindavad kvaliteeti, vaid ka:\nMida näeb maailm koera silmis? Inimkond otsib sellele küsimusele vastust, ilmselt sama palju kui teadus on olemas. Inktiivsed teadlased ei saa rahuneda ega püüda teha üha rohkem uusi avastusi.\nIndometatsiin on ravim, mis kuulub mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite rühma, millel ei ole hormonaalset aktiivsust. Ravimid, mis sisaldavad seda komponenti, pärsivad põletikulist vastust, valu ja omavad ka antipüreetilist toimet.\nSellise probleemiga võivad silmitsi seisata mitte ainult 40-50-aastased naised, vaid ka väga noored tüdrukud.See võib olla tingitud pärilikkusest või välimusest.\nVärvide tajumise illusioonid (kolmas ja neljas ruut on sama värvi) ("kroonlehed" ristumiskohas näete roosa punkte. Tegelikult ei ole nad seal) (ristkülikud "A" ja "B" on sama värvi)\nLihtne!Navigeerimine Uurimis- ja ravihinnad MNTK-s "Eye Microsurgery" Kehtib alates 1. veebruarist 2016 Täielik diagnostikakontroll, sõltumata selle suurusest ja kestusest, kaasa arvatud kõik nägemisorgani haiguste täpse diagnoosimise meetodid, maksab 3000 rubla.\nallahindlused, allahindlused, juuksehooldusMustad juuksed ja rohelised silmadKas must juuste värv läheb õiglasele nahale ja rohelistele silmadele?Vastused:\nMa arvan, jah! Lõppude lõpuks, me teame, et kõik "nõid", kus on pigi mustad juuksed, rohelised salapärane silmad ja portselannahk...\nMeik väikeste silmade jaoks: ideed, samm-sammult tehnikad, videod, soovitused\nHaiguse diagnoos 14\nErinevad silmad pärast blefaroplastikat\nMillised prillid sobivad ovaalse näo jaoks?\nParimate hormonaalsete nina nimed langevad külmalt\nKonjunktiviidi ravi raseduse ajal 1, 2 ja 3 trimestril, tagajärjed lootele


Beskidy MTB Trophy 2018 - CC Rota Mobilis\nEi möödu ühtegi aastat Poola Vabariigis toimuvalt Beskidy MTB‘l ilma eestlaste kohaolekuta. Ei olnud erandiks ka see 2018 versioon. Meie klubi roosades vormides olid kohal Ennok, Maidla ja Krusa.\nKui me Maidlaga oma rattaid Citroen Picassosse paigutasime, päevitas Ennok Pirital. Pirita Hawaiis installiti tema rattale uut tagaamorti. Nibin-nabin joppas selle asjaga. Vastasel juhul poleks Team BMC teoks saanud.\nLeedus ühes teeäärses mõisas tegime kiire ööbimise+vanaka. Teisipäeval Poola teedel sõites viskas temperatuuri +32 peale. Saime aru, et tuleb soe nädalalõpp. Õhtuks olime Istebnas vanas tuttavas hotellis kus saime suuuuuure rõduga suure toa restorani peale kust oli kena vaade tuttavale suusamäele ja miniloomaaiale. Jah, see sama laama ja eesel tegid oma asja samamoodi edasi nagu ikka ainult veidi harvemini. Hakkavad vist vanaks jääma.\nPreRace – kolmapäev. Timmisime oma velod õigesse seadesse.\nKui Team BMC fotosessioon tehtud sai läksime kogu eestlaste gängiga metsa vahele hängima. Tegime riietele mõned poritäpid peale ja saime kinnitust, et kõik on täpselt nii nagu peab. Koduhotelli kohustuslikul suusatõusul, kus keskmine nurk oli haiglane 18,5% saime oma PB-d ja päeval oli ✔ kirjas!\nNeljapäev “D1 – Wielka Racza”. Dist: 45,3km ja tõusu 1636m.\n2016 oli see kolmas päev. Toona suht pekkis päev tänu rehvijamadele ja minu kolmanda päeva klassikalisele ära kukkumisele. Pole end kunagi kolmandal päeval hästi tundnud. Kuna seekord oli esimene päev, siis lootused paremad. Väidetavalt panevad korraldajad selle etapi nn puhkama. Seega meil au seda viimast korda sõita.\nKohe stardikoridoris viskas +37,8 kraadi. Kui me Ennokiga olime kerges mandrossis, siis Maidla hoolitses selle eest, et see mandrossiseier oleks 3x kõrgemal kui õhutemperatuur. Polegi seda vana tuurihunti nii vibreerimas näinud.\nStart. Asfalt, tõus, vahvlitõus. Sellele järgnenud laskumisel hakkas vaikselt looma. Hajameelsus vms, aga kui metsavahel saabusid esimesed porised rööpad, siis need tahtsid kohe vägisi maadligi ära tirida. Õnneks hoidsin kuidagi ära ja sõit jätkus ilma igasugute ekstsessideta. Väga ei mäleta sellest etapist midagi. Ei läinud panema, aga tagasi ka ei hoidnud.\nPS. Vahvitõus – nn vahvlit Poolakad armastavad väga. Kes ei tea, siis vahvel on u.1m lai ja 1m pikk betoonblokk millel u.12x12cm augud sees. Selliseid blokke on laotud pikalt üles mäkke auto rataste laiuselt sõidukite jaoks, et sedamööda iga ilmaga üles lihtsami sõita oleks. Kui sellel jalgrattaga sõidad, siis vibreerid nendes aukudes nagu õmblusmasin. Ei ole hea sellel sõita amordid lahti ega ka kinni. Mida päev edasi tuuril läheb seda ebameeldivamaks see vahvel muutub.\nReede “D2 – Rysianka”. Dist: 58,8 ja tõusu 2059m.\nStardikoridoris viskas Garmin +35 ette. Ennustus lubaski sooja ja vblla ka äikest. Selle etapi ühe topelt tõusu ristisin 2016.a. Mama Ljubaks. Läksin õhinal vana tuttavaga taas semmima, aga pidin pettuma.\nMama Ljubast pold halli essugi järgi jäänud. Mäe otsa keerutati meid teist teedmööda. Lisaks lubati mingit ägedat tõusulõiku mis jääb kauaks meelde. Jäi meelde aint hirnuva laama s***maitse. Lahtised suured kivid segamini puidurisuga ja nurk miski 18+. Seda oli rõvedalt pikalt vertikaalselt u 600m. Sellele eelnes muidugi pikk vahvlitõus oma nilbe 17+ nurgaga.\nEtapi olid nad igaljuhul tänu sellele “you remember this section for a long time” pmst pekki keeranud. Muudan selle Mama Ljuba nime ümber “poola laama nilbeks hirnatuseks”. Kahju tglt. Siit soovitus rajameistritele, et ärge mõelge üle.\nPärast seda perverssust hakkas nii kallalama, et alla-ülesse ja krt teab mis pidi voolasid korralikud mägijõed, mida mööda pidi sõitma. Selle kõige vahele peksis korralikult äikest ja veidi aja pärast muutus vihm jääkülmaks padukas. Temperatuuride vahe oli tuntav isegi kõige paksema nahaga Poola Miroslawidel, stardis +35 ja vihma käes +7. Seljakotimehed võtsid oma pambust kuftad selga mille peale ma võtsin geeli+lonksu vett ja lõdisesin edasi. Vot siis kadus korraks igasugune rattasõidu isu ära. Fak müün kõik rattad maha ja hakkan kuuuurijaks. Bliin kui külm. KÜLM!!! Midagi selga panna pole. Ise läbimärg ja hakka nüüd selles mägibasseinis laskuma. Umbropsu tulid kõik lippadi-loppadi alla. Üks järsem märgade suuremate lahtiste kividega sektsioon lõppes aiaga kuhu sai rõõmsalt täie hooga sisse puristada.\nKohalikd verejanulised olid endale etteritta kohad valmis pannud ja telefonidega tehti live ülekandeid kuidas ratturid end pooleks sõidavad. Kui ma sinna peole kohale jõudsin oli mõlemal pool raja ääres juba mehepojad külili ja korjasid end kuidagi kokku. Pohl otsustas ka seal ratta hüljata ja pingviini trikki teha. Vähe sellest keeras ta end veidi aja pärast uuesti külili. Juu see Poola pori nii meeldis.\nTglt midagi lõbusat seal ei olnud. Kui kohale jõudsin oli ta verine, mudane ja ratas suht lömmis. Järgmisena oli minukord ühes vallis külili visata. Suht pehmelt ja ilma mingite kadudeta. Õnneks sai Pohl ka kõik enamvähem sõidukorda ja täristasime kahekesi edasi. Pohlil oli kukkumisest suht niru olla ja sõiduisu ka läinud. Igaljuhul vegeteeris ta minuga kuni viimase tõusunukini ja siis lasin tal minna. Vot see oli elamussõit rsk 👊!\nLaupäev “D3 – Klimczok”. Dist: 46,3 ja tõusu 1812m.\nKui Rota gäng race centerisse kohale vajus mängis suurtest kõlaritest lugu “Riders On The Storm”. Ei saanudki aru kas see oli eelmise päeva jätkuks või valmistati meid uueks katsumuseks ette? Tänu eelmise päeva massaažile, mille hotellis eriüüüberspets tellisime, olid stardis jalad üllatavalt ok. Korra isegi lootsin, et äkki mu kolmanda päeva ära kukkumine jääb seekord ära? Stardialas vajus Ennok nii sügavale mandrossi, et tormas otse oma koridori sõnagi lausumata. Vaatasime Maidlaga üksteisele otsa, et mis asi see oli? Ronisime siisiki talle ligi ja tegime kohustusliku nukkide ringi ära! Temp hakkas ka jumet võtma ja näitas +29. Huhh noogutasime Maidlaga, et täna tuleb hea jahedamapoolne sõit. Ennustus lubas muidugi pmst looduskatastroofi koos kõikide juttudega. Rajameister timmis alustuseks suht lauge, aga pika ronimise.\nJärgmisel laskumisel jagasime rada triatloni rahvaga kes oma jooksu mäest alla tegid. Taas omaette elamus. Sellelt etapilt ootasime kahte maasikat. Raja keskel olev perversselt pikk 5km tõus “Milanów” mis algas 600m pealt ja lõppes 1110m peal. Tõus ise oli kord kruusane, siis vahvel ja siis kividega segamini liiva-puidu pudruse pinnasega. Vahepeal pikalt 17+ nurkadega. Kusjuures leidsin lõpuks triki kuidas neid on võimalik sõita. Vot erivärdjaid 20+ nurkasid ma sõita ei mõista ega pikalt ei kannata. Eks midagi peab järgmisteks kordadeks ka jääma mida lahti hekseldada. See lõputu ronimine oli tglt täitsa äge. Rahvast vooris üles-alla. Turistid, kohalikud uudistajad, sportlased, koerad, lapsed, fotograafid. Viimaste droonid vurisesid peakohal ja fotokate välgud sähvisid.\nEesti fotograafidel on siinsetelt küll üht-teist õppida. Kohad kust pildistati ning mis olukorrad ja vaated kaadrisse jäid olid tõeliselt ägedad. Kusjuures isegi nendest sadadest piltidest mis klõpsitakse pannakse välja vaid need kaadrid millel on rohkem kui üks-kaks nüanssi mida vaadata. Kõik mis mälukaardile lahmitakse ei pea ju välja panema.\nSellel müstiliselt tõusul tutvusin ühe poolakaga kes uuris kust tulen ja mitmes kord Beskidys. Mees kiitis ilma ja mainis, et 2017 oli kallanud neli tuuripäeva jutti. Õhhhh… Tundus, et meil oli jopanud vist? Korra vaatasin seljataha ja nägin, et meie kena ilm saab kohe lõpu ja meid püüab kinni võimas sajupilv. Andsime jalgadele valu, et saaks kuiva jalaga üles. Õnneks vihmast pääsesime.\nKui mäest alla hakkasime lajatama, siis saabus üks üllatus singel mida eelnevalt ka lubati. See singel oli küll tilk tõrva meepotis. Taga järgi loksunud Poola sõbrale ütlesin selle kohta paar rõvedat fraasi ja jätsin ta sinna ikalduma. Lõik oli veetud mäe külge mööda porist samblasinglit kuhu olid maha langenud suured jämedad puud mis ulatusid rinnani. Lisaks vedeles hunnikutega igast metsarisu kust idekas käikarisse mõni sateliit saada. “Lustimist” seal jagus.\nEtapi lõpetuseks see kuulus Poola presidendi residentsi tõus. Ohsaapoiss, Garmin viskas kohe ette Strava lõigu andmed, et hakka aga peale kallama. 2,2km ja keskmine nurk 8,5%, algus leebem ja lõpp nagu ikka “sihvakam” nagu Poolas kombeks. Kuna see oli päeva viimane tõus, siis hakkasin usinalt peale keerama mis lõppes poolel mäel haige kangiga. Lõpuni vegeteerisin. Finišis vaatasin, et rajameister oli jälle padljääni teinud nii nagu ka 2016a. Raja veits pikemaks venitanud, aga seekord see väga ei morjendanud. Õnneks fataalset ära kukkumist ei tulnudki ja hotelli poole veeresin rõõmsalt juba järgmisele päevale mõeldes.\nPühapäev “D4 – Czantoria”. Dist: 52,2km ja tõusu 2031m.\nÖöse hakkas kallama. Mäest tulid taas alla mudajõed ja saju lõppu näha polnud. Start lükati alguses edasi ja 3h hiljem tuli “race is canceled” teade.\nKorraldaja tunnistas, et see oli esimene kord 12.a. jooksul kui tuli etapp ära jätta. Väga mõistlik otsus korraldajalt. Safety first!\nIndividuaalseks üldkohaks Mega distantsil jäi 108 ja vanuseklassis 29. Lõpuni jõudis samal distantsil 241 ratturit. Meeskondlikult lõpetasime 5. Võibolla tundub, aga sel aastal oli tase veidi kangem kui kaks aastat tagasi. Iseenesest on see ju positiivne.\nLõpetuseks. Ei, see ei ole kerge, aga pole ka midagi üle mõistuse. Seda enam, et on võimalus valida pikema ja lühema trassi vahel. Minu valik oli Mega e. lühem distants ja see oli täpselt paras.\nSellel tuuril armusin oma FS rattasse täielikult. Sellega saab ikka sigakiiresti sõita kui ainult kogemusi rohkem oleks. Tehnika toimis suurepäraselt ja ise ka suuri prohmakaid ei teinud! Ülekandeks oli ees 28 ja taga 42 mis oli minu jaoks idekas.\nHotell Zagron kus olime võõrustas meid teist korda ja õigustas taas igati seda valikut. Poed lähedal, race center lähedal, ratta pesu pärast sõitu, riiete pesu iga päev, mitmekesine söögivalik, SPA, massaaž jne. Üldse võib öelda, et see oli üks äraütlemata äge elamustuur koos super sõprade/klubikaaslastega. Ainus küsimus mis stardilisti vaadates tekkis on see, et miks seal jälle nii vähe eestlasi joonel oli? Mis on sinu vabandus? 😊\nMaidla, Janek Maidla:\nKokku oli lepitud, et pakime asjad peale ja hakkame Poola poole liikuma kell kaks. Mõned minutid enne kahte aga helistati Tarmole ja öeldi, et BMC´d hakatakse kokku panema ja saab ikkagi fullyga tulla. Sellega venis väljasõidu aega, kuna kiiret polnud, võtsime asja rahulikult. Sõit Poola kulges nagu valutult.\nKolmapäeval sai teha väike treening. Kuna kellelgi otsest plaani ei olnud peale meie (treening kuni 1,5h+eeslitõus), siis võtsime suuna mälus oleva pildi järgi kuhugi rajasuunas. Enamuse läbitud maast oli asfalditõus. Üleval tipus keerasime veidike ka metsa, kus oli laskumine mööda suusarada, väikest singlit ja raisemiku. Õhtul käisime numbritel järel ja sättisime rattad võistluskorda.\nNumbrid 1,52h, 24km, max 68,9km/h (avg 12,95), 711 tõusu\nStart kell 10. Temperatuur tapab. Kuna meid saadeti viimasese koridori, otsusasime võtta veidi varem kohad sisse, et mitte päris rongi lõppu jääda. Minu plaan oli sõita võimalikult ühtlases tempos etapp läbi. Sel aastal on vorm tuuril osalemise jaoks veidi alla keskmise ja mingit tulemust ma sõitma ei lähe. Eesmärk saada korralik treening.\nStart. Kuna esimesed kilomeetrid sõitis turva ees, siis ei keeratud ka kohe gaasi vaid sai rahulikult kerida. Teada oli, et esimene tõus on mõnusalt kuni tippu 9km pikk, mille lõpp on ca 400 m ulatuses vahvliga ja valusa nurga all. Seega oligi rahulik algus väga hea. Miinus muidugi see, et kohe peale tippu hakkas üks mõnus laskumine aga minu väga rahulik algus tähendas seda, et laskumistel olin sattunud sellisesse seltskonda, et kohati tundus kõndides ka kiiremini alla saavat. Õnneks läks tee veidi laiemaks ja sai hakata normaalselt laskuma.\nRaja keskel midagi väga huvitavat ei mäletagi. Lahedaid singleid ja mõnusaid metsaaluseid ei olnud. Ainuke, mis sellest etapist kindlasti meelde jääb on ca 8 km enne lõppu olev tõus, mille algus on sein 15-18 kraadi, aga hetkeks viskab ka 24 kraadi ja sealt ülesse väntajaid väga ei kohta. Valusalt rõve heinamaa ja veel ka kõrvetav kuumus. Lohutus ainult see, et veel veidi ja\nFiniš oli viidud kõrgele “vahvlitõusu” lähedale ja see tähendas seda, et koju sai rahulikult mäest alla 9km sõitu. Päeva lõpuks sain aru, et ülekanne 34 ees on palju ja otsisin kohalikelt mehannidelt veidi väiksema hammakat. Leiti küll ainult 32 aga abiks ehk seegi.\nLõpuks ometi oli võimalik aimu saada rattast. Polnud sellega veel peale Kolmapäevaku midagi sõitnud ja seal ei tundunud mulle see mugav. Agonist ongi tehtud rohkem maratonile, kui XCO suunitlusega võistlustele. Minule väga hea üllatusena on sellega eriti mõnus ronida üles ja muidugi palju suurema elamuse saab alles laskudes. Ei ole veel jõudnud küll väga seadistada aga 110mm amordikäik on laskudes ikka oluliselt mugavam kui oli 100, harjumatult lai 750mm lenks tundus esialgu vedel aga mida sõit edasi, seda mõnusam tundus.\nNumbrid 2,56h, 45,4km, max 61,05km/h (avg 15,4), 1563m tõusu.\nEile õhtul sai ette paigaldatud 32 hammakas, et oleks võimalik ronida paremini. Starti oodates oli jälle temp 30 ja pluss, tuult ei olnud. Mõnus, küpsetab nagu pannil. Algus jälle turvaauto ees ja õnneks väga peale ei keeratud. Raja esimesest poolest väga midagi meenutada ei ole ja midagi erilist ei juhtunud. Ainuke, mis ähvardas oli korralik müristamine, aga taevas oli selge ja mingit ohtu ei aimanud. Jõudes aga raja keskel oleva kõrgema tipu jalamile ja üles ronima hakates oligi see ähvardav mürin ning välk käes. Vihma hakkas sedasi\nkallama, et mööda teed alla jooksis korralik kosk ja sinna sisse sattudes oli oht koos sellega uuesi mäest alla veereda. Temperatuur oli langenud 30 plussi juurest 7 pluss kraadi juurde. Ei olnud enam üldse mõnus ja igasugune sõiduisu kadus hetkega.\nÜles jõudes 1000 m peale olid juba kerged külamvärinad ja peas käisid mõtted kuhugi kuuse alla endale väike pesa teha ja sooja saada. Tuli laskumine, põlvedel hakkas korralikult külm. Prillid kukkusid eest. Tõmbasin rajalt kõrvale ja sel hetkel kihutas mööda Marko Pohl, kellest olin tõusul eest sõitnud. Pain täiepasaga alla.\nPrillid ees ja laskumist võttes nägi, et tuttav riietus püherdab maas. Pohl oli laskumisel veidi üle pingutanud ja ei suutnud enam maha pidurdada ja pani korraliku nippli. Rehv katki, käsi ja jalg verine. Jäin seisma ja uurisin olukorda, jätsin ballooni ja panin edasi, kuna abi polud vaja. Õnneks oli vahepeal vihm lõppenud ja päike tuli jälle välja. Temp tõusis jälle mõnusalt 25 plussi ja lõpuni oli jäänud ainult ca 15 km.\nOlin täna väga rahul, et sai ette pandud 32 hammakas, aga rajal olles tundsin, et veel mugavam oleks 30 olnud. Finiš. Päike paistis. Kiiresti 2 kohupiima kooki, veidi sordikat ja jälle kodu poole minema.\nNumbrid 3,52h, 58,8km, max 57,18km/h (avg 15,17), 1523 tõusu\nÕnneks stardis ei olnud väga palav 30 ja pluss võrreldes eelmiste päevadega. Tänane plaan oli võtta lõpus olev “presidendi tõus” võimalikult kõvas tempos. Start nagu alati turva taga aga ainult selle vahega, et täna keerati ikka kohe korralikul peale ja see ei sobinud mulle sugugi. Tiksusin vaikselt omas mullis, kui järsku esimese tõusu lõpus näen tuttavat selga, Pohl oli vist algusega veidi liiga teinud. Võtsin järgi.\nTiksusime siis ühe tõusu koos ära, aga laskumisel pani eest minema. Järgmise tõusu alguseks olime jälle koos. Mingi rõve klibune ja veerevate kividega tõus. Sõita oli päris keeruline. Pohl jalastus ja tõmbas ennast kõrvale, pressisin tõusu lõpuni ja olin üles jõudes kooma vajumas. Kuradi raske oli ja jalga ka maha panna ei tahtnud. Ootasin siis juba palju reklaamitud uut ja huvitavat singlilõiku. Saabuski lõpuks. Lõik oli täpselt selline, et kiiremini oleks saanud joostes ja ilma rattata. Palgid olid ees sellised, et ei pääsenud ei üle ega alt. Venitades kuidagi ratta üle langenud kuuse oli ikka tükk tegemist, et ise ka tervelt üle pääseda.\nSellel järgnes kohe selline mudaauk kuhu oleks ratta võinud lenksuni ära uputada. Seda lõiku oli ca 2,5-3km. Üllatus missugune. Võttis hetkeks igasuguse isu ära. Mille pärast peab rattasõidus tassima ratast seljas üle kändude, palkide, mudaaukude ja sõita ei saa pedaalitäitki. Õnneks sai see jama läbi ja ees paistis üks väike veesilm, koos sillaga. Tuttav pilt. Nii, nüüd see siis hakkab, “presidendi tõus”, mida plaanisin sel korral võtta vähe kõvema tempoga, kui varasemad aastad (alati on olnud see viimane etapp ja jõudu ei ole). Amordid lukku, valisin sellise mõnusalt raske käigu ja hakkasin vajutama. Seljad tulid järjest vastu ja sai võetud poole tõusuga juba 6 skalpi, kui äkki ei tea kust, saabus meie klubi uus kandidaat (Tarmo lisab pildi), ilusas musta-roosas neiu ja vajutas eest minema sedasi, et ma ei jõudnud oma nimegi meenutada. Oli see alles minek.\nPool tõusu veel ja õnnestus veel 1 skalp ka endal võtta. Laskudes õnneks ükski võetud skalp järgi ei jõudnud aga kätte sain meie uue poolatarist kandidaadi, kes lasi mind mööda ühe mõnusa tropi juures mööda. Ja oligi jälle finiš. Kiiresi mõned kohupiima koogid, mingi uus kreemikook oli ka ilmunud lauale (kuiv ja kohutav), sisse ja kodu minema. Tea kas oli kasu eilsest massaažist aga jalg oli terve sõidu väga ok.\nNumbrid 3,20h, 47,7km, max 59,95km/h (avg14,3), 1759 tõusu\nKõikepaelt lükati sart edasi 2 tundi äiksetormi ja vihma pärast ja plaaniti teha veidi kärbitud rada. Veidi peale 11 aga otsustas korraldaja rajal käinud turvajate piltide ja ma ei tea mille põhjal, et etapp jäätakse osalejate turvalisust arvesse võttes ära.\nSeda juhus 12 aasat jooksul esimest korda. Oleme saanud küll lühendatud trassi aga siiani ei ole veel ühtegi etappi ära jäätud. Veidi kurb aga mis teha.


