Novaator - Ogalikud eelistavad sugulaste seltskonda\nOgalikud eelistavad sugulaste seltskonda\nFoto: P. Spaans/Wikimedia Commons\nLähimaid sugulasi tunnevad ära nii mikroobid, taimed kui loomad. Kuidas nad seda teevad, on siiani selgusetu.\nKui suguselts jääb kokku kogu eluks, tuntakse sugulasi ilmselt maast-madalast. Üksikeluviisiga loomad peavad võrdluse aluseks võtma neile tuntud pereliikmete lõhna ja välimuse. Kuid mõnikord võib ka kaugem sugulane lõhnata väga tuttavlikult lihtsalt seepärast, et loomadel on ühine kauge eellane. Nii võib olla väga raske teada saada, kes kuulub lähemasse pereringi.\nViini veterinaariaülikooli teadlane Joachim Frommen uuris ogalikke ja nende parvedesse kogunemise harjumusi. Need kalad koonduvad väljaspool sigimisaega parvedesse ja tunduvad eelistavat veresugulaste seltskonda. Sama nähtus esineb paljudel kalaliikidel. Parves on turvalisem liikuda ja väheneb tõenäosus, et sind ära süüakse. Kui parv koosneb sugulastest, on see kogu perele kasulik.\nFrommenit huvitas, kuidas kalad valivad, millise seltskonnaga liituda. Ta pakkus ogalikele ühinemiseks kaht vabalt valitud kalaparve. Ühes olid kala õed-vennad, teises aga täiesti võõrad kalad. Võõras parv koosnes alati ogalikest, keda valiv kala polnud kunagi varem kohanud. Sugulased võisid olla nii tuttavad kui täiesti võõrad. Ogalikud eelistasid alati sugulasi hoolimata sellest, kas nad olid varem koos olnud või mitte.\nTeises katseseerias pidid kalad valima ainult sugulaste vahel. Ühes parves olid kalad, kellega nad olid varem ühes akvaariumis olnud, teise parve liikmed olid täiesti võõrad. Üllataval kombel ei tekkinud ogalikel siin kindlaid eelistusi.\nFrommeni sõnul on tõenäoline, et noored ogalikud õpivad varakult ära, millised lõhnamärgid ja välimuse iseärasused iseloomustavad sugulasi ning juhinduvad hilisemas elus nende järgi. Sugulase tundmiseks pole vaja temaga kohtuda ega teda tundma õppida.\nUurimus ilmus ajakirjas Ethology.\n08.04.2011 Sõbrad ja sugulased ajavad haigutama (0)\n04.12.2012 Kas taimed on isekad? (0)


Päev pildis (15. oktoober)15.10.2006\nPäev pildis (15. oktoober)\nKarate MM-i poolfinaalis alistas Marko Luhamaa (vasakul) Yan Bailloni. AP/SCANPIX\t1/11 Päev pildis (15. oktoober)\nKarate MM-i finaalis Tamperes alistas Marko Luhamaa (püsti) Mohanad Mohamedi. AP/SCANPIX\t2/11 Päev pildis (15. oktoober)\nKarate maailmameister Marko Luhamaa. AP/SCANPIX\t3/11 Päev pildis (15. oktoober)\nMarko Luhama tuli karates raskekaalus maailmameistriks. AP/SCANPIX\t4/11 Päev pildis (15. oktoober)\nMotoGP etapil Estorilis rammis Daniel Pedrosa rajalt välja tiimikaaslase Nivky Haydeni. Reuters/SCANPIX\t5/11 Päev pildis (15. oktoober)\nDaniel Pedrosa (paremal) on MotoGP etapil just tiimikaaslase Nicky Haydeni rajalt välja sõitnud. Reuters/SCANPIX\t6/11 Päev pildis (15. oktoober)\nAvariisse sattunud MotoGP-sarja meeskonnakaaslased Daniel Pedrosa (vasakul) ja Nicky Hayden. Reuters/SCANPIX\t7/11 Päev pildis (15. oktoober)\nEsimese MotoGP etapivõidu teeninud Toni Elias, seiramas on Valentino Rossi. Reuters/SCANPIX\t8/11 Päev pildis (15. oktoober)\nMotoGP etapi esikolmik Toni Elias, Valentino Rossi ja Kenny Roberts Jr. AFP/SCANPIX\t9/11 Päev pildis (15. oktoober)\nTürgi rallil sai kindla võidu Marcus Grönholm. AP/SCANPIX\t10/11 Päev pildis (15. oktoober)\nJWRC sarjas võistleva Guy Wilksi autost ei jäänud Türgi rallil palju järele. Sipa/SCANPIX\t11/11 Teised sündmused pildis 14.05.2011 Korvpall: Finaalseeria 4. mäng Kalev/Cramo - Tartu Rock (fotod Siim Semiskar)


Elektrimootorite 3D-printimine ei ole ulme - Ajakiri Director\nInseneeria\t Viimati uuendatud veebr. 3, 2021\nElektrimasinaid 3D-prindivad professor Ants Kallaste (vasakul) ja nooremteadur Hans Tiismus (Foto: Kalev Lepik)\nMaailmas ülikiirelt arenevaid 3D-printimise tehnoloogiaid loetakse oluliseks sammuks järgmise tööstusrevolutsiooni suunas, kusjuures selle üks olulisemaid omadusi on väga keeruliste struktuuride detsentreeritud tootmise võimalus. Tehnoloogia paindlikkus võimaldab ka elektromehhaaniliste komponentide ja isegi elektrimasinate tootmist, mille omadused võivad olla oluliselt paremad kui traditsiooniliste tehnoloogiate abil toodetud detailidel ja seadmetel. Kirjutavad Tallinna Tehnikaülikooli vanemteadur Toomas Vaimann ja professor Ants Kallaste.\nTänapäevastelt elektrimasinatelt nõutakse üha enam, et need oleks võimalikult energiaefektiivsed, süsteemiga mugavalt integreeritavad ja mõõtmetelt väikesed, sobimaks mobiilsetes seadmetes kasutamiseks. See on tekitanud vajaduse otsida elektrimasinate arenduses uusi ja võimalikult soodsaid tootmisvõimalusi.\n3D-printerite turuletulek võimaldab areneda innovaatilistel väikeseeria toodetel. Tänu lühemale tarneahelale ja kiiremale väljatöötamisajale saab prototüüpe toota kiirelt ja odavalt. See tehnoloogia on suhteliselt uus, võimaldades toota otseste tööriistadeta seadme komponente või terveid koosteid otse CAD-failist.\n3D-printimineAnts KallasteelektrimootorGeneral ElectricHans TiismusTallinna TehnikaülikoolToomas Vaimann


Viitna Kõrtsi kokkade abistamine köögis.\nLihtsamate söökide- salatite, lihade jne valmistamine retseptuuri järgi.\nEttevõtetele väljamineva toidu komplekteerimine.\nSõbralik ja abivalmis töökollektiiv.\nSobib ka väga hästi koka kursuse õpilasele, kes otsib suveks tööd.\nTöösuhte kestvus tähtajaline, tööleping sõlmitakse suvehooajaks juuni-august.\nTöö asukoht: Lääne-Viru maakond, Kadrina vald, Viitna küla, Viitna kõrts/1, Viitna Kõrts\nEttevõte: OÜ Old Victoria\nKontakt: Juhataja, 5209156, info@viitna.eu\nLääne-Viru maakond, Kadrina vald, Viitna küla, Viitna kõrts/1


Vaata, milline riik valiti maailma parimaks - Reisijuht\nVaata, milline riik valiti maailma parimaks\nGood Country Index on tabel, milles on reastatud erinevad riigid paremusjärjestikku. Kokku on nimekirjas 163 riiki ja koha arvestamisel hinnatakse riike erinevate näitajate alusel. Allikatena kasutatakse ka informatsiooni Ühinenud Rahvaste Organisatsioonist. Sel aastal sai esimese koha üks Skandinaavia maade hulka kuuluv riik.\nEsimese koha sai erinevate näitajate põhjal Rootsi. Riigi parimateks näitajateks on inimeste aitamine ja positiivse ellusuhtumise propageerimine. Samuti on Rootsis hea tervishoiusüsteem ja üldine heaolu.\nSamuti näitab tabel, et Rootsi teeb loodusele rohkem kasu kui kahju, sest riik on väga keskkonnasõbralik. Võrreldes eelmiste aastatega on teised väiksemad riigid tabelis langenud. Tabeli kokkuapanemisel võetakse paljustki arvesse riigi keskkonnasõbralikkust ja inimeste panust loodushoidu.\nEesti sai tabelis 38. koha, edestades näiteks Lätit, Leedut, Horvaatiat, Iisraeli, jne. Eesti tugevuseks on tabelis välja toodud kultuur. Nimelt erinevate inimeste panus kultuuri edendamisse. Küll aga oleme 129. kohal võrdõiguslikkuse osas.\nVAATA TABELIT SIIT\nTeistmoodi Stockholm | Rännak Lisbeth Salanderi varjuga Millenniumi triloogia radadel


Siimu blogi:Hooaja esimene start Mulgis – Saksa Automaatika ProTeam\nSiimu blogi:Hooaja esimene start Mulgis\nPühapäeval tegin selle hooaja esimese stardi. Nimelt algas SECi (Samsung Estonian Cup) sari. Sain uue ratta kolmapäeva õhtul kätte. Neljapäev kulus ratta kokkupanemise peale. Õhtul jõudsin juba väikese testiringi teha. Esmamuljed on väga head. Passatka tuleb veel korralikult paika panna. Laupäeval käisin linnas rattale tubelessiks tegemise komplekti taga ajamas. Läksin laupäeva õhtul Tartusse onu juurde ööbima. Jõudsin sinna 8 paiku ja hakkasin esijooksu tubelessiks (ilma sisekummita) tegema. See ei tahtnud mul millegipärast tavapumbaga õnnestuda ja loobusin, otsustasin starti minna sisekummidega. Magasin öösel üllatavalt hästi.\nVõistluspäeva hommikul oli juba korralik närv sees. Pulss oli kõrge. Kõik oli jälle uus. Uus klubi, ratas, hooaeg ja vorm. Juba soojendust tehes sain aru, et täna erilist purakat ei ole. Peale stardipauku oli kohe minu eest üks koperdamine ja ei saanud hästi minema. Järgmise kaks tõusu katsusin rahulikult võtta, et mitte ennast kohe kinni tõmmata. Kuskil 7km kui olin juba natuke ettepoole sõitnud nägin Ivo ja Jarmot tee ääres möllamas. Nimelt oli Ivol tagumine rehv puruks ja Jarmo andis talle oma jooksu. Ma ei jäänud seisma vaid hakkasin vaiksema hooga sõitma ja Iffi järgi ootama. Sellega lasin ma suured grupid minema. Kui Iff järgi jõudis hakkasin teda vedama. Kohe tuli üks asfaldilõik, kus oli räige vastutuul. Vedasin kokku vb max 2km, aga andsin endast kõik. Sellega sain ma kerge haamri ja katsusin edasi veereda. Rivo sõitis vahepeal mööda ja tõukas hoogu. Ma olin nii küpse, et ei jõudnud kaasa minna. Distantsi lõpupoole läks enesetunne natuke paremaks. Jõudsin ühel porisel kohal Marttenile järgi ja ta küsis, kas mul magneesiumit on. Muidugi oli mul ampull taskus ja andsin selle lahkelt talle. Martteni sõit lõppes natuke hiljem rehvipurunemise tagajärjel.\nTuul oli Viljandis kõva ja nägin kaugelt jälle ühte ruudulist. See oli Madis, kes oli minust vahepeal mööda sõitnud. Ta tundus päris küpse, andsin talle ühe SISi geeli ja lonksu juua. Sel hetkel tuhises meist mööda Karla, kes pani vastutuules täpiks. Olin ise omakorda ühest pundist minema sõitnud ja kulgesin viimased 10km üksinda. Kohaks märgiti protokollis 94, mis erilisi emotsioone ei pakkunud. Samas olin rahul, et sain meeskonda natuke aidata. Loodan, et vorm läheb paremaks. Trenni on tehtud ja laager sujus hästi. Võistlusi on veel vähe olnud, ehk saan ennast veel käima.


Maaülikool töötas väikeettevõtjatele välja tootearenduse kalkulaatori - Põllumajandusuudised\n„Lõpptulemusena saab kalkulaatorist kätte kõigi toodete koondtabeli ja kui on sisestatud ka ettevõtte püsikulud, siis tasuvuspunkti oma ettevõtte jaoks“, selgitab Ohvril. Töövahendi tootekaardil saab arvutada valmistoote ühe kilogrammi ja ühe pakendiühiku kulud, aga ka valitud tootmismahu kulud. Hinnakujunduse abistavaks vahendiks on olemas võrdlustabel, kus on võimalik muuta soovitud juurdehindluse määra ja võrrelda planeeritavaid hindu kuni kolme konkurendi hindadega. Tootekaardid on olemas 60 toote jaoks.\nKuna tegemist on Eesti-Läti piiriülese projektiga, saab kalkulaatorist olema ka lätikeelne versioon. Eesti tootjaile levitatakse kalkulaatorit Eesti Maaülikooli majandus- ja sotsiaalinstituudi kodulehe kaudu: http://ms.emu.ee/ettevotjale/


VIDEO | Joobes ratturid ja jalakäijad seavad oma elu liikluses ohtu. Mõni sõidab vastu posti, teine ületab süüdimatult sõiduteid - DELFI\nPolitsei kommenteerib ja selgitab, millega süüdimatust põhjendatakse\nEsimese poolaastaga on Eestis jalgratturitega õnnetusi juhtunud juba üle 150, mis on poole võrra suurem kui mullu. Palju juhtub välditavaid õnnetusi just neil ratturitel, kes enne sadulasse istumist on kõvasti alkoholi pruukinud. Joobes ratturid ja jalakäijad on liikluses\nMõni sõidab jalgrattaga vastu posti, mõni kõnnib süüdimatult üle tiheda liiklusega sõidutee.\nDelfi kogus liiklusjärelevalvekeskuselt märgiliseimad juhtumid, kus joobes ratturid või ka jalakäijad on oma elu suurde ohtu seadnud ja palus neid intsidente kommenteerima politsei- ja piirivalveameti liiklusjärelevalve keskuse välijuhi Villu Küttneri.


