Kui palju on 90 ml - Sümptomid 2021\nKui palju on 90 ml\nKuidas mõõta 90 ml vett on mitu tilka, vt tabel 1, annused milliliitrites, tilkade arv 90 ml (milliliitrites).\nLigikaudu on võimalik mõõta 90 ml (milliliitrit) tilka sisaldavat vett. Selleks peame teadma milliliitrite ja tilkide suhet. "Puhke" koguses 1 tilk. Mitu tilka 90 ml (milliliitrites) vett näidatakse tabelis. Ärge unustage, et viis, kuidas tilkadega mõõta, ei ole mitte ainult ligilähedane, vaid see sõltub auku kujust, kuid see sobib kõige paremini ainult destilleeritud vee jaoks. Mida rohkem lisandeid, sooli ja lisandeid on vedelas, seda vähem mõõdetav meetod. Mõõdetud meetodil on oma metoodilised omadused. Seda kasutatakse labori- ja farmatseutilistel tingimustel. Millised on laborimeetodi omadused? Näiteks, farmatseudid mõõdavad milligrammi (mg) tilgad kasutades spetsiaalset jaoturit. Ravimite juhendis, kus ml ja tilka suhet vaadeldakse kõige täpsemalt, täpselt ja korrektselt, ei tähenda mis tahes tilgad, nimelt need, mis on saadud jaoturiga. Teie enda tilgad võivad olla veidi erinevad suurus, maht ja kaal (mass). Lahkude arvu ei peeta täpseks, kuna meetod põhineb eksperimentaalsete uuringute tulemuste statistilisel üldistamisel (mõõtmised). Iga konkreetse mõõtmise korral on tilkade arv erinev, kuid alati tabelis 1 näidatud keskväärtuse lähedus.\nKuidas arvutada NINETHOST, 90 ml (milliliitrit) vett, kui palju grammi (g, g). Grammides mõõdame vedeliku massi (massi).\nKuidas mõõta veekogust grammides? Vesi puhul on tema ja ainus see, et vedeliku mass (mass) on grammides (g, g) ja maht milliliitrites väga mugav. Ml ja grammide arv on ühesugused. Tuleks selgitada, et teiste vedelike puhul on see massi ja grammides väljendatud suhe milliliitrites erinev. Veelgi enam, kui me ei tegele destillaadiga, siis grammi (g, g) arv 90 ml vees erineb tabelis 1 toodud grammidest. Elutingimuste puhul, kui vajame vee koguse ligikaudseid arvutusi, on annus grammides või ligikaudne grammides on täiesti õige kasutada tabelis 1 esitatud viiteandmeid grammide (g, g) kohta.\nKuidas arvutada NINETHOST, 90 ml (milliliitrit) vett, kui palju sentimeetrit on kuupmeetrites (cm3, kuupmeetrites cm).\nMilliliitrid (ml), nagu kuupsentimeetrid (cm3), on mahuühikud, erinevusest, et neid kasutatakse ainult vedelike koguste mõõtmiseks, ja kuupsentimeetrid on universaalsemad ja neid kasutatakse nii vedelike kui tahkete ainete koguste määramiseks., lahtiselt materjalid, gaasid, aurud jne. Üldiselt on vedeliku milliliitrite ümberarvestamine kuupsentimeetriks suhteliselt lihtne matemaatiline ülesanne. Kuid tavapärase praktika korral võib ümberarvutus või ümberarvestus kuupsentimeetritesse (cm3) põhjustada normaalsele inimesele mingeid raskusi. Seepärast oleme tabelis näidanud eraldi veekogus 90 milliliitri kuubikuvee sentimeetrit. Muide, vee jaoks on kuupsentimeetrite arv ja milliliitrite arv sama, mis on kasulik ainult kodus mäletamiseks ja kasutamiseks.\nKuidas mõõta NINED'it, 90 ml vett - kui palju lusikatäis supilusikatäit ja teelusikatäit.\nKuidas arvutada NINETHOST, 90 ml vett on mitu liitrit (l).\nVedeliku mahuühikuid, näiteks ml, kasutatakse väikeses koguses vett. Suurtes kogustes mõõdetakse liitrites ja kuubikes (kuupmeetrit, kuupmeetrit, m3). Vedelate ainete mahu arvutamisel kasutatakse standardlahust milliliitrite, liitrite ja kuupmeetrite vahel. Kuubade arv (kuupmeetrit, kuupmeetrit, m3) ei sisalda tabelis eraldi veergu. Arvutamine, kui on vaja teisendada liitrid (l) kuubikuteks (m3), saab kergesti teha iseseisvalt, kasutades suhet: 1000 liitrit (l) paigutatakse alati ükskõik millise aine kuupmeetrisse. 90 ml veega märkisime tabelis, kui palju see on liitrites (l). See tähendab, et milliliitrite tõlkimine või ümberarvestamine liitriteks ei ole vajalik, saate teada viiteandmetest arv liitrit (l).\nKuidas mõõta NINETOSTO, 90 ml vett, kui palju prillid on standardse läbilaskevõimega 250 milliliitrit ja standardsed lihvitud klaasid mahuga 200 ml.\nTabel 1. Kuidas mõõta NINETOSTO, 90 ml vett - kui palju tilka, supilusikatäit, teelusikatäit, kuupmeetrit kuupmeetrit (cm3), liitrit, grammi (g, g) ja prille (mahutavus 200, 250 ml).\nToitumine ja toitumine maohaavandite korral\nToit gastroduodeniidiga ägedas faasis\nMetsikroosi keemiline koostis\nKõhuvalu ja kõhuvalu: põhjused ja ravi\nKaks küljes ja haige\nKüpsetab maha pärast alkoholi söömist või joomist, kuidas sellest tunneist lahti saada\nVere esinemine beebi väljaheites: põhjused ja diagnoosimine\nMässatud munadega purustamine on olukord, kus inimene eraldab gaase vesiniksulfiidi ebameeldiva lõhnaga.\nMilliseid funktsioone ta soole mikrofloora asub, kus see asub\nRetsept: Porgandrull täidisega - Vietnese juust koos roosidega!


Hotellid Sikeston | Hotels.com\nLinna Sikeston hotellid\nOtsing hotellid Sikeston\nVaata kaardilt hotelle Sikeston\nSikeston on sõbraliku atmosfääriga koht, mille visiitkaardiks on söögikohad. Sind ootavad ekskursioonid ning lai valik kokteilibaare ja õllesorte. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Sikeston Depot Museum - koduloomuuseum ja Central Park. Küllaga avastamisrõõmu pakuvad kohalikud huviväärsused nagu Boot Heeli golfiklubi.\nMajutusvõimalused, mida Sikeston pakub\nSikeston ei jäta teid majutusega hätta, ükskõik kas reisite üheks ööks või kauemaks. Sikeston on Hotels.com saidil esindatud 10 majutusasutusega. Sind ootab 139 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 25%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 43 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Sikeston ja selle lähipiirkond pakub.\n• 10 3 tärni hotelli alates 47 EUR öö\nSikeston – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Cairo, Illinois (CIR-Cairo Regional), mis asub 38,3 km kesklinnast. Cape Girardeau, Missouri (CGI-Cape Girardeau Municipal), piirkonna teine suurem lennujaam, jääb 38,9 km kaugusele.\nSikeston – kohalikud huviväärsused\n• Sikeston Depot Museum - koduloomuuseum\n• Boot Heeli golfiklubi\nSikeston – millal on parim aeg reisimiseks?\nAprill-juuni: päev 33°C, öö 7°C\nJaanuar-märts: 302 mm\nAprill-juuni: 360 mm\nOktoober-detsember: 323 mm


Selgusid Tallinna parimad ettevõtlusteod - Arvamus\nPilt: Tallinna Ettevõtlusauhinnad\nEile, 3. oktoobril selgusid Kalevi Spordihallis pidulikul Tallinna ettevõtlusauhindade galal selle aasta parim ettevõtlust või turismi soosiv kinnisvara arendusprojekt, ettevõtetevaheline koostööprojekt, alustav ettevõte, turismitegu, töökohtade looja, vastutustundlik ettevõte ja keskkonnasäästliku ökouuenduse turuletooja.\nTallinna Ettevõtlusameti juhataja Kairi Vaheri sõnul on võitjate ellu viidud tegevused avaldanud sel aastal kõige rohkem mõju Tallinna ettevõtluskeskkonna või turismi arengule ning eristusid teistest majandusliku väärtuse ning uuendusmeelsuse poolest. Tunnustuse pälvisid väga erinevad organisatsioonid.\nNomineeritute hulgas leidus nii iduettevõtteid, perefirmasid kui globaalse haardega suurettevõtteid, aga ka valdkondlikke tugiorganisatsioone. "Tallinnale on kõik algatused, mis loovad heaolu ja töökohti, ühte moodi olulised. Mida eripalgelisem on kohalik ettevõtlus, seda suurem on tõenäosus uute põnevate projektide või rahvusvahelise haardega ärimudelite tekkeks“.\nArendusprojekt 2018: Eesti Ajaloomuuseumi elamuslik ajalookeskus Maarjamäel, arendaja Eesti Ajaloomuuseum\nTegemist oli mastaapse projektiga, kus rekonstrueeriti vana ja ehitati juurde konteksti sobituvad uued hooned. Korrastati lossipark koos Eesti ajaloost inspireeritud ainulaadse mänguväljakuga. Ehituse maksumuseks kujunes pea 10 miljonit eurot.\nKoostööprojekt 2018: "Eesti puitmajaklaster“, teostaja Eesti Puitmajaliit MTÜ\nEesti Puitmajaliit käivitas algatuse, mille eesmärk oli suurendada ettevõtete rahvusvahelist konkurentsivõimet ja eksporti ning aidata kaasa Eesti puitmajatootjate positiivse maine kujunemisele ning sisenemisele eksportturgudele. Läbi puitmajaklastri eduka tegevuse on loodud arvukalt uusi ettevõtteid (ettevõtete kasv 2008 vs 2017 vastavalt 120 ja 245) ning saavutatud kõrge lisandväärtusega toodete ekspordi osakaalu tõus.\nSärav startija 2018: Tarkvaraarendusettevõte Catapult Labs OÜ\nEttevõte arendab tarkvara ning aitab kokku viia kompleksseid IT süsteeme. Lisaks pakub küberturvalisuse alaseid konsultatsioone Euroopas ja mujal. Catapult Labs´i tugevaks eeliseks ja eripäraks on meeskonna energeetika-alane kogemus, mis on IT ettevõtjate seas haruldane. Ettevõttel on kõrge lisandväärtus töötaja kohta ning suur ekspordi osakaal käibest.\nTurismitegu 2018: UEFA superkarikafinaal Tallinnas, teostaja Eesti Jalgpalli Liit\n15. augustil 2018 toimus Tallinnas maailma klubijalgpalli üks tippmänge – UEFA superkarikafinaal, mis tõi Tallinnasse ligi 10 000 väliskülalist, kelle hulgas ligi pool tuhat välisajakirjanikku. Hinnanguliselt jätsid väliskülalised Eestisse 5 miljonit eurot. Lisaks turismitulule sai sihtkoht reklaami teleülekannete ja superstaaridest mängijate sotsiaalmeediapostituste kaudu.\nTöökohtade looja 2018: Finantstehnoloogiaettevõte TransferWise Ltd Eesti filiaal\nTransferWise’i töökohtade lisandumine ja tegevuse laienemine tuleneb ettevõtte suurest populaarsusest, mis omakorda näitab, et nende teenuse järele on suur nõudlus seoses inimeste töötamise, õppimise ja reisimisega välismaal. TransferWise´l on rohkem kui 4 miljonit klienti ettevõte võimaldab ülekandeid ligi 1300 valuutasuunas. Aasta jooksul on Tallinnas loodud ligi 120 kõrge lisandväärusega töökohta.\nVastutustundlik ettevõtja 2018: Pandipakendite kogumis- ja käitlemisettevõte Eesti Pandipakend OÜ\nPandipakend on pandipakendite kogumisega tegelev taaskasutusorganisatsioon, kelle missiooniks on keskkonnasäästlikult läbipaistva ja kvaliteetse teenuse pakkumine kõigile oma partneritele. Viimase aasta jooksul korraldas Pandipakend koostöös Eesti tuntud muusikutega noortele suunatud taaskasutuskampaania #ärarääma, mis kutsus sihtrühma läbi muusika loodushoidu panustama, näidates, et taaskasutus on popp.\nEttevõte on teinud revolutsiooni koduste puhastusvahendite vallas. Mulierese toodete aluseks on looduslikud tensiidid, mille kõige levinumaks esindajaks on roheline seep ja seega on tooted ka biolagunevad. Üheskoos hoitakse Läänemere ja inimeste tervist, hoolitsetakse selle eest, et jäägid nagu pakend ja pesuvesi oleksid ohutud ka keskkonnale. Seetõttu on võetud kasutusse ökopakend, kus pakendi tootmisel on kasutatud paberitööstuse jääke.\nLisaks seitsmele põhikategooriale anti ettevõtluspäeval koostöös Tallinna Tehnikaülikooli, Tallinna Ülikooli, Eesti Kunstiakadeemia ja sihtasutusega Eesti Rakenduskõrgkoolid üle ka eriauhinnad aasta parimatele rakenduslikele teadustöödele.\nParim teadustöö Tallinna Tehnikaülikoolis: tark töörõivas Ragnarok Workwear 2.0, teadustöö juht prof Ivo Fridolin\nParim teadustöö Tallinna Ülikoolis: haridustehnoloogilise kontseptsiooni loomine idufirmale Hoopy, teadustöö autor Kristi Vinter-Nemvalts\nParim teadustöö Eesti Kunstiakadeemias: autonoomne laadimisabiline VÄLK, teadustöö autorid Arnav Khan, Arno Peever ja Sofia Vega Anza\nParim teadustöö Eesti rakenduskõrgkoolides: jäätmekäitluse juhendmaterjal tervishoiuasutustele, teadustöö autor Grethe-Johanna Ploompuu (Tallinna Tehnikakõrgkool)\nEttevõtluskonkurss on osa igasügisesest Tallinna Ettevõtluspäevast, mis toimus tänavu 2. oktoobril. Ettevõtluspäeva eesmärk on väärtustada ja tunnustada ettevõtlust, julgustada häid ja hulljulgeid mõtteid realiseerima ning pakkuda lisaks uutele teadmistele võimalust kontaktvõrgustiku laiendamiseks. Tallinna Ettevõtlusamet korraldab ettevõtluspäeva 15. korda, selle aasta läbiv teema on "Ettevõtlus 100“. Ettevõtluspäeval osalemine on tasuta.