Flickr, Angel Schatz\nViimastel aastatel on mujal maailmas ja meilgi üha populaarsust kogumas kaubakonteinerid. Neist on ehitatud kodusid — väiksemaid ja suuremaid -, kohvikuid-restorane jm. Heidame korraks pilgu konteinermajade headele ja halbadele külgede ning uurime, palju üks selline elamine maksab.\nMiks ometi kasutavad inimesed elamise ehitamiseks konteinermaju? Selgub, et maailmas on ligi 14 miljonit kasutuseta konteinerit ja neist paljud on lihtsalt saadaval. Lisaks pakub omanäolise elamise “legoklotsidest” rajamine paljudele lõbu.\nA post shared by Konteineroff (@konteiner_krel) on Oct 13, 2017 at 11:29pm PDT\nKonteinermaja ehitamine on ka soodsam. Paljud soovivad maja, kuid tahavad sealjuures elamise võimalikult soodsalt kätte saada. Soovitakse, et ka ülalpidamiskulud oleksid võimalikud väiksed. Loodussäästlik rahvas näeb konteinermajade näol ka head taaskasutusvõimalust.\nKonteinermajade head küljed\nSee on juba valmis.Paljud firmad lubavad maja kohale tuua ja kokku panna kümne nädala jooksul. Suurem osa paberimajandusest on juba vabrikus korda aetud ja seetõttu on asja kulg libedam. Kuna konteinermaja pannakse kokku erinevatest konteineritest, siis saab ostja kaasa rääkida majaplaani projekteerimisel.\nA post shared by Konteineroff (@konteiner_krel) on Jun 14, 2017 at 10:18pm PDT\nTaaskasutus. Konteinermaja on omamoodi loodussõbralik lähenemisviis, sest taaskasutatakse juba olemasolevat asja, mis muidu seisaks kasutuseta. Samas ei pruugi see alati olla parim lahendus.\nKuigi konteinermaja saab ettevalmistatud vundamendile kiiresti paigaldada, siis sama kehtib ka moodulmajade kohta, mille osad on samuti eelnevalt tehases valmistatud. Küll aga on konteinermajade eeliseks ülemaailmne transport. Näiteks saab konteinermaju transportida kohtadesse, kus on vilets ehituskvaliteet või piirkondadesse, mis on katastroofidest räsitud ja kuhu on vaja kiiresti inimestele elamisi.\nA post shared by Portal da Arquitetura (@portaldaarquitetura) on Nov 11, 2015 at 5:39pm PST\nKonteinermajade halvad küljed\nSuurus ja kuju on konteineri puhul küllaltki ühesugune ja piirab näiteks elamise kujundamisel. Kuna konteiner peab mahtuma ka rongile või rekale, siis enamasti on see küllaltki kitsas. Seetõttu ei mahu sinna enamasti tavasuuruses mööbel või saab seda vaid ühtmoodi paigutada. Tavalise konteineri kõrgus on 2,84 meetrit, mistõttu on peale soojustamist ja juhmete paigaldamist seal küllaltki madal lagi.\nHinnad on väga erinevad. Loomulikult sõltub hind paljuski ka konteinermaja suurusest ja viimistlusest. Näiteks Kanadas ehitas üks mees endale terve elamise ise ja tal kulus kokku 20 000 dollarit ehk ligi 18 000 eurot.\nA post shared by Ingrid Maier (@ingridmaierrodriguez) on Jan 26, 2019 at 5:27pm PST\nKui aga tellid terasmaja vabrikust, mis on ette valmistatud ja eeltöödeldud, siis on hind sarnane tavalise maja ehitamisele. Näiteks Kanada firma Honomobo tootevalikus on suurim terasmaja 130-ruutmeetrine ja selle hind on küllaltki krõbe — 393 500 dollarit ehk ligi 346 600 eurot.\nA post shared by АСК "СИБСТРОЙ" (@asksibstroy) on May 17, 2018 at 5:06am PDT\nEestis on näiteks autoline.ee lehel müügis 42,5-ruutmeetrine konteinermaja 12 560 euroga ja see tuuakse kohale Ukrainast. Mõni aeg tagasi müüdi ühes kinnisvaraportaalis Harjumaal asuvat 60-ruutmeetrist 2008. aastal ehitatud konteinermaja 49 000 euroga. Veebilehel cocon.life müüakse taskukohaseid konteinermaju ja hinnad algavad 4620 eurost.


