Kõikidel organisatsioonidel (sealhulgas mitteametlikel rühmadel), kes kavatsevad programmi Erasmus+ käigus ELi rahalise toetuse saamiseks esitada projektiettepaneku, palutakse hoolikalt tutvuda käesoleva jaoga, mis on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega (edaspidi „ELi finantsmäärus”)1.\nÜksikisikutel on õigus esitada programmi Erasmus+ raames projektiettepanekuid üksnes juhul, kui nad esitavad need sellise noorterühma nimel (kuhu kuulub vähemalt neli noort), kes tegeleb noorsootööga, kuid mitte tingimata mõnes noorteorganisatsioonis (edaspidi „mitteametlik noorterühm”).\n1. ELi finantsmäärus on kättesaadav aadressil http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:298:0001:0096:ET:PDF\nProgrammi Erasmus+ projekti esitamiseks peavad taotlejad läbima allpool kirjeldatud neli etappi:\niga taotluses osalev organisatsioon peab registreeruma Osalejate Portaalis ja saama Osaleja Tunnuskoodi; organisatsioonid/rühmad, kes on juba saanud muudes ELi programmides osalemise teel osaleja tunnuskoodi, ei pea ennast uuesti registreerima; selle varasema registreerimise käigus saadud osaleja tunnuskood kehtib ka taotlemisel programmi Erasmus+ raames;\nkontrollima asjaomase Meetme/valdkonna puhul Programmi kriteeriumide täitmist;\ntäitma ja esitama taotluse.\n1. Etapp: Registreerumine Osalejate Portaalis\nKõik taotlusse kaasatud organisatsioonid peavad registreeruma ning esitama oma põhilise õigusliku ja finantsteabe Audiovisuaalvaldkonna, Kultuuri, Kodanike ja Vabatahtliku tegevuse Osalejaportaali, kui nad seda juba teinud ei ole.\nOsalejate portaalis registreerumiseks peab organisatsiooni (või mitteametlikku noorterühma) esindav isik:\nLooma Eli konto (v.a juhul, kui organisatsiooni/rühma esindaval isikul on juba konto); Uue Eli konto saab luua veebisaidil :https://webgate.ec.europa.eu/cas/eim/external/register.cgi;\nSisenema osalejate portaali aadressil http://ec.europa.eu/education/participants/portal/desktop/en/organisations/register.html and register on behalf of the organisation/group. ja organisatsiooni/rühma registreerima; Juhised ja Korduma Kippuvad Küsimused on kättesaadavad Osalejate Portaalis.\nOrganisatsioon/rühm peab registreeruma Osalejate Portaalis vaid üks kord. Kui registreering on tehtud, saab organisatsioon/rühm osaleja tunnuskoodi. Kood, mis on kordumatu tunnus ja mida läheb vaja taotluste esitamisel, lihtsustab organisatsiooni/rühma jaoks programmi Erasmus+ elektrooniliste taotlusvormide täitmist (osaleja tunnuskoodi märkimisel vormi kuvatakse vormis automaatselt kogu teave, mille organisatsioon/rühm esitas registreerumise etapis).\nÕigusliku seisundi ja finantsvõimekuse tõendamine\nRegistreerumise ajal peavad organisatsioonid laadima Osalejate Portaali üles ka järgmised dokumendid:\njuriidilise isiku vorm (vormi saab alla laadida Euroopa Komisjoni veebisaidilt aadressil: http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/legal_entities/legal_entities_en.cfm);\nFinantsteabe vorm. Palume täita panga asukohariigi vorm, isegi kui taotlejaorganisatsioon on ametlikult registreeritud teises riigis (vajaliku vormi saab alla laadida aadressilt http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/financial_id/financial_id_en.cfm).\n60 000 eurot ületavate toetuste puhul võib olla vaja finantsvõimekuse tõendamiseks üles laadida eridokumente. Üksikasjalikumat teavet leiab allpool jaost „Valikukriteeriumid”.\nFinantsteabe vorm tuleks esitada vaid taotlejaorganisatsiooni kohta, partnerorganisatsioonide puhul seda aga ei nõuta.\nOma projekti koostades ja enne ELi toetuse taotlemist peavad osalevad organisatsioonid kontrollima projekti vastavust järgmistele kriteeriumidele: abikõlblikkus, menetlusest kõrvalejätmine, valiku- ja toetuse määramine.\nAbikõlblikkuskriteeriumid on seotud peamiselt projekti ja tegevuse liigiga (sealhulgas asjakohastel puhkudel kestus, osalevad organsatsioonid jne), sihtrühma (nt osalejate staatus ja arv) ning sellise projekti jaoks toetuse taotlemise tingimustega (nt esitamistähtajad, taotlusvormi täielikkus jne).\nProjekt on abikõlblik siis, kui see vastab kõikidele selle meetme abikõlblikkuskriteeriumidele, mille raames projektiettepanek esitatakse. Kui projekt taotlemise etapis nendele kriteeriumidele ei vasta, lükatakse see edasise hindamiseta tagasi. Erandina Võidakse 1. Või 2. põhimeetme raames toetatavate liikuvusmeetmete ja Erasmus Munduse ühise magistriõppe stipendiumide puhul mõnda abikõlblikkuskriteeriumi (nt kestus, osalejate profiil jne) kontrollida projekti elluviimise etapis või lõpparuande etapis (mitte taotlemise etapis). Taotlemise etapis palutakse taotlejatel kinnitada, et need kriteeriumid projekti puhul täidetakse. Kui projekti elluviimise või lõpparuande etapis ilmneb, et need kriteeriumid ei ole täidetud, ei pruugita osalejaid või meedet lugeda abikõlblikuks, misjärel vähendatakse projektile algul antud ELi toetust või nõutakse see toetus tagasi.\nSuurbritannia taotlejad, palun arvestage, et rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid peavad olema täidetud kogu toetusperioodi jooksul. Kui Ühendkuningriik lahkub Euroopa Liidust toetusprojekti perioodil, sõlmimata Euroopa Liiduga lepingut, mis tagab eelkõige, et Briti taotlejad on jätkuvalt sobivad, siis lõpetatakse teie osalemise rahastamine ELi vahenditest (kuid samal ajal teie osalemine jätkub, kui see on võimalik) või nõutakse teie projektist lahkumist vastavalt toetuslepingu lõpetamist käsitlevatele asjakohastele sätetele.\nIga Erasmus+ Programmijuhendi alusel elluviidava Meetme suhtes kohaldatavaid konkreetseid abikõlblikkuskriteeriume kirjeldatakse käesoleva Juhendi B Osas.\nTaotleja jäetakse programmi Erasmus+ raames korraldataval projektikonkursil osalemisest kõrvale või lükatakse toetuse määramise menetlusel vastavalt ELi finantsmääruse artiklitele 136–140 ja/või 141 tagasi, kui tal tuvastatakse ükskõik milline allpool kirjeldatud olukord1:\ntaotleja on pankrotis, tema suhtes on algatatud maksejõuetus- või likvideerimismenetlus, tema vara haldab likvideerija või kohus, ta on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, tema äritegevus on peatatud või ta on liidu või riigisisese õiguse alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu analoogses olukorras;\nlõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega kinnitatakse, et taotleja on rikkunud oma kohustusi, mis on seotud maksude või sotsiaalkindlustusmaksete nõuetekohase maksmisega vastavalt kohaldatavale õigusele;\non langetatud lõplik kohtu- või haldusotsus, et taotleja on süüdi tõsises ametialases väärkäitumises, olles rikkunud sellel kutsealal kehtivaid õigus- või haldusnorme või eetilisi standardeid, mille esindaja ta on, või süülises käitumises, mis mõjutab tema ametialast usaldusväärsust, kui selline käitumine osutab süülisele tahtlusele või raskele hooletusele, sh eelkõige järgmised käitumisviisid:\npetturlikult või hooletusest valesti esitatud teave, mis on vajalik tõrjutuse põhjuste puudumise kontrollimiseks või abikõlblikkuse või valikukriteeriumide täitmiseks või juriidilise kohustuse täitmiseks;\nteiste isikute või üksustega kokkuleppe sõlmimine konkurentsi moonutamise eesmärgil;\npüüe mõjutada toetuse määramise menetluse ajal volitatud eelarvevahendite käsutajat, kes vastutab toetuse andmise menetluse eest;\npüüe saada konfidentsiaalseid andmeid, mis võivad anda isikule toetuse määramise menetluses põhjendamatu eelise;\non tehtud lõplik kohtuotsus, et taotleja on süüdi järgmises rikkumises:\npettus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/1371 artikli 3 ja nõukogu 26. juuli 19952. aasta aktis ette nähtud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artikli 1 tähenduses3;\nkorruptsioon, nagu see on määratletud direktiivi 2017/1371/EÜ artikli 4 lõikes 2 või aktiivne korruptsioon Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsioonivastast võitlust käsitleva konventsiooni artiklis 3, nagu neile viidatakse 26. mai 19974. aasta nõukogu aktis, või käitumine, millele viidatakse Nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK artikli 2 lõikes 15, või korruptsioon, nagu see on määratletud teistes kohaldatavates õigusaktides\nkuritegeliku ühendusega seotud tegevus, nagu sellele on viidatud nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK artiklis 26;\nrahapesu või terrorismi rahastamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu\ndirektiivi (EL) 2015/849 artikli 1 lõigete 3, 4 ja 5 tähenduses7;\nterroriaktide toimepanek või terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumised, nagu need on määratletud nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1 ja 3 8, või õigusrikkumisele üleskutsumine, sellele kaasaaitamine, sellele kihutamine või selle katse, nagu on osutatud kõnealuse otsuse artiklis 4;\nlaste tööjõu kasutamise või inimkaubandusega seotud süüteod, nagu nendele on viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/36/EL artiklis 29;\ntaotleja peamiste kohustuste järgimise puhul on esinenud märkimisväärseid puudujääke eelarvest rahastatavate juriidiliste kohustuste osas, mis on:\n(i) toonud kaasa juriidilise kohustuse täitmise ennetähtaegse lõpetamise;\n(ii) toonud kaasa leppetrahvide või muude lepingujärgsete karistuste kohaldamise või\n(iii) on avastatud volitatud eelarvevahendite käsutaja, OLAFi või kontrollikoja poolt tehtud kontrollide, auditite või juurdluste käigus;\non langetatud lõplik kohtu- või haldusotsus, et taotleja on eiranud eeskirju Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses10\non langetatud lõplik kohtu- või haldusotsus, et taotleja on registreerinud juriidilise isiku teises jurisdiktsioonis eesmärgiga hoiduda kõrvale rahaliste, sotsiaalsete või mis tahes muude seaduslike kohustuste täitmise eest registrijärgse asukoha, keskjuhatuse või põhitegevuskoha jurisdiktsioonis;\non langetatud lõplik kohtu- või haldusotsus, et juriidiline isik on loodud kavatsusega, millele viidatakse punktis g;\nlõpliku kohtuotsuse või, kui see on kohaldatav, lõpliku haldusotsuse puudumisel on taotleja ühes eespool punktides c, d, f, g ja h nimetatud olukordades, eelkõige järgmises:\nEuroopa Prokuratuuri (EPPO), nende liikmesriikide poolt, kes osalevad tõhustatud koostöös vastavalt määrusele (EL) 2017/1939, kontrollikoja, OLAFi või siseaudiitori korraldatud auditite või juurdluste või eelarvevahendite käsutaja vastutusel korraldatud mis tahes muu kontrolli, auditi või kontrollimise käigus kindlaks tehtud asjaolud;\nmittelõplikud haldusotsused, mis võivad hõlmata kutse-eetika standardite kohaldamise kontrolli eest vastutava pädeva järelevalveorgani võetud distsiplinaarmeetmeid;\nasjaolud, millele viidatakse otsustes inimeste ja üksuste kohta. kes rakendavad liidu vahendeid vastavalt artikli 62 lõike 1 esimesel lõigu punktile c;\nteave, mis on edastatud kooskõlas ELi finantsmääruse artikli 142 lõike 2 punktiga d, kes rakendavad ELi vahendeid kooskõlas ELi finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese punktiga;\nliidu konkurentsieeskirjade rikkumist puudutavad Komisjoni otsused või liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumist puudutavad riigi pädeva asutuse otsused.\nELi institutsiooni, Euroopa ameti või ELi asutuse või organi eelarvevahendite käsutaja otsused kõrvalejätmise kohta;\nartikli 135 lõikes 2 viidatud taotleja, kui:\nfüüsiline või juriidiline isik, kes on artikli 135 lõikes 2 viidatud taotleja haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liige või kes omab esindusõigust, otsustusõigust või kontrolliõigust seoses selle taotlejaga, on ühes või mitmes eespool punktides c - f nimetatud olukorras;\nkui artikli 135 lõikes 2 viidatud taotleja võlgade eest piiramatut vastutust kandev füüsiline või juriidiline isik on ühes või mitmes eespool punktis a või b nimetatud olukorras;\nkui füüsiline isik, kes on taotluse otsuse jaoks või juriidilise kohustuse täitmiseks oluline, on ühes või mitmes eespool punktis c - h nimetatud olukorras.