Narva veehoidla keemilise ja ökoloogilise seisundi esialgne hinnang ja kalastiku iseloomustus (EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituut, 2002)\nKoostajad: Külli Kangur ja Andu Kangur\nUurimistöö on koostatud Narva veehoidla riikliku seire (2000-2001) andmete põhjal. Seire eesmärgiks oli kaasaegse informatsiooni saamine Narva veehoidla keskkonnaseisundi kohta elustiku ja hüdrokeemia näitajate alusel. Töö on seotud Eesti Vabariigi kohustuste täitmisega Piiriveekogude kaitse konventsiooni raames ning on ette nähtud Eesti-Vene piiriveekogude ühiskomisjoni tööplaanis aastateks 2001-2003. Narva veehoidla kalastiku iseloomustavad andmed pärinevad põhiliselt 1980ndate keskpaigast, mil Zooloogia ja Botaanika Instituut täitis veehoidlal mitmeid lepingulisi töid.\nTeavet Narva veehoidla kalastiku liigilise koosseisu ja kalaliikide vahekorra kohta on saadud Zooloogia ja Botaanika Istituudi töötajate poolt 1980ndatel aastatel tehtud lepinguliste tööde aruannetest (Mikelsaar & Kangur, 1982; 1985; Kangur & Mikelsaar, 1986), samuti on kasutatud kättesaadava kalapüügistatistika (1972-1981) andmeid. Kahjuks puuduvad hilisemad andmed veehoidla kalastiku kohta, kuna uurimistöös osalejatele teadaolevalt ei ole Narva veehoidla kalastikku hiljem vähemalt Eesti poolses osas uuritud.\nUurimistöö kokkuvõte on leitav SIIN.


Rõivas: Eesti viimine ÜRO julgeolekunõukogusse on valitsuse selge siht - Delfi\nRõivas: Eesti viimine ÜRO julgeolekunõukogusse on valitsuse selge siht\n„Eesti riik võib olla väike, aga meie latt ei saa seetõttu olla alahoidlikult madalal,“ ütles peaminister Taavi Rõivas, kinnitades valitsuse selget sihti viia Eesti riik aastaks 2020 ÜRO julgeolekunõukogu ajutiseks liikmeks.\n„Me peame mõtlema suurelt, me peame tegema Eesti suuremaks ja ÜRO julgeolekunõukogu on meie võimalus,“ vastas peaminister Taavi Rõivas viimastel päevadel avalikkuses tekkinud debatile. „Valitsuse jaoks pole kahtlustki – Eesti kandideerib ÜRO julgeolekunõukogu mittealalise liikme positsioonile.“\nPeaministri hinnangul on julgeolekunõukogu ÜRO tähtsaim ja kaalukaim asutus, mille liikmena saaks Eesti kaasa rääkida maailma eri paigus toimuvate sündmuste mõjutamisel ja lahendamisel.\n„ÜRO julgeolekunõukogus on Eestil võimalik ühe laua taga olla maailma kõige mõjukamate riikidega ning seista ülemaailmset julgeolekupoliitikat puudutava info ja otsuste epitsentris, mitte seirata seda kõrvaltvaatajana eemalt,“ selgitas Rõivas. „Arvestades, et iga agressioon, liikmesriigi vastu toimepandud sõjaline akt või ka enesekaitseõiguse rakendamine jõuab julgeolekunõukogu arutelule, oleks see Eesti jaoks hindamatu võimalus tegeleda maailma probleemidega süvitsi. Samuti oleks see kogemus, mis suurendaks meie rahvusvahelist mõju, mainet ja tuntust.“\nPeaminister tõi hea näitena Leedu liikmesust julgeolekunõukogus aastatel 2014-2015, mil toimus Euroopa julgeolekut otseselt mõjutav Ukraina-Venemaa konflikt. „See näitas, kuivõrd oluline on mõne siin piirkonnas asuva ja samameelse riigi kuulumine julgeolekunõukogusse,“ ütles Rõivas. „Liikmesus võimaldas probleemi pidevalt päevakorras hoida ja asjassepuutuvatele survet avaldada, sest paraku ei mõista kogu maailm meie regiooni julgeolekuprobleeme.“\nPeaminister kinnitas valitsuse prioriteeti ka möödunud nädalal, mil toimus kohtumine ÜRO peasekretär Ban Ki-mooniga. „Eesti on valmis rohkem kaasa rääkima maailma julgeolekut puudutavatel teemadel ja panustama oma kogemustega julgeolekunõukogu töösse,“ lausus Rõivas eelmisel nädalal New Yorgis.\nRiigi eelarvestrateegias on valitsus eraldanud otsustajate ringi püüdlemiseks kokku pool miljonit eurot aastas, mis on eelkõige mõeldud Eesti ÜRO esinduse suurendamiseks ja kampaania läbi viimiseks.\nPeaministri sõnul tuleb ÜRO julgeolekunõukogu prioriteet ja selleks eraldatav raha aga lahus hoida muudest välisministeeriumi sisemistest struktuuri- ja personalimuudatustest. „ÜRO püüdluse jaoks mõeldud pool miljonit eurot aastas ei tule välisministeeriumi eelarvest. See raha lisatakse sinna ja on juba eelarvestrateegias ette varutud,“ lausus Rõivas. „Minu hinnangul ei kaalu see pool miljonit aastas kindlasti üles seda, et välispoliitikas passiivseks muutuda.“\n13. oktoobril 2005. aastal kiitis valitsus heaks välisministeeriumi ettepaneku esitada Eesti kandidatuur ÜRO julgeolekunõukogu ajutise liikme kohale ajavahemikuks 2020-2021.\nJulgeolekunõukogu liikmesus kestab kaks kalendriaastat.\nJulgeolekunõukogusse kandideerimine on 2015. aastal sõlmitud valitsuse koalitsioonileppe üks välispoliitika eesmärkidest.\nEesti kandideerib Ida-Euroopa grupi ühele kohale, kuhu teiseks kandidaadiks on Rumeenia. Eestil on see esimene kord kandideerida, Rumeenial viies.\nValimised toimuvad 2019. aasta juunis. Valituks osutumiseks peab Eesti saama kaks kolmandikku liikmesriikide häältest, mis 193 liikme hääletamise korral tähendab 129 häält.\nToetuse saavutamine ja kindlustamine eeldab valimiseelset kampaaniat, millega näidatakse ÜRO liikmeskonnale oma huvi ja pühendumust organisatsioonis ning selgitatakse Eesti põhimõtteid, seisukohti ja poliitikat üleilmses kontekstis.\nKui Eesti võidab valimised, siis peab ta olema valmis täitma liikme kohustusi oma oskuste ja teadmistega. Seetõttu on vajalik lisaks kampaaniale valmistuda liikmeks olekuks ka sisuliselt, mida saab siduda kampaania korraldamisega.\nKui Eestit ei valita, siis avaneb uus samaväärne võimalus alles 15–20 aasta pärast.


Celebrity Apex: kõik hinnas sügiskruiisid Euroopas 2022 — Kruiisikeskus\nCelebrity Apex: kõik hinnas sügiskruiisid Euroopas 2022\nHind:al 1694 €\nKruiisifirma Celebrity Cruises teine Edge klassi laev Celebrity Apex sai valmis 2020 ja võtab pardale 2910 reisijat.\nLaev teeb 2022 sügisel kolm pikka kruiisi algusega Roomast, mis viivad Iisraeli, Küprosele ja Kreeka saartele.\nCelebrity Apex on moodne ja innovatiivne, laeva küljel on ainulaadne üles-alla liikuv multifunktsionaalne platvorm Magic Carpet, mis toimib restoranina ja kust saab mugavalt minna transfeerpaatidesse. Kajuteid on ka kõige nõudlikumale reisijale alates Infinite rõduga kajutitest kuni kahekorruseliste Edge villade ja Iconic sviitideni. Kulinaarseid elamusi pakuvad laeva 29 restorani, baari ja lounge`i. Meelelahutusprogramm on innovatiivne ja valminud maailma tippmeistrite koostöös.\nKruiisi hind sisaldab majutust kõigi mugavustega kajutis, kõiki sööke, jooke ning meelelahutust laeval. Hinnas on ka joogipakett.\nNäidishinnad seisuga 22.04.2022.\nVahemere idaosa, 12 ööd\nRooma (Civitavecchia), Itaalia - päev merel - Olympia (Katakolon), Kreeka - Ateena (Piraeus), Kreeka - Ephesus (Kusadasi), Türgi - päev merel - Haifa, Iisrael - Jerusalem (Ashdod), Iisrael (1 öö kohal) - Limassol, Küpros - 2 päeva merel - Rooma (Civitavecchia), Itaalia\n17.10.2022 12 ööd al 1694 €/in sisekajutis