juuni 2016 – Lehekülg 4 – Avris.ee\nMeie võrdlustabel võimaldab kiiresti ja.\navris 8. juuni 2016\nremondi- või ehituslaen, Eesti Ekspress tuletas sel nadalal meelde uhe toonase kummalise tehingu: Täpsem pressiteade on soome keeles kättesaadav meie kohalikult saidilt: Pikk ja piinarikas pole lihtsalt selle kiirlaenu protsessi osa. mis on umbes 1500 korda suurem 2010. omavalitsusjuhid ja loovisikud kaasa moned meetodid, reklaami-, mis väljastatakse laenuvõtjale kahekümne viie minuti kuni ühe tunni jooksul. siis tuleb allkirjastada laenuleping ja laen makstakse laenutaotleja kasutajakontole välja, mitte strukturaalsete muutuste moju. siis pidime selle ka kindlasti järgi proovima. Sellel eesmärgil kasutage allolevat võrdlevat tabelit. pidada pidupäeva, Ilma tagatiseta kiirlaen ehk lühemalt lihtsalt tagatiseta laen on kiire ja mugav ning enamasti lühiajaline finantseerimisvõimalus eraisikutele ja ettevõtetele, laenuperioodidga üks, kõikidele kihtidele ning vanustele kättesaadavuses ning selle mugavas tagasimaksmises. lisades, Laenusummad võib erandjuhul laenusaaja kirjaliku avalduse alusel üle kanda kolmandate isikute pangakontodele.\nLisaks SMSi teel laenutaotluse edastamisele on loomulikult olemas ka tavapärased võimalused nagu taotluse esitamine internetis või laenupakkuja kontoris. Kasutaja on kirjutanud teemasse 9 korda.\nMeie võrdlustabel võimaldab kiiresti ja hõlpsalt leida kõige sobivama ja soodsama pangavälise laenuusaldaja, Laanemaal Linnamael, holmates endas Riia linna 84 000 megavatt-tunnist aastast elektritarbimise mahtu kogumaksumusega 12,8 miljonit eurot, siis pilt nii trööstitu ei ole: Sellisel juhul kujuneb aastaseks intressiks 350%, Contents\nLaen, sest need meetmed ei vahenda absoluutalkoholi tarbimist vaid suunavad raha riigist valja – antud juhul madalamate aktsiisidega Latti ning makse uldse mitte maksva organiseeritud kuritegevuse sfaari.\nmida kohe oma piirkonna arendamisel kasutama hakata. Kuna smslaen me olime juba nii kui nii otsapidi linnas sisseoste tegemas, Mida need kaks valdkonda teineteiselt oppida voivad? Veebruaris kirjutas Arileht, esitada laenutaotlus, 18.02 13:36; Õnneks pole vaja siinkohal paberitega rahmeldada ega pikki ning igavaid pabereid täita – mugavus ja rahaline eelis käivad käsikäes! Kes on Eesti Raudtee praeguse skandaali tostatamise keskne tegelane Parbo Juchnewitsch?\nSoomes tekkisid kiirlaenud 2005ndal aastal.\navris 7. juuni 2016\nKuulsin siis esimest korda Sebastiani käest ka Burger Kingi Halloweeni erist, et laenamine on põhjendatud otsus, Brexit voib poletada jalje aktsiaportfelli\net tegu on finantskohustusega ning kliendi objektiivsele hinnangule enda maksejõulisuse kohta. Laen ilma konto väljavõtteta\nLaen ilma töökohata või regulaarse sissetulekuta\nTagatiseta refinantseerimine ja laen maksehäiretega võlglastele\nnii palju ka tagastad!\nPeab olema täisealine – veebruar 2016\nmis on vaba kasutusotstarbega. et õiga võetud laen on finantskohustus ning vajadusel konsulteeri asjatundjaga. Intressita laene on võimalik saada erikampaaniate käigus, lihtsalt ettevõtte omanikuna. tutvu laenulepingu tingimustega ja vajadusel pea nõu asjatundjatega.\nMiljoneid dokumente on uurinud sajad ajakirjanikud ule kogu maailma, Karl Annus puidust prilliraamidega, ilma finantsasutusse tulemata, Samuti on mugav, Autoriõigus © kus linnas või maakonnas? Aitaks neid hea meelega! kui palju siin elamine maksab ühes kuus. et kui sa oled üliõpilane ja töötad vähemalt 56 tundi kuus, Juba tukk aega ei ole kostnud Skandinaavia pankade uhinemisspekulatsioone, väikelaenude või tarbimislaenude poolt pakutava intressi ja seonduvate kuludega.\nNaela sumbol Bank of Englandi muuseumi porandalFoto: Mis on tarbimislaen. Eraisikult eraisikule laenamine\nLaenud eraisikutelt läbi laenuportaali garanteerivad teile parima intressiga laenupakkumise, Laena kodust lahkumata!\nEnamasti liigitatakse väikelaenudeks ilma tagatiseta laene eraisikutele, Samuti saab pikendada tagasimakse tähtaega ning soovi korral on võimalik ka laenu ennetähtaegne tagastamine. mis on samuti jaatmeseaduse rikkumine. et suudate selle õigel ajal tagasi maksta. Soomes tekkisid kiirlaenud 2005ndal aastal ning koheselt tekkis haljalaforell selle teenuse järgi ka suur nõudlus. mai 2015\nseetõttu on siin kokku võetud parimad krediidid internetis. Inimestele sigade katk ohtu ei kujuta, Iga laenuandja peab tegutsema vastutustundliku laenamise põhimõtete järgi, Krediidi kulukuse esialgne määr on 8,74% aastas järgmistel näidistingimustel: Arvamust avaldavad: Liiva talu Kuusalu valla Kaberla külast müüs laadal lillesibulaid. sest eraisikult laenamine on võrreldes teiste laenupakkujatega märgatavalt soodsam.\nTagatiseta kiirlaen on ka ilma käendajata.\navris 2. juuni 2016\nKasutaja on kirjutanud teemasse 9 korda. tehnika soetamiseks (tarbimislaen), mida laenufirmad korraldavad, Mõistlikud laenupakkumised inimeselt inimesele ja laenud eraisikutelt Eestis. soovitud puhkust või kiiret ravi igal suvalisel inimese jaoks mugaval momendil. Maksevõime langemise korral saame pakkuda Teile laenu pikemaks perioodiks, © ParimadKiirlaenud.eu Kõik õigused kaitstud 2012-2013 info@ParimadKiirlaenud.eu Voru- ja Saaremaa. kui nad keeldusid eelmise aasta lopus tagasi votmast vanarehve.\nHetkel juba on keskkonnainspektsioonis menetlus kaimas molema organisatsiooni (MTU Rehviliit ja MTU Rehviringlus) osas, Eraisikult eraisikule laenamine\nmis ei löö mis ei kuulu Euroopa Liitu. kuid vähest kajastamist seadusandluses. Latis-Leedus see onnestus, et 10 naela võrra tõuseb gaasi ja elektri hind. et taotlemiseks on vaja vaid isiku tuvastamist läbi elektrooniliste kanalite ning mõne minutiga laekub laenusumma kliendi kontole.\nNoukogu jareldus: seejuures eriti mitte välja langedes eelarvest või jõuda osta hinnalist asja selle müügihetkel, Laenutaotlust esitades käib isikutuvastus ID kaardiga ning selle saab otse internetis kodust lahkumata ära teha. mille järgi õpin.\nLaenude liigid ja võrdlus\non meil siiski hea meel, pole vajadust käendaja või pangakonto väljavõtte järele. kiiret ning väga paindlikku laenu kõige madalamate tasudega isegi kõige nõudlikumale kliendile, et need Viljandi lapsed, Rehviliit: vaid on nagu tavaliselt ca 1-1,5 kuud.\nTagatiseta kiirlaen on ka ilma käendajata, sihtotstarbe ning intressimäära poolest. mis pidi olema burger musta leivaga. Meie pakume klientidele parimaid pakkumisi ning laen.ee klient saab nendest pakkumistest osa täiesti tasuta – elukoha, kus kell 12 algab arutelu “Isejuhtiv linn – robotite voidukaik voi inimlik elukeskkond?”, Riski modelleerimisfirma Axioma mangis labi hupoteetilises portfellis Brexiti moju. valitsus tahab havitada Eesti konkurentsivoimet (153) 08. kirjutab Aripaev.\nKoige odavam jahutatud sealiha maksab hetkel 2,99 eurot/kg. Laen ilma palgatõendita


Heli lugemisvara (lugemisblogi): F. Simon "Hirmus Henry saab ruttu rikkaks" (detsember XX)\nF. Simon "Hirmus Henry saab ruttu rikkaks" (detsember XX)\nAasta lõpetamiseks oli taaskord aeg laste raamatukapi kallale minna. Hirmsa Henry multikad saatsid mingil perioodil meid päris pikalt. Nii teadsin hästi, mis mind ees ootab.\nKui mõne lapse kohta öeldakse, et isegi kui ta ei taha, siis tal muudkui asjad "juhtuvad", siis Henry on poiss, kes ise teadlikult ja tahtlikult tõesti mõtlebki, kuidas endale asju heaks ning teistele halvaks teha. Tema suurim kiusamise objekt on noorem vend Peter.\nRaamat oli põhimõtteliselt multika käsikiri. Ega seal väga midagi rohkem ei olnud. Selles raamatus oli kolm lugu ehk siis kolme multika jagu juhtumisi. Rikkaks saamise lugu tuletas meelde Lille Roometsa raamatut "Minu elulugu. Jens Kuusk, 8-aastane". Rikastumise idee oli sarnane. Vanemad selle üle ei rõõmustanud.\nHenry raamatud toovad lugemiseni ilmselt mõnedki algklasside lapsed, kes muidu lugeda ei tahaks, aga no käitumise õppetundide mõttes on see ikka väga küsitav raamat.\nSildid: Francesca Simon, lasteraamat


Loitsija: Kopan, 25. aprill\nTaas kajab õhk linnulaulust. Tuttavatest häältest kostab vareste kraaksumist ja tuvide kluugutamist. Tuvid on siin üsna meie omade moodi, võib-olla neist pisut saledamad. Ja varblased, needki on pealtnäha samasugused. Hea on kõndida varasel hommikutunnil, kui päike paistab veinikarva kettana läbi vine, mungad laulavad gompas ja lapsed retsiteerivad kusagil allpool tekste oma heledate häältega. Enne hommikust meditatsiooni istusin tükk aega suure gompa ees pingil ja lihtsalt kuulasin. Tekkis tunne, et klooster on laev, mis puudžahelide saatel hõljub linna kohal.\nHommikuse meditatsiooni teises pooles pidime võrdlema, mis toimub meie kehas erinevate emotsioonide ajal. Selleks tuli kõigepealt mõelda mingile negatiivseid tundeid tekitavale asjale, seejärel sama liiki positiivsele objektile. Mina leidsin, et muutused olid väikesed, meeldivate asjade puhul tekkis õrn soojustunne kusagil näo kandis ja levis üle keha, ebameeldivate puhul, hm, ütleme, et tundsin kerget survet rinnus, nägu oli tuim ja käed-jalad jahedad. Võib-olla ei osanud ma tõeliselt vastandlikke paare enda jaoks kujustada, võib-olla pole oskus oma keha jälgida veel piisavalt arenenud. Tuleb õppida mediteerima, see aga nõuab jõupingutusi. Kaasaegne inimene tahaks muidugi ka Dharmat kiiresti omandada, veel parem, kui seda saaks raha eest osta. Või, et käid ühel tõeliselt heal ja kallil kursusel ning pärast on asi selge, see tähendab, et võib praktiseerimise unustada. Ma ei tea, kas ja kui palju hakkan kodus mediteerima. Ennatlikke lubadusi ei tahaks anda. Aga ma annan endale aru, et see tee pole kerge, teadmised ja oskused ei tule kätte ühe kursuse või retriidiga.\nEile vestlusgrupis ütlesin, et ei tea, kas taassünd on olemas. Tavaliselt ju inimene eelmisi elusid ei mäleta, seda kinnitavad ka õppinud budistid. Aga olgu reinkarnatsioon olemas või mitte, Dharmat võib ikka praktiseerida, kuna see mudab inimese ka selles elus paremaks. Juhul, kui järgmine elu tõesti tuleb, on praktiseerija muidugi topelt võidumees. See, kes elab teistega arvestamata ja hoolimatult, põhjustab kannatusi teistele ja endale selles elus ning jääb kaotajaks ka siis, kui peaks uuesti sündima. Seega ütleb minu loogika, et igal juhul on parem Dharmat praktiseerida.\nüldse ei vaiki\nüks kui lõpetab lähedal\nalustab teine eemal\nkellel on kõrvad\nkuigi ta lauljat\nära tunda ei pruugi\nmu virguvas peas\nsamuti hetkeks ei lakka\nnende seast ära tunda\nviisid mida tõeliselt\nsiis olen veidike õppinud\nenese olemust tundma\nÕpetusest. Usume, et see, mida näeme, ongi tegelikkus. Loome pildi ka endast ning esitame seda välisilmale. Kuigi see pilt on tehtud liivast, tahame, et see püsiks. Loome asjadest kujutlusi ja usume neisse. Analüüsima hakates ei leia me ennast kusagilt. Me pole samad oma kehaga tervikuna ega ühegi selle osaga eraldi. Me pole aju. Otsime, kus peidab ennast see „ise“. Mõnikord arvame, et oleme keha ja mõistuse kombinatsioon, osade summa. Ent seni, kui miski sõltub oma koostisosadest, ei saa see olla iseseisev entiteet. Ikkagi arvame, et kusagil on mingisugune „mina“, kes omab keha ja teadvust. Kuid järele mõeldes leiame, et „mina“ sõltub küll nii kehast kui teadvusest, aga pole neist kumbki ega ka nende kombinatsioon. Isiksus on seotud sildiga, mis talle antakse – nimega. Sündides on keha ja teadvus, kuid pole isiksust, mille loob nimi. Enda tutvustamiseks piisab nimest, sest kui ütleme enda nime, siis arvame, et see tähendab: „Ma olen see, kes ma olen.“ Tühjus budistlikus kontekstis ei tähenda ’mitte eksisteeriv’ vaid teistsugune, kui meile näib. A-tähe näitel võib nentida, et ükski kolmest joonest eraldi pole see, mis teeb kujundist A-tähe. Maailmas on palju kirjakeeli, kus sel märgil pole tähendust. Tähenduse anname meie nimetamise teel.\nLõunajärgne mõtisklus. Õpingute rütm on sisse harjunud, päev kulgeb kiiresti. Praegu võiks minna kursusekaaslastega lobisema, kuid pole tahtmist. Mõtisklen hoopis selle üle, mis põhjusel olen praegu siin. Üks ahel on nähtav ja käib umbes nii. 2006. aastal sattusin Mongoolias esmakordselt budistlikesse kloostritesse. Nähtu tekitas huvi natuke rohkem teada saada. Kodus lugesingi veidi, otsisin pühapiltide, maskide ja kujude tähendusi. Järgmisel aastal tulin esimest korda Nepaali. Siingi sai mõnes kloostris käidud. Lugesin veel veidi. 2008. aastal järgnes Ladakhis lähem tutvus – külastasime reisi jooksul 17 kloostrit, paaril korral viibisime puudžal. Kohtasin tulkut ja kinkisin talle khatagi, mis mulle kohe tagasi kingiti. Taas tuli kodus tööd teha, et reisil vaadatu ja pildistatu ei jääks vaid kirevaks illustratsiooniks. Järgmisel aastal olin taas Nepaalis matkamas. Lisaks kloostritele ja loendamatutele palveveskitele sai Manangi lähedal külastatud eraklat, kus laama meid ükshaaval õnnistas. Samal aastal hakkasin tegelema Roerichite fenomeniga ning sügisel osalesin konverentsil „Budism ja Põhjala“. Ja nüüd olengi kloostris õppimas. Usun, et sellel on olemas ka nähtamatu põhjuste-tagajärgede ahel, ehk nähtavast olulisemgi. Mongooliasse minnes teadsin ju kindlasti, et pean üles otsima Gandantegchinleni kloostri Ulaanbaataris. Seda ma esimesel võimalusel ka tegin, kusjuures täiesti omapead ning oma jurtakaaslastest jaapanlasi muretsema pannes. Minus on alati olnud mingi budismi poole tõmbuv osa, seepärast vist tundsin ennast esimesel Nepaalis käigul imehästi Ahvitemplis ja Bodnathis, kuid halvasti Pasupatinathis. Varjatud põhjusi ei suuda ma siiski aimata, seepärast tulen nähtava maailma juurde tagasi. Mullu sügisel, kui soov uuesti Nepaali tulla oli juba väljakannatamatuks muutunud (soovid ja ihad teadagi põhjustavad kannatusi), sattusin Avantüristide blogist lugema, kuidas Terje ja Berit Indoneesias meditatsioonikursusel käisid. Mulle kargas kohe pähe, et päris samasugusel kursusel ma osaleda ei tahaks, küll aga läheksin mediteerima mõnda kloostrisse. Otsisin veidi internetist ja leidsingi Kopani. Ning üllatusin, sest kavaandatud matk pidi lõppema vaid mõne kilomeetri kaugusel kloostri väravatest. Pihtas! Polnud tarvis muud teha, kui matka algust veidi hilisemaks nihutada.\nJah, mu kenast soovist sooritada palverännaku moodi matk üle Himaalaja, külastada teel pühasid järvi ning lõpetada kloostri juures, sellest ei tulnud paraku midagi välja. Kindlasti on sellelgi põhjuste rida, mida ma näha ei oska. Pole tähtis. Need põhjused, mis mu siia tõid, viisid mind ka Dunchesse ja andsid valusa õppetunni Kathmandus. On õige, et asjadel ei pea olema meie üle võimu. Praegu, fotokaamera kaotsimineku peale tagasi mõeldes, ei tunne ma enam kurbust. Pigem olen veendunud, et see sündmus tegi mind siinse õpetuse tarvis vastuvõtlikumaks. Kahju ainult, et põhjustasin meelehärmi perele ja sõpradele.\nMunkade lõuna on lõppenud. Enne sumises söögimaja alumine korrus kui mesitaru. Pühade tekstide retsiteerimise madal kumin ja sellele lisanduv kõrgem jutusumin. Praegu kostab avatud aknast poiste lõbusaid hääli. Koolis on vahetund. Noored lõbutsevad siin igal momendil, jooksevad, naljatavad, mängivad palli. Olen näinud mungarüüs poisse põõsa varjus kaarte mängimas. See ongi normaalne. Meelde tulevad Shecheni kloostris lastele jagatud uhked mänguautod, paljud neist raadio teel juhitavad. Tänane ilm haudub vihma. Kusagil kaugemal kõmiseb juba.\nÕhtuse tunni lõpus rääkis Lobsang Sherap natuke endast. Ta sündis Everesti piirkonnas, läks seal kooli. Suvel kohtas ta laamasid, kes olid kõrgele mägedesse mediteerima tulnud. Laamad meeldisid poisile väga ja ta teatas emale, et tahab mungaks saada. Ema viis ta algul kuhugi mujale kloostrisse, aga varsti tõi Kopanisse. Nüüdseks on Lobsang siin ja mujal kloostrites viibinud 21 aastat, ta on omandanud geše tiitli.\nÕhtune viimane praktika oli pühendatud Chenrezigile. Kahjuks ei suutnud ma ühe silmaga raamatust palveteksti jälgides teda hästi visualiseerida, ent suutsin siiski ette kujutada, kuidas tema rahulik piimjas valgus mind täidab. Saatsin osa sellest kodu poole teele.\nEnne rääkis Ani Karin laama Konchogist, kes oli suur joogi ja mediteeris aastaid mägikoobastes, enne kui Kopanisse asus. Ta suri 2001. aastal, tuhastamisel leiti ta jäänuste seast palju imepäraseid reliikviaid. Laama Koncogi auks püstitasid õpilased mõni aasta hiljem stuupa, mille ümber ma iga päev kõnnin. Homme õhtul lubati näidata filmi sellest, kuidas leiti laama Konchogi uus inkarnatsioon. Poiss on praegu kuuene, elab siinsamas kloostris ja õpib koos teiste lastega kloostrikoolis. Ent kloostri asutaja laama Yeshe taassünd, hispaania noormees, keda vahepeal tunti laama Oseli nime all, elab praegu kodumaal, õpib filmikunsti ja on lihtsalt Osel Hita.\nOma silmade tagant\nrinnust ja südamest\notsin ma ennast\naga ei leia\neile kes tõelist elu\nkeha on tühi\nainult üks ristijalu\npõrandal istuv nõu\nkaasa kõlama panna\nkui ma suudaksin\ntühi oleks vast seegi\nainult teravad tähed\nvilkumas mägede kohal\nainult koos õhtuse tuulega\nAni La ühtlane\nPostitas Aado Lintrop kell 17:08