\nKui isik on ühes eespool loetletud kõrvalejätmist põhjustavas olukorras, peab märkima selle olukorra parandamiseks võetud meetmed, et tõendada seeläbi oma usaldusväärsust. Need võivad hõlmata nt tehnilisi, korralduslikke ja personalimeetmeid tulevikus aset leidmise vältimiseks, kahjude hüvitamist või trahvide maksmist. See ei kehti käesoleva jao punktis d nimetatud olukordade suhtes.\nPunktides c–f toodud juhtudel võib riiklik büroo või rakendusamet lõpliku kohtuotsuse või, kui see on kohaldatav, lõpliku haldusotsuse puudumisel taotleja ajutiselt projektikursusel osalemisest kõrvale jätta, kui nende osalemine kujutaks endast tõsist ja kohest ohtu liidu finantshuvidele.\nKui meede, mille kohta taotleja on oma ettepaneku esitanud, näeb ette konkreetsed sätted seotud üksuste osalemiseks, kehtivad seotud üksuste suhtes samad kõrvalejätmise kriteeriumid.\nTaotlejad või, kui see on asjakohane, seotud üksused võidakse sellest menetlusest tagasi lükata ja nende suhtes võidakse kohaldada halduskaristusi (menetlusest kõrvalejätmine või rahaline karistus), kui käesolevas menetluses osalemise tingimusena esitatud mis tahes kinnitus või teave osutub valeks.\nRiiklik büroo või rakendusamet võib avaldada oma veebisaidil järgmise menetlusest kõrvalejätmisega seotud teabe ja, kui see on asjakohane, rahalise karistuse eespool jao punktides c-h nimetatud juhtudel:\nasjaomase taotleja nimi;\nkõrvalejätmist põhjustav olukord;\nkõrvalejätmise kestus ja/või rahalise karistuse suurus.\nMenetlusest kõrvalejätmise kriteeriume kohaldatakse taotlejate suhtes kõikide Programmi Erasmus+ Meetmete puhul. Tõendamaks, et nad ei ole mõnes eespool nimetatud olukorras, peavad taotlejad esitama kinnituse, et nad ei ole üheski eespool osutatud olukorras. Kinnitus lisatakse taotlusvormile eriosa või lisana.\nPartnerite konsortsiumi nimel esitatud projektiettepanekute puhul kohaldatakse eespool kirjeldatud kriteeriume kõikide projektis osalevate organisatsioonide suhtes.\nELi finantsmääruse artiklite 136–142 kohaselt võib taotlejale määrata haldus- või rahalise karistuse, kui ta on esitanud valeandmeid või jätnud varasemas toetuse määramise menetluses11;\nKui ELi toetust taotlevad muud liiki organisatsioonid (keda ei ole eespool nimetatud) ja toetus ei ületa 60 000 eurot, peavad taotlejad esitama projekti elluviimiseks piisava finantssuutlikkuse kohta kinnituse. Kinnitus lisatakse taotlusvormile eriosana.\nKui ELi toetust taotlevad muud liiki organisatsioonid ja toetus ületab 60 000 eurot, peab taotleja lisaks kinnitusele esitama Osalejate Portaali kaudu ka järgmised dokumendid:\nRiiklike Büroode hallatavate Meetmete puhul: taotleja viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta kasumiaruande ja bilansiaruande koopiad;\nRakendusameti hallatavate Meetmete puhul: vastavate kohustuslike raamatupidamisandmetega täidetud finantssuutlikkuse vormi ja taotleja kahe viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta finantsaruande (sh kasumiaruande, bilansiaruande ja muud lisad, kui need on asjakohased);\nisikute puhul, kes ei saa eespool osutatud dokumente esitada, sest nad on äsja asutatud, võib eespool osutatud dokumendid asendada finants- või kindlustusandmete esitamisega, milles kirjeldatakse taotleja kutsealaseid riske.\nOrganisatsioonid peavad need dokumendid osalejate portaali üles laadima kas Portaalis registreerumise ajal (vt jagu „1. etapp: registreerumine Osalejate Portaalis”) või kui taotlejaga võtavad ühendust ELi valideerimistalitused, ke nõuavad temalt vajalike täiendavate dokumentide esitamist.\nKui projektiettepanek on esitatud partnerite konsortsiumi nimel, võib riiklik büroo või rakendusamet pärast seda, kui riiklik büroo on teinud riskihindamise ja mõne projekti kaasatud osaleva organisatsiooni finantssuutlikkuse suhtes esineb kahtlus, nõuda osalevatelt organisatsioonidelt samu dokumente, isegi kui toetussumma on alla 60 000 euro või kui sama organisatsiooni toetuse kogusumma ületab 60 000 eurot.\nKui taotlus on lisaks eespool toodule seotud 750 000 eurot ületava projekti jaoks antava toetusega, võidakse nõuda tunnustatud välisaudiitori koostatud auditiaruannet. Kõnealuse aruandega kinnitatakse viimase lõppenud majandusaasta kohta koostatud raamatupidamise aastaaruanne.\nKui pärast nende dokumentide analüüsimist otsustab riiklik büroo või rakendusamet, et vajalik finantssuutlikkus ei ole tõendatud või ei ole rahuldav, võib ta:\npakkuda toetuslepingut või toetuse määramise otsust koos finantstagatisega12 kaetud eelfinantseerimisega;\npakkuda toetuslepingut või toetuse määramise otsust ilma eelfinantseerimiseta või vähendatud eelfinantseerimisega;\npakkuda toetuslepingut või toetuse määramise otsust koos mitmel osamaksel põhineva eelfinantseerimisega;\ntaotluse tagasi lükata.\nTegevussuutlikkus tähendab, et taotlejal on kavandatava projekti elluviimiseks vajalik erialane pädevus või kvalifikatsioon. Taotlejad peavad esitama projekti rakendamiseks vajaliku tegevussuutlikkuse kohta kinnituse. Kui taotlusvormis on seda nõutud ja kui toetus ületab 60 000 eurot, võidakse taotlejatelt nõuda, et nad esitaksid projektis osalevate kõige olulisemate isikute asjaomase erialakogemuse tõendamiseks nende elulookirjeldused või muu dokumendid, nagu näiteks:\nToetuse määramise kriteeriumid\nToetuse määramise kriteeriumid võimaldavad Riiklikul Bürool või Rakendusametil hinnata Programmi Erasmus+ raames esitatud projektiettepanekute kvaliteeti.\nIga Meetme eelarve piires määratakse toetused nendele projektidele, mis vastavad kõnealustele kvalitatiivsetele kriteeriumidele kõige paremini.\nIga Erasmus+ programmijuhendi alusel rakendatava meetme suhtes kohaldatavaid toetuse määramise kriteeriume kirjeldatakse tervikuna käesoleva Juhendi B Osas.\n1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2018/1046 18. juulist 2018, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju.\n2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/1371 5. juulist 2017, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (EÜT L 198, 28.07.2017, lk 29).\n3. EÜT C 316, 27.11.1995, lk 48.\n4. EÜT C 195, 25.06.1997, lk 1.\n5. Nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsus 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (EÜT L 192, 31.07.2003, lk 54).\n6. Nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsus 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (EÜT L 300, 11.11.2008, lk 42).\n7. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849 finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja Komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (EÜT L 141, 05.06.2015, lk 73).\n8. Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (EÜT L 164, 22.06.2002, lk 3).\n9. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/36/EL, 5. aprill 2011, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (EÜT L 101, 15.04.2011, lk 1).\n10. Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 18. detsembrist 1995 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).\n11. Välja arvatud riiklike organite poolt sisseviidud tegevused/fn] oma lepingulised kohustused olulisel määral täitmata.\nLisaks on Komisjon arvamusel, et käesolevas programmijuhendis käsitletavate Meetmete elluviimisel tekib või võib tekkida järgmiste organisatsioonide puhul huvide konflikt ja seepärast ei ole või ei peaks olema neil õigust osaleda:\nLiikmesriigi ametiasutused, kes teostavad järelevalvet Riiklike Büroode ja Programmi Erasmus+ elluviimise üle oma riigis, ei saa taotleda ega osaleda üheski Riiklike Büroode hallatavas Meetmes üheski riigis, kuid võivad taotleda osalemist rakendusameti ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadi hallatavas Meetmes, kui see ei ole asjaomase meetme puhul selgesõnaliselt välistatud (nagu näidatud käesoleva Juhendi B Osas);\nRiiklikud Bürood (riikliku büroo ülesannete täitmine on asjaomase juriidilise isiku ainus tegevus) või väljaspool Riiklike Büroode pädevusvaldkondi tegutsevate juriidiliste isikute riiklike büroode osakonnad ei saa taotleda ega osaleda üheski käesoleva juhendi kaudu ellu viidavas meetmes;\nStruktuurid ja võrgustikud, millele on määratud programmis Erasmus+ või ükskõik millises kõnealuse programmi elluviimiseks vastu võetud komisjoni iga-aastases tööprogrammis programmi Erasmus+ elluviimise raames komisjoni spetsiaalne rahaline toetus ning mida haldab juriidiline isik, kes haldab ka riiklikku bürood, ei saa taotleda ega osaleda üheski programmi Erasmus+ riiklike büroode hallatavas meetmes üheski riigis, kuid võivad taotleda osalemist (taotlejate või partneritena) rakendusameti või hariduse ja kultuuri peadirektoraadi hallatavas meetmes, kui see ei ole asjaomase meetme puhul selgesõnaliselt välistatud (nagu on näidatud käesoleva juhendi B osas). Nad peaksid olema võimelised näitama enne toetuse saamist või lepingu sõlmimist, et nende puhul ei esine huvide konflikti, sest nad kas rakendavad ettevaatusabinõusid või on huvide selgelt lahus hoidmine tagatud nende sisemise korraldusega. Peale selle tuleb iga meetme või tegevuse puhul, mille jaoks antakse ELi vahendeid, kindlaks teha kulud ja tulud. Otsuse, millega tunnistatakse, et tegelik huvide konflikti puudumine on piisavalt kinnitust leidnud, teeb rakendusamet või hariduse ja kultuuri peadirektoraat oma vastutuse ja aruandekohustuse raames;\nJuriidilised isikud, kelle juures tegutsevad programmi Erasmus+ riiklikud bürood, kuid kellel on ka muu tegevus seoses programmiga Erasmus+ või väljaspool kõnealust programmi, samuti nende juriidiliste isikutega seotud isikud ei saa taotleda ega osaleda üheski riiklike büroode hallatavas meetmes üheski riigis, kuid võivad põhimõtteliselt taotleda osalemist rakendusameti või hariduse ja kultuuri peadirektoraadi hallatavas meetmes, kui see ei ole asjaomase meetme puhul selgesõnaliselt välistatud (nagu on näidatud käesoleva juhendi B osas). Enne toetuse saamist või lepingu sõlmimist peavad nad siiski näitama, et nende puhul ei esine huvide konflikti, sest nad kas rakendavad ettevaatusabinõusid või on huvide selgelt lahus hoidmine tagatud nende sisemise korraldusega (nt eraldi raamatupidamisarvestus, eraldi aruandlus- ja otsustusprotsessid, meetmed, mis takistavad ligipääsu piiratud juurdepääsuga teabele). Peale selle tuleb iga meetme või tegevuse puhul, mille jaoks antakse ELi vahendeid, kindlaks teha kulud ja tulud. Otsuse selle tunnistamiseks, et tegeliku huvide konflikti puudumine on piisavalt kinnitust leidnud, teeb rakendusamet või hariduse ja kultuuri peadirektoraat oma vastutus- ja aruandekohustuse raames.\nRiiklik Büroo või rakendusamet hindab taotleja finants- ja tegevussuutlikkust kavandatav projekt lõpule viia.\nFinantssuutlikkus tähendab, et taotlejal on stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, mis võimaldavad tal oma tegevust jätkata projekti läbiviimise ajal või aastal, milleks toetus anti, ning osaleda selle rahastamises.\nFinantssuutlikkust ei kontrollita järgmiste osalejate puhul:\navalik-õiguslikud asutused, kaasa arvatud liikmesriikide organisatsioonidSh haridus-, koolitus- ja spordivaldkonna koolidel, kõrgkoolidel ja organisatsioonidel, mis on viimase kahe aasta jooksul saanud üle 50 % oma tuludest avalikest allikatest, loetakse olevat vajalik finants-, kutse- ja haldussuutlikus Programmi raames võetavate meetmete elluviimiseks.\n12. Tagatise võib asendada solidaartagatisega või projekti kaastoetusesaajateks olevatest osalevatest organisatsioonidest pärit mitme tagatisega.