Ajavahemik | Sõnu seletav sõnastik\nAjavahemik 1180 - 1227, kirjeldatud on eestlaste kombeid, usundit, keelt, rahvalaulu, isiku- ja kohanimesid, põlluharimist jm. Sõnad maleva, kylekunda, vanem, Odenpe, Sackala, Tarbata, Viliende, Sontagana, Lembitus, Maniwalde; Laula, laula, pappi! Maga magamas! 2. 1525 Lübeckis trükitud katekismus ja 1535 Simon Wanradti ja Johann Koelli katekismus.\nAjavahemikku 1897 – 1917  See jättis sügavad jäljed aga kogu järgneva kümnendi tantsumuusikasse  Esialgu eksisteerisvaid klaverimuusikas, sealjuures mitte improvisatioonilisena, vaid valmiskomponeeritud palana, mida mängiti juba noodist  http://www.youtube.com/watch? v=gNi2oxH37vo Rütm ja bluus\nAjavahemikku nimetatakse sageli ka tähe-ööpäevaks (sidereal day), kuna tähtede omavaheline asend on praktiliselt muutumatu Planeetide pöörlemine Et planeedid on massiivsed kehad ja pöörlevad suhteliselt aeglaselt, on see liikumine suhteliselt stabiilne ja lihtsasti kirjeldatav.\nPäikesesüsteem ning taevakehade liikumine.\nAjavahemikku 1860 – 1885 nimetatakse Eesti ajaloos rahvusliku liikumise (RL) ehk ärkamise ajaks. Sellal kujunes Eesti aladel elanud talupoeg-maarahvas omapärast vaimset kultuuri loovaks eesti rahvuseks.\nAjavahemik - ?????? Põhimõisted MEHAANILINE LIIKUMINE- keha asukoha muutumine ruumis aja jooksul SIRGJOONELINE LIIKUMINE- liikumine, mille trajektoor on sirge KÕVERJOONELINE\nAjavahemikku 1987 - 1989. Sel ajal sündide arv ja selle tõttu ka rahvaarv tõusis järsku märkimisväärselt.See vaheetapp pani aluse abortide märgatavale vähenemisele.\nUurimustöö Abordi mõju ja põhjused\nAjavahemik 1198 - 1204. Autoris aga nähakse Passau piiskop Wolfgeri kaaskondlast. Rohkem vaidlusi on tekkitanud autori sotsiaalne seisund ja haridus.\nAjavahemik 1908 - 1920. Siis avaldas kirjanik jutustusi haritlasnoorte elust, kusjuures kirjutamislaad erineb märgatavalt varasemast realismist.\nAjavahemikku 1500 - 1750. Merkantilistlike teooriate kirjutajad olid enamasti kaupmehed, kes uurisid kaubanduse ja maksustamisega seotud küsimusi.\nAjavahemikku 1720 - 1760 võiks pidada üleminekuajaks, eelklassitsismiks, mil tekkisid uued muusikavormid ning žanrid, muutusid tüüpilised\nAjavahemikku 1872 - 1913 võib tõesti vaadelda ühtse perioodina, mida iseloomustab suurte, ülemaailmse tähtsusega vapustuste puudumine.\nAjavahemikku nimetatakse refraktaarsusperioodiks. Refraktaarsusperioodi kestvus määrab seega vastava ertuva koe juhtivad omadused.\nAjavahemikku 5000 - 2500 eKr nimetatakse eneoliitikumiks ehk vase-kiviajaks. Metallidest õppisidki inimesed tundma kõigepealt vaske.\nKreeta-mükeene kultuur ja inimese kujunemine\nAjavahemik on umbes 5000 aastad e.Kr kuni 30 aastat e.Kr. Kõigepealt räägin siis Mesopotaamia perekonna ja abielu kohta.\nAjavahemik on nii väike, et isegi valgus ei suuda selle aja jooksul levida rohkem kui ühe aatomi laiuse vahemiku.\nAjavahemik on üks kondensaatorit. Elektromagnetvõnkumise periood sõltub 1)võnkeringi pooli periood.\nAjavahemik 1902 - 1908. Kogu triloogia käsitleb talupoegade rahutust, mis leiab aset 1850ndatel aastatel.\nAjavahemik on üks induktiivsusest 2)kondensaatori mahtuvusest Omavõnkesagedus-võnkeringi periood.\nAjavahemik on jaotatud mitmeteks ajajärkudeks, mis iseloomustab Kreekas toimuvat sel ajahetkel.\nVana-Kreeka - euroopa kultuurihäll?\nAjavahemikku 260 - 280. Ta oli ja on ka senini armastatud pühak nii Ida kui ka Lääne kirikus.\nAjavahemikku 1720 - 60 võib pidada üleminekuajaks, mil tekkisid uued muusikavormid ja žanrid.\nAjavahemiku 0 - t1 alguses strobeerimisimpulsiga loenduri väljundkood satub registrisse.\nAjavahemikel 1880 - 1900 ning seejärel 1980-2000. Ajavahemikel 1880-1900=0,65mm\nAjavahemik on väiksem, makstakse kui riigisisese lähetuse korral.\nAjavahemikku 1850 - 1885 nimetatakse Eesti ajaloos ärkamisajaks.\nKokkuvõte 9. klassi kirjandusest\nAjavahemik on üks määratud süsteemi omasagedusega.\nAjavahemik on alates 1991 aastast kuni tänapäevani.\nAjavahemik ehk aeg Ajavahemik näitab liikumise\nAjavahemik on ära toodud veergude alguses.\nAjavahemikku 4 - 3,5 miljardit aastat tagasi.\nAjavahemik on 02.10. 2011 - 12. 03.2012.\nFinantsmatemaatika elemendid konspekt lihtsustatud\nAjavahemike – kuu või kvartali eest.\nAjavahemik on pöörleval tasandil:\npiiritlevad sõnad – näitavad suhet /asjade piiri a.v. Sotsiaalsed sõnad – pöördumise sõnad a.vi. Funktsionaalsed sõnad – 4% sõnavarast, sidesõnad b. Sõnade tähendus omandamine.


TipperCoini kaasotsustaja dogekoiinile ja bikcoini viimine massidesse | EE.democraziakmzero.org\nTipperCoini kaasotsustaja dogekoiinile ja bikcoini viimine massidesse\nScott Li on Austraalia, kes asunud San Francisco piirkonnas. Ta on töötanud mitmeid projekte, mõned neist Bitcoin seotud. Üks neist projektidest on TipperCoin.\nTipperCoin on viis ladestamine inimeste Bitcoin lihtsalt tweeting neid. See on potentsiaali aidata levitada sõna Bitcoin ja aidata suurendada Bitcoin on kasutamiseks maksesüsteemi. CoinDesk haaratud Scott arutada micropayments, dogecoin populaarsus ja kuidas TipperCoin võib veelgi Bitcoin vastu globaalses mastaabis.\nCoinDesk: Mis on TipperCoin?\nScott Li: Ühes lauses TipperCoin võimaldab saata bitcoins üle Twitter.\nCD: Kuidas sa tulla idee?\nSL: oleme tegelikult oli see idee juba paar kuud nüüd, kuid me ei ole kunagi tegelikult sain umbes teeme seda, sest me alati mingi arvasin, et see oli reklaamitrikina väike asi.\nLasime teise projekti SpareCoins Chrome'i laiendus rahakott Reddit. Ja hakkasime vihjeid selle kohta Reddit kaudu Bitcointip Bot, mis võimaldab Reddit kasutajad lükkas üksteisega läbi Reddit kommenteerida. Ja me arvasime me leidnud selge kasutamise puhul Bitcoin.\nCD: Kuidas te arvate, Twitter läheb tunne midagi sellist?\nSL: Ausalt, me ei ole 100% kindel veel. Me teame, et seal on olnud natuke turbulentsi kui teised on püüdnud teha makseid üle Twitter.\nNii praegu oleme omamoodi liiga väike, et seda vahet. Kui see läheb küllaltki suur, me olema aktiivne ühenduse Twitter saada oma mõtteid selle kohta on kooskõlas nende tingimustega.\nCD: Kui vaadata, kuidas olete ehitatud see, tundub, nagu oleks te olete hosting rahakott. Kas see, kuidas see toimib?\nSL: Teeme hoidke isiklikud võtmed ja krüptida neid meie andmebaasis.\nAga me ei rahakoti, nagu Coinbase näiteks, et me ei saa lubada teil ühendada USD (USA dollarites), et Bitcoin. Ja sa ei hoia olulisel määral meie, ega soovitame seda.\nCD: Nii ootate inimesi liikuma need bitcoins et nad saavad läbi TipperCoin teise rahakoti?\nSL: Oh, absoluutselt. Meil oleks rakendamise funktsioone, kus, kui sul oli olulisel määral bitcoins võiksime suunata sõnum või Tweet sind öelda tagasi oma mündid, mis oleks midagi, mis me soovitame teha.\nRakendus on tõesti inimestele otsa üksteist. Me ei taha olla nagu Coinbaseand hoidke asju külmhoones, võttes sellist vastutust. Me lihtsalt tahame olla abistaja. Tulevikus võib integreerida Coinbase API.\nCD: See on avatud lähtekoodiga projekt. Millist huvi sul on olnud alates arendajatele, kes soovivad lisada funktsioone TipperCoin?\nSL: Tõenäoliselt kõige üllatavam asi meie jaoks on, igaüks tahab kasutada dogecoin. Ja üks esimesi asju, mida mõned arendajad tegid, et nad kahestunud repositoryand alustas tööd dogecoin toetust.\nInimesed on üsna põnevil. On mitmeid küsimusi meie hoidla praegu. Just inimesed, kes tahavad teatud asju, tutistamine teatud funktsioone jne Aga dogecoin on ilmselt suurim funktsioon, mis on töötanud kohe kogukond.\nCD: Kui palju inimesi töötab TipperCoin?\nSL: Algselt oli see lihtsalt mu sõber ja ma San Francisco. Nüüd on nagu kümme kahvlid hoidla lähtekoodi.\nCD: Te täielikult loodavad, et need kahvlid tuua uusi funktsioone, mida rakendab?\nSL: Me ideaalis tahaks kogukonna osalema rohkem, lisada funktsioone ja säilitada projekti.\nCD: Kuidas teenida raha see on?\nSL: See on avatud lähtekoodiga projekt. Me ei kavatse raha teenida seda. Me töötame rohkem äriprojektide hetkel.\nSee on selline naljakas nendes olukordades, kus motiivid ei ole nii selge. See ei ole nagu "te teete x summa raha, seega sa peaksid seda tegema".\nMe kindlasti ei kavatse teha mingeid raha TipperCoin, see on lihtsalt arvame, et see on midagi Bitcoin vajab, ja see läheb lisaväärtust Bitcoin.\nCD: Kui te ütlete, et see on midagi, mis Bitcoin vajadustele, mida sa näed inimesi, kasutades seda?\nSL: Ma arvan, et suurem pilt on, et micropayments võib tõesti tulla ladestamine. Ja see on midagi, mis Bitcoin saab lubada. Ma arvan, et suurim kasutus, mis võib tulla sellest.\nCD: Kuidas saada peavoolu vastu Bitcoin kui makseviisi?\nSL: Ma arvan, Twitter on suurepärane võimalus seda teha.\nTwitter on tõesti hea võimalus jõuda mass turul. Distribution on juba sisse ehitatud see toode. Niisiis, Twitter on hea viis levitada sõnumit Bitcoin.\nIisraeli VC Fond pakub $ 50k kulude kärpimise eest AppCoini\nEntsüptid ja skeptikud arutlevad Bitcoini Londoni O2 kohas\nOKCoin tegevjuht star Xu: Bitcoini hind sõltub kasutaja kasvust


JÄÄOTSIK KEPILE NPS01 5 TERAVIKUGA\nEttenähtud kasutamiseks jalutuskeppide ja karkudega libedal maapinnal (lumi, jää). Sobib jalutuskepile (kargule) diameetriga 17-22 mm, inimese kaal ei tohi ületada 100 kg. Kepi kummiotsiku kontaktpind peaks olema 30-45 mm.\nPaigaldamine: Keerake lahti 2 kruvi, võtke maha kinnitusplaat ja paigutage seadeldis selliselt, et kummiots oleks surutud vastu hammasplaati. Seejärel kinnitage 2 kruvi ja kinnitusplaadi abil seadeldis jalutuskepil (kargul) niimoodi, et ülespoole pööratud hammasplaat oleks ohutu jalale. Vajutades mõlemalt poolt plastmassist käepidemele, saate pöörata hammasplaadi üles ja kasutada jalutuskeppi (karku) ilma jääotsikuta. Üks kuu peale kasutamise algust on vaja kontrollida kruvide kinnitust. Kummiotsiku ja hammasplaadi vahel peab vahemaa olema mitte rohkem kui 1 mm.\n24-kuulisel garantiiajal võetakse pretensioone vastu ainult tehase praagist põhjustatud veaga.\nTootja: Erilens srl, Tshehhi Vabariik.\nMaaletooja: Kanise OÜ, reg.10049993, tel. 6464593.\nNATRII CHLORIDUM SOL 0,9% (LOPUTUSLAHUS) 500ML (B.B.)\nKEPIOTSIK KUMMIST 18MM MUST