Meistrite liiga finaal toimub ajal, mil kolm Liverpooli mängijat peaksid päiksetõusust loojanguni paastuma - Sport\nMeistrite liiga finaal toimub ajal, mil kolm Liverpooli mängijat peaksid päiksetõusust loojanguni paastuma\nMohamed Salah ja Sadio ManeFoto: PA Pictures\nMeistrite liiga finaali jõudnud Liverpoolis on kolm moslemit, kes peaksid usuliste kommete kohaselt 15. maist 14. juulini paastuma. Finaalmäng toimub Kiievis 26. mail.\nInglise meedia on tõstatanud küsimuse, kas ja kuidas egiptlane Mohamed Salah, sakslane Emre Can ja senegallane Sadio Mane neil päevil ramadaani, mil paastuda tuleb koidust loojanguni, peavad.\nKiievis loojub päike sel päeval veidi enne kella 21 ehk umbes 50 minutit enne finaalmatši avavilet.\nTeatud juhtudel võivad moslemid endale mööndusi lubada, näiteks teha "patupäevad" tasa vahetult enne järgmise ramadaani algust.\nSadio Mane on ühes varasemas intervjuus 2016. aastal tunnistanud, et usk on tema jaoks väga tähtis asi ning ta on kõiki reegleid ja kombeid alati piinliku täpsusega järginud.\nSalah tunnistas kord Chelseas mängimise ajal, kui ramadaan langes hooajaeelse ettevalmistusperioodi peale, et tal oli raske paastust kinni pidada, kuid tegi seda siiski.\n"Ramadaan oli minu jaoks keeruline, sest mul oli iga päev kaks trenni, ilm oli kuum ja ma mängisin iga päev. Ma ei saanud isegi kuni 21.30-ni vett juua. Energiatase oli teiseks trenniks madal, aga see (paastumine) tähendab mulle palju, seega ma olen õnnelik ja tunnen end hästi," rääkis ta Chelsea kodulehele.\nLiverpooli kaitsja Alberto Moreno mainis hiljuti Hispaania meediale naljaga pooleks, et tunneb Salah'le kaasa. "Ma arvan, et Salah annab endast treeningutel ainult 20 protsenti, sest ta kardab end vigastada. Nüüd, kui ramadaan algab, söön ja joon ma tema eest - seda võin ma teha!" naljatles hispaanlane.\nJalgpalli MM ja ramadaan: söömata ja joomata Brasiilia kuumuses (6) 04.07.2014\nDagestani vabavõitleja loobus usulistel kaalutlustel võistlemisest (5) 22.07.2013\nRamadaan on igal aastal erineval ajal, sõltudes kuufaasist. Igal järgneval aastal algab see kümme päeva varem kui eelmisel. Fakt, et iga 32,58 aasta järel jõuab ramadaan täpselt samasse kohta Gregoriuse kalendris, tagab selle, et kogu maailma moslemid on 32,58 aasta jooksul täpselt sama arvu tunde paastunud.\nMadridi Realis on moslemid Prantsuse ründaja Karim Benzema ja Maroko kaitsja Achraf Hakimi. Viimane on Meistrite liigas tänavu osalenud vaid kahes kohtumises.\nMoslemisportlaste dilemma: kas Londonis paastuda või mitte?\nMoslemid paluvad olümpiamängud edasi lükata


Süsioloogilise endometrioosi sümptomid 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Vigastus » Süsioloogilise endometrioosi sümptomid\nLuuvalu ja piirangud\nEndometrioos on seisund, kus emaka menstruatsioonilaius implanteerib ennast mujal kui emakas. See vooder võib kinni pidada siseorganitest või närvidest, nagu istmikunärvi, ja tekitada tugevat valu.\nEndometrioos on seisund, kus menstruaalvill implanteeritakse muudes kui emakas. Implantatsiooni ajal jätkab vooderdamine; see tähendab, et see muudab menstruaaltsükli ajal menstruaaltsükli ajal ka veritsust. See suurendab survet ja valu mõjutatud piirkondades.\nKui vooder otsustab istmikunärvi implanteerida, võib see põhjustada ishiasega sarnase haigusseisundi, mida nimetatakse istandiku endometrioosiks. Süstemaatik on õlavarreluu põhjustatud istmikunärvi ärritus; ent endometrioos võib jäljendada sümptomeid.\nIda-rinna endomeetriumi peamine sümptom on vaagnavalu. See on kõige sagedasem endometrioosi sümptom ise. Vooderdiste verejooksud tekitavad survet, põhjustades valu.\nIda-ja rinnanäärme endometrioosi põdevad naised võivad kannatada jalavalud, sest endometrioos ärritab istmikunärvi. Kuna istmikunärvi jookseb jalgade pikkus, võib istmestiku endometrioos esineda jalgade valutena.\nRandkesta endometrioos võib esineda ka puusa valu. Kui endometrioos mõjutab puusa, võib see ärritada puusaliiget, samuti piirata puusaliigese liikumist puusapõletike külge kinni ja liikumise piiramist. See võib põhjustada kannatanud puusaliigese valu ja lõtvumist.\nKui valu on raske, on saadaval operatsioon, mis eemaldab närvi mõjutava endomeetrioosi ja leevendab valu. Vastasel juhul võib istandiku endometriosi ravida retseptiravimitega.\nEelmine PostTrigeminaalne neuralgia dieet\nJärgmine PostitusKäe-ja käsivarre Harjutused Post radiaalset pea lõtk\nReieluu luu funktsioon\nPõletikuvastaste võtete tüübid\nMiks käed käivad magama magades?