\nToetus võib olla järgmist liiki:1\ntoetuskõlblike tegelike kulude konkreetset osa kattev hüvitis: nt strateegilise partnerluse raames antud summa erivajadustega isikute ettevalmistamisega seotud lisakulude katmiseks;\nühikukulude toetusel põhinev hüvitis: nt hariduse, koolituse ja noorte valdkonna õpirände projektide raames antav individuaalne toetus;\nühekordselt makstav summa: nt Jean Monnet' projektidega seotud lisameetmete elluviimiseks antav summa;\nühtse määraga toetus: nt mittetulunduslike spordiürituste kaudsete kulude katmiseks antav summa;\nProgrammi Erasmus+ alusel rakendatava rahastamismehhanismi raames makstakse enamasti ühikukulude toetusel põhinevat hüvitist. Seda liiki toetused hõlbustavad taotlejatel vajaliku toetussumma väljaarvutamist ning projekti realistlikku finantsplaneerimist.\nSelleks et teada saada, mis liiki toetust iga käesolevas juhendis käsitletud programmi Erasmus+ meetme raames rahastatava tegevuse puhul kohaldatakse, palume vaadata B osa rahastamiseeskirjade tabelites veergu „Rahastamismehhanism”.\nJuba alustatud projekti jaoks võib ELi toetust anda üksnes juhul, kui taotleja tõendab projektiettepanekus, et projekti alustamine enne toetuslepingu sõlmimist või toetuse määramise otsusest teatamist oli vajalik. Sellistel juhtudel ei tohi toetuskõlblikud kulud olla tasutud enne toetustaotluse esitamise päeva.\nKui taotleja alustab projekti elluviimist enne toetuslepingu sõlmimist või toetuse määramise otsusest teatamist, teeb ta seda oma riisikol.\nIga ELi rahastatava projekti puhul võib anda ELi eelarvest ühele toetusesaajale ainult ühe toetuse. Samu kulusid ei rahastata mingil juhul liidu eelarvest teist korda.\nTopeltrahastamise ohu vältimiseks peab taotleja taotlusvormi asjaomases jaotises esitama kõikide muude kas sama või mis tahes muu projektiga seoses samal aastal saadud või taotletud rahastuse allikad ja summad, sealhulgas tegevustoetused.\nKattuvaid või väga sarnaseid taotlusi, mille on esitanud sama taotleja või sama konsortsiumi teised partnerid, hinnatakse topeltrahastamise ohu vältimiseks eraldi ja kõik sellised taotlused võidakse tagasi lükata.\nTaotluste mitmekordne esitamine\nErasmus+ riiklike büroode hallatavate detsentraliseeritud meetmete puhul lükatakse tagasi taotlused, mille sama taotleja või konsortsium on esitanud kaks või enam korda kas samale büroole või eri büroodele. Kui eri taotlejad või konsortsiumid esitavad samad või väga sarnased taotlused, hinnatakse neid taotlusi eraldi ja kõik sellised taotlused võidakse tagasi lükata.\nKasumi taotlemise keelamine ja kaasrahastamine\nLiidu eelarvest rahastatava toetuse eesmärk ega tagajärg ei tohi olla projekti raames toetusesaajale kasumi tootmine. Kasumi all mõistetakse toetusesaaja tulusid, millest on lahutatud meetme või tööprogrammi rahastamiskõlblikud kulud, mille ta on kandnud lõppmakse taotluse esitamise ajaks, kusjuures laekumised piirduvad liidult saadud toetuse ja meetme või programmi raames saadava tuluga2.\nKasumi teenimise korral nõutakse see sisse. Riiklikul bürool või rakendusametil on õigus nõuda sisse kasumiprotsent, mis vastab liidu panusele toetuskõlblikest kuludest, mida toetusesaaja kandis meetme rakendamiseks. Täpsemad selgitused kasumi arvutamise kohta nähakse ette meetmete korral, mille puhul toetust makstakse teatava protsendina toetuskõlblikest kuludest. . Kasumi taotlemise keelamise põhimõtet ei kohaldata toetuste suhtes, mida antakse ühikukuludel põhineva hüvitise, ühekordselt makstava summa või ühtse määraga toetusena, sealhulgas stipendiumidena, ning toetusetaotluste suhtes, mis ei ületa 60 000 eurot. Toetuse tulemusel tekkinud kasumi arvutamisel ei võeta arvesse mitterahalist osalust.\nPeale selle innustab ELi toetus viima ellu projekti, mille elluviimine ei oleks olnud ilma ELi rahalise toetuseta võimalik, ning tugineb kaasrahastamise põhimõttele. Kaasrahastamine tähendab seda, et ELi toetusest ei tohi rahastada kõiki projekti kulusid; projekti tuleb rahastada muudest kaasrahastamisallikatest kui ELi toetus (nt toetusesaaja omavahenditest, meetme raames saadavast tulust või kolmandate isikute rahalisest toetusest).\nKui ELi toetust antakse ühikukuludel põhineva hüvitise, ühekordselt makstava summa või ühtse määraga toetusena – nagu enamiku käesolevas juhendis käsitletud meetmete puhul – tagab komisjon meetme puhul tervikuna kasumi taotlemise keelamise ja kaasrahastamise põhimõtte järgimise juba eelnevalt, kui ta määratleb selliste ühikukulude, ühekordselt makstavate summade ja ühtse määraga toetuste määrad või protsendi. Kasumi taotlemise keelamise ja kaasrahastamise põhimõtte järgimist eeldatakse üleüldiselt ning seepärast ei pea taotlejad esitama teavet muude rahastamisallikate kohta peale ELi toetuse ega põhjendama projekti käigus tehtud kulutusi.\nToetuse maksmisel ühikukulude toetusel põhineva hüvitise, ühekordselt makstava summa või ühtse määraga toetusena säilib juurdepääsuõigus toetusesaajate juriidilistele dokumentidele. Kui kontroll või audit näitab, et toetuse saamise aluseks olnud sündmus ei ole toimunud (nt projektiga seotud tegevus ei ole taotlemise etapis heaks kiidetud kujul aset leidnud, osalejad ei ole meetmetest osa võtnud jne) ning toetusesaajale on ühikukulude toetusel põhinev hüvitis, ühekordselt makstava summa või ühtse määraga toetus antud alusetult, on riiklikul bürool või rakendusametil õigus toetuse summa tagasi nõuda. Kui projekti tegevuse või tulemuse kvaliteet on ebapiisav, võidakse samuti toetust osaliselt või tervikuna vähendada isegi juhul, kui tegevused on aset leidnud ja on toetuskõlblikud.\nLisaks võib Euroopa Komisjon teha statistika kogumise ja järelevalve eesmärgil toetusesaajate valimi põhjal uuringuid, et selgitada välja ühikukulude toetusel põhineva hüvitise, ühekordselt makstava summa või ühtse määraga toetuse põhjal rahastatavate projektide tegelikud kulud.\nErisätted toetuste puhul, mida makstakse toetuskõlblike kulude konkreetse osa ulatuses\nKui ELi toetust makstakse toetuskõlblike kulude konkreetse osa ulatuses, kohaldatakse järgmisi sätteid.\nELi toetus ei tohi ületada kogusummat, mille on määranud riiklik büroo või rakendusamet projekti valimise ajal taotlusvormis näidatud hinnanguliste toetuskõlblike kulude põhjal. Toetuskõlblikud kulud on toetusesaaja tegelikult kantud kulud, mis vastavad kõigile järgmistele kriteeriumidele:\nkulud on kantud projekti jooksul, välja arvatud lõpparuannete ja auditeerimistõenditega seotud kulud;\nkulud on ära näidatud projekti hinnangulises üldeelarves;\nkulud on vajalikud toetust saava projekti elluviimiseks;\nkulud on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selles riigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele, kus toetusesaaja on registrisse kantud, ja vastavalt toetusesaaja tavapärasele kuluarvestustavale;\nkulud on kooskõlas kohaldatavate maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevate õigusaktide nõuetega;\nkulud on mõistlikud, põhjendatud ja vastavad hea finantsjuhtimise põhimõttele, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest;\nkulusid ei kaeta ELi toetusest, mida antakse ühikukulude toetusel põhineva hüvitise, ühekordselt makstava summa või ühtse määraga toetusena.\nToetuskõlblikuks loetakse ka järgmiste kategooriate kulusid:\nkulud, mis on seotud toetusesaaja antud eelrahastamise tagatisega, kui seda tagatist nõuab riiklik büroo või rakendusamet;\nkulud, mis on seotud finantsaruannete tõendite ja tegevuse vastavustõendamise aruannetega, kui riiklik büroo või rakendusamet nimetatud sertifikaate ja aruandeid maksetaotluste toetuseks nõuab;\nToetusesaaja raamatupidamise ja sisekontrolli kord peavad võimaldama projekti raames deklareeritud kulude ja tulude kooskõlastavat võrdlemist vastavate raamatupidamiskirjete ja alusdokumentidega.\nToetuskõlblikuks kuluks loetakse ainult sellist käibemaksu, mis ei ole kohaldatavate käibemaksu käsitlevate riiklike õigusaktide kohaselt tagastatav.3. Ainus erand tehakse tegevuste või tehingute puhul, mida riigi, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ametiasutused teevad võimuesindajatena.4. Peale selle:\nei ole toetuskõlblik mahaarvatav käibemaks, mida ei ole (riiklike tingimuste või toetusesaaja hooletuse tõttu) tegelikult maha arvatud;\nei kohaldata käibemaksudirektiivi ELi mittekuuluvate riikide suhtes. Partnerriikide organisatsioonid võidakse vabastada maksudest (sh käibemaks), lõivudest ja tasudest, kui Euroopa Komisjon ja partnerriik, kus organisatsioon on asutatud, on sõlminud lepingu.\nToetuskõlblikud kaudsed kulud\nTeatud liiki projektide puhul (lisateavet meetmete rahastamiseeskirjade kohta leiate käesoleva juhendi osast B) on kaudse kuluna toetuskõlblik kindlamääraline summa, mis ei ületa 7% projekti otsestest toetuskõlblikest kuludest ning millega kaetakse toetusesaaja üldiste halduskulude see osa, mis ei ole juba kaetud toetuskõlblike otsekuludega (nt elektri- või interneti-arved, ruumidega seotud kulud), kuid mida võib käsitleda projektiga seotud kuludena.\nKaudsed kulud ei tohi hõlmata summasid, mis on kirjendatud muudesse eelarvekategooriatesse. Kaudsed kulud ei ole toetuskõlblikud, kui toetusesaaja juba saab liidu eelarvest tegevustoetust (näiteks programmi Erasmus+ raames kodanikuühiskonna koostöö konkursikutse alusel).\nToetuskõlblikud ei ole järgmised kulud:\nvõlg ja võlgade teeninduskulud;\nkahjude või võlgadega seotud meetmed;\nvõlad, mille sissenõudmise tõenäosus on väike;\nkäibemaks, kui seda loetakse kehtivate käibemaksu käsitlevate riiklike õigusaktide kohaselt tagastatavaks (vt käibemaksu käsitlev lõik eespool);\ntoetusesaaja deklareeritud kulud, mis on kaetud mõnda muud ELi toetust saava projekti või tööprogrammiga (vt toetuskõlblikke kaudseid kulusid käsitlev lõik eespool);\npangakontode avamise ja kasutamise kulud (sealhulgas riikliku büroo või rakendusameti ülekandekulud, mida võtab toetusesaaja pank).\nTaotleja peab taotlusvormil näitama muudest allikatest peale ELi toetuse saadava tulu. Väline kaasrahastamine võib toimuda toetusesaaja omavahenditest, kolmandate isikute rahalisest toetusest või projekti raames saadavast tulust. Kui lõpparuande esitamise ja toetuse jääksumma väljamaksetaotluse esitamise ajal on tõendeid selle kohta, et tulu ületab projekti käigus kantud toetuskõlblikke kulusid (vt jaotist Kasumitaotlemise keelamine ja kaasrahastamine), on riiklik büroo või rakendusamet kohustatud nõudma tulust sisse selle osa, mis vastab toetusesaajale projekti elluviimisel tegelikult tekkinud abikõlblike kulude katmiseks antud liidu toetusele. Kõnealust sätet ei kohaldata projektide suhtes, mille puhul taotletav toetus ei ületa 60 000 eurot.\nMitterahalist osalust ei loeta kaasrahastamise võimalikuks allikaks.\n1. Komisjoni 4. detsembri 2013. aasta otsus C(2013)8550, milles käsitletakse ühekordselt makstavate summade kasutamist, ühikuhindadel põhinevat hüvitamist ja ühtse määraga toetuse maksmist programmi Erasmus+ raames (http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/more_info/awp/docs/c_2013_8550.pdf).\n2. Selleks piirduvad laekumised ainult projekti raames saadud tuluga ning rahastajate rahalise toetusega, mille nad on näinud ette konkreetselt toetuskõlblike kulude katmiseks. Seega on eespool määratletud kasum (või kahjum) järgmiste näitajate vahe:\ntoetuse esialgselt aktsepteeritud summa ja meetmega saadud tulu\nning abisaaja kantud abikõlblikud kulud.\nRiiklikul bürool või rakendusametil on õigus nõuda sisse kasumiprotsent, mis vastab liidu panusele toetuskõlblikest kuludest, mida toetusesaaja kandis meetme rakendamiseks. Täpsemad selgitused kasumi arvutamise kohta nähakse ette meetmete korral, mille puhul toetust makstakse teatava protsendina toetuskõlblikest kuludest.\n3. Liikmesriikides tõlgendatakse käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ liikmesriigi käibemaksualaste õigusaktidega.\n4. Vt direktiivi artikli 13 lõige 1.