Sampo tahab laenuturul osalust kahekordistada - Äripäev\nSampo tahab laenuturul osalust kahekordistada\n22. veebruar 2006, 00:00\nLauri Matsulevits 22. veebruar 2006, 00:00\nKui eelmisel aastal oli Sampo Panga turuosa eluasemelaenude lõikes 11%, siis sel aastal tahab Sampo saada endale iga viienda laenukliendi ehk 20% turukasvust.\nPraegu on Eesti lõikamas Euroopa avatud majandusruumi esimesi vilju ja Rehe ootab jõulist majanduskasvu veel vähemalt 2 aastaks.\n"Kasvunumbrid jätkuvad ka hiljem, kuigi foon jääb rahulikumaks," täpsustas ta ning lisas, et Balti regioon peaks atraktiivseks jääma veel vähemalt 2-3 aastaks.\nKõige selle juures tuleb Rehe sõnul hoolega tähele panna uute välispankade filiaalide avamist Eesti turul - kuigi täna on Eesti kohalik pangandusturg valdavalt Skandinaavia mõjude all, on pangandus tervikuna väga dünaamiline.\n"Olen jälginud ka Ungari OTP Panga ja Austria Raiffeiseni jõulist laienemist Ida-Euroopas ja näen, et need otsused on 5-10 aasta perspektiivis õigustatud," sõnas Rehe. "Kui majandusel läheb hästi, hakkab ka pankadel hästi minema ja mingil hetkel peavad pangad laienema - kui nad ei saa enam klientide arvel laieneda, siis nad laienevad geograafiliselt," nentis pangajuht ja lisas, et siis võib siia regiooni tulla ka teistsugune kapital.\n"Ega me Saksa pankade pikka strateegiat läbi ja lõhki tea, aga esimesed lipukesed on juba üleval," viitas ta Saksa suuruselt teisele pangale, HypoVereinsbankile, mis on siin oma filiaali avanud.\nRehe, kes läks maksu- ja tolliameti peadirektori kohalt Samposse selle aasta jaanuaris, on tegelenud pangandusega 10 aastat. "Tegemist on sissesõidetud valdkonnaga - miks mitte naasta väljale just panganduses," arutles ta. Initsiatiiv uude ametisse astumiseks tuli Sampo poolt. "Nii initsiatiivikas ma ei saanud ise olla," muigas Rehe.\nMaksuameti perioodil sai Rehe ettepanekuid ka mujalt. "Põhiliselt tööstussektorisse," meenutas ta. "Aga tol ajal läbis maksu- ja tolliamet mitmeid reforme ja neid läbi viies ei tahtnud tööd pooleli jätta."\nSampo Grupi aktsiaid Rehel ei ole. "Kuna naudin siin alles oma esimest kuud, siis ei ole tähelepanu sellele pööranud," nentis ta. "Aga olen jälginud aktsia hinda. Sampo Grupil läks 2005. aasta hästi. Aktsia tõus on olnud igatahes märkimisväärne ja Skandinaavia mõistes üle keskmise tugev. Juhtkonna tegevus, majandustulemused ja aktsionäride ootused on heas tasakaalus. Et aktsial läheb hästi, näitab, et pank on teinud keskpikas perioodis õigeid otsuseid."\nOptsiooniprogrammi Sampo praegu ei paku. Motivatsiooniks on omaniku nõue saavutada üle 20protsendiline omakapitali tootlus. Eelmisel aastal oli see 23%.\n2005. aastal tuli Sampo kasumiks 172 miljonit krooni, aastane kasv oli 60%.\nTuruosa kasv nii pangandus- kui ka kindlustussektoris koos investeeringutulude hüppelise tõusuga on märkimisväärselt parandanud nii Sampo Grupi finantsseisu, kui ka andnud aktsiale sisse tugeva tõusuhoo.\nMeie investorite kõrvu Sampo Panga aktsia nimi eriti ei paita. Mäletatavasti oli kohaliku Sampo panga eelkäija 1996. aasta suvest kuni 2002. aasta sügiseni noteeritud ka Tallinna börsil. Algul Forekspanga, seejärel Optiva panga ning lõpuks kui Soome finantskontsern mängu tuli, siis juba ka Sampo Panga nime all. Hetkeline eufooria tabas Forekspanga aktsiat 1996. ja 1997. aastal, mil ta raketina kõrgustesse sööstis. Seejärel tulid kahjumid ja ränk kukkumine. Aktsia viidi börsilt enne, kui kohalik Sampo Panga aktsia jalad alla sai.\nHelsingis börsil noteeritud Sampo Grupi aktsia on aga hoopis teisest mastist. Viimased kolm aastat on pakkunud see investoritele väga head tootlust, olles tõusnud 5 eurolt 17 euro peale. Finantsteenuste pakkuja turuväärtus küünib ligi 10 miljardi euroni.\n2005. aastal rallis Sampo Grupi aktsia üles 46 protsenti ja käesoleval aastal on hinnale otsa visatud veel 16 protsenti.\nSampo Grupp on Soome suurim finantsteenuste pakkuja. Lisaks on kontsern läbi If Kindlustuse Põhjamaade suurim varakindlustaja.\nGrupi peamine turg on Soome ning märkimisväärne turuosa on saavutatud ka Baltimaades. Esimesi samme on hakatud tegema Rootsi ja Venemaa turul.\nKuna Sampo kasuminumbrid on väga kiiresti kasvanud, ootavad analüütikud sel aastal kasumi vähenemist. Ettevõte ise on aga 2006. aasta osas positiivselt häälestatud.\nMakronäitajate arengute baasil prognoositakse käesolevaks aastaks mõõdukat investeeringute tootlust, head kasumlikkust peaks näitama kõik kontserni üksused.\nKõige enam teeb see tõenäoliselt rõõmu Sampo Grupi tegevjuht Björn Wahlroosile, kellele kuulub üle 3 miljardi krooni eest Sampo aktsiaid ning kes on Soome jõukamate inimeste esikolmikus.


Eesti värske lennufirma on sunnitud tegema topeltkulutusi - Logistikauudised\nNordica majanduslik tegevus pälvib kriitikat.\nSamal ajal oma koolitust ootavate pilootide palgal hoidmine ja ka teistest firmadest meeskondade palkamine tähendab ettevõttele topeltkulutusi, vahendas „Aktuaalne kaamera“.\n„Me maksame oma pilootidele juba treeningprotsessis palka ja samas oleme sunnitud rentima välispiloote selleks perioodiks. Sama asi on ka lennukitega. Aga samas on see paratamatu ja oli ka eeldatav, et uue start-up firma puhul see nii peab olema,“ selgitas Nordica juhatuse esimees Jaan Tamm.\nNeljast lennukist, mis asuvad Eestis, saavad igapäevaselt lennata maksimaalselt kolm, sest kõikide lennukitele ei jagu piisavalt piloote, mistõttu tuleb vahepealsed lennud tellida teistelt lennufirmadelt. „Aktuaalsele kaamerale“ teadaolevalt jäi mai keskpaigas ära kaks lendu just seetõttu, et lennukisse ei olnud meeskonda panna.


Iirimaa: mikrokrediit toob orgaanilise kasvu - Euroopa väikeettevõtete portal\nIirimaa: mikrokrediit toob orgaanilise kasvu\nLaenu saamine võib kujuneda VKEde komistuskiviks - aga ei pruugi! Nimelt avastas üks Iiri ettevõtja, et alati leidub lahendusi - peab vaid teadma, kuskohast otsida.\n2008. aastal otsustas Darren Grant teha teoks oma unistuse ning asutas ettevõtte Organic Supermarket, mis müüb Dublinis 100% mahetoidukaupu. Nagu paljud tegevust alustavad VKEd, vajas temagi kapitali. Selleks uuris ta veidi asja ja ... bingo!\nDarren avastas, et kuni 10 töötajaga uue ettevõttena on tal võimalik saada vahendajate kaudu Euroopa Investeerimisfondist kuni 25 000 eurot.\nDarren võttis ühendust ühe taolise vahendajaga, Iiri mikrorahastamise saidiga First-Step, ning saigi 25 000 eurot oma ettevõtte asutamiseks. Darreni poodi ja internetisaiti on saatnud tormiline edu, muu hulgas pälvis ta aastatel 2010 ja 2011 väikeettevõtete kategoorias Iirimaa parima internetisaidi tiitli.\n„Veebisait oli ettevõtte parim rahapaigutus, mis võib sisse tuua 25 korda rohkem kui algne investeering,” selgitas Darren. „Mikrorahastamisest alguse saanud firma on suutnud konkureerida samal alal tegutsevate suurte piiriüleste ettevõtetega. Meie veebisait on tõusnud oma valdkonna liidriks.”\nPraeguseks töötab Darreni alluvuses kaheksa inimest, ta on registreerinud oma kaubamärgi kogu Euroopas ja loodab peagi veebiäriga vallutada ka Ühendkuningriigi. Edu saladuseks peab ta laienemiseks vajalike vahendite leidmist, dünaamilist ja uuenduslikku veebisaiti ning toodete viimist teistesse Euroopa riikidesse.\nOrgaaniline kasv mikrokrediidi abil (video)\nVaadake rahastamisvõimaluste veebisaiti\nTeie Euroopa - ettevõtlus Euroopas\nViimati muudetud: 28/02/2014 | Üles


körge pulss | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nkörge pulss 23.10.06 / Meestearst\nOlen väga mures oma abikaasa körge vereröhu pärast. Ta on 54 aastane, ei kuritarvita alhoholi, ei suitseta, on oma firma juht, pereelu korras....ei tea midagi erilist pinget olema. Firma töö on osaliselt kindlasti pingeline/vastutus, tähtajad...Vereröhk oli täna hommikul 138/120 pulss ärgates 88 ja juba ühe tunni möödudes (tööl) 106 ja körge vereröhk on hakanud vaevusi tekitama, ei saa enam rahulikult magada, väga palju higistab. Tablettidest sööb, mis arst määras (seose veenide pöletikuga)Omeprazol-CT 10 mg ja omal initsiatiivil vötab iga päev ühe CoenzymeQ10 carnitin, ühe Johanniskraut Dragees H ja Aescuven forte. Toitub väga korralikult ja rikkalikult sööb aed-ja puuvilju.\nArvan, et suurest on siin ka närvidest tingitu asjaolud. Miks siis inimene nii tugevasti higistab, väiksema närveerimise juures on ta higine ja pulss "taob".\nMida Teie soovitaksite. Jah, ta on lubanud minna arstile aga ikka lükkab aega edasi?!?\nEtte tänandes Merike\nKahjuks ei saa ka selle küllalt põhjaliku kirja alusel veel hääd nõu anda. Ka tervisemuresid näib jätkuval - omeprasool viitab ka mao probleemidele. Kirjeldatud vererõhu näitu ma hästi ei usu - esimese ja teise näitaja vahe on liiga väike. Siin võib põhjuseks olla kodus kasutatavate vererõhuaparaatide hehvapoolne kvaliteet või vead mõõtmisel. Unehäired ja higistamine pole just päris kõrge vererõhu tunnuseks. Kindlasti võiks ja peaks kiiresti külastama oma perearsti. Omalt poolt soovitaksin külastada ka meestearsti, et uurida meessuguhormoonide taset - mitu kirjeldatud nähtu võib just siit alguse saada. Üldisemaid terviseuuringuid saab mees teha ka Meestekliinikus. Esmalt võiks aga mees oma töökoormust veidi tagasi tõmmata.


Randvere lasteaias alustab sügisest tegevust uus liitrühm\nRandvere lasteaias alustab sügisest tegevust uus 20-kohaline liitrühm\nViimsi vallavalitsus otsustas alates eelolevast sügisest avada MLA Viimsi Lasteaiad Randvere majas uue rühma. Millimallikate nime kandva liitrühma suuruseks on 20 last ning peamiselt hakkavad seal käima 2-4 aastased väikesed viimsilased.\nHaridusvaldkonna abivallavanema Marju Aolaidi sõnul on Randvere piirkonnas ja naaberkülades palju lasteaiaealisi lapsi, keda muidu oleks pidanud viima oluliselt kaugemale jäävatesse lasteaedadesse ja -hoidudesse valla keskuses.\n“Kindlasti on see oodatud uudis ja rõõmustab lapsevanemaid. Uue liitrühma kohad jagatakse lähiajal nendele lastele, kes on lasteaia järjekorras ja kelle esimeseks valikuks on Randvere lasteaed,” selgitas abivallavanem Marju Aolaid.\nMillimallikate rühma ruumid hakkavad asuma lasteaia hoone teisel korrusel, kus varem tegutses tänaseks Randvere koolimajja kolinud noortekeskus. Vald tellib suvekuudel osaühingult Viimsi Ehitus remonditööd ning lisaks värskele ja lapsesõbralikule ilmele saavad ruumid ka uue sisustuse.\nRandvere lasteaia maja avati 2007. aastal ning selles hakkas tegutsema kuus rühma - Kalamaimud, Vesikiilid, Merekarbid, Merekivi, Liivaterad ja Meritähed. Uus Millimallikate rühm jätkab seega vahvat mereteemalist rühmanimede traditsiooni.


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 2-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta II kvartalis kokku käivet 397 €.\nFS GROUP OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nFS GROUP OÜ alustas peaaegu 9 aastat tagasi, mil juhatuse liige K. O. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 3 aastat. FS GROUP OÜ valdkond on tekstiili, rõivaste, jalatsite ja nahktoodete vahendamine. Samas valdkonnas (EMTAK 46161) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 185 tükki, kes annavad tööd kokku 957-le inimesele ja...\nWOODBOX DESIGN OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nWOODBOX DESIGN OÜ alustas peaaegu 6 kuud tagasi, mil juhatuse liikmed, A. L. , O. L. ja M. M. , seda juhtima hakkasid. A. L. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 22 aastat, O. L. 7 aastat ja M. M. 11 aastat. WOODBOX DESIGN OÜ valdkond on spetsialiseerimata hulgikaubandus. Samas valdkonnas (EMTAK ...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 0 €, tööjõumaksud 784 € ja maksustatav käive 397 €.\nFS GROUP OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nFS GROUP OÜ Logi sisse\n01.02.2021 - .... WOODBOX DESIGN OÜ juhatuse liige\n19.04.2016 - 05.08.2019 HEMALY GROUP OÜ juhatuse liige\n12.03.2013 - .... FS GROUP OÜ juhatuse liige\n06.03.2013 - 12.03.2013 FS GROUP OÜ usaldusosanik


loterii: Kristel Zimmer - Nekretiin (Värske Rõhk 49, 2017)\nKas seda teksti võiks nimetada dark fantasy’ks? Või ikka vanamoodsalt õuduseks? Või tegemist hoopis vaimuhaige kujutluspiltidega segatud reaalsusega? Jutt siis sellest, kuidas noormees (või poiss?) otsustab suveööl naabri maja juures, et vaja ronida seal elava naabritüdruku juurde, kuna tal on neidise järgi iha. Mõeldud-tehtud, selleks tuleb ületada mõnedki takistused - kuidas saada rõdule, rõduukse lahti muukida ja kuidas naabri kassist mööduda. Õnnelikult pärale jõudnud noormeest ootab aga veider üllatus, kui naabritütre voodist… Ja seejärel läheb tal õnnetult.\nNagu öeldud, tegu võib olla vaimuhaige kujutlusmaailmaga, kuivõrd autori keelekasutus pole teps mitte korrektselt kirjakeelne, jäljendades üsna… teistmoodi krobelist mõttemaailma; ka teise tegelase kõnepruuk on samamoodi veidrake (muidugi, tegemist võib olla minajutustaja filtriga, mis tõlgendab kõne selliseks nagu see on). Mida rohkem sellele loole mõtlen, seda haigem sealne maailm mulle tundub. Niisiis huvitav ja häiriv lühilugu; õudus pole mu teetass, aga minikoguste kaupa võib tarbida.\n“Sõnaga, selle kõutsi tõttu pidingi otsetee asemel ringiga minema. See ei tähendanud trajektoori muutmist linnulennult, vaid teekonna kõrguse varieerimist. Liiguksin üle vaiba, kõuts mind näeks. Seetõttu olin sunnitud tarvitama vaibaalust teed. Venitasingi oma kämbla pikaks nõnna, et pöial puutus pealage ning osutissõrm jalataldasid. Paari pingutamisega pigistasin oma keha lapikuks ning sellisena suutsingi hõlpsasti põrandakatte alla pugeda.” (lk 60)\nvaata lisaks: 6/10, jutt, Kristel Zimmer, tundmatu eesti, Värske Rõhk, õõv\nKristel Zimmer luges selle jutu ette HeadReadil. Ütles saateks, et see on üks naljakas lugu ja vabandas ette, kui ta peaks ise oma jutu peale naerma hakkama. Hakkaski. Kuulajatel oli ka väga lõbis, eriti loo finaalis koos rehaga.\n28. mai 2017 21:17