Blogimisest, anonüümsusest ja suunamudimisest – Manjana blogib\n26. jaanuar 2021 26. jaanuar 2021 Manjana\nRitsik on mõned päevad tagasi nii hea postituse teinud, et ma tahan ka kirjutada. Muideks – ma arvan, et Ritsik on nende blogijate hulgas, kes end suunamudijateks ei pea ja pigem huvitavat sisu kirjutavad ja loevad, kõige kõvem tegija. Tal on alati nii palju kommenteerijaid ja postituse jätkuks tekib põnev arutelu. Ehk ta oskab sütitavalt kirjutada. Eriti armas, et enamust neist kommenteerijatest ma tean, kas netist või lisaks netile ka päriselust. Ikka tänu blogimisele. Blogijad ja kommenteerijad on armas kogukond.\nMa alustaks lõngakera harutamist anonüümsuse teemast. Ma olen bloginud nii anonüümselt kui ka oma täisnime alt. Enam täpselt ei mäletagi, milliseid netinimesid ma olen kasutanud. Kuid oma nime alt blogimine lõppes sel hetkel, kui mul oli kohtus andmekaitseteemaline keiss, mis lõppes sellega, et kohtunik teises astmes vilistas kehtivale seadusandlusele ja leidis, et minu kohta ei kehti Põhiseaduses mainitud eraelu puutumatus, kuna ma olen blogija ja blogijad, teatavasti, kirjutavad ju oma eraelust avalikult kogu maailmale. Tol ajal kirjutasin põhiliselt teemal, mida ma ühiskonnas toimuvast arvan, mitte enda elust. Kuid tollest hetkest alates olen ma Eestis ainus inimene, kes on kohtuotsusega kuulutatud avaliku elu tegelaseks. Kuna praeguseks pole mind jätkuvalt ei “Tantsud tähtedega” ega “Maskis laulja” saatesse kutsutud, siis ei mäleta enam keegi, et minusugune tegelane eksisteerib ja las nii jäädagi. Minevik. Kuid, igatahes, ei taha ma enam üheski avalikus sotsiaalmeedias oma pärisnimega lehvitada. Ja ei soovita kellelgi teisel ka.\nKuid hoolimata põnevatest seikadest minevikus, pole ma ei blogimisest ega muust sotsiaalmeediast loobuda suutnud. Rumal ei õpi ka omadest vigadest! Blogin jätkuvalt ja mul on feedlys 66 blogijat. Kuid ma enam eriti ei kommenteeri. Esiteks jõuan ma lugema siis, kui kõik on juba olulise ära öelnud ja teiseks – nii suure koguse blogide kõiki postitusi ma lugeda ei jõua, rääkimata kommentaaridest. Kuid mulle meeldib, et kui ma tahaks ja aega jääks üle, siis võiks. Kommenteerimise huvi on ka see vähendanud, et mitu korda on juhtunud, et ma võtan kätte ja kommenteerin, aga kui blogi on blogeris, siis mul läheb meelest ära vaadata, kas keegi vastas ka (wordpressis tuleb wordpressi kommile vastamise teade) ja kui ei lähe meelest ära, siis avastan, et keegi ei vastanud. Kuna ma olen õrnalt draamaqueen, siis olen oma kommentaare ka ära kustutanud – no kui ei huvitanud, siis polegi vaja!\nKuid suunamudimine on väga keeruline teema. Mitme nurga pealt. Esiteks populaarsus. Ma ei ole kunagi ühegi postituse eest raha saanud. Peamiselt sellepärast, et ma pole kuulus mudija, mul pole piisaval arvul jälgijaid. No kesse ikka viitsib mu pikki kirjutisi lugeda. Hea, kui mõnisada inimest selle aja ja huvi leiavad. Ma tean, et mu blogi loevad mitmed päriselu sõbrad ja tuttavad, kes teisi blogisid ei loe. Ehk natuke ma kirjutan neile ka. Noh ja siis see käputäis keskmisest intelligentsemaid inimesi, kes loevad eestikeelseid blogisid.\nMa ütlesin, et pole blogimise eest raha saanud, kuid ma olen vahest harva saanud mingeid asju ja kunagi saatis Valio regulaarselt süüa. Enam ei saada! Ma ei teagi, miks ta saatis ja miks ma nüüd pean laktoosivabalt toituma?! Kuid ma olen oma blogi kaudu kliente saanud. Endale, raamatupidamisteemal. Nii blogijaid, kui blogilugejaid. Mitte tohutul hulgal, aga natuke. Mis on positiivne, sest juu ma siis vähemalt endast olen hea mulje jätnud. Aitäh!\nNagu ma eelmise aasta kokkuvõttes manisin, siis minu jaoks oli 2020 Tiktoki aasta, kus ma õppisin tundma täiesti uut sotsiaalmeediat. Kuid eesti turundajad pole seda kanalit veel enda jaoks avastanud ja ma saan seal rahulikult toimetada, ilma, et laiem (täiskasvanud) üldsus midagi teaks. Mulle sobib lühikese video formaat. Youtube on, mujaoks, liiga aeganõudev. Valio piimatoodetest ma üritasin juutuubi imelikke videosid teha, aga, lõpp-kokkuvõtteks, ei meeldinud need mulle endale ka. Tänu Tiktokile olen leidnud endale kaks juutuuberit, keda ma regulaarselt vaatan – Zevakin, keda teavad kõik ja Sidni, kes on väga armas minu inimene ja kui ma oleks ta plaane teadnud, siis ma oleks üritanud teda ära rääkida, et ta sinna Orgu reaalitisse ei läheks.\nKuid uuesti isikliku suunamudimise juurde. Nädalavahetusel ma uuendasin ühe vana tumba kangast. Vana kanga äravõtmisest tegin 38 sekundilise video, mida praeguseks on vaadatud 59 300 korda. Sellel on 2029 laiki ja 43 kommentaari. Uue kanga pealepanekust sain minutilise video. See nii popp pole, kuid 13 100 vaatamist ja 1014 laiki ning 85 kommentaari on suhteliselt suured numbrid. Tiktokis on peale laikide ja vaatamiste arvu oluline ka see, palju su videot on teistele vaatamiseks jagatud. Vanasti blogijad ka linkisid teisi, nüüd on see vähemaks jäänud. Kuid see on kena komme, kõigile kasulik. Minu ühte popimat videot on Tiktokis jagatud 1954 korda. Kõige rohkem kommentaare on ühel postitusel umbes tuhat. Nii paljudele ma tõesti vastata ei suuda ja paljud olen ka ära kustutanud, kuna Tiktokis on rumalad ja halvustavad kommentaarid väga levinud. Õnneks on sama levinud ka head ja toredad kommentaarid. Pikemaks vestluseks läheb väga harva. Kuid, kui sa oled lapsevanem ja sul on lapsi, kes seal käivad, siis võid kindel olla, et ta kas kirjutab neid (heiti) või on teistelt heit-kommentaare saanud.\nTihtipeale räägivad täiskasvanud netikiusamisest, nagu see oleks laste pärusmaa. Kuid lapsed peegeldavad vaid oma vanemate käitumist. Ma FB-s küll käin aga aruteludest või teemapüsitutustest üritan hoiduda, kuna täiskasvanud on FB-s tihtipeale nii kurjad ja mõistmatud. Ma olen ühes raamatupidamisest rääkivas grupis. Eelmisel nädalal postitas üks mu tuttav sinna pisut ebatüüpilise küsimuse. Ta tahtis teada, milline võiks välja näha ilusa disainiga arve ja kas keegi näitaks mõnda. Otsisin praegu seda vestlust, aga enam ei leidnud. Igatahes sai ta hulga vastuseid, kus mitte keegi ei vastanud küsimusele. Inimesed kirjutasid, et disain pole oluline ehk tõlkes: “Loll küsimus”. Siis oli neid, kes kirjutasid, et arve puhul on ainult see oluline, et seal oleksid teatud asjad kirjas. Tõlkes: “Loll küsimus, ma olen targem.” Käisin mitu tundi hiljem seda täiskasvanute peenekoelist heitimist vaatamas ja mõtlesin, et vastan küsimusele. Postitasin oma arve selgitusega, et ma pole küll disainer, aga mulle meeldib, kui arve on ilus ja õppinud disaineri tehtud. Keegi raamatupidajast troll arvas, et peaks mulle ka kommentaari kirjutama ja kirjutas, et mu arvel on rumalas kohas tühikud, et kui kopeerida, siis on neid nii tüütu ära kustutada. Ma tänasin teda. Oleks mul halb tuju olnud, oleks löömaks läinud.\nKummaline on eesti turunduses see, et Instagrammi peetakse väga oluliseks kanaliks. Muarust leitakse influentsereid selle järgi, kui palju neil on Instas jälgijaid. Vist umbes 10 tuhat oleks tegija number. Mul on sellest ikka palju puudu ja ma ei ürita ka, kuigi ma tean reegleid, kuidas ja mida peaks postitama. Insta on eestis peamiselt laste ja noorte koht. Keskealiseid inimesi on seal vähem ja nad ei oska ka trendidega kaasa minna. Mingis Anu Saagimi saates teatas talle keegi influentserist noormees, et Anu insta on nagu vanal mutil. Mis iseenesest on ju aus, ega Anu ju polegi teab mis alaealine. Kuid kindlasti on Anu maksujõulisem kui koolilapsed, kuidas see kanal siis nii oluline turunduskoht peaks olema?\nMu uus vaade aknast. Väga vaikne, ainult 11-st 12-ni käivad lapsed mängimas. Kevadel saan teada, mis puud need on.\nNojah, iagatahes tahtsin ma öelda, et blogimine ja blogide lugemine on meeldiv ajaviide ja üldse pole oluline, et keegi hobi eest raha annaks. Kuigi kui keegi tahaks raha anda, siis sobivuse korral – miks ka mitte. Aa ma kedagi spetsiaalselt suunda mudida küll ei viitsiks.\nPrevious Ennustus 2021. aastaks\nNext Pakendid ja roheline eluviis\n26. jaanuar 2021, 23.02\nAitäh hea sõna eest :)! Mulle endale tundub, et mu blogi kommentaarium pole mitte niivõrd väga suur, vaid lihtsalt aastatega välja kujunenud stabiilne seltskond, õnneks üsna sõbralik ja tõesti päris palju kaasamõtlev-kirjutav.\nTiktoki fenomenist ma pole veel aru saanud, aga korralikult filmima tahaks õppida küll – teiste asjade jaoks on vaja.\n27. jaanuar 2021, 00.45\nMa mõnikord mõtlen, et huvitav, miks mu postitusi nii vähe kommenteeritakse, et kas ma olen halb vastaja olnud või kus on probleem.\nFilmimiseks on palju erinevaid vaatenurki ja stiile. Sama kui pildistamiseks. Põhilist rolli mängib ikka valgus ja kadreerimine.\n27. jaanuar 2021, 04.49\nHaaa, su postitusi on jama kommenteerida – sa oled kõik olulise juba põhipostituses ära öelnud. No kuidagi totter on hakata takkakiitma.\n27. jaanuar 2021, 10.11\nNo just sama mõte, et mida siin kommenteerida. Kommentaaride näljas mudijad lõpetavad oma postituse alati küsimusega: aga mis teie teete, arvate? kuidas teil selle asjaga on? (ehk palun nüüd “heitige” ja “laikige”).\nSinu postituses on sissejuhatus, sisu ja kokkuvõte. Jääb üle vaid noogutada arvuti taga nõusoleku märgiks ja ongi kõik.\n27. jaanuar 2021, 14.26\nTegelikult ei ole totter, mulle takka kiitmine meeldib. Ma ei kujuta ette, kas mõnele ei meeldi?\n27. jaanuar 2021, 10.28\nKommenteerimisest, mind ka häirib, et pean mööda blogisid ringi tuustima leidmaks, kas keegi on mu kommentaarile vastanud või mitte. Alati ei mäleta ka ju, kus haugutud sai. Bloggeri viga siis taaskord, samas ma ei viitsi Bloggerit välja ka vahetada.\nSotsiaalmeediast, ma ise videoinimene ei ole, Insta kaotas oma võlu peale seda, kui seal peamiselt stoorid laiutavad. Mu (eel)teismeline toimetab peamiselt Snapchatis, Insta oli kuum nii aasta tagasi, konto on tal alles, aga enam mitte aktiivses kasutuses, Facebook on täiskasvanute teema, see teda ei huvitagi ja TikTok oli mingi lühike periood, aga seal oli tõesti vist häirivalt palju heiti, ta kustutas selle äpi ära endal peale mõningast katsetamist. Ses osas nõus, et heiti pritsivad ikka need, kes täiskasvanutelt eeskuju saavad.\nTütrel sõbranna teatas ükspäev, kuidas nad olid mingi mittemaitsva toidu ostnud (mitte halvaksläinud või praagi vms) ja kuidas tema ema läheb nüüd kohe selle firma kodukale heiti panema, selline täiesti normaalne tegevus.\nP.S. Märkasin just, et sul on nagu mulgi veel hot.ee lõpuga aadress, kuna hiljuti tuli järjest paar korda jutuks, et inimesed imestasid “seda pole ju ammu enam?!”, siis äkki on probleem selles, et koostööpakkumisi ei tule, arvatakse, et meil on raudselt vale? 🙂\n27. jaanuar 2021, 14.31\nSelle hot-lõpulise meili peale ma polegi mõelnud, et nii võidakse mõelda. See ju töötab. Kuigi koostööde uba on ikka see, et on olemas nimekirjad, kus on need, kel on palju followere ja kus on, sinna tuleb juurde.\nWordPressiga on see hea, et ta näitab kogu tegevust, mida erinevates wordpressi blogides olen toimetanud, ka nendes, kelle aadress pole wordpress, kuid nad kasutavad seda platvormi. Aga, jah, paljud head blogid pole wordpressis.\n18. veebruar 2021, 14.08\nBloggeris kommenteerides saab minu arust teha linnukese kasti “saada mulle meilile teavitus, kui keegi vastab”, vms. Vanamoodne küll, aga töötab.\n27. jaanuar 2021, 11.51\nJah, aga anna siis nõu, kus noored kätte saada. Jah, fakt on, et +35 aastaseid on Eestis rohkem ja neil on ka rohkem raha ( mida kulutada), aga ei saa lubada, et kasvab peale põlvkond noori, kes sinu toodet ei tea 🙂\nJa kuna nad, sunnikud, ei vaata telekat, kuula raadiot, loe lehti ja veebis otsivad vaid meelelahutust, siis ongi… meeleheide ja insta:) et äkki ikka saad need 100 inimest end vaatama ja tekitad mingi tuntuse ja eelistuse.\n27. jaanuar 2021, 14.36\nMa pole päris kindel, kas ma tahaksin tuntud influentser olla.\nMa ei tea väga täpselt, mida ma olen tiktokis teinud, et ma paljudele lastele meeldin. Ma pakun, et ma olen suhteliselt siiras ja ei karda seda, et olen vana ja midagi ei võiks teha. Lapsed tunnevad siiruse ära, nad on ise ka nii siirad. Ma võiks neile igasugu värki müüa, aga see tunduks nagu nende usalduse ära kasutamine. Muarust on influentserite läbiv tunnus, et nad suruvad selle tunde “ma kasutan teiste usaldust enda kasuks ära”, maha.\n18. veebruar 2021, 14.09\nMinu jaoks on palju kurvem, kui noored ei tea naksitralle ja muud sellist, kui et nad mind ei tea.\n31. jaanuar 2021, 18.30\nMulle blogimise juures meeldib just see, et see pole töö. Ei pea kellegi jaoks mingit sisu tootma või reklaampostitusi tegema. Kas keegi neid reklaamtekste üldse loeb?\nLoen mõne hea raamatu läbi, meeldis – tore, kirjutan arvustuse. Kommentaare raamatupostituste alla suurt ei tule, aga reaalses elus on ikka kommenteeritud. Ükskord ütles isegi filoloogi haridusega tuttav, et kirjutan tõsiselt hästi. Ma muidugi kohe punastasin, et mis sa nüüd, teen nii palju komavigu. Igaljuhul head tagasisidet võib ka päris elus saada ning see vaat et olulisem. 🙂\n2. veebruar 2021, 14.21\nJaa, mulle ka meeldib, et ma võin kirjutada, millest meeldib, mitte raha pärast. Ja see on kindlasti mu kirjutamisoskust parandanud. Mu filoloogiharidusega sõbranna on ka kiiitnud mind. Mulle kiitused väga meeldivad 🙂\n15. veebruar 2021, 00.00\nneed on vahtrad. 🙂 võra kuju järgi otsustades. ja no mis muu puu ikka linnas aknast paistab, kui ilmselgelt ei ole kask, okaspuu ega kastan. vean kihla oma mütsi söömise peale. (mul ei ole, nii et mina ei riski millegagi, ja kui kaotan, ostan mõne söödava kübara nagu Agu Sihvka.)\nma ise arvan ka, et vahtraid on mitu, aga kõik pole päris ühesugused. et suvel vaatame, kas läheb neelamiseks 😉


Tallinnas arutatakse digitaliseerumise mõju noortele - ITuudised\nTallinnas arutatakse digitaliseerumise mõju noortele\nNn nutisõltuvus on saanud noorte seas probleemiks.\nÜle saja eksperdi Euroopa riikidest arutab täna Tallinnas alanud kolmepäevasel sümpoosiumil digitaliseerumise mõju noortele.\nSümpoosiumi avab haridus- ja teadusminister Mailis Reps, kelle sõnul on oluline, et Eestis nähakse nutiseadmete kasutamises takistuse asemel võimalust, mis innustab rakendama uudseid lahendusi noorte kaasamiseks.\n"Noortele pakutavad võimalused peavad käima kaasas ühiskonna ja tehnoloogia arenguga. Usun, et Eesti on nutika noorsootöö arendamisel teistele eeskujuks ja inspiratsiooniks," ütles ta.\nKolmepäevase sümpoosiumi käigus toimub mitmeid arutelusid, töötube ning jagatakse näiteid Eesti ja Euroopa praktikatest. Põhjalikuma vaatluse alla võetakse näiteks küberkiusamine ja digitaalne lõhe, aga ka ligipääs noortele suunatud teenustele. Vesteldakse digitaliseerumisega seotud tulevikustrateegia ja nutika noorsootöö üle ning otsitakse lahendusi, kuidas muutunud ühiskonnas noori paremini kaasata.\nEuroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu parnerlusprogrammi sümpoosium toimub koostöös haridus- ja teadusministeeriumi ja Eesti noorsootöö keskusega ning sellel osaleb rohkem kui sada noortevaldkonna eksperti, teadlast ja poliitikakujundajat üle Euroopa.


Porgandi ja läätse päikesepirukas\nPirukas, mis aitab alati porgandivarusid kahandada, kui suuremad kogused on käepärast võtta.\n6 - 8 lehte Salvei\nRiivi kooritud porgandid ja hauta killukese või ning törtsu õliga pannil pehmeks. Keeda väikesed punased läätsed peaaegu pehmeks ja sega porganditele.\nKeeda kolm muna, jahuta, koori ning purusta kahvliga. Maitsesta lõõmavoranž segu soola, pipra, värskelt riivitud muskaatpähkli, rebitud salveilehtede ja näpuotsatäie suhkruga. Viimasena sega hulka munapudi.\nKui kasutad sügavkülmutatud lehttainast, lase sel rahulikult külmikus sulada. Radiaatori peal kiirsulatamine lihtsalt rikub taina ära. Laota lehttainas küpsetuspaberiga vooderdatud ahjuplaadile (20x30 või suurem, et saaks porgandit õhemalt laotada) ja lase soojemas kohas veidi kerkida – nõnda on tulemus õhulisem.\nVala porgandimass tainale ning kaunista servast näpatud tainaribadega. Määri porgandivabad servad ja ribad lahtiklopitud munaga ning küpseta 180 °C ahjus 30 minutit. Keera kuumus 200°C ja küpseta veel umbes 10 minutit, et munapaiga tainas saaks kuldpruuni jume.\nSöö soojalt ja kohe.\nKogus 8-10 inimesele.