Suuremate baklažaanide sordid\nEuraasia mandri lõunapoolsetest osast - baklažaanist - kannab tänapäeval kulinaarses maailmas oma koha. See on üks väheseid ravimeid, mida arstid soovitavad diabeedi toitumise kohustusliku osana.\nKõigi õhtuste peamine ebaõnne on kurgi mosaiikviirus. Paljude aastate jooksul on kasvatajad püüdnud välja arendada selle haiguse suhtes resistentseid sorte. Nende jõupingutused on tavaliselt põhjendatud.\nTähelepanu! "Sinise" suurtel viljadel ei ole erandit. Need kõik on selle viiruse suhtes resistentsed.\nSuured baklažaanid on üha populaarsemaks muutunud eraaedades. Sageli on need baklažaanid ümardatud. Suured ümmargused baklažaanid on eriti head täidiseks. Selle vormi mugavuse säilitamine või kustutamine sõltub aedniku isiklikust maitsest. Sellest hoolimata muutuvad sellist tüüpi ja suurusega baklažaanid üha populaarsemaks.\nTähelepanu! Sordid Black Moon, Bull Heart, Sancho Panza, Bard F1 ja Bourgeois annavad sfäärilisi puuvilju.\nSordid koos ümarate viljadega\nLähis-varane sort, saak, millest nad saavad neli kuud hiljem. Kasvanud avatud alal ja filmi all. Kasvupõõsa keskmine.\nViljade kuju meenutab lühendatud pirni. Liha on rohekas, õrn, mitte kibe. Värv on tumepunane. Nahk on läikiv. Baklazaanide kaal ulatub kolmsada viiskümmend grammi. Tootlikkus ruutmeetrilt viiele kilogrammile.\nKöögiviljad vajavad palju vett ja valgust, kuid rahulikult viitavad temperatuuri kõikumistele.\nKvaliteedi eelised: pikk puuviljakasvatus, hea hulk puuvilju madalatel temperatuuridel. Ideaalne konserveerimiseks ja toiduvalmistamiseks.\nSuur hübriid. Kõrge saagikus. Baklažaanid valmivad neljanda kuu lõpuks. See on mõeldud kasvamiseks avatud voodis. Põõsas on võimas. Märtsi lõpus külvatakse seemned seemikutele. Pärast sooja ilmaga istutamist istutatakse taimed kahe kuu vanuseks. Saagikoristus toimub juulist septembrini.\nLoote keskmine kaal on neli kuni viissada grammi. See võib ulatuda ühe kilogrammi. Üks selline baklažaan on kogu perele piisav. Küpsusfaasis on baklažaanid mustad ja lillad. Liha on valge, õrn. Kibedus puudub.\nKeskmine varajane hübriid. Puks on võimas, tihe, kuni kolm meetrit kõrge. Puuviljad viiendal kuul pärast külvi.\nTähelepanu! Bard F1 võib istutada ainult kuumutatud kasvuhoones.\nSelle sordi viljade kaal ulatub üheksasaja grammi ja läbimõõduga viisteist sentimeetrit. Küpsetel köögiviljadel on paks konsistents, rohekas, kergelt mõru, liha. Kasutatud köögiviljad toiduvalmistamisel.\nVastupidav haigustele. See talub nii kuuma kui ka külma kliimat, mis teeb selle sobivaks kasvamiseks Venemaa külmades piirkondades.\nHübriid hooaja keskel. Mõeldud kasvuhoonetele ja avatud vooditele. Taim on tugev, pikk. Baklažaanid valmivad neljanda kuu lõpuks. Viljad on tõesti sarnased südamega, pisut piklikud. Värvikas küps puuvili lilla. Need on suurimad sellel lehel esitatud baklažaanid. Loote kaal saavutab mõnikord kilogrammi, keskmiselt kolmsada kuni viissada grammi.\nLiha on valge, tihe. Kibedus puudub. See sort sobib hästi mis tahes töötlemiseks. Erinevus puuviljade kvaliteedi säilitamisel.\nSord on varakult keskmine, suur saagikus. Peamine eesmärk: kasvamine kevadel kasvuhoonetes. Kasvatus avatud voodis ja talvel kasvuhoonetes on üsna vastuvõetav. Bushi keskmine kõrgus. Kuni 150 cm kõrge. Selle sordi istutustihedus: kolm - viis põõsast ruutmeetri kohta.\nPuuviljad saja kakskümmend päeva pärast seemnete külvi. Baklazaani sfääriline, koor must ja lilla. Kaal 600-700 grammi. Liha on tihe, hea maitsega. Sort on universaalne.\nTurul olevad sfäärilise kujuga suurtoidud baklažaanid on ikka veel suhteliselt halvasti esindatud, kuid kasvavat nõudlust arvestades ei ole see olukord tõenäoline kaua. Varsti on tõuaretajad rahul uute ümarate baklažaanide sortidega, mis on nii mugav.\nKes ei meeldi uuendused võivad kasvada suured baklažaanid klassikalise vormi.\nSellisel juhul õigustab vorm nime. Sordi suurus ja kuju sarnanevad tõepoolest juhitavusega. Keskmine hooaja sort, vilja neljandal kuul alates seemikute tekkest.\nMõeldud laiendatud ringluses kasvuhoonele. Põõsas on väga pikk, ulatudes nelja meetri kõrgusele. Poolkülvel, tiheda lehestikuga.\nTaimede istutustihedus on 2, 8 ruutmeetri kohta. Kõrge saagikus. Annab kuni kümme kilogrammi kasvuhoonegaaside ruutmeetri kohta. Viljad on väga suured, lilla värvi, ühe vilja kaal ulatub seitsmest sajast tuhandeni kakssada grammi.\nTähelepanu! Hea saagikoristuse saavutamiseks tuleb põõsas lisaks lahjendada eemaldatud võrseid.\nViljad on väga suured ja mahlakad. Puuvilja kaal võib ulatuda üle kilogrammi, mille pikkus on viisteist sentimeetrit ja laius kaheksa. Isegi "viimane" kasvab kolmekümne nelja saja grammi kaaluni.\nKeskmise hooaja erinevaid baklažaane, mis valmivad neli kuud pärast seemnete külvi. Sobivam lõunapiirkondadele. Kuiv, kuum ilm, isegi meeldib talle. Põhjapoolsetes piirkondades kasvamine on võimalik ainult kasvuhoonetes.\nPõõsa kõrgus umbes meetri kaugusel. Puuvilja suure kaalu tõttu tuleb põõsast kinni siduda. Kreemjas mahlasel lihal on magus maitse, ilma üldse kibeduseta. Seemned on väikesed, nende viljaliha on natuke ja need on pehmed.\nBaklazaan istutatakse maapinnastesse. Seemnete idanemiseks seemikute jaoks valmistage ette muld, mis koosneb turbast ja mullast. Ei ole halb lisada veidi huumus. Taimede kasvatamisel toidetakse baklažaane kaks korda mineraalväetistega. Seemikud istutatakse kasvuhoonetes mai keskel, juunis, avatud pinnasesse.\nSelle sordi baklažaan on suur täitmiseks ja grillimiseks.\nBaklazaan, mis on väärib populaarsust vene aednike seas. Erinevatest allikatest võib sordi nime leida, tõlgitud kui "must ilu" või "must ilu". Tuleb meeles pidada, et teie ees ei ole erinevad baklažaanid, vaid üks ja sama.\nKeskmine hooaja sort, kannab vilja kolmandal kuul pärast idude ilmumist. Kaasa arvatud Venemaa riiklikus registris, mida soovitatakse kasvatada parasvöötmes. Põhjapiirkondades kasvatatakse kasvuhoones. Vastupidav stolburile.\nSee ei sobi tööstuslikuks tootmiseks, sest selle kõigi omadustega annab see sageli ebameeldivaid puuvilju. Soovitatav kodumajapidamistele.\nPõõsad sredneroslye, lühikeste vahedega, poolröövikud. Sordi võib seostada suure viljaga, kuid see gradatsioon on tingimuslik, Black Beauty'i viljad on kesktasandil. Köögivilja minimaalne kaal võib olla 110 grammi, mida ei saa seostada suurega. Maksimaalne jõuab kolmesaja grammi ja on kindlasti suur. Selle sordi baklažaanide keskmine kaal on kakssada kakssada viiskümmend grammi.\nPuuviljad on tume lilla, pärast täielikku valmimist - must ja lilla. Pulp kollase varjundiga, ilma kibeduseta, õrn, mahlane. Seemned on vähe. Baklažaanide nahk on õhuke, tassil on väike kogus okkad. Mõnikord võib puuvilju pikendada. Tootlikkus ruutmeetrist kolm kuni kuus ja pool kilogrammi.\nSordid on suured kaaviari valmistamiseks ja muudeks säilitusteks.\nKõige armsamad baklažaani aednikud. Nad armastavad seda sorti, sest see kasvab võrdselt hästi kasvuhoonetes, avamaal ja filmi all. Ideaalne väikeste aiapindade omanikele.\nMadalad põõsad. Kohaneda hästi ebasoodsate ilmastikutingimustega. Põllukultuur valmib kasvuperioodi viienda kuu keskel ja võib olla ruutmeetri kuni kaheksa kilogrammi.\nBaklazaanid on suured, paksud, kasvavad kuni üheksasada grammi. Värvus must ja lilla. Paks valge liha, mitte kibedus.\nKahjuks on tal halb haiguse resistentsus, mistõttu on vaja asjakohast hooldust ja ennetavat pihustamist.\nVarane küps hübriid erineb kõrge tootlikkuse poolest. Puu viiekümne viiendal päeval. See on populaarne aednike seas.\nPuuviljad võivad kasvada kuni kolmkümmend sentimeetrit ja jõuda ühe kilogrammi või suurema kaaluni. Baklazaan nahk on must. Liha on valge, tihedus on keskmine, kibedus puudub.\nVõib istutada kasvuhoonetesse ja avamaale. Taime tihedus: 5 ruutmeetri kohta. m tagasihoidlik.\nHiline küpsemine. Bushi pikk kasvas. Kõrgus ulatub kolm meetrit. Kasvage eelistatavalt kasvuhoones.\nTähelepanu! Sellise suurusega põõsas vajab ripskoes ja selle moodustumist kahel varrel.\nVilja värv on tumepunane. Vorm on silindriline. Kaaluge kuni viissada grammi. Viiendal kuul. Roheline liha ei keeta pehme ja küpsetamise ajal. Saagi võib pikka aega säilitada ilma esitluse kaotamata. Sobib toiduvalmistamiseks ja säilitamiseks.\nSelle sordi baklažaan, mille ruutmeetriga kogutakse kuni kaheksa kilogrammi. Istutatud taimede tihedus on 2, 8 ruutmeetri kohta.\nVene keelt kõnelevas ruumis levinud baklažaanide nimi - sinine - näib olevat minevik. Täna, kõik vikerkaare värvid. Puudub ainult punane. Kuid on roosa.\nEnamik suurtest puuviljadest\nSord on varakult keskmine. Mõeldud igat tüüpi kasvuhoonetele ja avatud pinnale. Põõsad pikk. Avatud pinnasel kuni kakskümmend meetrit kõrgusel kasvuhoonetes üle saja kaheksakümmend sentimeetrit.\nMunasarjad tuft, kaks kuni kuus vilja. Baklažaanide nahk pärast valmimist on lilla. Valge liha ei maitse mõru. Puuvilja pikkus ulatub neljakümne sentimeetri läbimõõduga 5 cm ristlõikes. Kaal on 250-450 grammi. Seemned on vähesed, koondunud köögivilja ülemisse ossa. Tassil olevad naelu puuduvad.\nLähis-varane sort, viljakas saja kolmkümmend päeva pärast külvi. Kasvanud igasugustes kasvuhoonetes ja avatud. Bush on pikk, 130 cm pikk. Tihedus on kolm kuni viis taime ruutmeetri kohta.\nBaklazaan on kerakujuline, bicolor, kaaluga kuni seitse sada grammi, läbimõõduga kuni neliteist sentimeetrit. Puu värvi vaheldumisi valged ja lilla värvid. See sort annab eriti hea saagikuse kasvuhoonetes, kus taim on võimeline moodustama tugevaid põõsaid.\nLiha on tihe, valge, mitte kibedus. Baklažaanid on kasutuses mitmekülgsed. Karika naelad on haruldased.\nVarane küps. Kasvatatud filmi varjupaigas ja avamaal. Keskmine Kuuskümmend kuni seitsekümmend sentimeetrit. Puuviljad alates saja kümnendast päevast pärast külvi.\nBaklazaan roheline. Puuvilja kaal kuni neli grammi. Liha on kreemjas, lahtine, ilma kibeduseta, seente maitse ja lõhnaga. Sort on universaalne.\nVastupidav stressile ja haigustele. Külmakindel Erinevus pika rikkaliku viljakusega ja kõrge tootlikkusega.\nBaklažaanide kasvatamisel peate meeles pidama mõningaid punkte:\nOn vaja eemaldada liigsed lehed, sest baklažaanide viljad on seotud ainult siis, kui lilled puutuvad kokku otsese päikesevalgusega;\nBaklažaani kastmine peaks olema kaks korda nädalas. Nad ei meeldi mulda kuivada.\nKui järgite baklažaanide agrotehnoloogia eeskirju, rõõmustavad need taimed teie laua- ja talvevalmististe rohkelt köögiviljade saagist.\nSuuremate baklažaanide sordid © 2017 - Juuni 2021


Sahin: President on Narvas rahul, ametnikud... kuidas keegi - Nelli Teataja Sahin: President on Narvas rahul, ametnikud... kuidas keegi - Nelli Teataja\nSahin: President on Narvas rahul, ametnikud... kuidas keegi\nPresident Kersti Kaljulaid andis nõusoleku ajutiselt oma töökabinet Narva kolida juba eelmise aasta lõpul.\nSiis tundus see paljudele sama utoopiline nagu ministeeriumite ja tuhande ametniku pealinnast välja saamine, millest samuti palju räägiti.\nPlaani kritiseerijad unustasid, et Kersti Kaljulaid on aastaid ratastel ja lennukis mööda Euroopat ringi liikunud ning mõnetunnine autosõit Narva on tema jaoks tõesti pigem meeldiv vaheldus kui keeruline tööprobleem.\nNagu uudistest näha-kuulda, on president oma lähetusega Narvas igati rahul. Ajab juttu kohalike ja sissesõitnutega, noorte ja vanadega, lehvitab kalameestele ning lubab Narva jooksma tulla. Rakveres ju käis, olnud raske distants.\nPõrmugi mitte sama rahul pole Narva-eluga aga mitte kõik need, kes teda saadavad. Mõne jaoks on väike regionaalpoliitiline seiklus teretulnud vaheldus. Aga on ka neid, kelle jaoks tegu on ebamugava, ebameeldiva ja ebaökonoomse ettevõtmisega ning kes ei vaevugi oma porisemist nendel teemadel varjama.