\nProgrammi Erasmus+ raames ELi toetuse taotlemiseks peavad taotlejad kasutama iga meetme jaoks ettenähtud spetsiaalset vormi, mis on saadaval Euroopa Komisjoni, Riiklike Büroode või Rakendusameti veebisaidil (kontaktandmed leiate käesoleva juhendi IV lisast).\nKonsortsiumi nimel esitatud projektide puhul esitab koordineeriv organisatsioon või rühm kõikide osalevate organisatsioonide nimel kogu projekti jaoks ühe taotluse. Taotlus tuleb esitada asjaomasele Riiklikule Büroole või Rakendusametile (vt käesoleva Juhendi B Osas iga meetme puhul jagu „Kellele esitada taotlus?”).\nEnamiku Programmi Meetmete puhul peavad taotlejad esitama taotluse asjaomasele Riiklikule Büroole või Rakendusametile veebis, kasutades õiget elektroonilist vormi ja lisades kõik nõutavad lisad. Posti, kulleri, faksi või e-postiga saadetud taotlusi vastu ei võeta.\nElektrooniline vorm peab olema täidetud ühes Programmiriikides kasutatavatest ametlikest keeltest. Rakendusameti kesktasandil hallatavate Meetmete puhul peavad taotlejad täitma vormi ühes ELi ametlikest keeltest.\nLisateavet elektroonilise vormi täitmise ja esitamise kohta leiate juhendist. Juhend annab ka teavet selle kohta, mida teha tehniliste tõrgete korral; juhend on kättesaadav Riiklike Büroode (detsentraliseeritud Meetmete puhul), Rakendusameti (tsentraliseeritud Meetmete puhul) ja Euroopa Komisjoni veebisaidil.\nKui sama taotlus on esitatud samas valikuvoorus samale Riiklikule Büroole või Rakendusametile mitu korda, loeb riiklik büroo või rakendusamet alati kehtivaks viimase enne tähtaega esitatud versiooni. Kui sama taotlejaorganisatsioon või -konsortsium esitab sama või väga sarnase taotluse erinevatele büroodele või ametitele mitu korda, lükatakse kõik taotlused automaatselt tagasi (vt jagu mittekumuleeruva toetuse kohta).\nProgrammi mõne tsentraliseeritud Meetme puhul ei pruugi olla võimalik elektroonilist vormi kasutada. Nende meetmete puhul tuleb taotlused saata rakendusametile posti teel (postmargi kuupäevaga) või kullerteenusega (kullerteenusele laekumise kuupäevaga) (kontaktandmed leiab käesoleva juhendi IV lisast). Faksi või e-postiga saadetud taotlusi vastu ei võeta.\nTaotlejad ei saa pärast esitamistähtaega oma toetustaotlustesse muudatusi teha.\nTaotlused tuleb esitada iga Meetme jaoks kindlaks määratud tähtajaks. Iga meetme projektide esitamistähtajad on toodud käesoleva Juhendi B Osa jaos „Abikõlblikkuskriteeriumid”.\nNB! Kuupäevast olenemata on elektrooniliste vormide esitamine määratud alati kella 12ks (keskpäev Brüsseli aja järgi). Taotluste tagasilükkamise vältimiseks peaksid teises ajavööndis asuvate riikide taotlejad võtma hoolikalt arvesse ajavahet.\nKõik Riiklikule Büroole või Rakendusametile laekunud taotlused läbivad hindamismenetluse.\nTaotluse saanud Riiklik Büroo või Rakendusamet hindab projektiettepanekuid ainult käesolevas juhendis kirjeldatud kriteeriumide alusel. Hindamine hõlmab:\nabikõlblikkuse ja menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide järgimise ametlikku kontrolli;\nkvaliteedi hindamist, et selgitada välja, mil määral täidavad osalevad organisatsioonid valikukriteeriume (tegevus- ja finantssuutlikkus) ja mil määral vastab projekt toetuse määramise kriteeriumidele. Selline kvaliteedihindamine viiakse enamikul juhtudel läbi sõltumatute ekspertide toel. Hindamisel lähtuvad eksperdid Euroopa Komisjoni koostatud suunistest. Suunised tehakse kättesaadavaks Euroopa Komisjoni ja programmi Erasmus+ projektide haldamise eest vastutavate büroode ja ametite veebisaitidel;\nkontrollimist, et projektiettepanekuga ei kaasne topeltrahastamise oht. Vajaduse korral tehakse selline kontroll koostöös teiste Büroode ja ametite või sidusrühmadega.\nRiiklik Büroo või Rakendusamet määrab ametisse hindamiskomisjoni, kes teostab järelevalvet kogu valikuprotsessi haldamise üle. Ekspertide hinnangu alusel koostab hindamiskomisjon loetelu projektidest, mida soovitatakse välja valida.\nHindamise käigus võidakse nõuda taotlejatelt kõigi käesolevas Juhendis käsitletavate meetmete kohta täiendavat teavet või selgitusi koos taotlusega esitatud tõendavate dokumentide kohta, tingimusel et selline teave või sellised selgitused projektiettepanekut oluliselt ei muuda. Täiendav teave ja selgitused on eriti põhjendatud taotleja tehtud ilmselgete tehniliste vigade korral või juhul kui – mitme toetusesaajaga lepingute kaudu rahastatavate projektide puhul – on puudu partnerite üks või mitu volitust (mitme toetusesaajaga lepingute kohta vt jagu „Toetusleping/ toetuse määramise otsus” allpool).\nHindamismenetluse lõpul valib Riiklik Büroo või Rakendusamet toetust saavad projektid välja:\nhindamiskomisjoni esitatud paremusjärjestuse alusel;\nkonkreetse Meetme (või Meetme konkreetse allmeetme) jaoks kasutada oleva eelarve alusel.\nMenetluse tulemusest olenemata ei tagastata pärast valikumenetluse lõppu taotlejatele taotluse faile ja lisamaterjale.\nToetuse määramise otsustest teatamine\nIga meetme puhul tehtud valiku tulemustest teatamise esialgne ajakava on esitatud allpool jaos „Projekti tähtajad ja makseviisid”.\nKui projekt valitakse programmi Erasmus+ raames ELi toetuse saamiseks välja:\nteatatakse rakendusameti vastu võetud toetuse määramise otsusest väljavalitud projekti taotlejale. Otsuse kättesaamisel/teatavakstegemisel saab taotlejast ELi toetuse saaja ja ta võib hakata projekti ellu viima1;\nallkirjastatakse projekti välja valinud riikliku büroo ja taotleja vahel toetusleping. Taotleja saab toetuslepingu, millele peab alla kirjutama tema juriidiline esindaja ja mis tuleb tagastada Riiklikule Büroole või rakendusametile. Riiklik Büroo või Rakendusamet allkirjastab lepingu viimasena. Kui mõlemad pooled on toetuslepingule alla kirjutanud, saab taotlejast ELi toetuse saaja ja ta võib hakata projekti ellu viima2.\nMeetme liigist olenevalt võib toetuslepingu sõlmida ühe toetusesaajaga lepinguna, mille alusel saab toetust üksainus saaja, või mitme toetusesaajaga lepinguna, mille alusel saavad toetust kõik konsortsiumi kuuluvad partnerorganisatsioonid. Mitme toetusesaajaga lepingu allkirjastab koordinaator, kes on Riikliku Büroo või Rakendusameti ainus kontaktisik. Kõik teised projektis osalevad organisatsoonid (kaastoetusesaajad) allkirjastavad aga mandaadi, millega antakse koordinaatorile õigus tegutseda peamise toetusesaajana. Üldjuhul tuleb kõikide partnerite poolt taotlejale antud mandaadid esitada taotluse esitamise etapis. Kui mandaadid antakse hilisemas etapis, tuleb need teha kättesaadavaks hiljemalt toetuslepingu allkirjastamise ajaks.\nNB! Mandaati ei nõuta partnerorganisatsioonidelt, kes on pärit teistest riikidest kui taotlejaorganisatsiooni riik, üliõpilaste ja kõrgkoolide töötajate Õpirände Projektide, kutsehariduse ja -koolituse valdkonna õppijate ning töötajate õpirände projektide, üldhariduse valdkonna töötajate Õpirände Projektide ja täiskasvanuhariduse valdkonna Õpirände Projektide puhul. Kõrghariduse, kutsehariduse ja -koolituse, üldhariduse ning täiskasvanuhariduse valdkonna riiklike konsortsiumide liikmesorganisatsioonid peavad siiski andma taotlejaorganisatsioonile mandaadi.\nKoolivahetuspartnerluse vormis strateegilise partnerluse puhul kirjutab iga väljavalitud projektis osalev organisatsioon erandina alla (tema osale vastavale) eraldi (üksiku toetusesaaja) toetuslepingule koos tema riigis asuva riikliku bürooga.\nProgrammi Erasmus+ raames kasutatavate toetuslepingute ja toetuse määramise otsuste näidised tehakse aasta jooksul kättesaadavaks Euroopa Komisjoni ja rakendusameti veebisaidil.\nIga meetmega seotud toetuslepingute ja toetuse määramise otsuste edastamise esialgne ajakava on esitatud allpool jaos „Projekti tähtajad ja makseviisid”.\n1. Selle eeskirja erandite kohta vt jagu „tagasiulatuva jõu puudumine” Juhendi käesolevas osas.\n2. Vt joonealune märkus eespool\nRakendusameti või Riikliku Büroo üle kantud vahendid peavad olema kontol või allkontol, mille toetusesaaja esitas toetuse maksmiseks, eristatavad.\nProgrammi Erasmus+ raames toetatavate projektide puhul võib maksmise kord olenevalt meetme liigist, toetuslepingu / toetuse määramise otsuse kestusest ja finantsriskile antud hinnangust erineda.\nEsimene eelmakse välja arvatud, tehakse teised maksed või tagasimaksed toetusesaaja esitatud aruannete või maksetaotluste analüüsi alusel (kõnealuste dokumentide vormid tehakse aasta jooksul kättesaadavaks riiklike büroode ja rakendusameti veebisaidil).\nProgrammi Erasmus+ raames kohaldatavaid maksemenetlusi kirjeldatakse allpool.\nEelmakse kantakse toetusesaajale üle 30 päeva jooksul alates kuupäevast, mil viimane kahest lepinguosalisest toetuslepingu allkirjastab, või kuupäevast, mil toetusesaajat toetuse määramise otsusest teavitatakse, ning kui see on asjakohane, alates nõuetekohaste tagatiste saamisest (vt allpool jagu „Finantstagatis”). Eelmakse eesmärk on tagada toetusesaajale käibevahendid. Riiklikud bürood või rakendusamet võivad otsustada jagada esimese eelmakse mitmeks osamakseks. Samuti võivad nad otsustada eelmakset vähendada või seda üldse mitte teha, kui toetusesaaja finantssuutlikkust ei peeta piisavaks.\nMõne meetme puhul kantakse teine ja mõnel juhul kolmas eelmakse toetusesaajale üle 60 kalendripäeva jooksul pärast toetusesaaja järgmise eelmaksetaotluse laekumist riiklikule büroole või rakendusametile või kui järgmise eelmaksetaotlusega koos esitatakse ka vahearuanne. järgmisi eelmakseid võib nõuda juhul, kui vähemalt 70% eelmisest eelmaksest on ära kasutatud. Kui eelmis(t)e eelmakse(te) kasutamise aruanne näitab, et meetme kulude katmiseks on ära kasutatud alla 70% eelmis(t)est eelmakse(te)st, tuleb uue eelmakse summat vähendada eelmise eelmakse kasutamata summade võrra.\nVahearuanne või edu-/tehniline aruanne\nMõne meetme puhul peavad toetusesaajad esitama vahearuande, mis lisatakse järgmise eelmakse taotlusele. Muudel juhtudel võidakse toetusesaajatelt paluda edu-/tehnilist aruannet, milles kirjeldatakse projekti elluviimise seisu. Edu-/tehniliste aruannete põhjal ei tehta järgmist eelmakset. Vahearuanne ja edu-/tehniline aruanne tuleb esitada toetuslepingus või toetuse määramise otsuses märgitud tähtajaks.\nTasumine või jääksumma tagasinõudmine\nToetusesaajale tehtava lõppmakse summa määratakse esitatava lõpparuande alusel kindlaks toetuslepingus või toetuse määramise otsuses märgitud tähtajaks. Kui a) toetusega seotud sündmused ei leia aset või leiavad aset kavandatust erineval viisil või b) toetusesaaja tegelikud toetuskõlblikud kulud on taotlemise etapis kavandatutest väiksemad või c) võetud meetmete / saavutatud tulemuste kvaliteet on ebapiisav, võidakse rahastamist proportsionaalselt vähendada või, kui see on asjakohane, nõutakse toetusesaajalt eelmaksetena saadud ülemääraste summade tagastamist.\nMõne meetme puhul maksab riiklik büroo või rakendusamet määratud toetuse 100% ulatuses välja eelmaksetena. Sellisel juhul ei ole vaja jääksummat tagasi maksta. Kui aga toetusesaaja poolt toetuslepingus märgitud tähtajaks esitatava lõpparuande alusel selgub, et a) toetusega seotud sündmused ei leia aset või leiavad aset kavandatust erineval viisil või b) toetusesaaja tegelikud toetuskõlblikud kulud on taotlemise etapis kavandatutest väiksemad või c) võetud meetmete / saavutatud tulemuste kvaliteet on ebapiisav, nõutakse toetusesaajalt eelmaksetena saadud ülemääraste summade tagastamist.\nÜldjuhul tehakse lõppmakse või esitatakse jääksumma tagastamise nõue 60 kalendripäeva jooksul lõpparuande laekumisest arvates.\nLisateavet iga meetme puhul kohaldatavate makseviiside kohta leiab allpool jaost „Projekti tähtajad ja makseviisid”.\nTsentraliseeritud meetmete raames toetuse saajate suhtes, kes on oma lepingulisi kohustusi olulisel määral rikkunud, võib kohaldada rahalist karistust, toetuslepingus sätestatud tingimustel.