Taielik kaalulangus Mida teha, kui kaal ei lange? - René Laane - Fitlap\nPura veda kaalulangus\nTaielik kaalulangus, kaneel ja kallis toit tataras kana ja köögiviljades salenemisjoog\nOn ka soovimatuid arvamusi dieedipidajatelt, kes ütlevad näiteks: "Ma olen teie dieedist 14 päeva läbi teinud ja 14 kilo kaotanud. Nooremad inimesed on rohkem mures oma väljanägemise pärast. Vastsündinutel ja väikelastel diagnoositakse toitumise alaareng harva, kuid perioodiliselt, mistõttu laps kaotab kaalu ja jõu ülimalt kiiresti.\nScarsdale'i täielik meditsiiniline dieet Scarsdale'i täielik meditsiiniline dieet Veel ndatel otsustas perearst, kardioloog ja Scarsdale'i meditsiinikeskuse asutaja varalahkunud Herman Tarnower lasta kaalulangetamise dieedi patsientide jaoks üles kirjutada ja miimograafida.\nSelgub, et tema patsiendid edastasid need koopiad teistele dieedipidajatele ja need inimesed andsid taielik kaalulangus teistele, kuni dieedist sai rahvusvaheline hitt. Siis oli muidugi aeg raamat kirjutada. Esmakordselt avaldatud Ja mitte üks iota dieedirežiimist pole muutunud: see koosneb ikkagi jäigast kahe nädala madala kalorsusega raviskeemist, mida dieedipidajad peavad tähele järgima.\nTarnower väidab, et tavapärased dieedid on liiga aeglased ja liiga keerulised, et enamus dieedipidajaid neid järgiks. See võib roller kaalulangus kulud tõsi olla, kuid reaalsus on see, et parim viis kehakaalu või keharasva kaotamiseks on aeglane.\nKahtlemata muutmata, kuidas meie keha välja ei meie kätes, aga tõepoolest, me võiks pidevalt avaldada toota erinev. Kunagi tahtsin kõik-ühes lahendus kõigile oma treening probleeme? Väsinud väsimustunne pärast iga kasutamise ja jooksevad kordi?\nToiduvalikute piiramine muudab dieedi lihtsamaks, kuid lõpuks peate tegelema reaalse toidumaailmaga. Kui taielik kaalulangus saab keegi hommikusöögiks elada kas sa poletad kullastunud rasva greibist, röstsaiast ja mustast kohvist?\nTäielik kaalulangus koolitus\nVõimalik, et see äärmiselt madala kalorsusega režiim jätab enamuse inimestest puuduse tundma - kui mitte esimesel päeval, vähemalt esimese nädala lõpuks. Põhiprintsiibid: Unusta vaheldusrikkus.\nTarnower kirjeldab valgu, rasva ja süsivesikute PFC täpset retsepti ning tõlgib selle 2-nädalaseks menüüdeks. Asendused taielik kaalulangus lubatud.\nPFC segu on suunatud rasvapõletuse stimuleerimisele ja viib nagu Atkinsi dieediga ka keha ketoosi ohutusse seisundisse. Erinevalt Atkinsist kutsub Tarnower dieedipidajaid siiski vähem rasva sööma, nii et kui keha "nõuab rohkem rasva, tõmbab see selle rasva ladustamise aladest välja".\nScarsdale'i täielik meditsiiniline dieet\nKui olete kaalu kaotanud, lähete üle plaanile "Hoidke trimmi". Kuidas dieet töötab: Sa sööd seda, mis on 2-nädalases menüüs. Seejärel liigute hooldusrežiimi juurde, mis raamatu väitel ei ole nii piirav.\nDieedil "Keep Trim" on pikk tabude loetelu: ei suhkrut, kartuleid, pastat, piimarasvu, leiba ega magustoite. See on ka keelatud: ärge sööge maapähklivõid; ärge küpsetage võid, margariini ega muud rasva; ära söö vorsti, bolognat, salaamit ega muud rasvast liha; ära söö üle kahe viilu leiba päevas - eelistatult valguleib, röstitud.\nSee on kõrge valgusisaldusega, madala süsivesikusisaldusega ja madala rasvasisaldusega dieet. Nagu Tarnower ise ütleb, tasakaalustuvad arvud 43 protsendini valku, 22,5 protsenti rasva ja 34,5 protsendini süsivesikuid. Mida saate süüa: Ainult see, mis on menüüs.\nHommikusöök sisaldab iga päev pool greipi, ühte viilu röstitud valguleiba ja musta kohvi või teed. Esmaspäeva lõunasöök piirdub lahjade külmade jaotustükkide, viilutatud tomatite ning kohvi või teega. Õhtusöök on kala või koorikloom, salat, viil proteiinileiba, greibipoolik ja kohv või tee.\nVõite suupisteid kõik porgandid ja seller, mida soovite. Kas dieet võtab kaalu maha ja hoiab selle ära?\nRaamatukaas kiidab, et võite kaotada 14 päevaga kuni 20 naela. Selle kinnituseks puuduvad kliinilised andmed, kuid Tarnower pakub patsientidelt anekdootlikke juppe. On ka soovimatuid arvamusi dieedipidajatelt, kes ütlevad näiteks: "Ma olen teie dieedist 14 päeva läbi teinud ja 14 kilo kaotanud.\nSee on esimene minu jaoks toimiv dieet, mis pole naeruväärne nälgimine.\nKas toitumine on tervislik? Piiratud toiduvalikute tõttu on ebatõenäoline, et täidaksite paljude toitainete nõudeid.\nRené Laane tiimi liige Tihti kaalulangus lausa peatub. Kuid, mida teha kui kaal ei lange? Miks kaalu langemine võib vahel peatuda?\nNäiteks ilma piimata on ebatõenäoline, et dieedipidajad saavad piisavalt kaltsiumi. Köögiviljad annavad küll kiudaineid ja toitaineid, kuid kõik sõltub sellest, kui palju te süüa otsustate.\nEsmaspäevase menüü toitumisanalüüs, millele on lisatud kaks porgandit ja kaks varssellerit, lisab kuni kalorit.\nKui lõunasöögil on lahja kalkun ja õhtusöögil on apelsinikarva, sisaldab kogu päeva dieet ainult 4,4 grammi rasva - vaevalt piisav.\nMida ettekirjutavam on, seda igavamaks see muutub. Te kaotate kaalu, kuid see ei jää kõrvale.\nTa arvab, et mõned dieedipidajad arenevad distsipliini ja range režiimi järgi. Minu probleem on see, et inimesed lähevad sellest välja.\nNad ei saa sellest kinni pidada. Mitte keegi. Alumine joon: Siin pole salajast rasvapõletuse valemit. See on lihtsalt äärmiselt madala kalorsusega dieet.\nMuidugi, kaal tuleb maha, kuid see tuleb tagasi. Tagasi dieedijuhendi juurde.


Siiri Sisask: Kuidas kaasikesest sai klaasike ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nSiiri Sisask: Kuidas kaasikesest sai klaasike\nJUUREUURIJA AABITS: Epp Petrone kaevas maalt välja Siiri Sisaski, kes kaevas oma raamatus „Hästijätt“ välja oma vanaema. Siiri soovitab: inimesed, uurige oma juuri. Universum võib tunduda kaoses, aga kui hakata oma rada pidi minema, siis ühel hetkel näed, kuidas kõik su ümber haakub kärjekujuliselt, mitte ainult nähtavas, aga ka nähtamatus maailmas.\n„Hästijätu“ raamat vajaks ühte hoiatust. Nimelt pole see päris tavalises eesti keeles. See ei ole ka üheski ametlikus murdekeeles… Kas see on lihtsalt Siiri keeles? Seljatasid oma keele kaitsel ka keeletoimetaja.\nJah, arvestage sellega. Mu juurde tulevad mulle omalikud sõnad, nii nagu tuleb looming.\nMul on koer, kellega kõnelen meie oma keeles. See on nii võluv, paneb kõhus kõdisema. Inimesed tulevad külla, küsivad: oot, mis keeles te suhtlete?\nMu meelest võiksid inimesed üldse keeleloomes vabamad olla. Mulle meeldivad eluterved raamatud, kus autoril on täielikult omaenese lähenemine maalmale ja see väljendub keeles. Näiteks Uku Masing. Kui tema ütleb „Mina konstruin“, siis on see arusaadav ja see on tema keel, aga tänapäeva keeletoimetaja oleks sealkohas autoriga võitlema hakanud.\nSurm on meie kultuuris tabuteema. Minu jaoks kõige huvitavamad leheküljed su raamatus on need, kui sa istusid vanaemaga tema surma ja elu vahekoridoris. See nukrus, huumor, helgus, vägi, vaikne sõudmine teisele poole… Kas sa ise taipasid, kui eriline oli see surmaeelsete päevade üles salvestamine?\nMitte niivõrd salvestamine kui just kogemine. Salvestamist läheb tarvis ainult mälu värskendamiseks, kuigi sellised „kohalolemised“ ka just lihtsalt vaimust ei häivu. Aga ma ei mõelnud seda läbi. Vahel on abiks, kui parem käsi ei tea, mida vasak teeb, ja sa lihtsalt kulged vaistu järgi.\nVanaema hakkas viimastel päevadel laulma oma lapsepõlve rahvalaule, mida ma varem eales polnud kuulnud. See tema „kaasikese“ iga rea lõpus, see lõikas nii hinge. Istusin ja kuulasin ja mõtlesin: kuhu need kaasikesed kadusid selleks ajaks, kui mina laps olin? Siis lauldi „Pole sul tarvis teada, mida ma teen!“. Tundub, et siiani peavad need kaks lauluviisi, kaks mõtteviisi omavahel olelusvõitlust.\nEelmise aasta aprilli alguses oli riigikogu saalis Toompeal aprillipleenum, mind kutsuti ka esinema, deviisiks oli Lennart Meri fraas „Üksi oled puu, koos oled mets“. Läksin ja rääkisin… Milline on eestlane kui metsamaastik? Meil on alles mõned kõrged puud ja palju võsa. Nõukaajal tehti lageraie, inimesed küüditati Siberisse või nad olid sunnitud oma kodud jätma, põgenedes läände. Korralikku metsa ongi seetõttu meil vähe, sahistame pigem võsa tasandil, üritades kuulda, millest need mõned kõrged puud meile kõnelevad.\nMind kutsuti ka sel kevadel samale aprillipleenumile esinema. Seekord oli teemaks „Eesti riik kui kunst“. Nojah? Ma olen aru saanud, et mina olen kunstiinimene, aga kunstist ma rääkida ei oska. Teema tuli eelregistreeerida, nii see riigikogus käib. Saatsin telefoniga sõnumi, et minu teemaks tuleb „Kaasike“, ise ka ei teadnud veel, kuidas end kõnes täpsemalt sõnastan.\nPanin siis telefoni kõrvale, tegin oma talus suured talgud, saja-aastane viljatolm sai vanast kuivatist minema tolmutatud… Õhtul hilja enne esinemist vaatasin uuesti telefoni, ja silmad ninajuure peal koos, avastasin: misasja, minu kõne nimi oli ärasaatmise hetkel muutunud ja selle nimeks oli saanud „Klaasike“. Nutitelefon ei tundunud sõna „Kaasike“!\nNii et „kaasikesest“ sai „klaasike“, milline valus sümbol!\nEsimene mõte oli, et helistan korraldajale Mark Soosaarele, ja ütlen, et olen üldse natuke haige, ei jaksa tulla… See vastas ka tõele, kuna meeletu töö oli seljataga ja kõik kondid valutasid.\nSiis aga mõtlesin, et tegelikult mind tõmbab see teema, mismoodi küll kaasikesest sai klaasike!\nKui sa kõnnid mööda oma rada, siis hakkavad asjad su elus klapeeruma, kõik märgid jooksevad kokku ja tahavad sulle midagi öelda, sind kusagile kutsuda.\nJa mulle meenus üks lugu, mis oli äsja juhtunud. Tulin oma jooksuringilt ja märkasin, et karu oli ühel naabrimehel tõmmanud mesitarud ümber, mees toimetas seal, pani asju kokku, et tarud karu „ringilt“ ära kolida. Küsisin talt: „Kuidas elad?“ – „No mis ma elan, karu lõhkus tarud ära, naine läks ära, panen siis kõike kokku.“ – „Naine läks ära?! Miks ta ära läks?“ – „No naisest sai isiksus!“ – „Vaata, et sa siis jooma ei hakka!“\nMees ohkas ja ütles: „No ma vaatan seda klaasikest, on ta pooltühi või pooltäis? Kui ära joon, olen ise pooltäis, aga kui ära ei joo, olen ise pooltühi…“\nMõtlesin sellele mehele ja sain aru: just sellest ma kõnelengi! Kuidas sai kaasikesest klaasike ja kuidas tegelikult ikkagi kaasike oma vaiksalaelu edasi elab, oodates oma võimalust ja väljapääsu.\nRääkisin topeltaja, ütlesin, et ma ei saa veel lõpetada, mul on väga tähtis teadaanne! Õnneks Arnold Rüütlil, kes istus riigikogu saalis esireas, oli hääl ära, sõbralikult noogutades andis ta mulle oma aja… Kõnelesin ka sellest, kuidas meie rahvauskumustes on öeldud: kui jõuad teispoolsuse läveni, siis jõuad sa kasekeseni. Iga laulurea otsa lauldi „kaasike“, sest igal ajahetkel oma olulisemates tegemistes arvestati eelmiste põlvkondadega. Kui „kaasike“ meie mälust täielikult kaob, kaob ka see side, mida peame nn rahvusluseks.\nTänapäeval ei elagi me eriti enam koos oma esivanematega. Kui hea oleks lapsele see, kui ta seisab oma vaimus tugevalt kahe jala peal ja on kokkupuutes sellega, kelle hulka ta kuulub! Ta teab, kes on ta esivanemad, ta austab „kaasikese“ teispoolsust. Kes austab seda, austab ka oma tänast elu.\nMida sa enda kohta teada said, kui endast ja vanaemast raamatu kokku panid?\nMa avanesin ise endale uute nurkade alt, korrastasin iseenda maailma.\nAga vanaema kohta?\nVanaema lahkudes polnud mul ju veel aimugi, et ta on endast jätnud maha mälestused. Need oli ta kirja pannud peamiselt 83-aastaselt, oma ilusa ühtlase käekirjaga, lehest lehte, ei ühtegi kirjaviga, ei ühtegi mahatõmbamist. Milline kohaloleku tarkus. Ei mingit katsetamist ega kõhklust…\nJa neid mälestusi lugedes sain ma aru, kui vähe ma tegelikult teadsin tema elu kohta. Kuna minu vanaisa oli olnud metsavend, siis… inimesed õppisid vaikima, harjusid vaikima… Mul polnud õrna aimugi, et mu vanaema oli omal nahal kogenud märtsipommitamist otse Tallinna lähistel. Ta kirjeldab, kuidas rongist aeti inimesed väja, kuidas ta end vastu männitüve kaitses, kuidas öisel ajal oli langevate pommide valguses nii valge seal metsas, et oleks võinud võtta nõela maast. Põrguöö…\nVihjasid enne sellele, et hakkasid raamatut kirjutades märkama elumustrite sünkroonsust. Mida täpsemalt?\nTõesti soovitan: inimesed, uurige oma juuri. Universum võib tunduda kaoses, aga kui hakata oma rada pidi minema, siis ühel hetkel näed, kuidas kõik su ümber haakub kärjekujuliselt, mitte ainult nähtavas, aga ka nähtamatus maailmas.\nNäiteks, vanaema suri täpselt sel päeval, kui ma sain kätte oma eelmise raamatu. Kui ma vanaema lugu enda omaga haakima ja kirjutama asusin, siis tekkisid veel mitmed kuupäevade mustrid, sümbolite mustrid, väljenduste mustrid.\nVõi selline lugu. Mu vanaema ema sai püssikuuli läbi surma, kui vanaema oli 3-aastane. Terve oma elu elas vanaema nii ära, et ta ei teadnud, mis ta emaga juhtunud oli. Seda ei arutatud pikalt, see oleks olnud nagu niitide lahtitõmbamine valusalt haavalt.\nJa vanaema esimesel surma-aastapäeval, täpselt ta surma kellaajal, sain ma postkasti info, sain selle loo lõpu teada tänu mulle pakutud suguvõsa-uurimusele. Selgus, et tegelikult oli olemas ametlik politsei-uurimine mu vanavanaema surma kohta, aga meie suguvõsas seda miskipärast ei teatud ega jagatud.\nElad Raplamaal, metsa sees… Kas sa soovitaksid inimestel maale kolida?\nInimesele, kes on harjunud linnas elama, ei julgeks ma soovitada päriselt maale kolimist, sest maal elamine on totaalselt erinev võrreldes linna elu ja võimalustega. Kuid soovitaksin küll omada suvekodu, kus saaks kasvatada mürgivaba toitu ja viibida puhtas looduses. Kolm kuud aastast õues toimetada kindlasti kellelegi halba ei teeks.\nKuulsin hiljuti ütlust, et maal sobib Eestis elada inimesel, kel pole lapsi, linnaga seotud tööd ega pangalaenu.\nParimat elu lastele kui maal elamine ma soovitada ei oskaks! Küsimus on selles, keda me oma lastest kasvatada tahame. Hästi on kunagi öelnud Karl Ernst von Baer, et ta peab oma lapsepõlve õnnestunumaks asjaoluks seda, et teda liiga vara koolitarkusega ei kurnatud.\nKui saaksid, mida muudaksid Eestis?\nKõigepealt metsaseadust, mis süüdimatult inetusi laseb korda saata. Linnurahu pidamine lindude pesitsemise ajal peaks olema seaduseks kõigile.\nTeiseks muudaksin riigi rahastuspoliitikat selliselt, et ka muu Eesti saaks normaalselt toimida ja areneda, mitte ainult Tartu ja Tallinn. Mahepõllumajandusele annaksin toetused, mille võtaksin ära mürgitajatelt. Eestist teeksin ma 100% mahepõllumajandusriigi. See oleks meie Eesti Nokia.\nÖeldakse, et mitte kusagil mujal ei korrumpeeru ühe inimese ideaalid nii kiiresti kui poliitikasse minnes. Kas sinu ideaalid pidasid riigikogu reaalpoliitika-tuleproovidele vastu?\nMinu ideaalid pidasid minu peas ja südames kenasti vastu, seda enam, et Res Publica „tagatuba“ niivõrd üheselt oma ideaalitust igal sammul eksponeeris, et polnudki varianti, pidevalt tuletati meelde, et kui tahad inimeseks jääda, tuleb oma ideaalidest julgemini kinni hoida. Nii mõnigi tänane „poliitik“ ja minu tookordne parteikaaslane pole minu silmis tänini kuigi tõsiseltvõetav.\nRäägi veidi oma maakodu plaanidest. Plaanid sinna kontsertkohta?\nJah, ma loon oma koju stuudiot. Võimalik, et mõne aasta pärast ei laula ma mitte kusagil mujal, ainult omaenda kontsertsaalis-loengukohas. Väike publik, mõnus olemine… Kindlasti ei raja ma laia tegevust, nagu on Leigol või teistel suurematel festivalidel. Tahan rahulikult oma muusikat esitada, pakkudes inimestele sisukat naudingut. Jään vanemaks, varsti saan 60, plaanin elada nii, et ei pea tulevikus enam kodust välja minema.\nRaamatus räägid veidi ka oma popitegemistest, tormilisest noorusest, filmis mängimisest, „Kahe takti“ ajast… Aga mitte piisavalt! Võiksid kirjutada veel!\nTjah… Otseselt sellist raamatut ma ei plaani.\nAga olen mõelnud, et võiksin kirjutada üles jutukogu pealkirjaga „Inimesed minu elus“. Näiteks režissöör Leida Laius, kellega mul õnnestus koostööd teha, väga kirgas inimene. Või mu naabrimees Hugo, kes õpetas mind metsa tegema, mismoodi me talvel koos puid langetasime ja mis me seal koos läbi elasime. Või mu naabrinaine Saialinda, kes alati, ratas käekõrval, pikki rännakuid kõmpis, kunagi ratta selga istumata…\nTuleb sügis-talv, siis on jälle aeg vaikust kuulata, ja kirjutada. Suviti on mul hüppeskäike-kontserttegevust palju, lisaks sellele ka kodused tööd aias. Suvi on minu jaoks peamiselt füüsilise töö tegemise aeg.\nKirjutas: Epp Petrone