Liikluskasvatuse läbiviimine | Liikluskasvatus\nVeebinar uutest õppevahenditest\nLiikluskasvatuse läbiviimine haridusasutuses\nReguleerija I pädevuskoolitus\nJalgratturikoolituse toetamine koolides\nJalgratturikoolituse õpperaja elemendid\nKonkurss „Vaata mind!"\nKevadseminar "Ohutult liikled sina ja mina”\nElu sõit ja viimane piknik\nTeenuspakkumine avalikel üritustel\nTeenuspakkumine lasterühmasaatjate koolitamisel\nLiikluskasvatus on riiklikus õppekavas läbiva teemana. Õpetajate toetuseks pakub Transpordiamet temaatilisi koolitusi nii lasteiaõpetajatele kui ka kooliõpetajatele.\nSihtgrupp: ühe asutuse pedagoogid, kindlasti peab koolitusel osalema asutuse direktor ja/või õppealajuhataja.\nKoolituspäeva sisu (teemad, rõhuasetus ja maht) pannakse kokku lasteasutuse vajadustest ning kohalikest oludest/probleemidest lähtuvalt. Sellest tulenevalt peab lasteasutuses eeltööna kirjeldama olukorra lasteaias, tegema väljavõtte asutuse õppekavast, kirjeldama seniseid traditsioone ning kaardistama õpetajate ootused koolitusele.\nKoolituse maht: 3 akadeemilist tundi\nLiiklusohutus ja -kasvatus – mis see on ja milleks?\nLastega juhtunud õnnetused (missugused õnnetused juhtuvad, kirjeldused), paikkonna laste liikumisviisid kui oluline info liikluskasvatusalaste tegevuste kavandamisel lasteaias. Täiskasvanu eeskuju olulisus.\nÕigusloome laste liikluskasvatust ja ohutust silmas pidades (liiklusseaduse, sellega kaasnevate määruste ja koolieelse lasteasutuse õppekava tutvustamine)\nÕppevahendid ja metoodilised abimaterjalid, koostöövõimalused Transpordiametiga. E-keskkonna tutvustus.\nKoolituse maht: 6 akadeemilist tundi\nLisaks eelpool nimetatud teemadele:\nLiikluskasvatuse tegevuste kavandamine ja läbiviimine lasteaias: planeerimine, liikluskasvatuse teema lõimimine nädalakava tegevustesse; õppekäik ning lapse mäng ja liikluskasvatus; jalgratturikoolitus lasteaias\nKoostöövõimalused eri asutustega: võrgustikutöö (õpetaja-vanem-OV- riigiasutused jne)\nTranspordiameti liiklusohutustegevuste ja projektide lõimimine lasteasutuse tegevusse\nLapsevanemate juhendamine ja kaasamine\nMetoodika: lisaks loengule on rühmatöid, arutelusid, praktilisi tegevusi (nt mäng) ja õppefilmide vaatamist. Koolitus on lasteasutustele tasuta.\nKoolituse saamiseks võta palun ühendust oma piirkonna ennetustöö osakonna eksperdiga, kelle kontaktid leiad siit.


Aparaaditehase angaaris avab hooaja Ajuokse — Aparaaditehas\n9. juulil kell 18:00 avab uksed alternatiivse kunsti galerii ja avatud stuudio Ajuokse Avangaar. Sel suvel eksperimenteeritakse Aparaaditehase angaaris ja Kogukonnaajas muusika, kunsti, erinevate töötubade ja üritustega. Meie püsiresidentidest kunstnikud on Sänk, Ann Tuksam, Ingmar Järve, Roland Seer, Stina Leek ja Rodo Dodo, kes Avangaaris aktiivselt looma hakkavad.\nIga üritus, kunstiteos, töötuba ja kontsert loob Avangaarile suve jooksul uue kihi ning enda lõplikku olemust näitab ta alles suve lõpus vahetult enne Avangaari hooaja lõpetamist Apraaditehase festivalil.\nAvamishängil esitleb Dieu Huit Recordsi alt välja antud SUBDOOPE oma esimest biidi kogumikku "Tuong Ot Subdoope". Leibeli nimistus DIEU005 ehk viies reliis on ka saadaval limiteeritud koguses kassetil, mille kujunduse autoriks on Avangaari resident Ingmar Järve.\nDEW8 esitab kuulmata jäänud instrumentaale, vinüülidelt leidnud rariteete ja obskuursusi.\nAvangaaris kostub vahepalaks ka triphopi hiphopi maigulist biiti selekteeritud läbi resident Sänk'i filtratsiooni.\nKohapeal ka Ajuokse merch, siiditrükime ning tutvustame, mis suve jooksul toimuma hakkab.\nVõib-olla täiega imelik.\nVõib-olla täiega lahe.\nPS! Asume TYPA, Knopka ja Aparaaditehase kogukonnaaia kõrval Kastani 48e.


Taimla | Järvselja Õppe- ja Katsemetskond\nVõtke e-poest tellimist kui võimalust, mitte kohustust. Mai kuus on ooteag pakkide väljastamisel 2-3 nädalat. Kõige kindlam viis hinna ja kvaliteedi suhtest aru saada on ikka kohapeal oma silmaga taimed üle vaadata. E-tellimuste keskonnas tekkivate küsimustele saab vastuseid taimla tööaegadel telefonitsi: 53420796 või meilitsi: kein@jarvselja.ee. Ärge kujutage ette, arvake ega eeldage, küsige parem! Sedasi jäävad nii mõnedki probleemid tekkimata ning närvirakud kulutamata.\nKui olete oma tellimuse kinnitanud, siis saabub teie postkasti tellimiskeskonna automaatvastusena kinnitusmeil, et tellimus on meieni jõudnud ning sellega tegeletakse. Otselinki koheseks pangaülekandeks ei ole. Meie vaatame tellimuse läbi ning soovitud taimede ja koguste olemasolul saadame arve istikute eest meilile. Arve tuleb tasuda Järvselja Õppe-ja Katsemetskonna arvele, tasumistähtaeg on 7 kalendripäeva! Alates 2018. aastast me enam paberkandjal arveid pakki ei lisa.\nIstikute saatmisel Omniva kulleriga tasub klient saatekulu Omniva kullerile sularahas. Transportteenuse tasu sõltub tellimuse kaalust ja mõõtmetest. Taimede kaal varieerub, seda mõjutab nt. seegi kuna taimi on viimati kastetud. Istikud, kel kõrgust üle 1,5 m, me kulleriga ei saada.\nE-tellimuste meiepoolne väljastamine toimub 1-2 korda nädalas, vastavalt laekunud tellimuste arvule ning logistilistele võimalustele. Kuller helistab teile kindlasti ette ja lepib kokku sobiva kättetoimetamisaja. Saatekulu tasutakse Omniva kullerile sularahas. Mitte kunagi ei võta kuller teie käest istikute eest tasu! Kui kliendiga pole õnnestunud kolme päeva jooksul kättetoimetamise aega kokku leppida , viiakse saadetis kohalikku postiasutusse. Kõik kaebused / kiitused kullerite töö ning pakkide käsitlemise kohta pakiveol kuuluvad Omniva kompetentsi.\nE-poest tellitud kaubale on võimalik ka ise järele tulla , sel juhul andke tellimuse lisainfo lahtris teada saabumise kuupäev , et jõuaksime tellitud taimed teile komplekteerida.\nTeie isikuandmed, mille sisestasite ostude sooritamiseks, on konfidentsiaalne info ja me ei avalda neid kolmandatele osapooltele, v.a. seadusega ettenähtud juhtudel.\nPisemaid tellimusi saame ka Omniva postikappidesse saata, hinnakirja leiate siit:\n7. juuli 2016 /in Laadainfo, Taimla /by Kaie Ein\nJärvselja taimeaed osaleb 2019 a. alljärgnevatel laatadel.\nTÜ Botaanikaaia aiapäev 2019, 1. juuni , algus kell 10:00, Lai tn. 38, Tartu\nSoovi korral võimalus teha taimede eeltellimusi. Mingeid lisatasusid selle teenuse eest ei võeta.


ETV2 pühendab pühapäeval teemaõhtu näitleja Lembit Ulfsakile - Eesti Naine - Delfi Lood\n14. veebruar 2015 2 min.\nETV2 pühendab pühapäeval teemaõhtu näitleja Lembit Ulfsakile\nLembit Ulfsak ERR, kaader "Pealtnägijast"\nSel pühapäeval pühendab ETV2 teemaõhtu filminäitleja Lembit Ulfsakile ning vaatajate ette jõuab terve hulk armastatud saateid ja filme, mis avavad tee legendaarse näitleja hinge- ja loomeellu.\nTeemaõhtu saab alguse kell 20.30, mil ekraanile jõuab 1986. aastal valminud portreesaade "Filminäitleja". Mikk Mikiver vestleb elust ja kunstist Lembit Ulfsakiga. Vahelduseks näeb katkendeid filmidest. Režissöör Jaan Pihlak, toimetaja Anne Tuuling.?\nKell 21.35 on eetris saade "Kaadris", mis juhatab sisse kell 21.55 algava filmi "Keskea rõõmud" (1986). Ühel 1986. aasta suvepäeval asuvad Tallinnast Lõuna-Eestisse imearst Niguli juurde teele kaks abielupaari ja üks nendega kaasa sõitev naine. Kogu viisiku sõidu eesmärgiks paistab olevat leida rohtu oma liiva niriseva elu parandamiseks, leida midagi, mis laseks neil olla (taas) õnnelikud. Ühisel teekonnal õpivad nad rohkem tundma nii iseennast kui ka üksteist.\nRežissöör Lembit Ulfsak, stsenarist Valentin Kuik Andrei Dmitrijevi osavõtul, operaator Nikolai Šarubin,\nPeaosades Tõnu Kark, Maria Klenskaja, Kaie Mihkleson, Ülle Kaljuste, Lembit Ulfsak. Teistes osades Heino Mandri, Arvo Kukumägi, Hendrik Toompere jun, Leida Sibul, Enn Kraam, Vello Janson jt.\nKell 23.05 toob ETV2 vaatajateni 2013. aastal valminud saate "Kahekõne", kus Lembit Ulfsakiga vestleb Indrek Treufeldt.\nTeemaõhtule paneb punkti kell 23.30 algav film "Tuulevaikus" (1971).\nEinar Maasiku jutustuse "Tuisu Taavi 7 päeva" alusel valminud filmi peategelane Tuisu Taavi (Lembit Ulfsak) otsib kompromissitult oma kohta nii elus, kui ka teiste hulgas. Stsenarist Einar Maasik, režissöör Veljo Käsper.


Rahvuslane: Martin Helme: Pehmode amatöörõhtu Eston Kohveri päästmisel Venemaalt\nPiirivalve nõrgendamisesest lugege veel SIIT ja SIIT.\nTihon 15. september 2014 07:14\nEesti ei saa kunagi ISESEISVAKS!\nKuid Nõukogude Liidus oli elu tunduvalt parem, kui EL'is!\nMilleks Eestis seadused, kui nad ei kehti ja on kirjutatud nii kavalalt, et päästa ainult riigikaabakaid kõikidel elujuhtumitel!\nVaadake millest kirjutas Thomas More juba 1500 aastatel!\nKuhu oleme orjandusega jõudnud?