\nToetuse määramise otsusest teatamise orienteeriv kuupäev\nToetuslepingu allkirjastamise orienteeriv kuupäev\nLõppmakse / jääksumma tagastamise nõude kuupäev\nVahearuanne (tehniline aruanne)\nEri etappides makstava toetuse protsent\n1. põhimeede – üliõpilaste ja kõrgkoolide töötajate liikuvus 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande riiklikule büroole laekumisest arvates 2 Jah Eelmakse: 80%-20% Jääksumma: 0%\n1. põhimeede – muud liiki liikuvus (kutsehariduse ja -koolituse, üldhariduse, täiskasvanuhariduse ja noorte valdkonnas) 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande riiklikule büroole laekumisest arvates 1 Ei Eelmakse: 80% Jääksumma: 20%\n1. põhimeede – kutseharidus ja -koolitus (valikuline) 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande riiklikule büroole laekumisest arvates 2 Jah\n1. põhimeede – Erasmus Munduse ühised magistriõppekavad 5 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 6 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates Jääksumma tagastamist ei ole ette nähtud 3 Ei Eelmakse: 25%-50%-25% Jääksumma: 0%\n2. põhimeede – kuni kaheaastased strateegilised partnerlused 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 5 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande riiklikule büroole laekumisest arvates 1 Ei Eelmakse: 80% Jääksumma: 20%\n2. põhimeede – kahe- kuni kolmeaastased strateegilised partnerlused 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 5 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande riiklikule büroole laekumisest arvates 2 Jah Eelmakse: 40%-40% Jääksumma: 20%\n2. põhimeede – strateegilised partnerlused koolivahetuspartnerluse vormis (valikuline) 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 6 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande kõikidele asjaomastele riiklikele büroodele laekumisest arvates 2 Jah Eelmakse: 80%-20% Jääksumma: 0%\n2. põhimeede – Teadmusühendused (sealhulgas Euroopa Ülikoolid) ja valdkondlike oskuste ühendused\n5 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 7 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande EACEA-le laekumisest arvates 2 Jah Eelmakse: 40%-40% Jääksumma: 20%\n2. põhimeede – suutlikkuse suurendamine kõrghariduse valdkonnas 6 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 7 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande EACEA-le laekumisest arvates 2 Jah Eelmakse: 50%-40% Jääksumma: 10%\n2. põhimeede – suutlikkuse suurendamine noorte valdkonnas 5 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 6 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande EACEA-le laekumisest arvates 1 Jah Eelmakse: 80% Jääksumma: 20%\n3. põhimeede –Noorte dialoogi projektid 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 4 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande riiklikule büroole laekumisest arvates 1 Ei Eelmakse: 80% Jääksumma: 20%\nJean Monnet’ meetmed 5 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 6 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande EACEA-le laekumisest arvates 1 Jah Eelmakse: 70% Jääksumma: 30%\nSport – koostööpartnerlused 5 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 6 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande EACEA-le laekumisest arvates 1 Ei Eelmakse: 70% Jääksumma: 30%\nSport – väiksed koostööpartnerlused 5 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 6 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande EACEA-le laekumisest arvates 1 Ei Eelmakse: 70% Jääksumma: 30%\nSport – mittetulunduslikud Euroopa spordiüritused 5 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 6 kuud taotluse esitamise tähtajast arvates 60 päeva jooksul lõpparuande EACEA-le laekumisest arvates 1 Ei Eelmakse: 70% Jääksumma: 30%\nKoolivahetuspartnerluse vormi kasutavate strateegiliste partnerluste ning kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas elluviidavate 1. põhimeetme projektide puhul võib riiklik büroo sõltuvalt riiklikust õigusraamistikust ja projekti kaasatud organisatsioonide õiguslikust seisundist otsustada kohaldada 100% eelrahastamise mudelit. 1. põhimeetme kutsehariduse ja -koolituse valdkonna projektide puhul võib riiklik büroo otsustada kasutada 100% eelrahastamise mudelit üksnes juhul, kui taotlejaks on riiklikele õigusaktidele vastav kool. Kui seda mudelit ei kohaldata, kasutatakse muid kõnealuste meetmete puhul kohaldatavaid rahastamismudeleid.\nPalume arvesse võtta, et eespool tabelis esitatud orienteerivad tähtajad on antud vaid üldiseks teavitamiseks ega ole riiklikele büroodele ja rakendusametile õiguslikult siduvad. Samamoodi tuleks eespool esitatud makseviiside puhul arvestada, et neid kohaldatakse üleüldiselt, kuid olenevalt taotlejaorganisatsiooni või -konsortsiumi konkreetsest olukorrast (nt finantssuutlikkusest) võidakse toetuslepingus või toetuse määramise otsuses ette näha erinev kord. Kui ELi assigneeringuid konkreetseks eelarveaastaks napib, võidakse esimeste eelmaksete summat veelgi vähendada.\nAvalikustamine Kontrollid ja auditid\nKui finantssuutlikkust peetakse ebarahuldavaks, võib riiklik büroo või rakendusamet eelmaksega seotud finantsriskide piiramiseks nõuda üle 60 000 euro toetust saavalt toetusesaajalt eelnevalt tagatise esitamist. Tagatist võib nõuda kuni eelmakse summa(de) ulatuses.\nSellise tagatise tulemusena vastutab pank või finantseerimisasutus toetusesaaja toetuslepingust või toetuse määramise otsusest tulenevate kohustuste eest tagasivõtmatult või esimesel nõudmisel väljamakstava tagatise andjana.\nEurodes finantstagatise esitab ELi Liikmesriigis asuv tunnustatud pank või finantseerimisasutus. Kui toetusesaaja asub ELi mittekuuluvas riigis, võib Riiklik Büroo või Rakendusamet nõustuda, et tagatise esitab kõnealuses kolmandas riigis asuv pank või finantseerimisasutus, kui ta on seisukohal, et kõnealune pank või finantseerimisasutus pakub samaväärseid tagatisi ja on omadustelt sarnane ELi Liikmesriigis asuva panga või finantseerimisasutusega.\nTagatise võib asendada kolmanda isiku solidaartagatisega või sama toetuslepingu poolteks olevatest osalevatest organisatsioonidest pärit mitme kolmanda isiku tagatisega.\nTagatis vabastatakse pärast seda, kui eelmaksed toetusesaajale vahemaksete tegemise või jääksumma maksmisega järk-järgult tasaarvestatakse vastavalt toetuslepingus või toetuse määramise otsuses sätestatud tingimustele. Juhul kui jääksumma maksmine omandab toetuse tagasimaksmise vormi, vabastatakse tagatis pärast toetusesaaja teavitamist.\nToetusesaaja võib tellida erioskusi nõudvad tehnilised eriteenused (mis on seotud õiguse, raamatupidamise, maksude, personalitöö, IT-ga jne) alltöövõtu korras või kasutada rakenduslepinguid. Seepärast võib toetusesaaja seda liiki teenuse eest kantud kulusid lugeda toetuskõlblikeks kuludeks, tingimusel et need vastavad kõikidele muudele toetuslepingus või toetuse määramise otsuses kirjeldatud kriteeriumidele.\nKui projekti elluviimine nõuab kaupade, tööde või teenuste pakkumist (rakenduslepingut), peavad toetusesaajad lepingu sõlmima majanduslikult kõige parema pakkumise tegijaga, kes esitab kõige parema hinna ja kvaliteedi suhtega pakkumise, või vastavalt kõige madalamat hinda pakkunud pakkujaga, välistades huvide konflikti ja säilitades dokumendid auditeerimise jaoks.\nKui rakenduslepingu väärtus ületab 60 000 eurot (või Suutlikkuse Suurendamise meetme korral kõrghariduse valdkonnas 25 000 eurot), võib Riiklik Büroo või Rakendusamet kohaldada toetusesaaja suhtes lisaks eelmises lõigus osutatud eeskirjadele erieeskirju. Sellised erieeskirjad avaldatakse riiklike büroode ja rakendusameti veebisaidil.\nKooskõlas läbipaistvuspõhimõtte ja järgneva avaldamise nõudega tuleb liidu vahendite saajaid käsitlev teave avaldada Komisjoni, Rakendusameti ja/või Riiklike Büroode veebisaidil esimese poole aasta jooksul pärast selle eelarveaasta lõpetamist, mille jooksul toetused anti.\nTeated võib avaldada ka muudes asjakohastes teabevahendites, sealhulgas Euroopa Liidu Teatajas.\nRiiklikud Bürood ja rakendusamet avaldavad järgmise teabe:\ntoetusesaaja nimi ja asukoht;\ntoetuse laad ja eesmärk.\nNimetatud teabe avaldamisest loobutakse toetusesaaja nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral, kui avaldamine ohustaks asjaomaste isikute Euroopa Liidu Põhiõiguste Harta alusel kaitstud õigusi ja vabadusi või kahjustaks toetusesaajate ärihuve.\nMis puudutab füüsiliste isikutega seonduvaid isikuandmeid, siis kõrvaldatakse avaldatud teave kaks aastat pärast vahendite eraldamise eelarveaasta lõppu.\nSama kehtib juriidiliste isikute ametlikes nimedes osutatud isikuandmete kohta (nt ühenduste või äriühingute puhul, mille nimi sisaldab nende asutajate nime).\nSeda teavet ei avalikustata füüsiliste isikute kohta, kes saavad stipendiume, ja muude toetuste kohta, mis maksti otse kõige suuremat puudust tundvatele füüsilistele isikutele (põgenikud ja töötud). Ka toetust saavatel organisatsioonidel ei ole lubatud avaldada programmi Erasmus+ raames liikuvustoetust saavate isikute kohta seda liiki teavet.\nLisaks projekti nähtavust ning selle tulemuste levitamist ja kasutamist käsitlevatele nõuetele (mis on toetuse määramise kriteeriumid) kehtib iga projekti puhul selle minimaalse avalikustamise nõue.\nToetusesaajad peavad Euroopa Liidu toetuse selgelt ära märkima igasuguses teabevahetuses ja kõikides väljaannetes, olenemata kasutatavast vormist või teabevahendist, sealhulgas internetis, ning seoses tegevusega, mille jaoks toetust kasutatakse.\nSeda tuleb teha vastavalt toetuslepingu või toetuse määramise otsuse sätetele. Nende sätete järgimata jätmise korral võidakse toetusesaaja toetust vähendada.\nProjekti nähtavusega seotud täpsemate nõuete kohta leiab teavet käesoleva juhendi II lisas esitatud toetusesaajatele mõeldud Levitamissuunistest.\nRiiklik Büroo või rakendusamet ja/või Euroopa Komisjon võib korraldada seoses toetuse kasutamisega tehnilisi ja finantskontrolle ning auditeid. Samuti võivad nad ühekordselt makstava summa, ühikukuludel põhineva toetuse või ühtse määraga toetuse perioodiliseks hindamiseks kontrollida toetusesaaja (või kaastoetusesaaja) juriidilisi dokumente. Toetusesaaja (või kaastoetusesaaja) kohustub oma juriidilise esindaja allkirjaga esitama tõendeid toetuse korrektse kasutamise kohta. Euroopa Komisjon, rakendusamet, Riiklikud Bürood ja/või Euroopa Kontrollikoda või nende volitatud asutus võivad kontrollida toetuse kasutamist igal ajal kuni viie aasta jooksul või alla 60 000 euro suuruste toetuste puhul kuni kolme aasta jooksul pärast jääksumma maksmist või toetuse sissenõudmist Riikliku Büroo või rakendusameti poolt. Seepärast peavad toetusesaajad säilitama selle perioodi jooksul originaaldokumendid ning tõendavad, statistilised ja muud toetusega seotud dokumendid.\nRakendusameti kesktasandil hallatavate projektide puhul võidakse olenevalt asjaomase meetme liigist ja toetuse suurusest kasutada eri liiki auditiprotseduure (kui see on asjakohane, I liiki auditit toetuste puhul summas 60 000–750 000 eurot; II liiki auditit toetuste puhul summas 750 000 eurot või rohkem). Lisateavet leiate Rakendusameti veebisaidilt.\nKontrolli ja auditeid käsitlevaid üksikasjalikke sätteid kirjeldatakse toetuslepingus või toetuse määramise otsuses.\nRiiklik Büroo või Rakendusamet või Euroopa Komisjon töötleb kõiki taotlusvormil või toetuslepingus / toetuse määramise otsuses esitatud isikuandmeid kooskõlas:\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Juhul, kui jõustub uus määrus, mis asendab määrust (EÜ) nr 45/2001, kohaldatakse selle uue määruse sätteid;\nTeise võimalusena ja ainult juhul, kui määrus nr 45/2001 ei kohaldu – isikuandmete kaitse üldmäärus (GDPR või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2016/679) või riigi andmekaitsealased õigusaktid, juhul kui isikuandmete kaitse üldmäärus ei kohaldu (ELi mittekuuluvad riigid).