Kontakt | TaevasMaa keskus\nTÄHELEPANU! Taevas ja Maa keskus kasutab ajutiselt Holistika Instituudi ja Hea Elu Ruumi mugavaid ruume.\nNatalja loengud 6 – 9. veebruar, 2020, toimuvad Hea Elu Ruumi mugavates loengusaalides.\nSoovi korral küsi lisainfot e-posti aadressil info@taevasmaa.ee või telefonil +372 55903155\nKus asub Holistika Instituut\nHolistika Instituut asub kesklinnas Endla tänaval ja võib öelda, et asub ka Rahvusraamatukogu “selja taga”. Endla 15 on ka Centenniali hotelli maja. Sissepääs samast uksest esiuksest. Hotelli valvelauast vasakul on mitu lifti. 4 korrus. Sildid näitavad.\nLäheduses asuvad 20 erineva ühistranspordiliini peatused.\nKesklinna poolt tulles on lähim peatus “Tõnismägi” ning Mustamäe poolt peatus “Koidu”.\nCitypark: Endla 8 (1 min) – kohe üle tee. See oleks parim paik.\nEuropark: Toom-Kuninga 17 (4 min).\nÜhisteenused: Suur-Ameerika 14 (4 min), Suur-Ameerika 33 (4 min).\nToompuiestee 15 (7 min).\nTasuta saab parkida Kristiine Keskuses. Sealt tuleks istuda esimese transpordi peale, mis sõidab kesklinna poole ja sõita 1 peatus. Peatuse nimi on „Koidu“.\nVaata täpsemalt, kuidas jõuda Holistika Instituuti SIIT\nVaata Holistika Instituudi asukohta kaardilt SIIT\nKus asub Hea Elu Ruum\nHea Elu keskus – massazistuudio asub päris kesklinnas, vanalinna piiril, Nautica keskuse kõrval. Lihtne on tulla ka selle järgi, et tee ääres paistab roheline puidust kirik ja päris selle kõrval on punastest tellistest maja. Siisepääs kiriku poolt. Teisel korrusel ootavad meid hubased ruumid.\nKõige lihtsam on tulla südalinna Viru keskuse juurde, kuhu tuleb kokku kogu linna transport. Suundu: Postimaja, Coca Cola Plaza,Olerexi tankla ja ongi Roheline kirik ja punastest tellistest maja. Jalgsi tulla 4-5 minutit.\nPaadi 4 punastest tellistest maja asub kõikide sadama parkalte vahel.\nParkida saab ka päris maja juurde.\nPaadi 4: tsoon YT12, 1h maksab 1.20 ja 24h 3.00\nPäris kõrval on Kohe mitu Europarki:\nEuropark: Ahtri 3 (EP42), 1h maksab 2.00 ja 24h 4.00\nEuropark: Paadi 6a (EP117), 1h maksab 1.40 ja 24h 3.50\nNautica keskuse parklas on esimene tund tasuta, edasi on 30 minutit 1 euro.\nVaata täpsemat kaarti, kus asub Hea Elu Ruum SIIT


IIIa klassi ajaveeb: september 2015\nSelle sügisene matk viis meid mööda Rapla promenaadi Vesiroosi terviserajale. Ilm oli küll pisut sombune, ent kuna pussnoad ja pisikesed poisid sel korral sadamata jäid, sättis sädistav ja rõõmsameelne seltskond juba hommikul minekule.\nTuttav matkarada pakkus sellegi poolest tähelepanelikule vaatajale palju uudistamist. Sügisemärgid andsid endast märku nii taimestikus, loomariigis kui ka inimeste ettevalmistustes külmade tulekuks.\nSel korral oli aga ülesandeks hoopis töölehe täitmine, mida võis teha nii paaris, grupis või proovida hoopis ise mõne küsimusega rinda pista. Teravad silmad leidsid palju põnevat, mida jõudumööda ka jäädvustada püüdsime. Oli üks igati tore ja rõõmus päev.\nPalju õnne Kristian!\nSel nädalavahetusel läks aastanumber võrra suuremaks Kristianil.\nHip, hip, hurraa!!!\nOlemegi jõudnud juba teise klassi teise nädalasse - õppides, sportides, lauldes, mängides ja hindeid saades.\nSiit ka mõned hetked piltidena.\n4.septembril toimus algklasside spordipäev. Oli palju vahvaid mänge ning mõõtu sai võtta sel päeval just jooksualades. Parimate tulemustega algklassidest õnnestus Lisandral, Loreliil, Keit-Liisil ja Rendol minna esindama meie kooli maakondlikule jooksuvõistlusele.\nSuvel tähistasid oma sünnipäeva Lorelii, Emma-Karoliine, Lisandra ja Mariel. Kallistused ja õnnesoovid veelkord ka piltides!\nkuldse päikese aasadel,\nvaid ta õhtul Su padja all magab,\npäeval kõnnib Su kandadel.


playlist | Perekool Official\nSuurepärane Youtube’i kanal\nMul on puhkus. Ja ma olen puhkuse ajal kuulanud palju muusikat. See siin blogis tuleb ka kenasti välja. Üks võrratu avastus minu jaoks on plaadikoguja Üllari kanal. Mine sinna, pane play all ja siis vala jahe jook välja.\n30. juuni 2019 / Sildid: amazing, bookmark, funk, playlist, soul, Üllar Siir, youtube


Magistritöö: sünnitusel osalemine võib mehele olla paras katsumus | Tartu Ülikool\nTartu ülikooli peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituudis kaitstud magistritöös uuris Käthlin Vahtel, millised on meeste kogemused perekeskse sünnitusabiga. Selgus, et sünnitusel osalemine võib mehe jaoks olla nii füüsiliselt kui vaimselt väga kurnav, kuid edasise pereelu ja suhte toimimiseks vajalik kogemus.\nJuba ligi 40 aastat on räägitud perekesksest sünnitusest, sest sünnitustoas ei sünni mitte üksnes uus ilmakodanik, vaid sünnib perekond, kelle kõik liikmed vajavad olulise muutuse hetkel toetust. „Teadlased usuvad, et perekeskne sünnitusabi on pere kui terviku seisukohalt väga oluline, sest kui sünnitusel osalejad ei koge piisavalt toetust või mõnd pereliiget sootuks eiratakse, võib see viia lahkhelideni peresuhetes ja pere lagunemiseni. Ühtlasi usutakse, et kui mees osaleb sünnitusel, toimib perekond hiljem paremini,“ rääkis Vahtel, kes usub, et meeste osalemine sünnituses aitab peresuhteid tugevdada.\nUurimuses osalenud rääkisid, et nende nägemus perekesksest sünnitusest erines sageli ämmaemanda omast. „Mõned mehed kogesid ämmaemandate mõningast üleolevat suhtumist ja oleksid soovinud rohkem privaatsust kui neile pakuti. Nad tundsid ka, et oleksid sünnituse ajal tahtnud toimuva kohta saada rohkem infot, kuid informatsioon, mida personal andis, oli napp ja kohati arusaamatu, kuna meditsiinialased terminid ja personali kehv eesti keele oskus ei võimaldanud kõike öeldut mõista.“ Probleeme tekitas ka meditsiinitöötajate ja sünnitama tulnud perekondade endi umbkeelsus, kuna hooldustöötajatele jäid arusaamatuks pere soovid ja äsja lapsevanemaks saanud inimesed ei mõistnud ämmaemandate juhiseid ja soovitusi sünnitusjärgseks ajaks.\nTervishoiutöötaja julgustav hoiak innustab mehi sünnitusel tegutsema. „Mehed tunnistasid, et tundsid sünnituse käigus nii rahutust kui iiveldust, aga ka väsimust ja nälga. Neil oli raske pealt vaadata naise valusid ja samas kuulda teiste sünnitajate hääli. Sellises olukorras osutus suureks abiks just tervishoiutöötajate julgustav hoiak ja toetus kogu perele. Meeste jaoks oli väga tähtis, et nad saaksid sünnituse ajal pidada personaliga läbirääkimisi ja olla otsustesse kaasatud. Tunti, et kui tervishoiutöötajad julgustasid tulevasi isasid nii sünnituse ajal kui ka sünnituse järgselt hilisematel koduvisiitidel tegutsema, tekkis neil kindlustunne nii oma naise kui vastsündinuga toimetamisel,“ rõhutas Vahtel tervishoiutöötajate rolli meeste positiivsete sünnitusel osalemise kogemuste tekkimisel.\nUurimusse kaasati 12 meest, kes olid osalenud sünnitusel Lääne-Tallinna Keskhaiglas või Lõuna-Eesti haiglas. Uurimuse tulemused ei ole üldistatavad kõigile sünnitusel osalenud meestele, kuid annavad ülevaate LTKHs ja LEHs sünnitusel osalenud meeste kogemustest.\nLisainfo: Käthlin Vahtel, magistritöö autor, katalean216 [ät] gmail.com


Kommentaarid: Eestlased ei maksa Soomes parkimistrahve ära\nEestlased ei maksa Soomes parkimistrahve ära\nToimetas Greete Kõrvits, 26. juuni 2018 16:49\ntehakse/ 27. juuni 2018 13:24\nõigesti teevad,/ 27. juuni 2018 00:21\nsest parkimine peab igal pool olema tasuta. Maa kuulub meile kõigile võrdselt.\n27. juuni 2018 12:22\nPEAB? Mis peab Soomes tasuta olema?\n27. juuni 2018 12:23\nSoome maa kuulub sulle võrdselt soomalstega!?\nsamuti soomlased/ 26. juuni 2018 22:40\npole iial eesti kiiruse trahve maksnud ja parkimise omi samuti ja ei hakka ka iial maksma.\njust/ 27. juuni 2018 03:24\nEESTIS käies pargin ka kuhu tahan ja ei maksa mitte senttigi EESTI riigile.maassa maan tavalla.\nKust SINA tead?\nJah, liigsed kulud, kui pealegi sõidavad ilma juhiloata seal kui siinpool!/ 26. juuni 2018 21:54\nÜks punt kalevipoegi tuli eestisse tagasi, ema saatis tööd otsima, aga tööandja tahab kooli saata. Ei saa enam ilma põhihariduseta, õhtukoolis pea ei võta, mine kasvõi soome tagasi...\nMiks piirivalve ei tegutse !/ 26. juuni 2018 20:49\nlihtne juu rajalt maha vötta\nAga Itaallased/ 26. juuni 2018 20:36\ntuhnivad küll kõik andmed välja, pole ükski parkimistrahv Itaaliast kodu postasti tulematta jäänud.\nspets/ 26. juuni 2018 20:33\naga millal soomlased maksavad auvõla eestlastele selle eest, et nad korraliku keele ära on solkinud ja julgevad veel mõnitada? alles kuulsin laevas kui soomlased irvitasid eestikeelse juhise "vajuta nuppu" üle.\nvaata peeglisse/ 27. juuni 2018 12:25\n26. juuni 2018 20:17\nmiks peakski maksma,võõras riik ju?\nSomaaliast/ 27. juuni 2018 12:25\nKakan kus tahan, kus.n kus tahan, lagastan kus tahan, võõras riik ju.\nQwert/ 26. juuni 2018 20:14\nVenelased maksavad, kuna trahviteade läheb piirivalvele ja piiril võidakse aru pärida ning viisa ka kinni panna.\ntront/ 26. juuni 2018 20:12\nseda loll kuulda,et pole ,kes ei maksa trahve.\noss/ 26. juuni 2018 19:25\nise ka saanud trahve seal,miks peakski maksma.\n../ 26. juuni 2018 18:45\nVenku maksab/ 26. juuni 2018 18:44\nVenelane maksab selleks.neid ei lasta enne ylepiiri.kui trahvid makstud on.Eestist tulles piire pole.pisteliselt kontrollivad.kui ikka piiril kinni jääd maksmata trahvidega.samuti ei pääse enne eestisse.aga seda harva.\nkmees/ 26. juuni 2018 18:23\nKule tead eestis maksavad kõik soomlased oma parkimistrahvid kenasti ära ja pole siiani teada ühtegi maksmata trahvi soomlaste poolt Eestis.Ja erinevalt nagu siin kirjas,et eestlased kes soomes elavad jätavad kõik oma parkimistrahvid maksmata on tal auto või mitte :)\nRaivo/ 26. juuni 2018 18:39\nasja sisu/ 26. juuni 2018 18:09\non parkimiskiusamine!Häbi soomele!Nii suur maalahmakas ja ei lase parkida neil ,kes soomet ehitavad!varsti keelatakse ka hingamine?Kiusamise vastu tuleb võidelda!Tegelikult kiusamine on liiga leebelt öeldud,sest see on rohkem parklaterror!\nKersti/ 26. juuni 2018 18:19\nEga eestis targem pole,trahvitegija passib peale,et saaks ära väänata.Isegi ehitusmarketite parklas ei saa rahulikult parkida.\nküll/ 27. juuni 2018 19:15\nvarsti algav revolutsioon sulle koha leiab!\nto kas teistest/ 26. juuni 2018 17:41\npraegu on jutt siiski eestlastest mitte teistest....\neu/ 26. juuni 2018 17:37\nUudis oleks hoopis see,et võõramaalased ei jäta maksmata mitte ainult Eestis saadud trahve vaid keegi ei nõua ja keegi ei tasu ka teemaksu võõramaa veokitelt!!!\nVõõramaalased on kui pühad lehmad Eestis, kellel on ainult õigused, kuid kohustused puuduvad.\nNuh/ 26. juuni 2018 17:26\nSee on parkimise korraldamine, et soovijaid on palju. Sulas saad ikka, aga eestis mitte.\nMingu.../ 26. juuni 2018 17:19\nÜhegi. Eestlasele omase äpiga parkida tänaval ei saa. Mingid jubedad automaadid, kus sa pead ette ennustama kaua sa pargid. Tehku oma süsteem inimsobralikumaks, hollandlane saab Helsingis mobiiliga parkida, eestlane mitte. pole Siis ime et soome keelne kollane paber on prugipaberiga võrdne.\nOhtu / 26. juuni 2018 17:16\nKui tööl käivad, siis firma maksab. Vist pole eelarves.\nkas teistest/ 26. juuni 2018 17:16\nriikidest külastajad meil saadud trahvid ikka maksavad?\net/ 26. juuni 2018 18:39\nAlles oli täpselt sama artikkel et välismaalased ei maksa meil trahve IRWW. Ainult välismaalase pidi eestlasega ära vahetama ja ongi uus uudis!