Sisuturunduslikus saatesarjas räägivad erinevate valdkondade firmade juhid, personalitöötajad ja tippspetsialistid, kuidas oma karjääri edukalt kujundada ning tippu pürgida. Lisaks jagatakse ka tööandjatele nippe, kuidas konkurentsitihedal tööjõuturul silma paista.\n11. oktoober kell 8:00\nInternetipõhiseid kasiinomänge arendavas Derivco Estonias töötab 175 inimest – arendajad, disainerid, testijad, projektijuhid. Räägime saates, kuidas erinevast rahvusest töötajad organisatsioonikultuuri mõjutavad, milliste väljakutsetega seistakse silmitsi töötajate relokeerimisel, keda ja milliste oskustega oodatakse ettevõttesse tööle ning kuidas on kaugtöö tegemine inimeste meelsusele mõjunud.\nDerivco Estonia personalijuht Marilis Aasa ja personalipartner Triin Asi tutvustavad ka ettevõtte väärtuspakkumist ...\n4. oktoober kell 8:00\nTele2 on väga tugevalt ette võtnud enda teeninduskultuuri ning püstitanud ambitsioonika eesmärgi – saada parimaks teenindusettevõtteks Eestis.\nLisaks räägib juhtkonna praktikant, kuidas tema Tele2 jõudis ning miks just selle ettevõtte ja praktikaprogrammi kasuks otsustas.\nMuu hulgas selgub, kuidas mõjutavad kliimariskid panga tegevust ning kas ja milliseid konkreetseid tegevusi on SEB rohepöörde ja jätkusuutlikkuse kontekstis ette võtnud.\nKa ettevõttesisese järelkasvu kasvatamine on jätkusuutlik ja vastutustundlik tegutsemine, seega kuuleme ka seda, miks peab pank oluliseks elukestvat õpet ja konkurentsivõimelist ...\n20. september kell 8:00\nNordea Eestis töötab ligi 800 inimest. Saates räägime, millised on töötajate arenguvõimalused, millistel põhimõtetel töötajaid meeskondadesse otsitakse ning mida tähendab õppimine töö kontekstis.\nOma karjääriloo räägivad 20-aastase Nordeas töötamise kogemusega Kaja Kibena, tiimijuht rahapesu tõkestamise osakonnast, ning 2018. aastal liitunud krediidianalüütik Kristjan Kangro. Värbamisest ja organisatsioonikultuurist räägib lähemalt värbaja Eha Täht. Saadet ...\n13. september kell 8:00\nSuurima põlevkiviõli tootja Viru Keemia Grupi alla kuulub 9 tütarettevõtet, milles on kokku üle 1600 töötaja. Kvalifitseeritud töötajaid turul aga lõpmatuseni pole. Kuuleme saates, kuidas ettevõte endale järelkasvu tagab, ka millised on töötajate arenguvõimalused. Kuna kontserni ettevõtted asuvad Ida-Virumaal, kummutavad saatekülalised ka mõningad müüdid, mis seal elamise-töötamise kohta käivad.\nStuudios on külas Viru Keemia Grupi personalidirektor Eve Rei ja personaliosakonna ...\n30. august kell 8:00\nSaate põhiteema on globaalses IT-ettevõttes töötamine – räägime veebipõhiseid hasartmänguteenuseid pakkuvast Betsson Groupist, mille 70 liiget töötavad Eestist ning lähiajal oodatakse neile lisagi. Mida Eesti spetsialistide puhul kontsernis väärtustatakse, milline on ligi 2000 töötajaga rahvusvahelise ettevõtte töö- ja juhtimiskultuur ning mis üldse hasartmängu valdkonnas toimub, räägivad Betsson Groupi osakonnajuhataja Kristjan Uba, Baltikumi ärijuht Kaido Ulejev ja vanemarendaja Siim ...\n23. august kell 8:00\nSaates „Minu karjäärˮ on fookuses juhtimine ja täpsemalt see, milliseid juhtimispõhimõtteid rakendatakse AS-is Alexela. Külas on Alexela tegevjuht Aivo Adamson.\n17. mai kell 10:00\nEksperdid arutavad, kas ja kui palju peaks oskuste arendamine olema ettevõttes tsentraalselt juhitud ja kui palju peaks olema töötajate enda initsiatiiv. Samuti tuleb jutuks see, mis üldse motiveerib töötajaid uusi oskusi omandama ja milliseid raskusi ...\n1. märts kell 11:00\nKülas on keskkonnaministeeriumi personalijuht Elina Siimon ja juhtkonna kliimanõunik Ivo Krustok. Viimane jagab ka oma karjääriteekonda keskkonnaministeeriumis: millised ...\n14. detsember 2020 kell 11:00\nSelle aasta viimane „Minu karjääri“ saade võtab lõpetuseks luubi alla ühe päris vägeva karjääriloo. Nimelt räägib SEB korporatiivklientide osakonna juhataja Peep Jalakas, kuidas ta alustas 20-aastaselt oma nüüdseks 15 aasta pikkust karjääri suures organisatsioonis, töötades kokku kuuel ametikohal. Millised meeleolukad seigad on selle aja jooksul juhtunud ning mida peab Peep oma võitudeks ja väljakutseteks, kuula juba saatest.\nSamuti tuleb juttu sellest, kas ja milliseid arenguprogramme talentidele mitme ...\n7. detsember 2020 kell 11:00\nJuttu tuleb SEB põhjalikest karjääri- ja selle toetamise võimalustest ning sellest, kuidas pangas häid töötajaid leitakse ja hoitakse.\n9. november 2020 kell 11:00\nKuidas Eesti Maaülikool häid töötajaid leiab?\nSamuti tuleb juttu sellest, kuidas on ülikooli õpe koroonakriisi tõttu muutunud ja milliste edukate muudatustega plaanitakse jätkata ka edaspidi. Räägime ka, kui palju tudengeid igal aastal maaülikooli lõpetab, kui paljud jätkavad õpitud erialal ning kuhu ülikool ja kõrgharidus tulevikus ...\n26. oktoober 2020 kell 11:00\n19. oktoober 2020 kell 10:00\nTööst Alexelas: kollektiivis peab nalja ka saama!\nKülas on Alexela personalijuht Katrin Püks ning juhatuse liige ja finantsjuht Karmo Piikmann, kes jagab ka oma põnevat karjäärilugu. Muu hulgas tõstab Piikmann esile ka ettevõtte ühte väärtustest, et nalja ...\nTöötukassa avas mõni nädal tagasi uue karjäärikeskuse, kus on palju põnevaid ja uuenduslikke eksponaate. Seekordses „Minu karjääri” saates tulebki juttu sellest, keda karjäärikeskusesse oodatakse, milline roll on karjäärinõustajal ja milliseid vigu töövestlusel, CV-s ja motivatsioonikirjas tehakse.\nKülas on Töötukassa ...\n5. oktoober 2020 kell 10:00\nSwedbanki juht: ükskõik kui raske ka pole, ikka tulen tööle hea tujuga\n28. september 2020 kell 10:00\nSeekordses „Minu karjääri” saates on külas Elisa tegevjuht Sami Seppänen, kvaliteedi- ja protsessijuht Mari-Liis Mets ning personalivaldkonna juht Kaija Teemägi.\nTeeme juttu sellest, kuidas Elisal ja telekommunikatsioonisektoril üldse läheb ja millised on valdkonna suurimad väljakutsed. Arutame, kuidas on lood heade spetsialistide leidmise ja hoidmisega ning mida eriolukorrast õpiti ja nüüd teistmoodi tehakse. Mari-Liis jagab oma karjäärilugu ja räägime lähemalt ka sellest, mis on hea juhtimise saladus.\nSaadet juhib ...\n21. september 2020 kell 10:00\n14. september 2020 kell 10:00\nTeeme juttu sellest, kuidas kinnisvaramaastikul ja Uus Maal üldiselt läheb, kuidas muutus maaklerite töökorraldus, kui palju tehakse töötajatele koolitusi ja kuidas on muutunud klientide käitumine. Tööjõu leidmise koha pealt ütles Aiki Otsalt seda, et häid spetsialiste on koondamiste tõttu praegu kergem leida, näiteks turismisektorist kandideerijaid on rohkem ...\n7. september 2020 kell 10:00\nJuht ei tohi karta seda, et töötaja on temast targem\nHooaja esimeses „Minu karjääri” saates on külas Swedbanki personalijuht Ülle Matt ja vanem finantsanalüütik Elin Tark.\nSaadet juhib Äripäeva ...\n29. oktoober 2019 kell 11:00\nSilm peab särama, kui tööd teed\nMillega üks kindlustusselts tegelikult tegeleb? See on üks paljudest küsimustest, millele seekordne „Minu karjääriˮ saade vastuse annab. Sel korral on külas If Kindlustuse Balti kahjukäsitluse üksuse juht Tiit Kolde ja Baltikumi personalidirektor Liina Kesküla. Räägime olukorrast tööjõuturul ja heade töötajate leidmisest-hoidmisest. Oluline teema on ka juhtimiskvaliteet ja see, kui tähtis roll on tähenduslikul tööl. Samuti esitab Tiit Kolde hea näite reaalsest elust, kuidas ei ole võimalik kõiki olukordi inimestele ette kirjutada ja selgeks õpetada, vaid palju on juba inimese loomuses. Saadet juhib Äripäeva Personaliuudiste ...\nSel korral on külas Helmese organisatsiooni arengujuht Meelis Lang ja tiimijuht-partner Aino-Silvia Tali. Helmes on pika staažiga tarkvaraarendusettevõte. Teeme Meelise ja Aino-Silviaga juttu sellest, mille poolest erineb Helmes idufirmadest ja kuidas on tiimijuht justkui väikeettevõtte juht. Rääkisime sellest, kuidas ettevõttel läheb, milline on näiteks tiimijuhi igapäevatöö ja milline taust ja kogemus on oluline ettevõttesse tööle tulles. Saadet juhib Äripäeva Personaliuudiste juht Kai Miller.\nEmpoweri kogemus saates Rakett 69 ja tööohutuse olulisus\nSaates on sel korral külas Empoweri personalipartner Jelena Laudver ja lääne piirkonna juht Madis Hunt. Empower on staažikas ettevõte – tegutsetud on juba 70 aastat, ja nagu Madis ütles, siis ei kao elekter ka tulevikus mitte kuhugi, seega on tulevikuvaade pikk. Rääkisime sellest, et üks hea värbamisviis on käia koolides, ülikoolides ja messidel ennast ettevõttena esitlemas – nii saab otsekontakti noortega. Ka saade „Rakett 69ˮ oli ettevõttele äge kogemus, mis kindlasti suurendab inimeste teadlikkust elektritootmisest. Tegime juttu ka tööandja brändist ning Jelena ja Madis avaldasid hea juhtimise saladuse. Saadet ...\nUus Maa: kinnisvara oli, on ja jääb\nSeekord on saates külas Uus Maa kinnisvarabüroo personalijuht Aiki Otsalt ja elamispindade tegevjuht Külli Friedrichson. Teeme nendega juttu maakleri oskustest ja sellest, kas ja kuidas on paindlikkus maakleri igapäevatööd muutnud. Samuti arutame, kuidas on digiajastu tööd efektiivsemaks teinud ja kuhu kinnisvarasektorit liikumas nähakse. Saadet juhib Äripäeva Personaliuudiste juht Kai Miller.\nSeekord on külas CV-Online’i värbamisosakonna juht Maris Martin ja värbamise projektijuht Reili Purkas. Räägime sellest, et CV-Online ei ole ammu enam lihtsalt tööportaal, vaid ettevõtte valdkonnad on ajaga päris palju muutunud. Juttu tuleb ka teistest ettevõtetest – millega värbamises maadeldakse ja miks head töötajad siiski organisatsioonist lahkuvad. Saadet juhib Äripäeva Personaliuudiste juht Kai Miller.\n10. september 2019 kell 7:16\nSeekordses põnevas saates on külas Coop Panga personalijuht Janika Valliste ja klienditoe tiimijuhi Gristel Voldek. Räägime Coop Panga huvitavast ja omapärasest loomisest ja ülesehitusest ning arutame, mis on need tegurid, mis häid töötajaid organisatsiooni meelitavad. Samuti jagavad Janika ja Gristel häid juhtimisnippe teistele ettevõtetele ja rõhutavad, kui oluline on paindlikkus ja omavaheline usaldus meeskonnas. Saadet juhib Äripäeva Personaliuudiste juht Kai Miller.\n3. september 2019 kell 7:52\nVaadake vähem inimese oskusi ja rohkem tema suhtumist\nRäägime Tele2 personalidirektori Helena Everti ning personaliarenduse spetsialisti ja coach’i Mihkel Joasooga. Teeme juttu ettevõttes hästi toimivast coaching’u-programmist ja arutame, kui oluline on anda üksteisele pidevalt tagasisidet. Samuti selgub, millised on Tele2 eesmärgid praegu ja tulevikus, mida tähendab hea juhtimine ning suurepärane motivatsioonipakett, mille abil asjalikke töötajaid ettevõttes hoida. Saadet juhib Äripäeva Personaliuudiste juht Kai Miller.\n30. august 2019 kell 8:50\nKas valida järsk või rahulik struktuurimuudatus?\nÄripäeva raadios alustab uus põnev saatesari nimega „Minu karjäär”. Saates räägime eri valdkondade ettevõtetega nende igapäevaelust, sektori muredest, headest töötajatest ja sellest, kuidas oma kogemuse ja õpitu põhjal veelgi paremini tegutseda. Samuti teeme juttu sellest, kuidas ettevõttes edukalt karjääri teha ja kuidas töötajat selles toetatakse. Esimeses saates on külas ettevõttest Reaalprojekt firma tegevjuht ja osanik Mikk Reier ning vee ja kanalisatsiooni valdkonna juht Kairi Juurik. Kuuleme, missuguseid tööviise ettevõttes rakendatakse, räägime struktuurimuudatustest ja arutleme selle üle, kui olulised on ...