\nIsikuandmeid võidakse edastada teadmisvajaduse alusel taotluste hindamise või toetuse haldamise menetlusega seotud kolmandatele isikutele, ilma et see piiraks andmete edastamist vastavalt Euroopa Liidu õigusele seire ja jälgimise eest vastutavatele asutustele või programmi või selle mis tahes meetmete hindamiseks volitatud asutustele. Liidu finantshuvide kaitseks võidakse isikuandmeid edastada eeskätt siseauditi talitusele, Euroopa Kontrollikojale, finantsrikkumiste uurimise toimkonnale või Euroopa Pettustevastasele Ametile ning neid võidakse vahetada komisjoni ja Rakendusametite eelarvevahendite käsutajate vahel. Taotlejal on õigus pääseda ligi oma isikuandmetele ja neid parandada. Kui taotlejal on oma isikuandmete töötlemise kohta küsimusi, edastab ta need projekti välja valinud büroole või rakendusametile. Erimeelsuste korral on taotlejal õigus pöörduda igal ajal abi saamiseks Euroopa andmekaitseinspektori poole. Lisateavet isikuandmete töötlemise kohta leiab toetuslepingust või toetuse määramise otsusest.\nProgrammi Erasmus+ raames isikuandmete töötlemise kohta on põhjalik privaatsusteave, sealhulgas kontaktandmed, esitatud Komisjoni ja Rakendusameti veebisaidil.\nRakendusameti hallatavate tsentraliseeritud meetmete raames teavitatakse taotlejaid – kui nad on juriidilised isikud, taotleja haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmeteks olevad isikud või kõnealuse taotleja suhtes esindus-, otsustus- või kontrollivolitust omavad isikud või füüsilised ja juriidilised isikud, kellel on piiramatu vastutus kõnealuse taotleja võlgade eest – sellest, et nende isikuandmed (füüsiliste isikute puhul perekonna- ja eesnimi ning juriidiliste isikute puhul nendega seotud esindus-, otsustus- või kontrollivolitust omavate isikute aadress, juriidiline vorm ning perekonna- ja eesnimi) võib ameti eelarvevahendite käsutaja registreerida varajase hoiatamise ja menetlusest kõrvalejätmise süsteemis, kui nad peaksid sattuma ühte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 2018/1046, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju.\nProgrammiga Erasmus+ toetatakse avatud juurdepääsu projektiväljunditele, et toetada õppimist, õpetamist, koolitamist ja noorsootööd. See aitab ühelt poolt tagada, et üldsus saab kasu avaliku sektori rahastatud materjalidest, suurendada projektiülevaadete ja töö väärtust, nähtavust ja uuesti kasutamist ning teiselt poolt tagada tulemustele pikaajalise juurdepääsu isegi näiteks juhul, kui toetust saanud konsortsium enam ei eksisteeri.\nProgrammi Erasmus+ raames seatakse toetusesaajatele eelkõige kohustus teha kõik programmi raames toetatud projektide käigus koostatud õppevahendid (dokumendid, andmekandjad, tarkvara jm materjalid) üldsusele avatud litsentsi alusel vabalt kättesaadavaks (vt järgmine jagu). Selliseid materjale nimetatakse avatud õppematerjalideks. Lisaks peavad toetusesaajad tagama, et neid avatud õppematerjale jagatakse redigeeritavas digitaalses vormis, et need on internetis vabalt kättesaadavad (tasuta, registreerimiseta vm piiranguta) ning et neid jagatakse võimaluse korral sobival ja vabalt juurdepääsetaval platvormil, st mitte üksnes projekti või asutuse veebisaidil. Avatud juurdepääsu nõue on kohustuslik ja ei piira toetusesaajate intellektuaalomandiõiguste kohaldamist.\nÜldjuhul annab autoriõigus mis tahes originaalteose (nt õppematerjal) loojale ainuõigused asjaomase teose kasutamiseks. Selleks, et autoriõiguse omaja saaks anda teistele loa oma teose kasutamiseks, kasutatakse tavaliselt litsentse. Litsentsiga määratakse kindlaks tingimused, mille alusel annab õiguste omaja konkreetsetele isikutele või organisatsioonidele loa oma teost kasutada.\nAvatud litsents võimaldab autoriõiguse omajal (loojal või muul õiguste omajal) anda üldsusele seadusliku loa oma teose kasutamiseks. Kasutatavale avatud litsentsile viidatakse tavaliselt otse teoses ja teose jagamise kohas. Nagu muude litsentside puhul, ei toimu ka avatud litsentsi puhul autoriõiguse või muude intellektuaalomandi õiguste üleandmist. Oma teosele avatud litsentsi andja jääb endiselt oma materjalide autoriõiguse omajaks ja võib materjale kasutada oma äranägemise järgi, nt oma projekti tulemusi turustada. Täpsemalt peab programmi Erasmus+ toetuse abil koostatud õppematerjalide puhul kasutatav avatud litsents võimaldama üldsusel (st kolmandatel isikutel) teha vabalt vähemalt järgmist:\nteost vastavalt vajadusele kohandada (nt tõlkida, lühendada, muuta vastavalt kohalikele oludele jne);\nteose originaali või kohandust uuesti kasutada ja teistega jagada (nt õpilastega klassiruumis, internetis, kolleegidega jne).\nEhkki programmi Eramus+ raames soovitatakse toetusesaajatel kasutada kõige avatumaid litsentse,1 et tagada nende teoste võimalikult suur mõju, võivad toetusesaajad valida ka avatud litsentsid, millel on kindlad tingimused, eelkõige järgmised:\nteose või selle tuletise kasutamisel või jagamisel tuleb alati viidata autorile;\nteost ei või kasutada kommertseesmärkidel (nt teiste poolt müümine, müüdavasse õpikusse lisamine jne);\nmis tahes tuletist tuleb jagada sama litsentsi alusel või samadel litsentsimistingimustel.\nSelleks et hoida ära teose paljundamist, tagada õiguskindlus ja võimalus mitut teost kombineerida, võivad programmi Erasmus+ toetusesaajad küll vabalt valida mis tahes avatud litsentsi või isegi töötada välja oma avatud litsentsi, kuid neil soovitatakse siiski tungivalt kasutada materjali liigile vastavaid olemasolevaid hästi tuntud litsentse. Litsents ei või sisaldada tingimusi, mis piiravad kasutajarühma, kohustavad kasutajaid registreeruma, osalema või muul viisil mingit konkreetset toimingut tegema või millega on ette nähtud kasutamiseks loa taotlemine või kasutusest aru andmine.\n1. Nt laialt kasutatavad litsentsitüübid Creative Commons Attribution või Creative Commons Attribution-Share Alike loometeoste puhul, GNU Public License ja GNU Lesser Public License tarkvara puhul ning Open Database License andmebaaside puhul.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. a määrus (EL, Euratom) nr 2018/1046, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (ELT L 193, 30).


Kas lihatooted muutuvad tulevikus luksuskaubaks? - Uudised - Virumaa Teataja\nKas lihatooted muutuvad tulevikus luksuskaubaks?\n9. oktoober 2011, 13:29\nRakvere lihakombinaat on olnud aastaid Eesti lihatööstuse turuliider ja tugev oma toodangu eksportija ka Lätti ja Leetu.\nRakvere lihakombinaadi juhatuse esimees Anne Mere nentis, et mida aeg edasi, seda ettearvamatumaks maailma toiduainetööstus muutub.\n“Palju on räägitud viimastel aastatel ees ootavast toidukriisist, sest kaheldakse, kas maailm suudab ennast ära toita. Selles suhtes on Eesti seis võrreldes paljude teiste riikidega hea. Meie sisevarustatus sealihaga on 100%, veiselihaga 90%, linnuliha tootmine on valdkond, kus tootjatel on kõige enam kasvuruumi, sest siin me ennast ise ära ei toida,” kõneles Anne Mere.\nRakvere lihakombinaat on saja Eesti lihatööstuse hulgas 30 protsendiga turuliider.\nAnne Mere kommenteeris, et toiduainete hinnatõus puudutab loomulikult ka lihatooteid.\nVõrreldes 2011. aasta II kvartalit 2010. aasta sama ajaga, on põllumajandustootmise sisendhindade kasv olnud aastaga 15,4 protsenti.\n“Sealjuures on loomasööt kallinenud 32,3 protsenti, väetised 21,2 protsenti, energia ja kütus 14,8 protsenti,” tõi ta näite.\nRakvere lihakombinaat tõstis toodete müügihindu 1. aprillist, kuid kevadine hinnatõus oli põllumajandustootmise sisendhindade keskmise kasvuga võrreldes kolm korda väiksem ehk 5%.\n“Samas ei ole otsest seost sisendhindade kasvu ja tootehindade vahel, kuna lähtume hinnakujundusel konkurentsisituatsioonist ja arvestame ka tarbijate ostuvõimet,” rääkis Mere.\nTa avaldas arvamust, et möödunud sügisel järsult kerkinud söödateravilja hind jääb kõrgele tasemele. Rakvere lihakombinaadil on Balti riikide suurim seafarm Ekseko, mis annab ettevõttele kindluse toorainega varustamise osas, kuid sisendhindade kallinemine on toonud kaasa sealiha tootmise kulukamaks muutumise ja avaldab mõju lihatoodete lõpphinnale. “Näiteks sea trimmingu, vorsti põhilise tooraine hind on käesoleval sügisel kasvanud 30 protsenti kevadega võrreldes,” märkis Mere. Lihatööstuses kasutatava seapeki hind on kerkinud viimase aastaga aga kahekordseks.\nEuroopas tervikuna tõstab lihatoodete hindu veel see, et Euroopa Liidu riikides sealiha tootmine väheneb. “Euroliidu farmerid on viimastel aastatel vähendanud emisekarja, aga sealiha väljavedu Euroopast samas kasvab. Siin toodetud liha rändab suure turunõudlusega Venemaale ja Hongkongi,” rääkis Mere.\nNäiteks 1,34 miljardi elanikuga Hiinas on sealiha tarbimine viimase kahekümne aastaga kahekordistunud: 20 kilogrammilt 43 kilogrammile inimese kohta. Euroopas toodetud veiseliha aga läheb kaubaks Türki ja Venemaale.\n“Türgi majandus kasvab jõudsalt ja nõudlus veiseliha järele ei näi vaibuvat,” ütles Anne Mere. Ta tõi näiteks, et 2009. aasta esimesel poolel liikus Euroopast Türki ja Venemaale\n40 000 tonni veiseliha. Käesoleva aasta esimesel poolaastal osteti veised eluskaalus ja veiseliha nendesse riikidesse kokku juba 140 000 tonni.\n“See on tekitanud veiseliha puudujäägi Euroopa siseturul ja kokkuostuhinnad kasvavad,” selgitas Mere.\nTema prognoosi kohaselt jätkub lähiaastatel liha kokkuostuhindade kasv, mis mõjutab ka lõpptoodangu hinda.\nRakvere lihakombinaadi turundusjuht Triin Lõoke kommenteeris, et lihatoodete tarbimise tipp saavutati 2008. aastal. Kriisiaeg vähendas tarbimise mahtu 2010. aastaks 5 protsenti ja käivet 9 protsenti. Enim langes suitsuvorstide (16 protsenti), pelmeenide (13 protsenti) ja grillvorstide (11 protsenti) tarbimine. Käive vähenes kõigi tooterühmade puhul. Mahult kasvasid vaid kahe odavamasse hinnaklassi kuuluva keeduvorsti tootmine (3 protsenti) ja verivorsti tootmine (4 protsenti).\n“Võrreldes möödunud aasta kaheksa kuuga, on tänavu lihatoodete turg kasvanud 2,8%, kuid on väga hinnatundlik. Enam on maht kasvanud neis tooterühmades, kus hinnatõus on olnud väiksem, näiteks sinkidel, keeduvorstidel, suitsuvorstidel ja hakktoodetel,” rääkis Triin Lõoke. Tammis PM OÜ juhataja Kalju Tõnurist, kes kasvatab 1000 siga, nentis, et lähiaastatel on sealiha hinnatõus paratamatu. “Kasvatan sigade jaoks söödateravilja küll ise, aga kõik sisendhinnad selle tootmiseks kasvavad, mis tõstab sealiha hinda. Tooraine kallinemine aga kergitab omakorda lihatoodete hinda, nii et hinnarallist pole pääsu,” rääkis Tõnurist. Teraviljahinna tõus maailmaturul on seotud nii ebasoodsate loodustingimuste, suurenenud nõudluse kui vilja kasutamisega biokütuse tootmiseks.\nVirumaa Põllumeeste Liidu juhatuse esimees Ülo Niisuke selgitas, et sealiha tootmisel on kaks suunda. “Põhiosa tootjaid toodavad põhisööda ise. Söödalisandeid ostetakse nii palju, kui on tasuv. Teine grupp sealiha tootjaid tugineb ostujõusöödale ja siin oli kevadperioodil täielik kriis – Eestis ei jätkunud teravilja,” märkis ta. Ja lisas, et söödalisandid aitavad liha tootmise muuta kasumlikuks.\n“Kuid liha hinda ei mõjuta ainult söödad. Elektrihinna tõus mõjutab kohe sealiha tootmishinda. Kasumlikkust mõjutab sealiha eksport. Venemaa turg on viimase kuue aasta jooksul näidanud otseselt tasuvust. Toiduainete puudus maailmas on kindlasti see mõjur, mis tõstab nii sea-, veise- kui kanaliha hinda. Seega on lihatoodete hinnatõus reaalsus, millega tuleb arvestada,” rääkis Ülo Niisuke.


€ 1 72200 € 1 857 00 *\nMSI GE75 Raider 8RE-065XPL 16 GB RAM/ 512 GB SSD/ Windows 10 Pro Mängudel ja multimeedia jaoks eraldi videokaart! Kõrgekvaliteedilise videokaardiga NVIDIA GeForce näete rohkem sõna otseses mõttes. See on kiibistk, mis tagab ebatavaliselt sujuva ja realistliku graafikat. Vaadake filme, mängige mänge ja nautige kõrgeima kvaliteediga multimeediakogemust! Ideaalne lahendus proffidele ja nõudlikele mängijatele.