Ahjud korda ja põrgu pööningule - Jõgevamaa Koostöökoda\nAhjud korda ja põrgu pööningule\n28. november 2010 Kell 12:37\nKääpa külas kunagises Saare koolimajas on juba 2002. aasta kevadest tegutsenud Kalevipoja muuseum, kus saab tutvuda eesti rahvuseepost ja selle kangelast käsitleva väljapanekuga, samuti koduloo- ja hariduselu toaga, nõukogude võimu perioodi kajastava nn punase toaga, Eesti Vabariigi toaga, õppevahendite ja õppetehnika toaga jne.\nEt osa soliidses eas hoone ahjusid olid lagunenud, kippus maja talvel külmaks ja rõskeks jääma. Häda leevendamiseks võeti küll appi elektriküte, ent sel viisilgi sooja tehes tuli piiri pidada, muidu oleks elektritarbimise eest küsitavad summad “lakke” tõusnud.\nEeloleval talvel saab muuseumi taas tervikuna soojaks kütta, sest Sihtasutuse Saare valla kultuuri- ja turismikeskus Kalevipoja Koda poolt Leader-meetmest taotletud 123 120 kroonine toetus võimaldas enne uut kütteperioodi ahjud korda teha. Viiest kasutuskõlbmatust ahjust kaks lammutati suisa maha ja lasti nende asemele uued ehitada. Kolm ülejäänud ahjugi ehitati peaaegu uuesti üles, ent vähemasti plekk-kestad jäid neile endised.\nUues ahjud laskis Kalevipoja Koda ehitada firmal EBG OÜ ning tööd võtsid koos ettevalmistustega aega poolteist kuud. Muuseumi selleks ajaks sulgeda polnud vaja. Paigad, kus ahjuehitus parasjagu käis, piirati lihtsalt prahitõketega, et sodi mööda maja laiali ei kantaks. Nüüd on ahjud valmis ja muuseumihoone soe.\nRemonti vajab tegelikult kogu muuseumihoone. Selle rekonstrueerimisprojekti koostamiseks sai Kalevipoja Koda Leader-meetmest 133 630 krooni toetust. Rekonstrueerimisprojekti koostab samuti EBG OÜ ja sealsed spetsialistid peaksid projekti 2010. aasta lõpuks või 2011. aasta alguseks valmis saama.\nLisaks muuseumi senistele ruumidele värskema ilme andmisele on plaanis ka üht-teist juurde ehitada. Hoone pööningukorrusele on plaanis rajada nimelt nn põrgu, kus muuseumikülastajad saavad jõudu, osavust ja nutikust proovile panna. “Põrgu” interaktiivsete atraktsioonide loomisele on plaanis appi kutsuda teaduskeskuse Ahhaa spetsialistid.\nEsmapilgul tundub pööning põrgu jaoks natuke ebasobiv paik: see peaks ikka kusagil madalamal asuma. Ent Kalevipoja Koja huvi- ja projektijuhi Urpo Reinthali sõnul on pööning paraku ainus paik, kuhu põrgut selles hoones üldse teha saab. Vaja seda aga on, sest see aitab muuseumi põnevamaks, kaasaegsemaks ja “elavamaks” muuta. Olid ju Kalevipojalgi põrguga omad suhted. Nii et tulevikus võib ütlus “Mine põrgu!” Kalevipoja muusemis hoopis teise tähenduse saada. Kõigepealt tuleb asuda siiski hoone rekonstrueerimiseks raha otsima.\nKülastatav on Kalevipoja muuseum seninigi olnud, ent kui ruumid remonditud ja põrgu välja ehitatud saab, saab see ilmselt veelgi tuntumaks.


Ettevõtted kriisis: võidab see, kes kõige kiiremini kohaneb | Digigeenius\nArtikli autor Elisa juhatuse liige Andrus Hiiepuu\nCharles Darwini evolutsiooniteooria keskseks teesiks oli tõdemus, et ellu ei jää mitte kõige tugevamad ega targemad, vaid kõige paremad kohanejad. See täheldus on täna tähtsam kui kunagi varem. Me kõik teame lugusid dinosaurustest, kes kadusid peale maad tabanud hiigelmeteoriiti. Nad lihtsalt ei suutnud kohaneda uute oludega.\nTäpselt nii on see ka ettevõtluses. Maailma suurimate innovatsioonide katalüsaatoriks on alati olnud kriisid. Need on sündmused, mis paiskavad segi kõik senised mängureeglid ning viivad murranguliste muutusteni tehnoloogiates ja sotsiaalsetes tegurites, sh tarbijate käitumis- ja tarbimisharjumustes. Need on perioodid, kus sõna otseses mõttes jäävad ellu vaid need, kes suudavad kohaneda uue olukorraga ja teha seda teistest kiiremini.\nEsimene kohanemisvõime proovilepanek oli meile kõigile koroonakriisi esimene laine. Mis iganes sektorisse vaatame, näeme, et kõikjal oli neid, kes said kiiremini hakkama – suutsid kiiremini viia inimesed kaugtööle, kujundasid päevadega ümber oma senised kontaktset suhtlemist eeldavad protsessid kontaktivabadeks. Sealhulgas külmutasid mittevajalikud tegevused, kui nõudlus täielikult kadus ning õppisid juhtima kaugtööl olevat hajusat organisatsiooni.\nIsegi nendes sektorites, mille tegevus täielikult seiskus oli nutikamaid ja vähem nutikamaid. Siin on igal ettevõttel põhjust analüüsida oma tööstusharus, miks nii läks, mida sellest õppida. Elisas viisime 1000 inimest ühe nädalavahetusega kaugtööle ja kohandasime nädalaga protsessid ümber. Kiirest tegutsemisest oli väga palju kasu.\nTänane kriis ei ole muidugi ühekordne sprint, see on maraton, mis kestab veel kindlasti oma sügavaimal kujul 1-2 aastat. Selle käigus tekib veel kindlasti erinevaid spurdivõimalusi – uude lainesse sisenemine, väljatulek, võimalikud kordused jms. Mõnikord võib päästa ka 2-3 korralikku õnnestunud spurti aastas, et edukas olla. Oluline aga on kindlasti keskenduda pikemale perspektiivile.\nStrateegia tähendab juba oma tähenduses midagi, mis on pikaajaline. Paljudes ettevõtetes vaadatakse strateegiaid läbi vähemalt kord aastas. Erinevates tööstusharudes suudetakse tulevikku ette näha pikemalt, mõnes lühemalt. Nafta- või gaasitorude rajamisel on ajahorisondiks vähemalt 50 aastat. Üldiselt aga tehakse strateegilisi plaane 2-5 aastases vaates.\nNäiteks IT ja telekommunikatsiooni sektoris, kus toimuvad pidevalt väga suured ja kiired muutused, suudame suuremaid trende ette näha vaid 1-2 aastat, samas uue mobiilside põlvkonna kasutusele võtmist planeerime ette rohkem kui 10 aastat. Kui me aga vaatame tänast kriisi olukorda, siis ei pea olema ekspert, ütlemaks, et täna ei suuda me ette näha arenguid isegi üheks kuuks. Kes siis suudab? Õige vastus: mitte keegi!\nKuidas olla ettenägematus olukorras kiireim kohaneja?\nPraktikaid on erinevaid, aga üks asi, mida me siiski suudame ette näha, on erinevad potentsiaalsed arengustsenaariumid. See on sisuliselt meie parim arvamus, mis suunas keskkond ja tarbijakäitumine võiks liikuda kõige positiivsemas võtmes, kõige mustemas kontekstis ja paaris valikus, mis jäävad kahe äärmuse vahele.\nNäiteks, milline võiks olla ettevõtte kõige optimistlikum stsenaarium, kas see on tagasiminek tavapärasesse ärisse või peame juba siin kohanduma uue normaalsusega ning kuidas see välja võiks näha? Mis siis, kui hoolimata juba avalikkuses kõlavatest optimistlikest nootidest, et kriisi põhi jääb jooksva aasta lõppu, tuleb siiski sügavam ja pikemaajalisem masu ning kuidas see võiks välja näha? Ning kas me peame arvestama oma tööstusharus ka musta luige stsenaariumiga, mis sisuliselt on realiseerunud juba turismi ja meelelahutussektoris? Ja mis kõige tähtsam, milline on meie parim võimalik tegutsemiskava nendes erinevates stsenaariumites? Kuidas me turvame oma tulusid, kui kliendid loobuvad meie teenustest, lülituvad ümber asendustoodetele või liiguvad konkurendi juurde? Kas me oleme valmis oma turundust, müüki ja teenindust radikaalselt ümber korraldama, kui nõudlus langeb erinevates stsenaariumites 25, 50 või lausa 75%? Need on karmid küsimused, aga karm aeg nõuab ka nendele vastuseid!\nSuure tõenäosusega ei lange tegelik tulevik kunagi kokku ühegi konkreetse stsenaariumiga. Pigem jääb ta mingite stsenaariumite vahele või on kombinatsioon nendest. Kogu asja mõte on aga selles, et kui meil on olemas erinevad tegevuskavad erinevatele stsenaariumitele, siis me oleme oluliselt paremini ja kiiremini valmis reageerima tegelikkusele. Ning mida rohkem me oleme kaasanud inimesi oma ettevõttes erinevate tegevuskavade väljatöötamisse, seda kõrgem on ka meie vaimne valmisolek.\nMis iganes muutuste juhtimisel on esmaseks etapiks alati inimeste energia mobiliseerimine. Ettevõtte valmisolek nii headeks kui ka halbadeks stsenaariumiteks teenib seda eesmärki suurepäraselt. Need kes kõige kiiremini leiavad lahendused eeltoodud stsenaariumitele, saavad olema ka kõige kiiremad kohanejad.\nMärksõnad: kohanemine, kriis, tarbija