7 sammu masinõppesse: kuidas valmistuda automatiseeritud tulevikuks 14 detsember 2019\n7 sammu masinõppesse: kuidas valmistuda automatiseeritud tulevikuks\nJärjest digitaalsemaks muutuv majandus nõuab, et juhatused ja juhid tunneksid kiiresti muutuvat digitaalset maastikku. Loomulikult on tehisintellekt (AI) oluline sidusrühm. Need organisatsioonid, kes soovivad automatiseeritud tulevikuks valmistuda, peaksid AI-st põhjalikult aru saama. AI on siiski katustermin, mis hõlmab mitut eriala, millest igaüks mõjutab ettevõtet veidi erineval viisil.\nKui vaadata tehisintellekti, võib selle jagada kolmeks erinevaks valdkonnaks:\nRobootika, mis tegeleb füüsilise maailmaga ja suudab inimestega vahetult suhelda. Robootikat saab kasutada meie töö parendamiseks mitmel viisil. Sealhulgas Fordi eksoskelett või Boston Dynamics abistavad robotid.\nInimese maailma käsitlevad kognitiivsed süsteemid. Suurepärane näide kognitiivsest süsteemist AI osana on jututoad. Vestlusbotid on väga käegakatsutav näide, kus inimesed ja masinad töötavad eesmärgi saavutamiseks koos. Vestlusbot on suhtlusliides, mis aitab inimestel ja organisatsioonidel vestelda.\nMasinõpe, mis tegeleb infomaailmaga. Masinad kasutavad õppimiseks andmeid ja masinõppimise eesmärk on neist andmetest tähendus saada. Masinõppes kasutatakse statistilisi meetodeid, mis võimaldavad masinatel masinatega paremaks muutuda. Masinõppe alamhulk on süvaõpe, mis võimaldab mitmekihilisi närvivõrke.\nTehisintellekt koosneb robootika, kognitiivsete süsteemide ja masinõppe sujuvast integreerimisest.\nJoonis 1: tehisintellekt - kohandatud ajakirjast Goel & Davies, 2019\n7 sammu masinõppesse\nSukeldugem pisut sügavamalt ühte järgmistest valdkondadest: masinõpe. Masinõppe eesmärk on tuletada andmetest tähendus. Seetõttu on andmed masinõppe avamise võti. Masinõppel on seitse sammu ja iga samm keerleb andmete ümber:\nJoonis 2: 7 sammu masinõppeni\nMasinõpe nõuab palju andmeid treeningute kohta (kas märgistatud, mis tähendab juhendatud õppimist või mitte, mis tähendab juhendamata õppimist). Andmete kogumine ehk andmete fikseerimine on ka minu uue D2 + A2 mudeli esimene samm.\n2. Andmete ettevalmistamine\nAlgandmed üksi pole eriti kasulikud. Andmed tuleb ette valmistada, normaliseerida, dubleerida ning vead ja eelarvamused tuleb eemaldada. Andmete visualiseerimisel saab otsida mustreid ja kõrvalnähtusi, et näha, kas on kogutud õigeid andmeid või puuduvad andmed.\n3. Mudeli valimine\nKolmas samm koosneb õige mudeli valimisest. Seal on palju mudeleid, mida saab kasutada mitmel erineval otstarbel. Mudeli valimisel peate veenduma, et mudel vastab ettevõtte eesmärgile. Lisaks peaksite teadma, kui palju mudeli ettevalmistamine nõuab, kui täpne see on ja kui skaleeritav on mudel. Keerulisem mudel ei tähenda alati paremat mudelit. Tavaliselt kasutatavad masinõppe algoritmid hõlmavad lineaarset regressiooni, logistilist regressiooni, otsustuspuid, K-vahendeid, põhikomponentide analüüsi (PCA), tugivektorite masinaid (SVM), naiivseid bayes, juhuslikku metsa ja närvivõrke.\nMudeli väljaõpe on suurem osa masinõppest. Eesmärk on kasutada treeningu andmeid ja täiustada järk-järgult mudeli ennustusi. Iga raskuste ja kallutuste värskendamise tsükkel on üks treeninguetapp. Juhendatud masinõppes on mudel üles ehitatud märgistatud valimisandmete abil, samal ajal kui juhendamata masinõpe püüab teha järeldusi märgistamata andmetest (ilma viideteta teadaolevatele või märgistatud tulemustele).\nPärast koolitust tuleb mudel mudelit hindama. See eeldab masinõppe testimist kasutamata juhtimisandmebaasi alusel, et näha selle toimimist. See võib esindada seda, kuidas mudel reaalses maailmas töötab, kuid see ei pea nii olema. Mida suurem on muutujate arv reaalses maailmas, seda suurem peaks olema treenimis- ja katseandmete arv.\n6. Parameetri häälestamine\nPärast mudeli hindamist peaksite AI parendamiseks katsetama algselt seatud parameetreid. Treeningtsüklite arvu suurendamine võib anda täpsemaid tulemusi. Peaksite siiski määratlema, millal mudel on piisavalt hea, vastasel juhul jätkate mudeli näpistamist. See on eksperimentaalne protsess.\nKui olete läbinud andmete kogumise, andmete ettevalmistamise, mudeli valimise, koolituse ja mudeli hindamise ning parameetrite häälestamise, on aeg vastata küsimustele ennustuste abil. Need võivad olla igasugused ennustused, alates pildi äratundmisest kuni semantikani kuni ennustava analüüsini.\nMasinõpe võimaldab tarkvaral tulemuste ennustamisel täpsust saada. See laiendab lähiaastatel paljusid, kui mitte kõiki äriprotsesse. Sellisena muutub masinõpe homse automatiseeritud korralduse lahutamatuks osaks. Tänu üha kiiremale riistvarale näeme võimsamaid mudeleid, mis pakuvad paremaid ennustusi.\nKahjuks pole kallutatud andmete ja kallutatud andmete teadlaste väljakutse kallutatud mudelite jaoks kunagi kaugel. Selleks, et organisatsioonid saaksid AIst tõelist kasu, peaksid nad tagama, et nende mudelid ja andmed on eelarvamustevabad, koolitatud ning hinnatud ja õigesti häälestatud. Alles siis saavad organisatsioonid masinõppest tõesti kasu.\nKui mul õnnestus teie tähelepanu sellele punktile alles hoida, jätke kommentaar, milles kirjeldatakse, kuidas see lugu teid muutis, või tellige minu iganädalane infoleht, et saada sellest sisust rohkem:\nDr Mark van Rijmenam on Datafloqi asutaja, ta on ülemaailmselt tunnustatud suurandmete, blockchaini ja AI kõneleja, strateeg ja 3 juhtimisraamatu autor: Think Bigger, Blockchain ja The Organization of Tomorrow. Minu viimase raamatu tasuta eelvaadet saate lugeda siit. Võtke minuga ühendust LinkedInis või öelge seda lugu mainides Twitteris tere.\nKui soovite minuga rääkida nõuandvatest töödest või rääkimisülesannetest, võtke minuga ühendust aadressil https://vanrijmenam.nl\nKuidas armunud ollaAeg - kuidas seda maksimaalselt ära kasutadaTarkvara Premortem - kuidas päästa patsient pärast tema surma?Kuidas luua oma reageerimisskriptide tööriistakomplekt.Kuidas hankida lapsevanemaks olevast vanemväljasüsteem mitmest kahesuunalisest parlamentaarse ühisassamblee suhtest ...Kuidas ebaõnnestunud UI-testide jaoks ekraanipilte jäädvustadaMu vanaisa näitas mulle, kuidas eladaMiks müüjad on armukade ja kuidas seda võimsaks muuta


Spordistipendiumi pälvisid seitse kergejõustiklast – Eesti Kergejõustikuliit\nSpordistipendiumi pälvisid seitse kergejõustiklast\nKultuuriministeerium kinnitas 2021. aasta I poolaasta spordistipendiumid. Stipendiaatide seas on ka seitse kergejõustiklast. Toetuse pälvisid Jekaterina Patjuk, Lilian Turban, Diana Suumann, Cathy Saem, Tanel Visnap, Egert Jõesaar ja Karl Erik Nazarov.\nSpordistipendium on sportlike tipptulemuste stimuleerimiseks mõeldud riiklik toetus, mida Kultuuriministeerium eraldab kaks korda aastas. 2021. aasta esimeseks poolaastaks eraldati riiklik spordistipendium 68 sportlasele kogusummas 57 120 eurot. Ühe stipendiumi suurus on 840 eurot poolaastas.\nTutvu spordistipendiumi saajatega\nStipendiumi määramisel arvestati eelkõige olümpiaalade rahvusvahelistel tiitli- ja suurvõistlustel saavutatud tulemusi, vastava spordialaliidu seisukohti ning sportlase professionaalset suhtumist püstitatud eesmärkide realiseerimisse.


Nagu liigeste ravi, Pildi liigeste poletik\nLiikumisraviga hoitakse vormis kroonilise haige töö- ja toimetulekuvõimet. Vaevused on tingitud luumurdudest. Kui haigel on pärilik lülisambapõletiku ohutegur HLA-B27, võib liigesepsoriaas areneda lülisambapõletikuks.\nNii artroosi kui artriidi spetsiaalsed harjutused on ka liigesest lähtuvalt veidi erinevad. Suuremate liigeste puhul juhendab harjutuste tegemist füsioterapeut, kätele õpetab taastusravis harjutusi aga tegevuserapeut. Tegevusterapeut töötab taastusravis ja nõustab abivahendite kasutamise osas, valmistab vajadusel ka ise lahaseid ja õpetab liigeseid säästvaid võtteid. Taastusarstile taastusraviks või otse füsioterapeudile suunab inimese perearst või reumatoloog. Valu vastu Artroosist tingitud valu saab vaigistada lihtsamate vahenditega nagu valu kreemid, -salvid ja plaastrid ja soojaravi.\nSelleks ajaks võivad aga liigestes olla juba välja kujunenud pöördumatud muutused. Kasutatakse põletikuvastaseid ravimeid. Ultraheli suunamisega kudedesse tekitatakse seal sügavsoojendav efekt. Tänu oma termilisele toimele, muutub ultraheli sügaval lihastes või sidekoes soojuseks, mis omakorda laiendab sealseid veresooni. Tänu millele paraneb ravipiirkonnas verevarustus ja pehmete kudede venivus, kiireneb ainevahetus, väheneb turse ja põletik ning kiireneb kudede taastumine.


Eili Arula: lumehelbeke jäi Jõgevale ligi viisteist aastat hiljaks - Tartu Postimees\n27. detsember 2017, 13:10\nNõukogude ajal levis Jõgeva rajooni rahva seas mõistatus: miks Jõgeval seisval Lenini kujul on peas karvamüts ning seljas mantel, kuid Tartus on Lenini kuju pintsakuga? Vastus sellele kõlas: seepärast, et Jõgeval sündis praeguseni kehtiv külmarekord (17. jaanuaril 1940. aastal mõõdeti Jõgeval 43,5 külmakraadi) ning kuni Eesti Vabariigi taastulemiseni oli siinmail kõrgeim temperatuur fikseeritud Tartus (31. juulil 1896 mõõdeti Tartus 35,2 kraadi sooja). Eesti krooni saabumise suvel ehk 11. augustil 1992 sai soojarekordi enda kätte Võru linn, 35,6 kraadi, ning see rekord püsib siiani.\nKui Võrus sündinud soojarekord on pelk fakt linna kuulsusrikkas ajaloos, siis Jõgeva kandi rahvas on teinud usinalt tööd, et sealne külmarekord saaks linna identiteedi lahutamatuks osaks ning turundusvõtmeks.\nEriti agaralt asus selle nimel tööd tegema Jõgeva ettevõtja Raul Taul, kes asutas 2003. aastal MTÜ Miinus 43,5. Ühingu eestvedamisel püstitati samal aastal Jõgeva linna serva Piibe maantee äärde külmasammas, kus peal külmarekord ja daatum.\nJuba kümme aastat on MTÜ Miinus 43,5 Jõgeval korraldanud jääpurikafestivali, kus vastavalt ilmaoludele ja temperatuurile korraldatakse jääpurikate sulatamise või kasvatamise võistlusi.\nKa Jõgeva kultuurikeskuse moto on «Külmalinn Jõgeva – jõuluvana kodu». Jõgeva spordihoone kohviku kokk Virge Mitt mõtles üheksa aastat tagasi välja külmalinna küüslaugusupi ning külmalinnas Jõgeval sai kümme aastat tagasi alguse küüslaugufestival.\nKõik külmalinnateemalised ettevõtmised ja tooted võitsid kiiresti rahva heakskiidu, kuid linna vapil ilutsesid hoopis rohelisel taustal kolm kollast ristikheinalehte.\nNüüd, mil Jõgeva linn on haldusreformi käigus saanud koos Jõgeva, Palamuse ja Torma vallaga üheks suureks Jõgeva vallaks, kinnitas Jõgeva valla sümbolikomisjon uue omavalitsuse lipu ja vapi, millel sinisel taustal ristikheinamotiividega lumehelves.\nSiinkohal mainin ära, et nii võidutöö lipp kui ka vapp on kaunid ning selles osas pole kunstnik Marju Pottisep kindlasti ühtki kriitilist nooti ära teeninud. Kahju on sellest, et jääkristalliga lipp ja vapp on justkui postuumne sümbol Jõgeva linnale ehk omavalitsusele, mida tegelikult enam pole. Torma ja Palamuse kandi rahval on ilmselt üsna keeruline end selle sümboliga seostada.\nKuigi Jõgeva linnas sündinud külmarekord on püsinud juba 77 aastat, ei saa ükski ilmatark ega ammugi omavalitsusjuht kindel olla, et Eestis mitte kunagi külmemat temperatuuri ei mõõdeta.\nKui uus külmarekord peaks sündima kusagil mujal, näiteks Kuusikul või miks mitte Käärikul, siis mis mõte on lumehelvest kujutaval Jõgeva vallalipul, mille üks idee on esile tuua Jõgeval sündinud külmarekordit.\nKa on kummaline kargena mõjuvat lippu näha vallamaja ees lehvimas lämbel suvepäeval.\nÜhesõnaga «Celsiuse» nime kandva töö sümboliidee on hea, kuid kahjuks on sellega veidi hiljaks jäädud. Võttes arvesse külmalinna turunduskampaania arengut, jõudis lumehelves Jõgevale oma viisteist aastat liiga hilja.