Statoil: enim mõjutavad jaehinda maksud - Ärileht\nStatoil: enim mõjutavad jaehinda maksud\nEesti Statoili turundusjuht Hede Kerstin Luik ütles, et dollari kursi muutus otseselt jaehinnas ei avaldu, enim mõjutavad jaehinda Eestis kehtestatud maksud.\n“Maksud moodustavad jaehinnas rohkem kui poole, hind muutub proportsioonis sellega,” sõnas Luik. “Meie jaehind sõltub aga ka sisseostuhinnast ja lepingutest rafineerimistehastega, mis on konfidentsiaalsed,” lisas ta.\nJaemüügihinda dikteerib samas ka konkurents. Kui teised suuremad tanklaketid hinna alla lasevad, läheb Statoil kaasa. “Kevadel alanud hinnasõda polegi lasknud Eestis müüdava kütuse hinnal tõusta maailmaturuga võrreldavale tasemele,” märkis Luik.\nEesti Statoili kütusekäive on Luige sõnul teiste tanklakettidega võrreldes kiirem, ehk varasemast dollari kursist sõltuva hinnaga sisse ostetud kütus saab kõige enne otsa. Kui sageli rafineerimistehastega sõlmitud lepingutes kehtivad hinnad ümber vaadatakse, keeldus Luik ütlemast.\nStatoilil on kaks oma rafineerimistehast, mis asuvad Norras ja Taanis. Eesti Statoil ostab samas kütust ka Leedu rafineerimistehasest.


5. august 2016 kell 11:49\nToiduhinnad langevad.Foto: EPA\nÜRO toiduhindade indeks langes juulis 0,8 protsendi võrra, teatas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO). Indeks, mis jälgib 73 toiduaine hindu, odavnes aastatagusega võrreldes 1,4 protsendi võrra.\nUSA teraviljade futuurid on kukkunud viimase kümnendi madalaima tasemeni, sest ilmastikuolud on soosinud maisi ja nisu kasvatamist. Venemaa nisutoodang peaks tulema aga rekordiline, mis suurendab veelgi pakkumist. Kagu-Aasia vihmad on hästi mõjunud palmiõli tootmisele ning impordinõudlus on nõrk. Juunis jõudsid toiduhinnad peaaegu aasta kõrgeima tasemeni.\n„Langus annab meile märku, et tõusu potentsiaal on piiratud,“ ütles FAO ökonomist Abdolreza Abbassian. „Meil on probleeme olnud valuutakursside ja üleüldise makrokeskkonnaga.“\nÜRO indeks langes juulis 161,9 punktini. Teraviljade indeks langes 5,6 protsenti ja taimeõlide oma 2,8 protsenti. Abbassian ütles, et hinnalanguse jätkumine on tõenäoline, sest pakkumine arvatavasti vähenema ei hakka.\nSuhkruhinnad tõusid 1 protsendi ja jõudsid kõrgeima tasemeni alates 2012. aastast, sest Brasiilia reaal tugevnes dollari vastu, teatas FAO.\nTeised tähtsamad toiduained:\nPiimatoodete hind tõusis eelmisel kuul 3,2 protsenti. Kõige enam kallines või, mille hind on eelmise aasta sama ajaga võrreldes siiski 4,6 protsenti madalamal. Kuna rahvusvaheline nõudlus on nõrk, plaanib Euroopa Liit leida mooduseid, kuidas piimatootmist vähendada, ütles FAO.Liha hind tõusis 1,3 protsenti, sest pakkumine on piiratud ja nõudlus on tugev. Kuna hind on viimastel aastatel tublisti langenud, siis tõusuruumi veel on, ütles Abbassian.


Roland Tokko soovitus alustavale ettevõtjale: õppida tasuks neilt, kellel on ettevõtluskogemus – Hingele | GoodNews\nAvaleht Lugemist Roland Tokko soovitus alustavale ettevõtjale: õppida tasuks neilt, kellel on ettevõtluskogemus\nRoland Tokko tõdeb oma üle 10 000 eksemplari müünud raamatus “12 asja, mida koolis ei õpetatud, aga mida kõik peaksid teadma”, et tihti arvatakse, et ettevõtlus on väga keeruline. Ta kinnitab, et nagu kõigis valdkondades, kehtib ka äris põhimõte: õpi parimatelt ja kasuta nende nõuandeid, et vältida vigu, mis need edukad inimesed on juba läbi teinud.\nÕppida tasuks neilt, kellel on ettevõtluskogemus\nTokko ei soovita õppida ettevõtlust ülikoolis, sest sealt saad magistrikraadi (MBA), mis tähendab Master of Business Administration, nii et lõpuks oskad sa üksnes ettevõtet administreerida. Sa oskad kellegi teise ettevõtet juhtida. Tegelikult on sul vaja MBO-kraadi, mis tähendab Master Of Business Ownership ehk sa tead, kuidas omada ettevõtet.\n“Kahjuks ei õpetata seda ülikoolis, vaid seda tuleb õppida inimestelt, kellel on ettevõtluskogemus ja kes oskavad oma teadmisi edukalt edasi anda. Kuidas ma seda tean? Eks ikka oma valusast kogemusest,” nendib ta.\nTa põhjendab, et ettevõtlusteekonda alustades tahtis ta teha midagi valdkonnas, mis talle hingelähedane oli. Selleks oli muusika. “Hakkasime koos äripartner Ikevaldiga BändCämpi-nimelise kaubamärgi all muusikaüritusi korraldama. Näiteks kutsusime 30 muusikut ühte laagrisse kokku ja panime nad loosiga kokku täiesti uuteks bändideks. Andsime neile kaks päeva, et teha üks uus lugu ja kaks kaverit mõnest olemasolevast loost, ja viimasel päeval toimus kontsert,” meenutab ta.\nTa kinnitab, et see oli üks ütlemata lahe ettevõtmine, mis andis talle väga palju õppetunde ja veidi aimu sellest, mida ettevõtlus tegelikult tähendab. Probleem oli aga selles, et nad leidsid küll väga loovaid lahendusi ja korraldasid ägedaid üritusi, kuid ei saanud seda ettevõtmist kunagi rahaliselt toimima. Mis veel hullem – pärast seda kui nad olid paar aastat väiksemaid üritusi teinud, mõtlesid nad, et oleks aeg teha midagi suurt ja lõpuks ka raha hakata teenima. Seega otsustasid nad korraldada lauluväljakul festivali, kuhu lootsid kohale meelitada 30 000 inimest.\n“Ent me ei kutsunud oma tiimi ühtegi inimest, kes oleks varem sellise mastaabiga üritusi korraldanud. Mõtlesime, et oleme ise piisavalt targad, et midagi sellist ära teha. Olime ju enne mitmeid väiksemas mahus üritusi korraldanud, mis ei olnud küll finantsiliselt edukad, aga lootsime, et kui suurelt teha, siis läheb kindlasti paremini.\nReaalsus oli kuus kuud meeletut ponnistamist ja tööd, mille tulemusel toimus 6. augustil 2011 festival, kuhu tuli kohale vaid 2000 inimest, nii et selgelt vähem, kui meie esialgne eesmärk oli. Ühtlasi lõppes meie ettevõtmine 25 000-eurose kahjumiga,” räägib ta.\nTokko ütleb, et see oli üks tema valusamaid õppetunde, nii rahaliselt kui emotsionaalselt. Tänaseks näeb ta, et ühtlasi oli see üks paremaid asju, mis temagajuhtuda sai, sest see kogemus on aidanud tal edaspidi palju targemalt tegutseda. Lisaks andis teekond miinusest välja kinnituse, et ükskõik kui halb su seis on, alati on võimalik sellest välja tulla. Ta on kindel, et ka kõige hullemad asjad on meile tegelikult mingit moodi kasulikud.\nKolm kõige suuremat õppetundi, mis Tokko sellest kogemusest sai:\nLuba vähem ja anna rohkem!\nTeeni rohkem inimesi!\njärgmine Kuidas jõuda oma südame avamiseni?


Elektrilevi klientidele langeb võrgutasu - Kuulutaja\nElektrilevi klientidele langeb võrgutasu\nKonkurentsiamet kooskõlastas Elektrilevi hinnataotluse, mille kohaselt langeb võrgutasu 1. jaanuarist keskmiselt 8 protsenti.\n„See vastab võrguühenduse valmishoidmiseks tehtavatele kuludele – need ei sõltu niipalju sellest, kui palju elektrit liinidest läbi liigub, vaid eelkõige ühenduse olemasolust ja selle võimsusest. Ettevõtete jaoks kulupõhisem hind on tänuväärne sisend Eesti majanduse elavdamisele ja konkurentsivõime kasvatamisele,” ütles Elektrilevi juhatuse liige Priit Treial.\n„Suuremad tarbijad on seni kandnud proportsionaalselt suurema osa Eesti elektrivõrgu ülalpidamiskuludest ja see on teinud võrgutasu neile muu Euroopaga võrreldes kallimaks. Võrgutasu langus annab oma panuse sellesse, et meie tootmine ja ettevõtlus, samuti välisinvesteeringute Eestisse toomine oleks edukam,” lisas Treial.\nSaaremäe: mina võtan punklaulupidu kui suvelavastust\nTöötukassa osakond kolib uutesse ruumidesse


Tehisintellekt · Novian\nKoduleht Andmete kontrollimine Tehisintellekt\nTehisintellekt (AI) on spetsiaalne algoritm, mis on loodud konkreetse ülesande lahendamiseks ja protsesside optimeerimiseks. Pidevalt arenevad digitaalsed tööriistad aitavad organisatsioonidel kiiremini töötada teabega, aitavad kaasa ärijuhtimisele ja protsesside optimeerimisele.\nLisaks parandab ja kiirendab see tööriist analüüsi ja ressursside kasutamist ning automatiseerib keerulisi protsesse.\nKõige sagedamini viitab tehisintellekt arvuti või masina võimele jäljendada inimmõistuse võimalusi – õppida näidetest ja kogemustest, tunda ära objekte, mõista keskkonda ja sellele reageerida, võtta vastu otsuseid ja lahendada probleeme.\nErinevalt teistest algoritmidest õpib tehisintellekt oma „kogemusest“, mistõttu on selle lahendused ja tegevused sarnastes olukordades erinevad. Õigeks ja maksimaalselt tõhusaks tööks on vaja aktuaalseid andmeid, kuna need on algoritmi alus.\nMõeldes inimestest erinevalt suudab tehisintellekt kiiremini avastada turulünkasid ja -võimalusi ning aidata esitleda uusi tooteid, teenuseid, kanaleid ja ärimudeleid nii kiiresti kui võimalik.\nMuutuv lähenemine julgustab kliente kasutama tehisintellekti tehnoloogiat. Tehisintellektiga seotud süsteemid on loodud uuenduslikkuse tagamiseks, äriprotsesside parandamiseks ja võimaldamaks töötajatel tegelda olulisemate ülesannetega, andes samas suure osa oma tööst üle tehisintellektile.\nSee on eriti oluline organisatsioonidele, mis käitlevad suuri teabehulki, kuna nad peavad tagama täpsuse, vältima vigu ja nende dubleerimist.\nTehisintellekt võimaldab pakkuda ka kvaliteetset klienditeenindust 24/7 – st lahendada probleeme ja pakkuda reaalajas klienditeenindust 24 tundi ööpäevas, seitse päeva nädalas.\nNii tekitab see algoritm ettevõtetes muutusi ja aitab pakkuda kvaliteetsemaid teenuseid ning selle kasutamine on nii mitmekesine, et võib-olla kõige olulisem, mida vajad, on idee, kus tööd kiirendada, sõltumata valdkonnast.\nTehisintellekti rakendatakse organisatsioonide erinevates tegevusvaldkondades: tulevikusündmuste ennustamiseks, näiteks nõudluse, müügi, hooldusvajaduse otsuste tegemiseks, suuremate andmete visualiseerimiseks ja analüüsimiseks, klientide segmenteerimiseks ja dünaamilise hinnakujunduse koostamiseks, krediidivõimelisuse hindamiseks, soovitussüsteemides, klienditeeninduses või tarneahela planeerimisel ja automatiseerimisel.\nTehnoloogiad, mida me kasutame:


SEB Baltic Business Outlook'i uuringu kohaselt on üle-eestiliselt Pärnumaa ettevõtjad kõige avatumad innovatsioonile ning oma ärimudelite, teenuste ja tootmisprotsesside kaasajastamisele. Foto: pixabay.com\nSEB Baltic Business Outlook'i uuringu kohaselt prognoosib 15 protsenti Pärnumaa väike- ja keskmise suurusega ettevõtetest (VKE) alanud aastaks käibekasvu, mis ületab 15%. Üle-eestiliselt on Pärnumaa ettevõtjad kõige avatumad innovatsioonile ning oma ärimudelite, teenuste ja tootmisprotsesside kaasajastamisele.\nLääne-Eesti maakondadest on Pärnumaa ettevõtjad kõige optimistlikumad, sest märkimisväärset käibekasvu ootab 15% VKE-dest. Pärnumaale järgneb Läänemaa, kus 13% ettevõtetest on alanud aasta suhtes optimistlikud. Märksa pessimistlikumad on Hiiu- ja Saaremaa ettevõtjad, kellest vaid 5 protsenti ennustavad käesoleval aastal suuremat käibekasvu.\nEkspordi osas on Eesti ettevõtted üldpildis pigem konservatiivsed ning 75% keskendub eelkõige kohalikule turule, vaid 8% VKE-dest vaatavad välisturgudele. Lääne-Eesti ettevõtete ekspordivalmidus on, nagu möödunud aastalgi, Eesti keskmisest poole madalam. 4% Lääne-Eesti ettevõtetest plaanib laieneda uutele turgudele ning 16% soovivad laiendada haaret olemasolevatel eksportturgudel.\nInvesteerimisplaanides on Lääne-Eesti ettevõtted olnud läbi aastate stabiilsed ning üle 30 tuhande euro küündivaid investeeringuid planeerivad 13% regiooni VKE-dest, mis sarnaneb laias laastus Eesti keskmisega (14%). Pärnumaa ettevõtete optimism käibekasvude osas on võrdne nende aktiivsusega investeerimisel ning 15% sealsetest VKE-dest planeerib alanud aastaks suuremaid investeeringuid. Pisut passiivsemad on investeerimisel saarte ja Läänemaa ettevõtjad, kellest investeeringuid plaanib vastavalt 10% ja 9% küsitletutest.\nSiiski tasub märkida, et tervelt 41% Lääne-Eesti ettevõtetest ei oska veel öelda, kas ja millises mahus investeeringuid käesolev aasta võib tuua. Lääne-Eesti aktiivseimad investeerijad tegutsevad tööstus-, põllumajandus- ja metsandussektoris.\nPea viiendik Eesti VKE-dest plaanib alanud aastal palgata lisatööjõudu ning sealjuures huvitutakse üha enam ka välistööjõu kaasamisest. Lääne-Eesti ettevõtted nõnda agarad laienema pole ning uusi töötajaid kavatseb palgata 15% ettevõttetest; samas plaanib kõigest 4% ettevõtetest oma töötajate ridu hõrendada. Maakondade lõikes on eriti stabiilne Läänemaa, kus tervelt 91% ettevõtetest ei näe põhjust töötajate arvu muutmiseks ning 9% plaanib inimesi juurde palgata. Lääne-Eesti VKE-de avatus välistööjõu kaasamisele sarnaneb oma 12%-iga Eesti keskmisele.\nVõrreldes möödunud aastaga on hüppeliselt kasvanud Pärnumaa ettevõtete innovatsioonivalmidus: oma toote-, teenuse- või ärimudeli arendamist ning töötajate koolitamist planeerib tervelt 78% sealsetest ettevõtetest, mida on 15% enam kui 2017. aastal. Selle põhjal võib väita, et Pärnumaa ettevõtjad on kõige innovatsioonialtimad Eestis, sealjuures ei jää Läänemaa palju maha. Innovatsiooni plaanib 75% Läänemaa VKE-dest ning ühtlasi on sealsed ettevõtjad ka riiklikult esirinnas digitaliseerimisel, sest tervelt 63% vastanutest mõistab digitaliseerimise vajalikkust.\nMaailmamastaabis eristab Eestit kahetsusväärne tõsiasi, et üha vähem VKE-sid väärtustavad vastutustundlikku ettevõtlust. Kui mujal maailmas on sotsiaalselt vastutustundlik ettevõtlus kerkimas fookusesse, siis Eesti ettevõtted on pigem ükskõiksed ning oma töötajatesse ja kogukondadesse panustamine, vastutustundlik äritegevus ning loodusressursside jätkusuutlik kasutamine pole paraku prioriteetide hulgas. Siinkohal pole ka Lääne-Eesti ettevõtted erandiks.\nMerkel lubab Aafrikasse investeerimiseks miljard eurot


Roobiootiline energiaball spargli, mango, 22g - RUDRA jooga- ja tervisliku toidu pood\n/ Roobiootiline energiapall spargliga, mango, 22g\nRoobiootiline energiapall spargliga, mango, 22g\nRoobiootiline Ashvaganda Mango orgaanilise tooraine pall. Kreemja India maitsega viimistletud mango, magusa banaani ja ananassi segu. Ashwagandha - ajurveda taim, mis vähendab stressi ja ärevust. Koostis: ananassid *, datlid *, mangod * (10%), banaanid *, ashvaganda * (3%), Lactobacillus acidophilus (vegan). * Mahepõllumajanduse tooraine. Kaal: 22g\nRoobiootiline Ashvaganda Mango orgaanilise tooraine pall. Kreemja India maitsega viimistletud mango, magusa banaani ja ananassi segu. Ashwagandha - ajurveda taim, mis vähendab stressi ja ärevust.\nKoostis: ananassid *, datlid *, mangad * (10%), banaanid *, ashvaganda * (3%), Lactobacillus acidophilus (vegan).