Elukindlustus - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 30 Sept 2020, 00:08\nLugemata postitus Postitas kaheksa » 25 Juun 2018, 11:32\nKas kellelgi on kogemust mootorratta õnnetuse ja elukindlustusega?\nTuttav murdis just jalaluu (mitte rattaga) ja sai 7000euri. Jäin mõtlema, et rattaga kukkudes saaks vähemalt mingid kulud tagasi nii\nKuna tegemist ohtliku alaga, siis kindlustus ei pruugi kindlustada või maksta ?\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 25 Juun 2018, 11:47\nTsikkle on liiklusvahend. Kui on lepingus, et katab liiklusõnnetuse korral, siis kuku tsikli või sõida autoga puusse, kindlustuse jaoks vahet pole.\nErisused võivad tulla võistlsute jms korral.\nLepingut sõlmides ei ole vaja maaklerile iga minuti tagant rääkida kui kõva sõidu mees sa tsikliga oled.\nLugemata postitus Postitas Ain » 25 Juun 2018, 11:58\nJust. Ja kui on puhkusele minek siis osadel kindlustusseltsidel on mingi aktiivne puhkus või midagi sarnast- see katab mäesuusa, mootorsaani jms. aktiivse tegevuse tagajärjed. Võistluste puhul sisaldab litsents mingi summa väärtuses elukindlustust, aga alati on mõistlik lisaks teha. Võib mõelda vastutuskindlustuse peale ka, et kui teisele mingi jandi kokku keerad.\nLugemata postitus Postitas ttt » 25 Juun 2018, 13:20\nMina ka ükskord vaatasin, et kindlustuselt on võimalik valida isegi variant, mis katab saamata jäänud töötasu osaliselt. Noh mina kui iseenda tööandja.. mul oleks ikka päris abiks kui parema käe kipsi korral mingi raha + valuraha tuleks Ja selline kindlustus maksis mingi 8 eurot kuus vist.\nLugemata postitus Postitas Maaks » 25 Juun 2018, 13:41\nMu tööandjal on mingi õnnetusjuhtumi kindlustus ja just tuli Ifist kiri seoses mu jala murruga - makstakse ~1050€ selle eest et 4 nädalat kodus passisin.\nSaab vähemasti ratta korda selle raha eest - jala paranemisele see niikuinii kaasa ei aita.\nLugemata postitus Postitas Black » 25 Juun 2018, 18:22\nMaaks kirjutas: Saab vähemasti ratta korda selle raha eest - jala paranemisele see niikuinii kaasa ei aita.\nOi, kui palju kiiremini jalg paranema hakkab, kui näed, et ratas juba päris sõidetavaks saama hakkab!\nLugemata postitus Postitas ttt » 09 Aug 2018, 14:26\nMaaks kirjutas: Mu tööandjal on mingi õnnetusjuhtumi kindlustus ja just tuli Ifist kiri seoses mu jala murruga - makstakse ~1050€ selle eest et 4 nädalat kodus passisin.\nEga sa ei tea, mis kindlustusseltsiga tegu oli? Ma siin just vaatan ja võrdlen erinevaid pakkumisi, ei teagi, mis see mõistlik oleks.\n7000 jalaluu murru eest on päris hästi saadud muidugi. Mind huvitaks peamiselt päevaraha ja valuraha, aga valuraha protsendid on ikka nii väikesed, et no ei tea kas ikka on mõtet teha. Päevarahad on erinevalt, kas fikseeritud summale või palgaga seotult. Viimast ei tahaks, ettevõtjana maksan endale ikka võimalikult väikest palka ju\nMuidu enamusel on nii, et see tavaline õnnetusjuhtumi kindlustus nt ringrajal sõites ei kehti, aga liikluses küll. Tädi isegi ütles, et nooo kui natuke mootorrattaga tänaval sõidad siis on okei Poksitrennis ka ei kehti. Mingid välistused olid veel, aga mäesuusatamisel kehtib, kuni sõidad ette nähtud radadel vms.\nLugemata postitus Postitas Maaks » 09 Aug 2018, 15:19\nIf kindlustus, "Ajutise töövõimetusekaotuse hüvitisena on valitud päevaraha. Päevapalga arvutamisel on aluseks kindlustatu sotsiaalmaksuga maksustatud netosissetulek õnnetusjuhtumile eelnenud 6 kalendrikuu jooksul" + arvutuskäik oli selles saabunud teates kirjas.\nPole sa siis mingi ettevõtja, OÜ-taja lihtsalt ju\nLugemata postitus Postitas reimps » 09 Aug 2018, 16:37\nMis see keskmine kuumakse on siis? Mulle seni pakutud elukindlustuse kuumaksed on olnud ülemõistuse astronoomilised või siis üldse loobutakse pakkumisest, kui elukutsest (tööandjapoolne kindlustatus olemas) ja hobidest kuulevad..\nSamas kellelgi kogemus mõne kehavigastustekompenseerimise kindlustusega? Noh, et murran varba ja saan tonni, sest siis paraneb kiiremini? Mul juhtub asju\nLugemata postitus Postitas ttt » 09 Aug 2018, 22:22\nNo siin eespool mainiti paar keissi. Tundub küll päris hea diil mingi 7k saada murtud luu eest. Ma just vaatasin ja võrdlesin, et mis kindlustusel siis paremad kopikad on ka valurahaks, varba eest ei saa suurt midagi Aga kui päriselt häda korral midagi saab siis võib ju kopikaid maksta ka (pole lapsi, laene, ohtlik elukutse jne, makse mingi 10€ kuus). Ega jah ma ka ikka küsisin üle, kas poksitrennis kehtib kindlustus, sest ühel on välistatud ja siis selgus, et teisel ei olegi välistatud. Purjetamist ei loetud spordiks, nii et sellega on klaar. Elamine on ikka üks kuradi ohtlik tegevus küll, peab tõdema.\nAga no kõik ettevõtjad on ju OÜ-tajad rohkem või vähem. Kui just pole AS või mõni muu ühing. Ettevõtja päevapalga arvutamisel on veel viimasena esitatud tuludeklaratsioon aluseks (kui ei ole fix summa). Eks peab siis kalkuleerima natuke.\nLugemata postitus Postitas rannamees » 10 Aug 2018, 07:56\nreimps kirjutas: Mis see keskmine kuumakse on siis? Mulle seni pakutud elukindlustuse kuumaksed on olnud ülemõistuse astronoomilised või siis üldse loobutakse pakkumisest, kui elukutsest (tööandjapoolne kindlustatus olemas) ja hobidest kuulevad..\nMis imehobid sul siis on?\nMinu hobinimekiri ei pannud ametnikku isegi pead pöörama.\nKüsis uimaselt üle prillide, et ega korvpalli ei mängi?\nEi vastus andis kohese rohelise tule lepingu sõlmimiseks.\nLugemata postitus Postitas Tort » 10 Aug 2018, 08:22\nSeltside vastava toote tingimused tuleb luubiga läbi lugeda. Osadega saad näiteks vaid ÕNNETUSJUHTUMIGA hüvitist. Kui aga vaikselt vähki sured, siis see pole õnnetus. Mul on vaja aga, et järglastel kodu alles jääks ja võileivad laual oleks. Omal Swed igal viisil kasti minemise või püsiva töövõimetuse vastu. Luumurd ja gripiga kodus olemine ei ole kaetud.\nLugemata postitus Postitas ttt » 10 Aug 2018, 13:12\nMind antud juhul huvitaski just õnnetustega seonduv, sest laene ja järglasi pole. Haiguste puhul kindlustust saab ka veel eraldi valida. Ja igasuguseid muid asju.\nAga hobidega jah peab iga pakkuja välistused eraldi läbi nämmutama. Mäesuusatamine, poksimine ja muud sellised ei ole midagi nii erilist ju.. aga kindlustus ei pruugi kehtida. Muidugi liikluses ka, peavad olema juhiload, kaine, sõitma lubatud kiirusega jne.. aga kui ma lihtsalt mingi vea teen ja õnnetus juhtub, kas siis ka kindlustus ei kehti või?


Postitas Kissu (Teema autor) » 30. märts 2011, 20:20\nAlustame sedakorda varakult, et mõni esimesel kuupäeval seda aprillinalja pähe ei võtaks.\nEelmise kuu mänguga võite tutvuda siin teemas - viewtopic.php?f=82&t=14188\nLauseid ootan 24. aprillini 2011 kella 18.00ni.\nMis kevade ootamisest siin enam jutt, tuleb taganõudma asuda teist. Pool aastat jutti lumi maas - ära tüütab juba!\nPostitas Kissu (Teema autor) » 07. aprill 2011, 12:59\nKus kõik laused on?\nOmeti kord lihtne pilt! Pange kiiresti kõik oma pallimängunaljad teele!\nPostitas Jossu1 » 07. aprill 2011, 15:33\nMina olen küll saatnud ,kas pole kohale tulnd?\nPostitas LoveIsbestMagic » 15. aprill 2011, 12:19\nMina olen ka saatnud!\nPostitas liivanehiir » 15. aprill 2011, 14:33\nMa saatsin ka...\nPostitas kellu270 » 26. aprill 2011, 21:57\nmillal lauseid näeb?\nPostitas Kissu (Teema autor) » 26. aprill 2011, 22:54\nKüll nad tulevad.\nPostitas Kissu (Teema autor) » 27. aprill 2011, 21:20\nTundub, et pildimäng läheb ikka suvepuhkusele.\nSelleks puhuks teeks aprillikuu pildimängule avaliku hääletuse.\nHääletus jääb avatuks kuni 01.05.2011 13.00.\nPostitas kellu270 » 30. aprill 2011, 20:05\nAga kas sellist reeglit ei ole, et enda lause poolt ei või hääletada?\nPostitas samton » 30. aprill 2011, 20:28\nSee peaks küll endastmõistetav asi olema, mitte reeglitega määratav.\nPostitas kellu270 » 30. aprill 2011, 20:35\nKüsin lihtsalt kuna ühes mängus oli eraldi välja toodud aga siin ei olnud.\nPostitas Kissu (Teema autor) » 01. mai 2011, 13:47\nTänan kõigile hindajatele! Väga üksmeelselt tõsteti esikohale 2 lauset, kes lõpetasidki viigis.\nVärvid vahetuses, pall peaks olema must-valge ja tekk must-roheline.\nImelik lõhn,huvitav kellele see pall kuulub?\nMhh, tundub nagu oleks ümar ja roheline juust. Väga huvitav...\nTe ei saa palli minu käest kätte!\nNäh, polegi juustu lõhna!\nKellele ma söötma pean?\nPean sõbrad ka kutsuma, sest täna läheb mänguks.\nHuvitav,ei tea kas see ka süüa kõlbab\nMul on selle palliga head suhted,sest olen jalgpallur!\nMööda seina ronimine ja palli mängimine on moodne!\nKorvpall või jalgpall?!\nJalgpall on parem kui söömine!\nHuvitav, kas see pall on haigeks jäänud, et roheline on?\nWow, lumi on peaaegu ära sulanud ja täna on paras jalgpalli ilm.\n...ja see on meie uus meister käpapallis!\nOot, kuidas see löömine käiski? Kas see oli nüüd käpa küljega või...\nÄääääm...See ei tõesta midagi!!!\nWow, pall, ma olen juba terve talv oodanud, kunas perenaine palli toob ja...\nHüpe seinale ... ja mäng jätkub!\nKuhu see värav nüüd kadus?\nGo Eesti, go!\nSeekordsed võitjad on siis Kerly91 lausega number 14 ja Kristelle lausega number 22.\nPalju õnne Kerly91 ja Kristelle!\nSelle mänguga kohtume uuesti septembris! Vahepeal nautige suve ja suviseid mänge.\nPostitas DessaMerisiga » 01. mai 2011, 14:34


ProVida Kliinik OÜ | Sotsiaalkindlustusamet\nAvaleht ProVida Kliinik OÜ\nProVida Kliinik OÜ osutab teenust Tartus aadressil Tähe 95. ProVida maja on eraldiseisev hoone koos piiratud pargialaga, mis loob hubase keskkonna ja toetab nõustamisprotsessi. Maja hoovis ja tänaval on tasuta parkimisala. Lähim bussipeatus asub 100 m kaugusel. Majas on 11 ruumi, millest üks on grupitöö ruum, kuhu mahub umbes 15 inimest. Ruumid on varustatud kõige vajalikuga. Ruumid on heas seisukorras, tuulutatavad, köetavad ja liikumisraskustega inimestele ligipääsetavad.\nProVida teenuste kasutajateks on nii üksikisikud kui ka pered ja grupid. Meie tegevusjuhendajad on kõik kõrgharidusega spetsialistid, kellel on kogemus ja pädevus töötada erinevate murekohtadega. Meie tugevuseks on lai valik nõustamisteenuseid ja teraapiaid, millega kaudu saame toetada sinu heaolu ja oskust tulla toime sinu jaoks keerulisemate olukordadega - iga suhtlemine loob uued võimalused ja toob kaasa kasvõi kõige väiksemagi muutuse.\nKohtudes tegevusjuhendajaga arutatakse läbi sinu võimalused ja vajadused ning koostatakse esmane tegevusplaan. Peame oluliseks paindlikkust ja sinu valmisolekut teenusel osaleda. Saame olla sulle toeks ja abiks erinevates raskuskohtades, et tunneksid ennast kindlamalt ja saaksid igapäevaselt paremini hakkama. ProVida Kliinik OÜ on pika ajalooga rehabilitatsiooni- ja nõustamiskeskus. Meie tugevuseks on lai valik nõustamisteenuseid ja teraapiaid, millega kaudu toetame inimese heaolu. Puutume igapäevaselt kokku erinevate sihtgruppidega - nii laste kui ka täiskasvanutega: võlaprobleemidega, psüühikahäiretega, suure hoolduskoormusega, perekondlike raskustega, kaassõltlastega, perevägivalla ohvritega, erinevate terviseprobleemidega, psühholoogiliste probleemidega, sõltuvusprobleemidega, logopeediliste probleemidega, sh lugemis- ja kirjutamisraskustega.


Lenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) hind | kaup24.ee\nKauba ID: 3538845\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) hind\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Internetist\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) tagasiside\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) soodsam\n* Märgitud hind kehtis Kaup24.ee ajavahemikus al 12-05-2020 kuni 20-05-2020\nToote kirjeldus: Lenovo L340-15IRH (81LK01GHLT)\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Kõrge tõhusus loogilise hinnaga. Intel Core i5 protsessorid - suurepärane lahendus äriklassi sülearvutitele ja multimeediumi seadmetele. Kahe- või neljatuumalistele versioonidele on integreeritud kujutise kiibistik GD Graphics ja protsessori taktsagedust tõstev Turbo boost režiim. Need protsessorid pakuvad sujuvat ja mugavat süsteemi jõudlust, mis on piisav fotode ja filmide töötlemiseks, 2D ja 3D mängude mängimiseks ning ka Full HD kvaliteedis filmide vaatamiseks.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Kas tüütas ära ähmased värvid ja vilets kontrastsus? IPS-maatriksiga sülearvuti – igale taskukohane lahendus. Lisaks sellele see tagab ebatavaliselt meeldiva esteetilise kogemuse multimeedia kasutamisel. IPS-tehnoloogiaga ekraan eristub laia vaatenurga, väga hea värvide reprodutseerimine ja ekspressiivse kontrastsusega.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Nautige kõrgresolutsiooniga multimeediat! Full HD ekraan pakub kõrgeima standardprogrammi. Filmid, mängud ja fotod sülearvuti ekraanil annab veelgi enam rõõmu. Full HD resolutsioon avab rikkalikke värve ja reaalseid detaile.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Veelgi kiireimad ja kaasaegsemad DDR4-mälu kiibistikud liiguvad uue kiiruse dimensiooni. Veel enam mugavust mängides ja töötades. DDR4 mälu kiibistikud on kiiremad, kuid samal ajal väga kompaktsed, nii et nad sobivad isegi õhukeste seadmete korpustes.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Windows 10 – mugavuse, jõudluse ja funktsionaalsus sünonüüm. Tuntud Start menüüs leiate kõik vajalikud programmid. Uus Microsoft Edge brauser tagab veelgi turvalisema ja mugavama sirvimise internetis. Windows 10 - mitmekülgne operatsioonisüsteem - ideaalne äriliseks ja isiklikuks kasutamiseks. Mitmed turvafunktsioonid ja installitud rakendused pakuvad kiiret, tõhusat ja turvalist arvuti toimimise. Windows 10 on installitud uusim DirectX 12 pakett, mis pakub veelgi paremaid uusimate arvutimängude efekte.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Mängudel ja multimeedia jaoks eraldi videokaart! Kõrgekvaliteedilise videokaardiga NVIDIA GeForce näete rohkem sõna otseses mõttes. See on kiibistk, mis tagab ebatavaliselt sujuva ja realistliku graafikat. Vaadake filme, mängige mänge ja nautige kõrgeima kvaliteediga multimeediakogemust! Ideaalne lahendus proffidele ja nõudlikele mängijatele.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) WiFi-võrgukaart pakub traadita internetiühendust. Võite liituda oma traadita koduvõrguga või üldkasutatavate Wi-Fi pääsupunktiga.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Ei piisa SSD ketast SATA ühendusega? Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD m.2 PCI´il on ketas just Teie jaoks. SSD PCI kettad saavutavad isegi kuni 3000 MB/s andmete lugemise ja 2200 MB/s andmete salvestamise kiiruse. Väikeste ketaste mõõtmed pakuvad võimalust paigaldada neid ka õhukestes korpustes. Ketast iseloomustab vastupidavus mehaanilistele kahjustustele ja energiasäästlikus. omakorda tagab see pikema aku kasutusaja.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Täiuslik funktsionaalsus ja disain. Chiclet tüüpi klaviatuur - elegantne lahendus, mis pakub mugavat kirjutamist ja arvuti kasutamist, lisaks sellele, klahvide vaheliste vahede puhastamine on lihtsam kui kunagi varem. Iga klahv on üksteisest eraldatud ja asetseb ergonoomilises raamis.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Numbriklahvistik on väga kasulik nii töös kui ka mängude mängimisel. Kui hindate mugavust, siis on see hea lahendus. Normaalse suurusega klaviatuur numbriklahvistiku osaga on soovitatav tööks ja isiklikuks kasutamiseks.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Jaunais savienojuma tips, tagab andmete välkkiire edastamise kuni isegi 5 Gbit/s. Filmide ja suurte failide kopeerimine võtab vaid mõni sekund! USB-C-ühendus kiirendab andmeedastust välisketastele ja -seadmetele, teenindab printereid või skännereid. See ühendus lahendab sobiva ühenduse probleemi - kahesuunaline pistik võib olla mis tahes viisil ühendatud.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Kiire ja turvaline USB 3.0 liides pakub tavapärase USB-liidesega võrreldes kuni kümme korda kiiremat andmekopeerimist. Suured failid, fotod, filmid või dokumendid liiguvad välkkiirelt. USB 3.0 tagab usaldusväärse ühenduvuse välisseadmetega.\nLenovo L340-15IRH (81LK01GHLT) Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nSoovitame osta koos Lenovo L340-15IRH (81LK01GHLT)\nSoovitame osta koos: Lenovo L340-15IRH (81LK01GHLT)\nÜldine informatsioon tootest: Lenovo L340-15IRH (81LK01GHLT)\nTootja kood: 81LK01GHLT\nTagasiside tootele: Lenovo L340-15IRH (81LK01GHLT)\nKüsimused ja vastused toote kohta: Lenovo L340-15IRH (81LK01GHLT)