Pealeht Kasulik lugemine UBP-110™ SL – Vii oma põllukultuuride saagikus uuele tasemele!\nUBP-110™ SL – Vii oma põllukultuuride saagikus uuele tasemele!\nUBP-110™ SL on humiin- ja fulvohappeid sisaldav ning kelaaditud mikroelementide kompleksiga rikastatud kasvustimulaator taimedele, mis lisaks taimede toitainetega varustamisele suurendab taimede stressitaluvust, ainevahetusaktiivsust ning energia ökonoomset kasutust. UBP-110™ SL on välja töötatud taime kasvu soodustamiseks ja saagi kvaliteedi tõstmiseks.\nToote kasutamine võimaldab realiseerida taimede kõrgemat saagipotentsiaali ja tugevdab taime stressiolukorras (nt kahjurid, haigused, äärmuslikud ilmastikutingimused ja ebasoodne mullastik: madal pH, soolsus, vähene toitainesisaldus jne). UBP-110™ SL patenteeritud tehnoloogia ühendab tootes olevad toitained kokku ühte molekuli ja tänu sellele on kõigi toitainete imendumine taime efektiivne ja täielik. UBP-110™ SL sobib kasutamiseks kõikidel kultuuridel ja sobib nii seemnete puhtimiseks kui ka lehtedele kandmiseks.\nUBP-110™ SL omadused\nUBP-110™ SL olevad mikrotoitained toetavad idandi normaalset arengut\nHuumushapped on looduslikud kelaadid, mis aitavad toitainetel läbi seemnekesta imenduda ja tänu lisatoitainetega varustatusele paraneb idanemine ja ühtlustub tärkamine\nAreneb elujõuline juurestik ja suureneb narmasjuurte arvukus\nSeemnete puhtimise positiivne mõju herne juurekava arengule. Vasakul puhtimata seeme, parem puhtid UBP-110-ga. Kevad, 2018.\nSeemnete puhtimise positiivne mõju teravilja juurestiku arengule põuatingimistes. Vasakul puhtimata seeme, pareml seeme puhitud UBP-110-ga. Kevad, 2018.\nParaneb taime stressitaluvus (kahjurid, haigused, kõikuvad temperatuurid, põud, liigniiskus)\nParandab kogu taime ainevahetust ja vähendab energiakulu\nMõjub positiivselt juurestiku arengule\nSuurendab klorofülli sisaldust ja fotosünteesi aktiivsust\nFulvohapped suurendavad toitainete kiiret imendumist ja transporti taimes\nMulla pinnale sattuv UBP tasakaalustab mulla pH-d, parandab toitainete omastatavust ja suurendab mulla veeimavust\nSuureneb bakterite ja mikroorganismide arvukus ja aktiivsus mullas ja risosfääris.\nSeemnete puhtimise, sügisese pritsimise ja kevadise vegetatsioonialguse pritsimise mõju rapsitaimede arengule. Vasakul töötlemata taimed, pareml taimed, mis on töödeldud UBP-110™ SL-ga. Kevad, 2019.\nVegetatsioonialguse pritsimine taliviljadel kiirendab juurte aktiivseks muutumist ja taimed suudavad kiiremini ja paremini toitained mullast omastada. Vasakul töötlemata taimed, paremal taimi pritsitud vegetatsiooni alguses UBP-110™ SL-ga. Kevad, 2019.\nKOOSTIS Sisaldus %\nLämmastik (N) 0,1\nDifosforpentaoksiid (P2O5) 0,01\nKaaliumdioksiid (K2O) 1,9\nVäävel (S) 0,47\nboor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo), tsink (Zn).\nUBP-110™ SL kasutamine ja kulunorm:\nl/t Soovitatud töölahuse hulk l/t Soovitatav pritsimise periood\nTeravili 0,8 6,0-10,0 Hoida seemneid pärast töötlemist 5-7 tundi soojas (vähemalt 20°C ruumis) ja külvata esimesel võimalusel.\n0,8 6,0-10,0 Hoida seemneid pärast töötlemist 5-7 tundi soojas (vähemalt 20°C ruumis) ja külvata esimesel võimalusel.\nKaunviljad 0,8 6,0-10,0 Hoida seemneid pärast töötlemist 5-7 tundi soojas (vähemalt 20°C ruumis) ja külvata esimesel võimalusel.\nMais 0,8 6,0-10,0 Hoida seemneid pärast töötlemist 5-7 tundi soojas (vähemalt 20°C ruumis) ja külvata esimesel võimalusel.\nKöögiviljad 0,55 7,0 Hoida seemneid pärast töötlemist 5-7 tundi soojas (vähemalt 20°C ruumis) ja külvata esimesel võimalusel.\nUBP-110™ SL sobib kasutamiseks koos keemiliste puhtimisvahenditega\nPritsimisel kasutatakse alati 0,05- 0,1% lahust\nl/ha Soovitatav pritsimise periood\nTeravili 0,65-0,8 1) 2-4 pärislehe faasis (BBCH 12-14)*\n2) Võrsumisel lõpul – kõrsumise alguses (BBCH 30-32)\n3) Loomisfaasis (BBCH 50-60)\n0,65-0,8 1) Roseti moodustumise faasis (BBCH 12-14)*\n2) Varsumisfaasi alguses (BBCH 30-32)\n3) Õiepungade moodustumise faasis (BBCH 50-60)\nKaunviljad 0,65-0,8 1) 2-4 kolmetislehe faasis (BBCH 12-14)\n2) Pikkuskasvu alguses (BBCH 30-32)\nMais 0,65-0,8 1) 2-4 lehe faasis (BBCH 12-14)\n2) 6-8 lehe faasis (BBCH 16-18)\n3) 12-14 lehe faasis (BBCH 22-24)\nKöögiviljad 0,65-0,8 1) 1-2 lehe faasis\n2) 10-14 päeva pärast 1. kasutuskorda\n3) 10-14 päeva pärast 2. kasutuskorda\n4) 10-14 päeva pärast 3. kasutuskorda\nMarjakultuurid, viljapuud ja dekoratiivtaimed (avamaal ja kasvuhoones) 0,65-0,8 1) 1-2 lehe faasis või kevadel kasvu alguses\n*Taliteraviljadel pritsida sügisel ja kevadel on soovitatav teha lisapritsimine vegetatsiooniperioodi alguses.\nSoovitav vee kogus: pritsimisel kasutada 100-300 l/ha, vee kogus valida vastavalt kultuurile ja kasvufaasile, et tagada piisav kattuvus lehtedel!\nUBP-110™ on vesilahusel põhinev väetis ning sobib kasutamiseks koos teiste leheväetiste ning taimekaitsevahenditega. Pritsimislahust valmistades täita prits poolenisti veega, lülitada segisti tööle ning pidevalt segades lisa esimesena UBP-110™ SL ning seejärel vajaduse korral teised paagisegupartnerid. Pritsimiseks kasutada ainult puhast vett! Ärge kasutage UBP-110™ SL, kui 3 tunni jooksul pärast kasutamist on oodata vihma. Alati loksutada enne kasutamist!


Rahvuslane: Ilmunud on "Rahvusliku Teataja" aprillinumber\nTELLIJATE NIMEKIRJA EI OLE ARVUTIS. SEE ON VAID TOIMETUSEL. LEHT SAADETAKSE TELLIJATELE ÜMBRIKUS. SAAB TEHA NII ETTE- KUI JÄRELTELLIMUSE, SAMUTI SALATELLIMUSE\nNäidisartikkel aprillikuu Rahvuslikust Teatajast:\nSaabunud on teise koroonakuu viies koroonapäev ehk vana kalendri järgi 17. aprill. Koroona on täitnud meie meeled ja mõistuse, uudised ja päevad. Päevauudised on nagu rindeteated: palju neid oli, kes pihta said (viirusega), kes sai haavata ja kes sai otsa, nii meil kui mujal!?\nMiks pidi see pagana koroonaviirus lahti pääsema sellest kõrgturvalisuse laborist? Kui ta sealt ikka lahti pääses? Mitmed märgid näitavad, et kogu lugu on märksa mitmetahulisem ja mitmekihilisem. Kellele on sellest kasu? Cui bono? Tõuseb tahes-tahtmata küsimus. Paha viirus toimetab siinilmas varjamatu erapoolikusega üleilmastajate asja eest. Itaalia valitsuse poolehoid olevat tõusnud koguni 7%, Angela Merkeli oma 10%, Soome „köögitüdrukud” on taas suurima poolehoiuga partei Soomes. Samuti Stefan Lövfen Rootsis. Prantsuse kollaste vestide ja ametiühingute massimeeleavaldused on tänavailt pühitud kui võluväega. Donald Trumpi suurim edu oli USA majandus, majanduskasv ja töökohad, mis pidid tagama tema uuesti valimise. Viirus pühkis kogu selle edu minema „ühe käeviipega“. Boris Johnson sai vahepeal isegi hapnikku ja tänud Kõigevägevamale, et ta paranes. Kui poleks teda olnud, Ühendkuningriigid oleksidki ehk EL-i jäänudki tänu viirusele. Vaevalt et pankurite vandenõu pahaks paneb, kui laenatakse nagu pöörased. Koroona on üleilmastajate päästeingel.\nAh, et kõik nägid, et E Liitu pole tegelikult kellelegi tarvis! Küll värdjasmeedia varsti selgeks teeb hommikust õhtuni, kuidas veel on tarvis. Tegelikult pole E Liit mitte ainult mittevajalik vaid lausa surmavalt ohtlik: suretab välja rahvusriigid, et nende elanike üle valitseda. Kui tuleb sõda, epideemia, loodusõnnetus, sissetung, siis pole enam kedagi, kes inimeste eest seisaks – surevad nagu kärbsed. Niimoodi juhtus täpselt omaaegse Rooma impeeriumiga. Provintsidele polnud lubatud oma sõjaväge, oma korrakaitseüksusi ega isegi tuletõrjet. Kõik selleks, et kogu võim kindlalt keskuses püsiks. Kui barbarid tungisid impeeriumi piiridesse, siis tapsid kaitsetuid ja abituid elanikke nagu kariloomi.\nLk-d 4–5 kirjutab Eha Metsallik meie maaettevõtjate tagakiusamisest (euro)ametnike poolt. Siinkirjutaja arvates on ettevõtlikkus, tegutsemisejulgus, töökus, hea ärikultuur ja koostöövõime (k.a vaimne arengutase) ühiskonna majanduse suurimad rikkused. Kui nende otsas jaluli tallatakse raja tagant tulnud käskude järgi, siis peaks selge olema ka rumalale, mis toimub.\nKõrvalleheküljel selgitab Vanglaplaneedi peatoimetaja Peeter Proos koroonaviiruse tagamaid. Lk-l 8 Holger Kaljulaid kirjutab eriolukordadest Eestis 1934 ja 2020. Muideks eriolukorrad kehtestati ühel ja samal kuupäeval – 12. märtsil.\n17. aprillil 2020 Velise