▷ WorldofWarshipsi kupongikood ja pakkumised »80% sooduskood - september 2021\nWorldofWarships.com Kupongid, sooduskoodid, pakkumised\nHankige laev Nassau + 500 dublooni + 2,000,000 XNUMX XNUMX krediiti\nAinult piiratud ajaks! Hankige laev Nassau + 500 dublooni + 2,000,000 XNUMX XNUMX krediiti\nRegistreeru tasuta ja mängi intensiivsetes võrgulastes mitme mängijaga lahingutes\nValige, kas registreerute kohe tasuta ja mängite intensiivseid veebipõhiseid mitmikmängu lahinguid\nMängige WorldofWarships täna tasuta!\nAktiveerige see sooduspakkumine ja mängite World of Warships täna tasuta!\nedendamine Hankige laev Nassau + 500 dublooni + 2,000,000 XNUMX XNUMX krediiti Juuni 12\nedendamine Registreeru tasuta ja mängi intensiivsetes võrgulastes mitme mängijaga lahingutes Juuni 11\nedendamine Mängige WorldofWarships täna tasuta! Juuni 11\nWORLDOFWARSHIPS on massiline sõjateemaline mitme mängijaga võrgumäng, mille on välja andnud ja avaldanud Wargaming, järgides varasemaid WorldofTanks ja WorldofWarplanes mänge. WORLDOFWARSHIPS pakub võrratu kollektsiooni autentsetest ajaloolistest laevadest koos fantaasia-, ulme- ja väljamõeldud mereväega. Minge rooli ja domineerige avamerel, juhtides lahingulaevu, ristlejaid, hävitajaid ja lennukikandjaid USA-s, Jaapanis, NSV Liidus, Suurbritannias ja Saksamaal. Võitle ja saate oma laevastiku täiendamise eest mängusiseseid väärtuslikke hüvesid. Nautige tasuta põnevusmängu, mis toob Teise maailmasõja merelahingu oma mobiiltelefoni ja tahvelarvutisse. Võite mängida koos sõpradega või liituda teiste osavate kaptenitega. Iga lahing on ainulaadne kogemus; WORLDOFWARSHIPS pakub kümneid kaarte ja mängurežiime, sadu laevade ja varustuse kombinatsioone ning kümneid erinevaid meeskonnaoskusi. Praegu toimuva kohta teabe saamiseks klõpsake julgelt kogukonnanurgal. Sõjalaevade maailm on lõbus iga kord, kui mängija ühendab. Hea mäng peab jääma dünaamiliseks, uue sisu, uute väljakutsete ja pideva arenguga, näiteks World of Warships!\nKUIDAS MAAILMASÕJADE MÄNGIMIST\nMängu sisenemiseks peate lihtsalt vajutama oranži nuppu MÄNGIGA TASUTA. Kui teil on juba Wargamingi konto, laadige mäng alla kiiresti ja hõlpsalt. Kui ei, siis sisestage e-posti aadress ja valige mängija nimi ning olete mängimiseks valmis! Võite mängida sõpradega divisjonides ja klannides või mängida üksi. Tehke oma meeskond ja kasutage ära palju mänguomadusi. Valige lipp, mille all soovite navigeerida. Sõjalaevade maailmas saate valida kõige võimsamate merevägede seast.\nINFO MAAILMASÕJADE MAKSMISE KOHTA\nKui soovite Premium kaubast teatud kaupadele järele tulla, saate maksta:\nkaardid (VISA, MasterCard, Discover, Maestro, Diners, JCB)\nAmazoni maksed (USA)\nOpenbuck (ainult Kanada)\nOSTA KOHE MAAILMASÕJADELE\nÄrge laske mööda sõjalaevade maailmast kuni 30% suve allahindlusi! Rakendage 30 päeva jooksul Premium sõjalaevade kontole sooduskupong koos võimalusega saada pidev tellimus. Kui teil on konto juba olemas, ei pea te oma Premiumi kontot pärast selle aegumist uuendama. Hankige lihtsalt tellimus, mis pikeneb automaatselt.\nESIMESE KORRAGA OSTJATE MAAILMASÕJAD\nKui olete WORLDOFWARSHIPS-i uus mängija, aitame teil kasutada superhindlusi. Pakume erinevaid kuponge. Kui rakendate oma kupongi Premium poes sisseoste tehes, maksate kupongi kirjelduse põhjal ostu eest vähem. Kasutage allahindlusi ja boonuseid otse veebisaidi lehel. Saate boonusdubluone - lisaks ostetud paketile saate kupongi kirjelduse põhjal kindla koguse duplikaate. Hankige mängusisest boonust - lisaks ostetud paketile saate ka mängusiseseid esemeid. See võib olla ükskõik milline: laevad, sadamapesad, Doubloonid, varustus, lisaaeg jne.\nWORLDOFWARSHIPS on tasuta MMO märulimäng, mis pakub võrdset juurdepääsu kõigile mängu funktsioonidele. Täiustage oma laevastikku kapteni pakutavate kohandamisvõimalustega: laevamoodulid ja täiendused, kamuflaaž, lipud ja palju muud. Värvake ajaloolisi ülemaid nagu William F. Halsey noorem, Nikolay Kuznetsov, Yamamoto Isoroku ja teised. Meeskonna jõudluse ja laeva ellujäämise parandamiseks kasutage koos oma lemmiklaevaga omaseid oskusi.\nTugimeeskonnaga ühenduse võtmiseks külastage linke:\nKliki siia Euroopa\nKliki siia Venemaa jaoks\nKliki siia Aasia jaoks\nKliki siia Korea jaoks\nKas ma saan Premium poest ostu eest raha tagasi saada?\nPremium poest ostetud ja kasutatud või kulutatud virtuaalsete kaupade eest raha ei tagastata.\nKui teie ost jääb kasutamata, saatke aga pilet arveldusosakonnale.\nTeie ostu eest võidakse raha tagasi maksta, kui tegite selle vales serveris ja kui kaupa ei kasutata. Kui ostsite kogemata kulda või pakki valelt NA kontolt, saate selle üle kanda seni, kuni virtuaalsed kaubad jäävad kasutamata või kulutatud. Kuidas tellimus tühistada?\nMinge Premium poe jaotisse Tellimused. Leidke aktiivne tellimus, mille soovite tühistada. Klõpsake nuppu "Muuda" ja klõpsake nuppu "Tühista tellimus".\nKas ma saan PayPaliga maksta WORLDOFWARSHIPS-is?\nJah, maksta saab PayPaliga.\nKuidas saan WORLDOFWARSHIPS'ilt rohkem kokku hoida?\nSellelt lehelt saate kogu aasta jooksul sõjalaevade kupongi. Kuponge leiate ka mängulehelt. Pärast sisselogimist minge Premium poodi. Otsige minu kupongid ülemisest menüüst. Teie aktiivsed kupongid kuvatakse seal (kui need on saadaval).\nKas WORLDOFWARSHIPS-il on uus kliendisoodustus?\nSaate uue World of Warships mängijate boonuse. See lisatakse automaatselt teie kontole, kui esimest korda mängu sisse logite. Registreeruge kingituste saamiseks SMS-i teel ja saate tervitusboonuse: 3 lisatasu päeva, 500 paarilist ja 3 juhuslikku konteinerit. Kiirusta enne, kui aeg otsa saab! Hoidke end kursis ka pärast tervitusboonuse saamist, sest võite eeldada, et olete kingitustega pidevalt rahul!\nKuidas saab WORLDOFWARSHIPS-ist odavamalt osta?\nÄrge kunagi kasutage võimalust haarata WORLDOFWARSHIPSi uusimaid sooduskoode ja kupongikoode. Eksklusiivsete World of Warships pakkumiste abil saate 25. aastal nautida 60–2020% allahindlust. Säästke raha kümnete praeguste kampaaniatega!\nKust leida uusimaid WORLDOFWARSHIPS-i kuponge?\nHoolimata platvormist, millel neile juurde pääsete, olgu see siis arvuti, nutitelefon või konsool, nende tüübist ja kestusest, on videomängud olnud üks kõige mugavamaid tegevusi lõõgastumiseks alates 1950. aastatest. Muidugi maksab selline lõbu sageli raha, kuid aitame teil oma elu kaks korda kergemaks muuta. Kord naudite mängu ja teist korda saate nautida kupongikoodiga mängu madalat hinda. Mängus edasiliikumiseks ja lõbutsemiseks peate ostma kaupu. Rakendage kupongikoodi ja säästke virtuaalsete kaupade raha. Külastage World of Warships sotsiaalmeedia lehti, alati leiate hea pakkumise, vautšerid, boonused ja kingitused.\nMida teha, kui WORLDOFWARSHIPS kupong ei tööta?\nÄrge muretsege, kui kupongipakkumine enam ei kehti. Pakume uusimaid ja funktsionaalseid WORLDOFWARSHIPS kupongikoode ja allahindluskampaaniaid, mis aitavad teil raha kokku hoida.\nKUIDAS MAAILMASÕJADE SOODUSKOODI KASUTADA\nSisenege Premium poodi.\nKlõpsake huvitaval tootel, et näha aken koos selle üksikasjaliku kirjelduse ja hinnaga. Selle ostmiseks klõpsake nuppu "Osta".\nKui teil on kupong, mida saab rakendada, kuvatakse ostu kinnitamise ekraanil valik "Rakenda kupongi".\nMärkige, kas soovite selle ostu jaoks kupongi kasutada.\nParemal kuvatakse hind koos rakendatud allahindlusega.\nKontrollige mängus, kas olete kauba kätte saanud.\nNautige mängu odavamalt!