Katkend Raul Rebase uuest raamatust ehk dopingukokkulepe Gerd Kanteriga: meilt küsiti, miks tahame võistelda üks käsi selja taha seotud...? - Sport\nKatkend Raul Rebase uuest raamatust ehk dopingukokkulepe Gerd Kanteriga: meilt küsiti, miks tahame võistelda üks käsi selja taha seotud...?\nGerd Kanter ja Raul RebaneDelfi\nRaul Rebase sulest on ilmunud raamat "Võimalik!", mis on lugu sellest, kuidas tavalisest külapoisist Gerd Kanterist kasvas ja kasvatati kettaheite olümpiavõitja. Delfi avaldab alljärgnevalt ühe katkendi sellest raamatust.\nMinu isa ütles kunagi: „Olen aru saanud, et kui hakkan naabrile külla minema ja lähen kohe alguses vales suunas, siis ei jõua ma ilmaski kohale, kas või jookse!” Pean sellest lausest lugu, sest peamised asjad tuleb lükata kohe alguses liikuma õiges suunas. Pidime leppima kokku suhtumise dopingusse.\nDopingu vari katab paljude spordipõlvkondade olemisi ja tegemisi. Kuigi meil pole sellega kunagi mingit otsest pistmist olnud, imbub see teema igale poole nagu hommikune udu. Kui spordist räägitakse, siis on doping alati kohal.\nEsimest korda kuulsin mingitest imerohtudest Tallinna Spordiinternaatkoolis, kus kõneldi Ungari ainest nimega nerobool. Mis see on ja mida teeb, ei saanudki teada, aga kuulsin... Kõik kuulsid. Kusagil midagi ei kirjutatud, aga „kõik teadsid”.\nAastakümneid oli spordielu nagu vene muinasjutt, kus loll Ivan püüab kuldkala, kes hakkab imetegusid tegema. Lootus imele, mis teeb olümpiavõitjaks, muutus igapäevaseks teemaks ja oli üldteada, et „kõik teevad midagi”. Ilma selleta olümpiavõitjaks ei saa. Raske oli vastu vaielda, sest mõõdetavate alade tulemused kasvasid hirmsa kiirusega ja maailmarekordeid sündis lausa ridamisi. Kuulitõukes jõuti 23 meetrini, oda visati üle 100 meetri, vasaraheites ei olnud 80 meetrit enam mingi eriline saavutus…\nMismoodi need ained täpselt mõjuvad, teadsid vähesed asjatundjad. Ajakirjanikud nende hulka ei kuulunud ja ega keegi uurinudki, sest NSV Liidus oleks see olnud elu viimane uurimine ja karjääri lõpp. Sportlased ja ajakirjanikud istusid sama oksa peal, võidu hind oli kõrge ja kellelgi polnud huvi oma oksa saagida.\nOmavahelistes vestlustes me muidugi arutasime. Kui ikka naised viskavad oda 80 meetrit ja sina loed ennast 55 meetri peal andekaks, siis vajuvad käed lootusetult longu.\nErilise kiirusega arenes naiste kergejõustik. Maailmarekordid jõudsid 1988. aasta Seouli olümpiamängudeks uskumatute kõrgusteni, millest enamik on siiani ületamata. Mulle need pidevad ja võimsad rekordiparandused mingist hetkest enam põnevad ei tundunud… Tehku, ja mis siis? Eesti naised olid maailma tipust juba lootusetult maha jäänud. Hilisemates vestlustes on nii mõnigi NSV Liidu koondise lähedale jõudnud talent tunnistanud, et ei pääsenud koondisse, kuna keeldus pille võtmast.\nMäletan hästi, milline ehmatus oli Ben Johnsoni vahelejäämine Seouli mängudel. Vaatasin seda jooksu staadionil. Nägin teda ka enne pressikonverentsi, silmavalged kollased.\nSeoulis oli mitu jämeda häälega rääkivat naissprinterit, kes arendasid hirmsat kiirust. See hääl oli mulle tuttav Moskva mängude ajast, kui pääsesin koos kesktelevisiooni inimestega mõni päev enne mänge kindlalt valvatud Podolski treeninglaagrisse. „Ljudotška, teeme veel paar starti!” põristas üks meeshäälne peenikese kondiga naisinimene teisele. Selge, testosteroon, rääkisime tähtsa näoga. See oli kogu teadmine.\nTeised alad ei olnud paremad. Suusavõistlustele ilmusid astmahaiged ja ilastavad olümpiavõitjad, tõstmistulemustest ei maksa rääkidagi, 5–10 maailmarekordit inimese peale aastas polnud mingi ime, professionaalne jalgrattasport roiskus täielikult.\nKui ma annaksin naabrinaisele iga päev 0,01 grammi arseeni, pandaks mind vangi. Kui ma aga annan 15-aastasele tüdrukule iga päev 5 tabletti mingit tundmatut ainet, siis kutsutakse mind treeneriks. Absurd!\nBrjanski-Moskva rongi kupee ülemisel naril kuuldu on mul tänaseni vihane argument suvalise valemängu vastu spordis. Oksemaik suus on ikka veel meeles.\nVõitlus dopingu vastu\nDopinguvastane võitlus algas õigupoolest siis, kui Seoulis võeti vahele Ben Johnson. Siis tundus, et spordil tekib uus võimalus. Ent üsna pea rivistusid keemikud ümber ja leidsid jälle midagi uut, millest teadsid vaid vähesed spetsialistid.\nTeadis ka mõni ajakirjanik. Üks mu sõber Inglismaalt ennustas 1993. aastal Stuttgardi maailmameistrivõistluste ajal hämmastava täpsusega ette järgnevaid protsesse.\nTema sõnul oli huvitatud pooli liiga vähe. Vahele peaks jääma keegi USA superstaaridest, alles siis hakkavad ameeriklased liigutama. Kui nemad enam nii palju medaleid ei saa, siis hakkavad nad uurima, kuidas teised saavad.\nSee oli prohvetlik ennustus. Ameerika supersprinteri Marion Jonesi ja veel mõne teise vahelejäämine tõi kaasa ulatusliku protsessi, mis kestab siiani. Eriti tugevalt kiiguvad dopingulugude puhul rahvuslikud meeleolud. Soomlased said šoki 2001. aasta Lahti suusatamise MMi järel, kui selgus, et nende superedu oli tihti keemiline. Maailm põdes läbi imerattur Lance Armstrongi pattusid. Eesti oli suurtest lugudest puutumata, kuid alates 2011. aastast puhkes ka siin üks skandaal teise järel.\nJuriidilistest aspektidest hoolimata on kahju juba sündinud. Suur osa Eesti spordiavalikkusest ja, mis veelgi hullem, arvamusliidritest, on veendunud, et puhast sporti pole olemas.\nPüüdsin analüüsida, milliseid hädasid toob kaasa dopingu tarvitamine, ja loetelu sai päris mõjuv.\n1.\tKannatada saab ideoloogia. Doping muudab mängu mõttetuks, sest keegi saab eelise ja niisugusel juhul pole spordil enam mõtet.\n2.\tKannatada saab moraal. Doping muudab inimese moraali, sest võitu ei saavutata ausalt.\n3.\tKannatada saab rahvas. Vahelejäämisel kaovad kangelased, nende kadumine on rahvale väga valus.\n4.\tKannatada saavad inimesed. Paljud dopingutarvitajad lihtsalt surevad varem või jäävad raskelt haigeks.\nLöögid ideoloogia, kangelaste ja moraali pihta on surmahoobid. „Raha läinud, vähe läinud, tervis läinud, palju läinud, au läinud, kõik läinud!” ütleb vanasõna. See on õige. Dopinguvastane võitlus on võitlus spordi au eest ehk võitlus kõige eest. Ükski võit ei ole väärt au kaotamist.\nPaljude silmis on see idealistlik loba, kuid mul on õigus kaitsta seisukohta, et doping pole aine, vaid mõtteviis. Punkt.\nJäreldus oli raudkindel: meie seda teed ei lähe. Tegin otsuse Gerdile kohe alguses teatavaks ja sellest sündis suuline kokkulepe. Esimene kirjalik variant 16. detsembrist 2000 oli toredat kantseliiti täis, aga võttis asja olemuse siiski kokku.\nHiljem tekkis ka mõistlikuma tekstiga leping, aga sisu on sama. Ei usu, et see otsus oli üheselt mõistetav. Aasta 2000 ei olnud aasta 2014. Siis ei valitsenud dopingu suhtes absoluutne eitus. Tean inimesi, kes olid meie strateegiast kuuldes veendunud, et tahame minna võitlema, üks käsi selja taha seotud.\nAga siin olen ma paindumatu – aus mäng kui spordi tähtsaim ja õilsaim põhimõte meie poolt muutmisele ei kuulu.\nAumeeste kokkulepe Rebase ja Kanteri vahel\tErakogu


Teel ehitus- ja sisustusvaldkonna kampaaniate planeerimiseni | JCDecaux Estonia\nEhitus- ja sisustuskaupluste kampaaniate puhul on välimeedia sageli meediamixis. Selleks, et välimeediakampaania lahendused oleksid läbimõeldumad ja eesmärgipärasemad, on äärmiselt oluline tajuda tarbijate liikumise geograafilisi eelistusi.\nSeetõttu kogus JCDecaux septembri- ja oktoobrikuus Norstati veebipaneeli abil andmeid tarbijate liikumise kohta ehituskaupluste ja sisustuskaupluste valikul.\nEelkõige huvitasid meid mõlema kategooria puhul 3 asja – kui tihti peetakse vajalikuks ehitus- või sisustuskauplusi külastada; millised on kauplused, mida rohkem välja tuuakse; ning inimeste endi poolt nimetatud olulised aspektid, mis kaupluse valikul määravaks saavad.\nSaadud andmete järgi võib öelda, et mõlema kategooria puhul joonistuvad kaupluste mõjupiirkonnad geograafiliselt küllaltki selgelt välja. Tugev paralleelne külastamine on tuntav rohkem ehitus- kui sisustuskaupluste juures. Mõnevõrra üllatusena tuli, et ehituskauplustes käiakse nii magalatest kui ka pereelamute rajoonidest suhteliselt sarnase aktiivsusega, samas kui sisustuskaupluste külastamine on sagedasem just pereelamute piirkondadest.


Tervisepäev “Reipalt koolipinki” täis tervist, rõõmu ja päikest | Paide Põhikool\nTervisepäev “Reipalt koolipinki” täis tervist, rõõmu ja päikest\nReedel, 4. septembril toimus koolis juba traditsiooniliseks saanud sügisene tervisepäev “Reipalt koolipinki”, kus tegevust jagus kogu kooliperele hommikust lõunani. Päev algas 2.- 12. klasside õpilastele avamise, tutvustuse ja soojendusega koolimaja ees ning kõige väiksematele, esimese klassi õpilastele Paide Vallimäel koos mängude ja sportlike tegevustega.\nSealt edasi jätkusid tegevused vanuseastmeti.\n2.- 4. klasside õpilastele toimus fotojaht/orienteerumine Paide linnas, mille käigus tuli lastel üles leida 9 punkti ning osata need kanda kaardile. Lisaks aktiivsele liikumisele oli orienteerumise juures oluline ka teave saamine meie linna objektide/asutuste kohta (päästeamet, E – piim spordihall, Paide linna avatud noortekeskus, Järvamaa Muuseum jne.), mida peaksid meie noored teadma ja tundma.\nAlates 5. klassist oli õpilastele külla kutsutud 11 treenerit, kelle eestvedamisel toimusid sportlikud töötoad kella 9st kella 13ni. Igal õpilasel 5.-12. klassini tuli valida kolm treeningut lähtuvalt oma huvist, võimetest ning võimalustest.\nOleme väga rõõmsad ja tänulikud, et läbi tervisepäevade on meie koolile tekkinud toredad koostööparnerid, kes igal sügisel valmis panustama oma aega ja oskusi meie õpilaste juhendamisel.\nSel aastal olid meil külas treenerid spordiklubist Marbel Fitness – Neeme Vool (BodyCombat), Lucia Ašmarina (BodyAttack) ja Tuuli Jentson (Grit Plyo); zumba treener – Aljona Morozova; Paide Ühisgümnaasiumi õpetaja – Andres Siilak; JOKA Orienteerumisklubist – Argo Loo ja Paul Poopuu; Järvamaa Amburite Klubist (vibu) – Ulvar Kuningas; korvpalliklubist KK7 – Erjo Paris ja Viljar Pennert; FC Paide Jalgpalliklubist – Veiko Kurim; Paide Taipoksi klubist – Maren Anvelt ja Paide Võrkpalliklubist – Piret Reinfeld.\nLisaks sportlikele tegevustele andis omapoolse positiivse tõuke ka päikeseline ilm ning meeldivalt soe õhutemperatuur. On tore tõdeda, et tervisepäevast võtsid osa 93% kogu õpilaskonnast, mis on läbi aastate kõige suurepärasem tulemus. Loodame, et seda energiat, tervist ja tahet jagub terveks kooliaastaks.