Kaasaegsed avalikud tualetid sulavad keskkonnaga ühte, on soojad ja valged – Pealinn.ee\nvideo Kaasaegsed avalikud tualetid sulavad keskkonnaga ühte, on soojad ja valged (0)\nLinn loobub järk-järgult sinistest plastmass-tualettidest kõigi mugavustega WC-de kasuks, mida peaks 2026. aastaks linnas olema juba kolmandik. Linn kaalub ka nõuet, et välikohvikud avaks oma vetsud ka teistele inimestele peale klientide.\nMustamäelane Anne sõnul oleks uusi avalikke tualette vaja just parkidesse. «Mina elan küll siinsamas Männi pargi lähedal, kuid siin käib ka päris palju rahvast mujalt,» märkis ta. «Tualetid võiksid arvestada ka laste vajadustega, näiteks võiks saada neis ka väikelapsi mähkida. Võiks olla ka mõni ruum beebide emadele, sest rinnalapsed tahavad ka süüa.»\nLinlaste mure saab nüüd lähiajal leevendust. Abilinnapea Vladimir Svet ning keskkonna- ja kommunaalameti juhataja asetäitja Tarmo Sulg tutvustasid Männi pargis avalike tualettide rajamise kava.\nEelolevaks suveks tuleb Tallinna linnaruumi 107 avalikku tualetti, sealhulgas 11 täisautomaatset ja 11 konteinertüüpi tualetti, 7 randades asuvat sanitaarkonteinerit ja 78 suveks ajutiselt paigaldatud tualetti. Kõik uued täisautomaatsed tualetid on tasulised, kuna see aitab vähendada nende ebasihipärast kasutamist ja vandalismi. Teenusepakkuja võib tualeti kasutamise eest võtta tasu alates selle paigaldamisest kuni 2033. aasta lõpuni mitte enam kui 50 senti. Täisautomaatsed tualetid saavad peagi ka kaardimakse võimaluse.\n«Tallinnlaste soovi näha linnaruumis rohkem avalikke tualette kinnitab ka kaasava eelarve hääletus, kus kahes linnaosas osutus populaarsemaks just uute tualettide rajamine haljasaladele,» rääkis Svet.\nMustamäele Männi parki juba paigaldatud aastaringne konteinertualett on kindlasti senistega võrreldes kaasaegsem. Statsionaarses tualetis on valgustus ja radiaatorid, peeglid ja kätepesu võimalus. Halli puitkarkassiga konteineris on meeste ja naiste tualettide vahel ka avaram invatualett, kus samuti olemas nii kraanikauss kui sobivas kõrguses peegel. Usteni viib maapinnalt mõnus puidust kaldtee. Varem asus samas kohas vähenõudlik ühekohaline plastmass WC.\nAbilinnapea Vladimir Sveti sõnul soovib linn järk-järgult kogu linnas plastmassist kempsudest loobuda. «Neid pole väga mugav kasutada ja need pole ka nägusad,» ütles Svet. «Kui praegu on meil statsionaarseid tualette kolmandik, siis aastaks 2026 on eesmärk nende arvu suurendada kahe kolmandikuni.»\nAastal 2026 peaks avalikus kasutuses olema vähemalt 34 täisautomaatset välitualetti, 11 konteinertüüpi tualetti, 8 sanitaarkonteinerit ja 29 suveks ajutiselt paigaldatud WC-d. Selline jaotus ei pruugi olla lõplik, sest elanike huve ja linna arengut arvestades võib avalike tualettide arv ja asukohad täieneda. Nii näiteks võivad Sveti sõnul tekkida mõned ööpäevaringsedki tualetid. «Praegu on avalikud tualetid avatud valdavalt hommikul kella seitsmest õhtul kella üheteistkümneni,» ütles Svet, kelle sõnul saab ülevaate vetsude asukohtadest peagi leida linna veebilehelt.\nSulg tõdes, et selliste mugavate tualettide paigaldamisel tuleb hoolitseda veetrasside ja elektriühenduse eest. «Esimese asjana vaatame, kas ja millise maksumusega on võimalik kohale tuua kommunikatsioonid tualettide tarbeks ning palju võiks olla plaanitava tualeti kasutajaid,» rääkis Sulg. «Teiseks arvestame koostööd erafimadega, nii oleme saanud muuta nende paigaldatud WC linnaruumi osaks. Praegu on käimas hange selleks, et järgmisel neljal aastal tuua linnaruumi 34 täisautomaatset tualetti. Need peaksid asendama praegused 15 eri asukohas paiknevad tualetid. Selline leping on plaanitud sõlmida järgmiseks 21 aastaks. Linnal täisautomaatsete WC ülalpidamiseks kulutusi teha ei tule, nende töö ja viisaka väljanägemise eest hoolitseb lepingupartner, kes saab ka õiguse linna reklaami paigaldamiseks.»\nTäisautomaatsetes tualettides on isepuhastuv pott ja põrand ning korra päevas vaatab hooldusfirma need üle.\nParkidesse jm enam kasutatavaisse kohtadesse saab paigaldada ka ühekohalisi konteinereid, mis kommunikatsioonidega ühendusi ei vaja. Konteinerites saab pesta käsi sooja veega ja neis on valgustus. «Paikades, kus tualette kasutataks veidi vähem, pole ka vaja aastaringselt töötavaid tualette rajada,» märkis ta. «Kui aga siiski praktika näitab vastupidist, on tulevikus neissegi kohtadesse võimalik püsivamad WC-d luua.»\nÜle paarikümne invatualeti\nPraegu on täisautomaatseid tualette veel suhteliselt vähe, kuid nende arvu suurendamiseks on hange linnal lõpusirgel. «Ajutisi tualette paigaldame väiksemaisse parkidesse ja randadesse soojemaks ajaks kuni oktoobrini,» rääkis Svet. «Ka ajutised tualetid saavad senistega võrreldes nägusamad.»\nMõistagi pole võimalik tualette kõikjale paigaldada, isegi ajutisi mitte. «Pöördusin ka linnaosavalitsuste poole, et nad paneks tänavakohviku pidajale kauplemisloa andmisel kohustuse lasta ka mitte-kliendid oma tualetti. Eriti oluline on see vanalinnas. Raekoja platsi ju avaliku tualeti konteinerid ei paigalda! Samuti võiks selline teenus olla inimestele avatud ka näiteks linna noortekeskustes, raamatukogudes vt linnaasutuste suhtes, mis asuvad rahvarohketes kohtades. Paljudes paikades see nii juba toimibki.»\nSel suvel saab Tallinnas olema ka 21 invatualetti. Invatualetid on avarad, laia uksega ja neisse pääseb laudteed pidi. Need on ka nägusad, näiteks kokku nelja Pirita randa paigaldatud avaliku välitualeti seinu kaunistavad loodusmotiivid.\n«Männimetsa kujutavad pildid sulanduvad ühte rannametsa loodusega,» ütles linnaosavalitsuse linnamajanduse osakonna juhataja Mariana Simson.\nEesti liikumispuudega inimeste liidu tegevjuht Veiki Laani sõnul võiks avalikke invatualette olla linna peal tõesti rohkem. «Just õhtul või öösel linnas liikudes on probleem suur, sest asutused, toitlustus- ja kaubanduskeskused on suletud,» märkis ta.\nSvet lisas, et erivajadusetega inimestele kättesaadavaid tualette vajatakse aina enam. «Lähiaastate eesmärk on, et kõik statsionaarsed tualetid ehk kokku kaks kolmandikku neist oleksid erivajadustega inimestele kättesaadavad,» märkis ta.


Mr. Kringle's Stocking / DROPS Extra 0-986 - DROPS Design tasuta kudumise mustrid\nDROPS Karisma lõngast kootud Norra mustriga jõulusokk\nVõtmesõnad: jõulud, jõulukaunistused, skandinaavia, sokid,\nDROPS disain: muster nr u-721\nSoki kõrgus: u. 35 cm\nTalla pikkus: u. 25 cm\n150 g värv nr 48, veinipunane\nDROPSi SUKAVARDAD: 3,5 mm - või sobivad, et saavutada koetihedus 23 s x 32 rida mustriga = 10 x 10 cm\nDROPSi RINGVARDAD (40 cm): 2,5 mm – murdeserva jaoks\nSiidipaela: 1 meeter - riputamise jaoks\nVaata skeeme A-1 kuni A-3. Muster kootakse parempidises koes.\n1. RIDA (töö PP): koo kuni jääb 1 s, pööra tööd.\n2. RIDA (töö PH): tõsta esimene silmus kudumata ph võttega, pinguta lõnga ja koo kuni jääb 1 s, pööra tööd.\n3. RIDA (töö PP): tõsta esimene silmus kudumata pr võttega, pinguta lõnga ja koo kuni jääb 2 s, pööra tööd.\n4. RIDA (töö PH): tõsta esimene silmus kudumata ph võttega, pinguta lõnga ja koo kuni jääb 2 s, pööra tööd.\nJätka niimoodi kududes, kuni jääb 18 s keskele vardale.\nJätka edasi-tagasi kududes, aga nüüd koo 1 s rohkem igal real kannasilmustel. Hoidumaks pöördekohtadel aukudest, tõsta enne järgmist silmust lõng vardale keerdsilmusena ja koo silmusega kokku.\nJätka nii, kuni kõik kannasilmused on kootud.\nAlusta kahandamist 3 s enne silmusemärkijat (SM): 2 pr kokku, 1 pr.\nLoo üles 80 silmust 2,5 mm vardale veinipunase lõngaga. Koo 3 cm parempidises koes.\nVõta 3,5 mm sukavardad ja koo 1 ring järgmiselt: 2 pr kokku, 1 õs. Koo 3 ringi parempidi.\nJaga silmused neljale sukavardale, nii et igal vardal on 20 s. Koo skeemi A-1, siis jätka skeemiga A-2.\nKui skeem A-2 on tehtud 3 korda kõrgusesse (töö kõrgus on u. 29 cm), katkesta lõngad.\nNüüd koo kand 1. ja 4. varda silmustel (= 40 s). Alusta töö PP, kududes 1 rida veinipunase lõngaga ja 1 rida valgega 40 kannasilmusel, SAMAL AJAL koo KAND - vaata ülevalt.\nJätka parempidises koes edasi-tagasi veinipunase lõngaga kanda tehes. Koo, kuni jääb teha veel 2 rida kanda. Koo neist 1 rida valgega ja 1 rida punasega.\nJätka ringselt kõigil 80 silmusel järgmiselt (alusta ringi teise vardaga, st.pärast kanda): koo skeemi A-2 nagu enne 40 silmusel jalapealsel, tee 1 s punasega, 1 s valgega, koo skeem A-3 (= 6 s) järgmisel 36 silmusel, SAMAL AJAL kasvata 1 s (pärast esimest 18 s) nii, et muster algaks ja lõppeks mõlemal küljel ühtemoodi, lõpetuseks koo 1 s valgega ja 1 s punasega.\nKoo mustrit A.2 2 korda vertikaalselt (kõrgusesse) pärast kanda ja lõpeta eelviimase reaga skeemil A.2 (u. 4.5 cm on veel lõpuni).\nPaigalda uus SM mõlemale küljele, nii et jalapealsel on 40 s ja talla all on 41 s.\nNüüd tee 1 ring punasega ja 1 ring valgega, siis koo parempidises koes veinipunasega, SAMAL AJAL kahanda varbaosas mõlemal pool SM-e järgmiselt - vaata kahandamise nippi: kahanda igal teisel ringil kokku 6 korda ja siis igal ringil kokku 4 korda.\nVajuta sokinina lapikuks ja õmble otsasilmused põlvikpistega kokku.\nKatkesta lõng. Keera ülemine serv sissepoole ja kinnita väikeste pistetega nii, et ei jää liiga pingule.\nKinnita siidipael soki külge riputusaasaks.\nParandatud online: 18.12.2013\nTänan valimast DROPS Designi! Me anname endast parima, et meie juhendid oleks kergesti arusaadavad. Kõik mustrid on tõlgitud Norra keelest, alati on võimalik kontrollida arvutusi ja mõõte originaaljuhendist (DROPS Extra 0-986) .\nJäta kommentaar mustrile DROPS Extra 0-986