PassLaPaz: Maagiline realism, ptk 7\nMaagiline realism, ptk 7\nNagu eelmises postituses öeldud, külastasin sel nädalavahetusel maailmakuulsat loodusnähtust - Salar de Uyunit ehk maailma suurimat soolatasandikku, mis tekkis iidse soolajärve kokkukuivamisel. Räägitakse, et selle ebamaine avatus ja sürreaalsed peegeldused inspireerisid ka Salvador Dali'd. Soolatasandiku vahetus läheduses on ka Dali nimeline kõrb, mille motiive võib näha tema tuntud teostes. Sinna me kahjuks ei jõudnud - tahtsime Melissaga kahepäevase tuuri teha, kuid kohale jõudes selgus, et pühapäeval (ehk referendumipäeval) ei sõida riigis ükski buss ning ka turistiekskursioone ei toimu. Tahtsin hirmsasti külastada ka lähedalasuvat Potosi linna, mis omal ajal oli kuulus hõbedakaevandamise ja rikkuse poolest, kuid paraku jäi ka see käik ära. Nii et kunagi tuleb kindlasti tagasi Boliiviasse tulla ja käimata kohad üle vaadata, värviliste laguunide ja Dali kõrbega eesotsas.\nMinu ja Tšiili Melissa teekond algas juba reede õhtul. Sõitsime Uyunisse ööbussiga, mis oli tegelikult päris mugav - jalad sai välja sirutada, istme horisontaali lasta ja tekk anti ka. Nii et kui kell pool kuus hommikul Uyuni külla jõudsime, võis olekut isegi reipaks nimetada. Bussile oli vastu tulnud turske indiaaniproua, kes kogu seltskonna reisibüroosse juhatas. Seal saimegi teada nukra uudise, et nädalavahetuse tuur kahandatakse referendumi tõttu ühepäevaseks ja giidid pühapäeval ei tööta. Soolatasandikule on aga rangelt keelatud iseseisvalt jalutada ("Te eksite ära ja saate surma", teatati meile). Pärast asjaajamist oli tarvis hommikust süüa. Nõnda varajasel ajal oli valida kalli kontinentaalse hommikusöögi ning kohaliku väliköögi 50 eurosenti maksva eine vahel. Eksootikahuviliste rahasäästjatena valisime viimase. Hommikusöök sisaldas suurt tassi imehead kohvi ning värskelt õlis küpsetatud õhulist pannkooki bunuelot. Ega see rasvapomm nii vara hommikul päris õige polnud, kuid kõhu sai meeldivalt täis. Kell seitse hommikul istusime giidiga (lühikese jutuga kohalik indiaanikutt Jose) maasturisse ning sõit soolaväljale võis alata. Meie kaasekskursandid olid vaiksevõitu brasiillased. Jose oli marurahulik giid - näiteks ei saanud ta mu peale kurjaks, kui ma kogu kaasavõetud kohvi kogemata esiklaasile ja armatuurlauale läigatasin. Kui hakkasin õnnetut vaatepilti salfakaga likvideerima, ütles ta et vahet pole, ta peseb pärast ise puhtaks.\nVarajast hommikusööki nautimas.\nKui jõudsime soolatasandikule, pakuti võimalust nautida edasist sõitu maasturi katusel - seal oli vastav inventar juba olemas. Loomulikult ei lasknud ma seda kaks korda öelda ning vinnasin end brasiillastega katusele. Melissa otsustas autosse jääda. Maastur parkis end soolaplokkidest valmistatud hotelli juurde, mis asus keset tasandikku ning mida valvasid mornipoolse olemisega indiaanlased. Kohal oli palju turiste (soomlased ka!) ning kuna kõrbes saab mõnusalt perspektiividega mängida, tehti hoolega pilte. Olukord meenutas vaatepilti Pisa torni juures, kus kümned inimesed seisavad asjalike nägudega veidrates poosides. Vaatepilt oli ühtaegu võimas, sürreaalne, kosmiline, ebareaalne, maagiline. Alljärgnevad pildid seletavad meeleolu vast kõige paremini.\nNende piltide autor on Melissa. Järgnevad pildid pärinevad minu ülikvaliteetsest telefonist :)\nMelissa leidis soolaväljalt Viplala:)\nViplala veepudeliga I\nViplala veepudeliga II\nInimesed imelikes poosides.\nPärast mõnetunnist ringitiirutamist kõrbes sõidutati meid rongide surnuaeda Uyuni küla lähistele. Raudtee kaudu veeti 19. sajandil mineraale ookeanini, kuid 40ndate lõpus vajusid mineraalitööstus ja Potosi linna hiilgeaeg kokku. Seega kadus ka rongide ja raudtee otstarve, kuid "korjused" on alles tänapäevani. Koht oli iseenesest vinge, kuid umbes sarnast vaatepilti olen marsruudil Balti-Jaam-Tallinn-Väike küllalt juba näinud :)\nLõpuks viidi meid suveniire ostma. Uyuni külas on suveniirid odavad, sest kohalikud valmistavad neid seal ise. Paljud pealinna suveniiripoed ostavad oma tooted just Uyuni külast ja kahekordistavad hinna. Mina toetasin kohalikke elanikke, ostes villase laamamustriga kampsuni. Pärast ekskursiooni jalutasime Uyuni külas ringi. Kui keskväljak välja arvata, oli tegemist mõnusa aimarakeelse tühermaaga, kus jalutasid lapsed ja hulkuvad koerad. Pärastlõunal olime sunnitud bussi istuma (nii kahju!) ja La Pazi tagasi sõitma.\nEile oli kauaoodatud referendum - kas president Evo Moralese ametiaega võiks pikendada 20 valitsusaastani või mitte. Kui oled poolt, vali SI!, kui mitte, siis NO!. Referendumi taustast olen pikemalt kirjutanud eelmistes postitustes. Lõunaameeriklased lähevad päris metsikuks enne taolisi sündmusi - näiteks korraldasid presidendi pooldajad El Altos suure mässu, kus hukkus 6 inimest ning lisaks süüdati linnapea maja - täiesti tavaline asi enne rahvahääletust. Referendumipäeval jääb aga kogu elu seisma - ühistransport ei tööta, autod ei sõida, kõik asutused on kinni ja inimesed promeneerivad sõiduteedel. Hommikust saati jalutasid kõikjal koerte ja õhupallidega perekonnad, nii et valimised/referendumid on suisa perepäeva eest. Hääletada on kõikidel täisealistel kodanikel kohustuslik. Pärast hääletamist saad passi templi, mis kinnitab et oled valimas käinud. Kui tempel puudub, ei saa kaks kuud kasutada pankade, polikliinikute ja muude ühiskondlike asutuste teenuseid. Meie kodupiirkonna hääletusjaoskond oli ühes uhkes koolimajas. Majaesine oli täis suhkruvatimüüjaid, limonaadi- ja burksiputkasid, kohal olid ka muusikud. Üldiselt valitses pidulik ning ootusärev meeleolu ja kõik ümbritsevad inimesed rääkisid ainult hääletamistulemustest ning poliitikast. Koolimaja võimlas oli mitukümmend lauakest, mille ümber toimus agar hääletamine. Ka La Pazi linnapea elab Achumanis, mistõttu oli ta sinnasamma jaoskonda hääletama tulnud. Kui ta võimlasse sisenes, lõi rahvasumm kihama, sest linnapeaga sooviti teha selfie'sid või lihtsalt kätt suruda. Minu perekond soovitas mul tungivalt linnapeaga pilti teha, aga kuna ma olin crocside ja t-särgi lainel, ei soovinud ma sellisena pildile trügida.\nÕhtul jälgisin telekast boliivia "Valimisstuudiot". Iga 20 minuti tagant kuulutati maakondade kaupa hääletustulemusi välja. Otsepildid lülitusid linnade keskväljakutele, kus sajad inimesed olid plakatitega lehvitamas. Mikrofoniga teadustaja tänas kõigepealt toreda teleülekande eest, seejärel asus protsente välja kuulutama (nagu Eurovisioon kohe!). Kogu aeg oli NO! kerges ülekaalus, kuid ärevust tekitasid vaeste piirkondade tulemused - nt El Alto piirkonnas hääletas kõigest 9% valijatest NO! poolt. Lõplike tulemuste kohaselt võitis NO! umbes 52 protsendiga. Palju õnne Boliiviale!!!!!!!!\nPostitaja: PassPass kell 07:14\nMaagiline realism, ptk 6\nMaagiline realism, ptk 5\nMaagiline realism, ptk 4


Materjali uurimise magister, Helsingi, Soome 2022\nMaterjali uurimise magister\nKas materjalide uurimine suudab lahendada energiaprobleemi? Kogu tehnoloogia meie ümber põhineb materjalidel. Materjalide uurimisel on suur võimalus lahendada suuri ühiskondlikke probleeme ja leida uusi avastusi energia, toidu, vee, ohutuse, tervise ja heaolu, keskkonna, ressursside säästva kasutamise ja linnastumise valdkondades. Meie ühiskonna vajadustele kohandatud uued põnevad materjalid, millel on ootamatud omadused, võivad muuta meie igapäevaelu. Materjalide uurimine on loodusteaduste rikkaim ja multidistsiplinaarne valdkond. Materjaliuuringute magistriprogramm põhineb füüsikal, keemial, bioloogial ja arstiteadustel, matemaatikal ja informaatikal, mida õpetatakse ühtsel ja iseseisval viisil. Uurite näiteks biomaterjale, nanomaterjale, nutikaid materjale, polümeere, komposiite, elektroonikat, energiatootmist ja salvestamist ning rohelisi ja säästvaid materjale. Õppimine Materjaliuuringute magistriprogramm põhineb füüsikal, keemial, bioloogial ja arstiteadustel, matemaatikal ja informaatikal, mida õpetatakse ühtsel ja iseseisval viisil . Kõik õpetajad kasutavad õppetöös oma praegust uurimistööd selles valdkonnas. Uurite näiteks biomaterjale, nanomaterjale, nutikaid materjale, polümeere, komposiite, elektroonikat, energia tootmist ja salvestamist ning rohelisi ja säästvaid materjale. Teil on võimalus teha osa õpingutest ja/või magistritööst rahvusvahelises koostöös . Programm töötab CERNi, rahvusvahelise termotuumasünteesi reaktori ITER, rahvusvaheliste sünkrotronvalgusallikate ja röntgenivabade elektronlaseritega . Kasutame uusimat tehnoloogiat uute materjalide sünteesimeetodite väljatöötamiseks, nende simuleerimiseks superarvutite abil, samuti nende iseloomustamiseks ja manipuleerimiseks ultraheli, osakeste ja erineva lainepikkusega valguse abil.


DIY, paju, värvimine\nahi, paju, plaanid, värvimine\n12 kommentaari “Paju: koledad seinad ja ahju värvimine”\njaanuar 20, 2021, 9:16 e.l.\nMa küll aasta jagu hiljaks jäänud aga kommenteerin ikka 🙂\nTegin samal ajal remonti kui sina ja juba siis olid olemas spets ahjuvärvid ju, mis ei haise egas kooru, müügil igas ehituspoes. Mina värvisin ilusa halliga kaks korda üle, varem oli beez.\nSamuti sain nüüd fb sisustusgrupist idee üle krohvida kohupiimakrohviga. Kuna mul ahju kõrval sein on dekoratiivkibidega kaetud siis see krohvimismõte on lausa väga pähe kiilunud 🙂 Kuna ahi läheb magamistubadesse ka siis proovin ilmselt esimesena lapse toas 😀\njaanuar 20, 2021, 10:48 e.l.\nJaa, on ahjuvärve ka. Ma enam ei mäleta, miks ma radiaatorivärvi valisin, aga see ka ei haise ega kooru 🙂\nSee sisustusgrupp on veits saatanast 😀


Teisenda TB mõõtühikuks kb (Terabait mõõtühikuks Kilobitt)\nTerabait to Kilobitt\nKui palju on Kilobitt ühes Terabait?\n1 Terabait [TB] = 8 589 934 592 Kilobitt [kb] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Terabait mõõtühikuks Kilobitt teisendamiseks.\nTeisenda Terabait mõõtühikuks Kilobitt (TB mõõtühikuks kb):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '950 Terabait'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Terabait' või 'TB'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Bait / Bitt'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '10 TB na kb' või '88 TB to kb' või '82 Terabait -> Kilobitt' või '5 TB = kb' või '17 Terabait na kb' või '63 TB na Kilobitt' või '48 Terabait to Kilobitt'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(24 * 63) TB'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '950 Terabait + 2850 Kilobitt' või '68mm x 84cm x 57dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Hampton Inn by Hilton Sarnia/Point Edward, Sarnia, Ontario, KanadaSihtkoht\nHotell siseujulaga ja ööpäevaringselt avatud treeningsaaliga, Sarnia\n9,2.Ülihea.326 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud.\nCentennial Park Paths Trailhead – 17 min jalgsi\nBayshore Park Multi Use Path Trailhead – 23 min jalgsi\nCanatara rand ja park – 24 min jalgsi\nPoint Edward Waterfront Park Pathways Trailhead – 24 min jalgsi\nStones 'N Bonesi muuseum – 26 min jalgsi\nBayside’i ostukeskus – 26 min jalgsi\nTuba, 1 ülilai voodi, suitsetamine keelatud (Roll In Shower)\nOntario kohtuhoone – 29 min jalgsi\nBluewater Healthi haigla – 30 min jalgsi\nRainbow Park Multi Use Path Trailhead – 34 min jalgsi\nSarnia raudteejaam – 6 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Port Huron – 11 min transpordivahendiga\nKas Hampton Inn by Hilton Sarnia/Point Edward võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Hampton Inn by Hilton Sarnia/Point Edward pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Hampton Inn by Hilton Sarnia/Point Edward ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Hampton Inn by Hilton Sarnia/Point Edward pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Hampton Inn by Hilton Sarnia/Point Edward lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Hampton Inn by Hilton Sarnia/Point Edward kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Alternate Grounds Dockside (14 min jalgsi), Giresi's Pizza Factory (3,7 km majutuskohast), Selina's South East Cafe (3,9 km majutuskohast).\nMida majutuskohas Hampton Inn by Hilton Sarnia/Point Edward ja selle ümbruses teha saab?\nHampton Inn by Hilton Sarnia/Point Edward pakub järgmisi võimalusi: sisebassein ja ööpäevaringselt avatud treeningsaal.\n2 ööd, tööreis, 3. märts 2021\n3 ööd, tööreis, 26. veebr 2021\nYolanda, 1 öö, tööreis, 6. veebr 2021\nGinette, 2 ööd, reis, 12. nov 2020\nGeorge, 1 öö, reis sõpradega , 7. nov 2020\nC, 1 öö, tööreis, 19. okt 2020\nlinda, 2 ööd, reis, 24. sept 2020


USAs saavad juhid oma otsustele kindlustuse osta - Äripäev\nAgnes Ojala 06. juuni 2008, 11:12\nKui Eestis ei ole juhatuse liikmetel\nvõimalik enda tegevuse tagajärgedele kindlustust teha, siis USAs on see võimalik\nja laialt levinud.\nAdvokaadibüroo Sorainen jurist Stefano M. Grace selgitas Äripäevale, et juhatuse liikmed peaksid kõikjal lähtuma aktsionäride huvidest ja eesmärgist kasvatada nende vara. Kui aga mõni otsus peaks soovimatute tulemusteni viima, siis saavad firmajuhid end sellele järgnevate kahjunõuete vastu kaitsta.\nKuigi juhatuse liige võib käituda vastavalt oma ülesannetele, on talt kohtu kaudu võimalik välja nõuda kalleid hüvitisi. Keskmiselt on sellised nõuded üle 700 000 dollari (umbes 7 miljoni krooni) suurused, mistõttu piiratakse juhatuse liikme vastutust näiteks töölepingutega. Võimalik aga on teha oma otsustele ka kindlustus.\nStefano M. Grace räägib juhatuse liikme vastutusest 11. juunil Äripäeva seminaril "Mille eest reaalselt vastutab juhatuse liige?" Sokos Hotel Viru konverentsikeskuses.\n13. June 2008, 16:11


Suhteeksperdi arvamus: miks 20ndate alguses noored ei seksi? - DELFI Naistekas\nSuhteeksperdi arvamus: miks 20ndate alguses noored ei seksi?\nMillenniumipõlvkond seksib vähem kui eelmised põlvkonnad, väidab ajakirjas Archives of Sexual Behaviour avaldatud uurimus.\nFlorida Atlantic ülikooli teadlaste uuringus avaldasid 15% millenniumipõlvkonna ehk Y-põlvkonna esindajatest vanuses 20–24, et neil ei ole alates 18-aastaseks saamisest olnud ühtegi seksuaalpartnerit, ent vaid 6% inimestest, kes sündisid 1960ndatel, ütlesid, et nad ei olnud samas vanuses seksinud.\nMõnede ekspertide arvates saab seda statistikat põhjendada parema seksuaalhariduse ja ligipääsuga pornograafiale, kuid dr Helen Fisher, antropoloog ja Match.com tutvumisportaali peanõustaja, usub, et on kaks peamist põhjust, miks Y-põlvkonna noored üksteisega ei maga. Esiteks on Y-põlvkonnal suuremad ambitsioonid karjääri osas ja teiseks on nad suhtesse astumise osas ettevaatlikumad.\nFisher rääkis ajakirjale Business Insider, et tänapäeva noored on väga ambitsioonikas põlvkond. Ta usub, et Y-põlvkond keskendub rohkem karjäärile kui seksile ja armastusele ning neil ei ole regulaarseid seksuaalsuhteid, kuni nad on valmis pühenduma tõsisele suhtele. „Mida enam sul on teisele inimesele pakkuda hariduse, raha teenimise ning sotsiaalse väärtuse osas, seda suurema tõenäosusega leiad partneri, kes on kõrge suhteväärtusega,“ ütles Fisher.\nVeel paar meie lugejate suvist seksiseiklust: loe ja naudi! (10) 17.08.2016\nTema sõnul on suhteväärtus inimese väärtus paarisuhtes, mida mõõdetakse sellega, kui palju ta oma partnerile romantiliselt suudab pakkuda. „Võib-olla väldib Y-põlvkond seksi, sest see on üks suhte esimesi samme ja nad tahavad esmalt oma suhteväärtust tõsta,“ ütles Fisher. Lisaks on noorte jaoks karjäär olulisem kui abiellumine. „Varem pidid kindlasti abielluma, et olla täiskasvanu,“ ütles ekspert. „Y-põlvkond ei ole abiellumisest huvitatud.“\nKuigi aktiivne voodielu ei tähenda, et inimene on abielust huvitatud, suurendab see Fisheri sõnul tõenäosust, et inimene kiindub ja armub. „Kui sa kellegagi magad, võivad tekkida romantilise armastusega seonduvad tunded,“ selgitas ta ja lisas, et orgasmiga vallanduvad kiindumust tekitavad hormoonid, nagu näiteks oksütotsiin — hormoon, mida toodavad nii meeste kui ka naiste kehad, kui nad saavad orgasmi. „Kokkuvõttes võib öelda, et „juhuslik seks“ ei ole juhuslik. See viib suheteni.“\nFisherilt küsiti tutvumisrakenduste ja veebilehekülgede kohta ja miks noored tutvuvad internetis rohkemate inimestega, kuid seksivad vähem. „Internetikohtingute suurim probleem seisneb kognitiivses ülekoormuses,“ vastas Fisher. „Inimese aju ei tule toime nii paljude valikutega. Mida rohkemate inimestega tutvud, seda väiksem on tõenäosus, et sa mõnega neist välja lähed.“\n„Y-põlvkond on ettevaatlikum, hoolikam, valivam ja ambitsioonikam,“ selgitas Fisher, lisades, et üks põhjus, miks noored on nii valivad, on see, et paljud neist on üksikvanemate lapsed või nende vanemad on lahutatud ning nad tahavad ise lahutamist vältida. „Seks tuleb ühel hetkel, nad teavad seda. See on neile igal pool kättesaadav, kui nad seda tahavad,“ ütles Fisher. „Nad otsustavad mitte seksida, sest nad proovivad midagi muud teha.“


Liviko toetab ERSO Nautimuse kontserdisarja - Liviko\nLiviko toetab ERSO Nautimuse kontserdisarja 22.09.2014\nNeljaosalisest kontserdisarjast iseloomustab iga kontsert ühte Nautimuse veinivaliku märki. Sarja avakontsert 2015. aasta 23. jaanuaril toob kuulajateni ooperiklassika säravamaid teoseid nimeka Vene dirigendi Mihhail Tatarnikovi juhatusel koos Peterburi vanima, Mihhaili ooperiteatri solistidega ning kannab Nautimuse kvaliteedimärki „magus ja aromaatne“. Veebruaris ettekantav Sergei Rahmaninovi Kolmas Sümfoonia kannab „pehme ja puuviljase“ alatooni. Jean Sibeliuse Kullervo on sommeljeed ja muusikud liigitanud „pehme ja värske“ kategooriasse ning hooaja lõppkontsert Mamuro Samuragochi ja Takashi Niigaki Hiroshima paigutub iseloomult „tugeva ja vürtsika“ buketti.\nERSO on vanim regulaarselt tegutsev sümfooniaorkester Eestis. Orkestri ajalugu ulatub aastasse 1926. ERSO plaadistuste kõrget kvaliteeti tunnustatud mitmete auhindadega, millest olulisim on 2004. aastal pälvitud Eesti esimene Grammy.\nSõlmides koostööleppe ERSO-ga, jätkab Liviko Eesti kultuuri väljapaistvamate tippude toetamist ning rahvusliku pärandi väärtustamist. Rahvusooper Estonia peasponsorina on Liviko Eesti muusikaelu ühe tähtsündmuse ‒ Vana Tallinn Gala ‒ ellukutsuja 2012. aastast. Samuti on Liviko pikaajaline Eesti Kunstimuuseumi toetaja.


Ghee või, 165g - RUDRA jooga ja tervisliku toidu pood\n/ Geevõi, 165g\nKuldvõi (tuntud ka kui Ghi või) on valmistatud Lätis saadud kõrgeima kvaliteediga võist. Ajurveedal peetakse Gi üheks tervist parendavaks toiduks. Usutakse, et Gi rahustab kõiki kolme doshat, tugevdab keha, parandab mälu ja muid vaimseid funktsioone ning pikendab elu. Mõjub soodsalt silmadele, soodustab seedimist ja kaitseb ...\nKuldvõi (tuntud ka kui Ghi või) on valmistatud Lätis saadud kõrgeima kvaliteediga võist. Ayurvedas peetakse Geet üheks peamiseks tervise parandamise allikaks. Arvatakse, et Gee rahustab kõiki kolme dosha, tugevdab keha, parandab mälu ja muid vaimseid funktsioone ning pikendab elu. Kasuks silmadele, soodustab seedimist ja kaitseb keha mitmesuguste haiguste eest. Ayurveda tekstid ütlevad, et Gee aitab säilitada maos optimaalset happetaset ja tervendada mao limaskesta.\nLastele hõlbustab mao väljutamist üks teelusikatäis Gee ja tass piima.\nGee saab keha masseerida ja päevitada.\nKui Gee kasutamist on liiga palju, suureneb see veelgi - KAPHA.\nGee ei pea külmkapis hoidma.\n100g toode sisaldab 99,8g rasva. Energiaväärtus 898 kcal / 3693 kJ.\nPorgandiõli (Duo Ag), 110 ml\nKülmpressitud porgandiõli (päevalilleõli baasil. Koostis: Porgandiõli sisaldab terpeene, beetakaroteeni, vitamiine A, E, K, fütosteroole, samuti küllastumata ja küllastunud rasvhappeid. Tervise jaoks: puhastab maksa, ...\nVaikepealkiri - € 3.90\nKülmpressitud porgandiõli (päevalilleõli baasil. Koostis: Porgandiõli sisaldab terpeene, beetakaroteeni, vitamiine A, E, K, fütosteroole, samuti küllastumata ja küllastunud rasvhappeid. Tervise jaoks: puhastab maksa, aitab artriidi, reuma vastu. valu tugevdab keha Kosmeetika: toidab ja niisutab nahka Loob päevituse efekti Tugevdab juukseid ja ...\nVaikimisi pealkiri - € 3.90 EUR\nCamelina õli 100% koostis: idra õliseemnete õlisisaldus - 30-40%. Idras õli sisaldab kuni 90% küllastumata rasvhappeid, millest ~ 55% on polüküllastumata rasvhapped. Idrasõli peamised küllastumata rasvhapped ...\nGhee või (Garuda), 330g\nKvaliteetne Ghee või. Valmistatud Lätis. Ayurvedas peetakse Gee üheks toitaineks, mis tervist kõige paremini parandab. Arvatakse, et Gee rahustab kõiki kolme došat, tugevdab keha, parandab mälu ja muid vaimseid funktsioone, ...\nVaikepealkiri - € 8.00\nKvaliteetne Ghee või. Valmistatud Lätis. Ayurvedas peetakse Gee üheks toitaineks, mis tervist kõige paremini parandab. Usutakse, et Gi rahustab kõiki kolme doshat, tugevdab keha, parandab mälu ja muid vaimseid funktsioone ning pikendab elu. Sellel on kasulik mõju silmadele, soodustab seedimist ja kaitseb keha erinevate haiguste eest. Ajurveda tekstid ütlevad, et ...\nVaikimisi pealkiri - € 8.00 EUR\nGee Butter Bio, 220g\nKvaliteetne biogeevõi. Ayurvedas peetakse Geet üheks peamiseks tervise parandamise allikaks. Arvatakse, et Gee rahustab kõiki kolme annust, tugevdab keha, parandab mälu ja muid vaimseid funktsioone, ...\nVaikepealkiri - € 8.90\nKvaliteetne biogeevõi. Ayurvedas peetakse Geet üheks peamiseks tervise parandamise allikaks. Arvatakse, et Gee rahustab kõiki kolme dosha, tugevdab keha, parandab mälu ja muid vaimseid funktsioone ning pikendab elu. Kasuks silmadele, soodustab seedimist ja kaitseb keha mitmesuguste haiguste eest. Ayurveda tekstid ütlevad, et ...\nVaikimisi pealkiri - € 8.90 EUR\nGee Butter Bio, 480g\nVaikepealkiri - € 15.90\nVaikimisi pealkiri - € 15.90 EUR\nGee või, 500ml\nDžinn on selitatud või võirasv, mis ei sisalda laktoosi ega muid lisandeid. Sellel on rikkalik võine maitse ja lõhn ning see vajab küpsetamiseks poole vähem, nii et väikese koguse ...\nVaikepealkiri - € 8.50\nDžinn on selitatud või võirasv, mis ei sisalda laktoosi ega muid lisandeid. Sellel on rikkalik võine maitse ja lõhn ning küpsetamiseks on vaja vähem kui poolt, nii et väike kogus Gee kestab kaua. Ayurvedas peetakse Geet üheks peamiseks tervise parandamise allikaks. Gee peetakse kõigi rahustamiseks ...\nVaikimisi pealkiri - € 8.50 EUR\nSoe, vürtsikas ja energiline ingveriõli pärineb ingveri juurtest (Zingiber officinale), mis on terav ja omapärane. Kui ingveriõli kasutatakse paikselt, võib see leevendada valu ja soodustada ...\nSoe, vürtsikas ja energiline ingveriõli pärineb ingveri juurtest (Zingiber officinale), mis on terav ja omapärane. Paiksel kasutamisel võib ingveriõli leevendada valu ja soodustada normaalset vereringet. Koostis: rapsiõli, ingveri ekstrakt 37%, sojaõli 13%. 150ml maht\nKanepiõli (Duo Ag), 110ml\nKülmpressitud kanepiõli 100%. Koostis: linoolhape (40-68%), alfa-linoleenhape (20-25%), oleiinhape (7-9%), gamma-linoleenhape (2-5%), vitamiinid A, E, D, klorofüll magneesium, fosfor, kaalium. Tervise jaoks: täiuslik oomega ...\nVaikepealkiri - € 5.60\nKülmpressitud kanepiõli 100%. Koostis: linoolhape (40-68%), alfa-linoleenhape (20-25%), oleiinhape (7-9%), gamma-linoleenhape (2-5%), vitamiinid A, E, D, klorofüll magneesium, fosfor, kaalium. Tervise jaoks: oomega 3 ja oomega 6 rasvhapete ideaalne suhe. Üks supilusikatäis õli sisaldab minimaalselt päevas vajalikku rasvhapete kogust. Vähendab kolesterooli ja ...\nVaikimisi pealkiri - € 5.60 EUR