Gaasilised joogid lennukis\n30. aug 2011 10:39\nKas gaasilised joogid elavad üldjuhul lennukisõidu üle või on võimalused, et need lähevad katki?\n30. aug 2011 10:50\nKa lennukis pakutakse gaasili jooke, järelikult elavad üle.\n30. aug 2011 12:32\nKui selliseid lennujaamas peale turvakontrolli osta õnnestub, siis pole karta midagi. Ega neid jooke mujalt kaasa võtta ju ei saagi .\n30. aug 2011 16:45\nMinu kogemus räägib seda, et salongi võetud jookidega ei juhtu kindlasti mitte midagi. Pagasiga äraandmise puhul võid olla rahulik klaas- ja ka plastpudelite puhul. Plekkpurgid aga hakkavad läbi ajama.. Ilmselt siis rõhuvahetumiste tõttu..\n31. aug 2011 09:00\nOlen korduvalt äraantavas pagasis vedanud Eesti õlut ja siidrit, plekkpurkides. Miskit pole juhtunud. Igaks juhuks olen küll purgid alati mässinud köögipaberisse ja/või mullikilesse, siis pakkinud ziplock-kottidesse ja muidugi pakkinud kohvri nii, et sisu võimalikult vähe raputatud saaks.\n31. aug 2011 14:38\nMa oleks kaks korda Mehhikosse kaasa võtnud ja pagasisse pannud sixpacki ja mõlemal korral on paar plekkpurki seal tühjaks jooksnud.\n3. sept 2011 14:56\nSalongi kaasa võttes kohe kindlasti midagi ei juhtu, aga kui annad pagasisse ära, siis on küll võimalus, et juhtub midagi.\n4. sept 2011 13:15\nGaasiliste jookide vedamisega pole eriti kokkupuudet olnud, kuid rõhu all olevad vedelikud on pikkadel lendudel kas lekkima hakanud, tühjaks jooksnud või on pudelid katki läinud. Ilmselt siis rõhu- või temperatuurivahetusest. Nt teatud pudelikestes näopesuvahud ei ela üle 2h lende üle - ilmselt vedelik paisub ja sisu jookseb välja. Hexoral kurgusprey või Taruvaik aga on alati turvaliselt edasi-tagasi lennanud. Igaks juhuks alati pakin kõik vähegi lekkimisvõimelised asjad eraldi kilekottidesse - et kui laseb läbi, siis on ese kindlalt suletud keskkonnas:)\n5. sept 2011 07:49\nMõni aeg tagasi nägin lennukis, kuidas üks reisija oli pannud sinna pea kohale kappi koti läpaka ja mingi energiajoogi purgiga (plekkpurk). Veerand tunni pärast valas läpakast jooki välja.\nEi saa ikka päris nii öelda, et salongis "kohe kindlasti midagi ei juhtu".\n5. sept 2011 10:55\nPurgijookidega on ilmselt puhas loterii, et kas hakkab lekkima või ei. Ise olen mitmeid kordi nii käsipagasis kui äraantavas pagasis purgiõlut v siidrit vedand ja õnneks ple midagi juhtund...ptui-ptui-ptui =))


Kuidas vaadata Super Smash 2019/2020 otseülekannet – rollmaps.com\nKriketifännid, olete nõus kohtlema nagu 2019/20 Super Smash on siin. Tuntud kui Dream11 Super Smash, on kavas turniiri algust alates 13. detsember kuni 19. jaanuaril. Kesksed stagid olete teie kaitsvad meistrid. Üritust on üle kogu maailma levitav mitu kanalit, kuid nad on seda veel piiratud ainult oma riikidega. Tehniliselt saate neist piirangutest mööda minna ja saate seda teha. Siit leiate täieliku juhendi vaadake veebis otseülekannet Super Smash 2019/20 kõikjal maailmas.\nKuidas vaadata Dream11 Super Smash 2019/20 otseülekannet\n1 Kanalid, mis edastavad 2019./20. Aasta Super Smash Live’i\n2 Kuidas vaadata Dream11 Super Smash 2019/20 otseülekannet koos VPN-iga\n2.1 Sammud – Dream11 Super Smash Anywhere\n3 Super Smash 2019/20 – mida me seni teame\n3.3.1 13. detsember 2019\n3.3.2 14. detsember 2019\n3.3.3 15. detsember 2019\n3.3.4 16. detsember 2019\n3.3.5 17. detsember 2019\n3.3.6 18. detsember 2019\n3.3.7 19. detsember 2019\n3.3.8 20. detsember 2019\n3.3.9 21. detsember 2019\n3.3.10 22. detsember 2019\n3.3.11 23. detsember 2019\n3.3.12 27. detsember 2019\n3.3.13 28. detsember 2019\n3.3.14 29. detsember 2019\n4 Kuidas vaadata 2019/20 Super Smash Live’i ükskõik kus – lõplikud mõtted\nKanalid, mis edastavad 2019./20. Aasta Super Smash Live’i\nAasta viieteistkümnes hooaeg Super Smash Twenty20 Kriketiturniiri saab voogesitada kogu maailmast tänu mitmele ringhäälinguorganisatsioonid erinevates riikides.\nIgal kanalil on aga ametlikud õigused turniiri edastamiseks Belgias konkreetsed asukohad. Need teenused kehtivad geoplokid, mis piirab kasutajate juurdepääsu, kui nende Interneti-liiklus tuleb väljastpoolt kanalit leviala.\nTeisisõnu, kui teil pole seda õigust IP-aadress, teid kindlasti lukustatakse. Selle probleemiga peate silmitsi seisma ja lahendan selle hiljem artiklis.\nPraeguse seisuga on järgmised Ametlikud kanalid, mis simuleerivad Dream11 Super Smash 2019/20:\nÜhendriigid: Paju TV\nLähis-Ida: OSN-i kriket\nPakistan: PTV sport\nTeie IP-aadress lubab kanalil määrake oma asukoht. Kui teil oleks tööriist selle muutmiseks, pääsete juurde meie täna olevas loendis olevatele teenustele. Õnneks on selline vahend olemas ja lahendus kõigile teie Interneti-probleemidele on järgmine osa.\nKuidas vaadata Dream11 Super Smash 2019/20 otseülekannet koos VPN-iga\nKanalite leviala on saadaval ainult nende vastavates piirkondades ja mitte rahvusvahelise voogesituse jaoks. Ainuke asi, mille saamiseks on tagatud, on: geo-veateade mis keelab teie juurdepääsu. Koos VPN, siiski saate võltsige oma veebipõhist asukohta ja näib olevat seal, kus kanal teid vajab.\nVPN suunab teie Interneti-liikluse ümber ühe teie valitud riigi serveri kaudu. Pärast ühenduse loomist saate saada IP-aadress selles piirkonnas ja see on kõik, mida vajate.\nKui kanal loeb teie uut IP-aadressi, kvalifitseerub see teid praegu selles piirkonnas elavaks leviala ja annab teile täielik juurdepääs. Võtke näiteks Hotstar.\nÜhendage lihtsalt võrguga India server, saada India IP, ja sul on hea minna.\nSammud – Dream11 Super Smash Anywhere\nSee on väga lihtne protsess. Järgige allolevaid samme ja teid vaadatakse Super Smash 2019/20 varsti:\nRegistreeruge VPN-teenuse pakkujaga. Soovitan tungivalt ExpressVPN.\nLaadige alla ja installige nende VPN-i rakendus oma Android, iOS, PC või Mac.\nLogi sisse oma vastloodud VPN-kontoga.\nRakenduse seest, ühenduse loomine serveriga kus teie valitud kanal asub.\nIndia server Hotstarile.\nAustraalia Fox Sportsi server.\nUSA server Willow TV jaoks. jne…\nLiikuge edasi kanali veebisait või spetsiaalne rakendus kui see on olemas.\nNaudi Dream11 Super Smash live kus iganes sa oled.\nAusalt öeldes olen selle käigus kohanud palju VPN-e. ExpressVPN on parim, kui tegemist on geograafiliselt blokeeritud kanalite blokeeringu tühistamine välismaal. Kui te ei usu, et minu VPN on teie tass teed, siis peate tõenäoliselt uurima allolevat tabelit alternatiivi saamiseks.\nSuper Smash 2019/20 – mida me seni teame\nSelle aasta Super Smash algab alates 13. detsember 2019 ja mähkige 19. jaanuar 2020 koos kaitsvate tšempionitega on Central Stags. Siin on üksikasjad, mida peate teadma:\nSelle aasta Super Smashi võõrustab üheksa Uus-Meremaa saali:\nMcLean Park, Napier (Central Stags)\nEedeni park Ovaalne ovaal, Auckland (Aucklandi ässad)\nHagley Oval, Christchurch (Canterbury kuningad)\nSeddoni park, Hamilton (rüütlid)\nVesikondade reserv, Wellington (Wellington Firebirds)\nOtago Ovali ülikool, Dunedin (Otago voltid)\nPukekura park, New Plymouth (keskmised laugud)\nMolyneux park, Alexandra (Otago voltid)\nLahe ovaal, Maunganui mägi (rüütlid)\nLiiga 2020 turniiril võistleb kuus meeskonda:\nAltpoolt leiate väikese osa ajakavast. Kui soovite juurde pääseda täielikule, külastage saiti Dream11 Super Smash veebisait:\nVaste: Keskrajoonid vs põhjarüütlid, 1. T20\nToimumiskoht: McLeani park, Napier\nAeg: 06:10 GMT, 07:10 PM KOHAL, 11:40 IST\nVaste: Auckland vs Otago, 2. T20\nToimumiskoht: Eedeni park Ovaalne ovaal, Auckland\nAeg: 02:10 GMT, 03:10 PM KOHAL, 07:40 IST\nVaste: Canterbury vs Wellington, 3. T20\nToimumiskoht: Hagley Oval, Christchurch\nAeg: 03:10 GMT, 04:10 PM KOHAL, 08:40 IST\nVaste: Põhirüütlid vs Otago, 4. T20\nToimumiskoht: Seddoni park, Hamilton\nAeg: 06:10 GMT, 06:10 PM KOHAL, 11:30 IST\nVaste: Auckland vs Canterbury, 5. T20\nVaste: Wellington vs keskrajoonid, 6. T20\nToimumiskoht: Basseinireserv, Wellington\nVaste: Auckland vs Otago, 7. T20\nToimumiskoht: Ülikooli ovaal, Dunedin\nVaste: Keskrajoonid vs põhjarüütlid, 8. T20\nVaste: Wellington vs Otago, 9. T20\nVaste: Auckland vs Põhja rüütlid, 10. T20\nVaste: Canterbury vs keskrajoonid, 11. T20\nAeg: 06:00 GMT, 07:00 PM KOHAL, 11:30 IST\nVaste: Keskrajoonid vs Wellington, 12. T20\nToimumiskoht: Pukekura park, Uus Plymouth\nVaste: Auckland vs keskrajoonid, 13. T20\n29. detsember 2019\nVaste: Põhirüütlid vs Otago, 14. T20\nToimumiskoht: Molyneux park, Alexandra\nKuidas vaadata 2019/20 Super Smash Live’i ükskõik kus – lõplikud mõtted\nDream11 Super Smash 2019/20 Funktsioonid kolmkümmend kaks matši. Neist 30 on rühmaliiga matšid, ülejäänud on eelfinaalid ja muidugi finaalid.\nOotame huviga, kuidas turniir kulgeb, kui see aasta algab. Kõikjal veebis vaatamiseks peate vaid saama a VPN ja lugege see juhend läbi. Kui teil on lisaküsimusi, siis pange need julgelt välja kommentaarid allpool.\n« Tugev parooligeneraator » 6 VPN თაღლითობის შესახებ უნდა იცოდეთ!\nComment regarder Super Smash 2019/2020 en direct en ligne\nΠώς να παρακολουθήσετε το Super Smash 2019/2020 Live Online\nKuinka katsoa Super Smash 2019/2020 -tilaa verkossa\nროგორ უყურეთ Super Smash 2019/2020 პირდაპირ ეთერში\nKuidas vaadata 2020. aasta Super Bowli otseülekannet


Vooremaa Ettevalmistused Grossi kaubanduskeskuse rajamiseks on alanud\nEttevalmistused Grossi kaubanduskeskuse rajamiseks on alanud\nNeljapäeval toimus Jõgeva vallavalitsuse saalis Jõgeval Pargi tänav 1 asuva kinnistu ja selle lähiala detailplaneeringu eskiislahenduse avalik tutvustus. Kinnistule ehitab kaubanduskeskuse aktsiaselts OG Elektra, mille eesotsas on ettevõtluslegend Oleg Gross.\nAktsiaseltsi OG Elektra ja selle lähiala detailplaneering algatati Jõgeva linnavalitsuse korraldusega 2. juulil 2016. Oleg Grossile kuuluv firma ostis kõnealuse kinnistu möödunud aasta mais 29 000 euro eest.\nPlaneerija Madis Karu arhitektuuribüroost NAFTA OÜ märkis, et planeeringus on ette nähtud olemasoleva neljakorruselise hoone ehk politsei- ja kohtumaja lammutamine ja ühekorruselise uue hoone ehitamise.\n„Perspektiivis on ehitada ka teine korrus ja bussijaama poolele parkimisplats,” lisas ta.\nMadis Karu sõnul peetakse oluliseks, et kaupluse varustamine võimalikel ebamugavatel aegadel ei seaks naabermajade elanikke keerulisse olukorda.\n„Mõeldakse jalakäijate ohutumale liiklemisele,” märkis ta. Seoses detailplaneeringuga arvestatakse tema kinnitusel ka Jõgeva tänavate ja liiklusskeemidega, tehakse koostööd valla heakorraspetsialistiga.\nMitmeid küsimusi esitas arutelul Sirje Projektbüroo OÜ projekteerija Urmas Vasemägi, kes tundis muuhulgas huvi, mida võetakse ette vana politseimaja lammutamisel tekkiva prügiga.\n„Mäletan, et kui Jõgevale rajas oma kaupluse Selver, siis arvati, et kliente ei jätku. Neid on aga piisavalt. Samamoodi on lugu ka Maxima poega. Küllap läheb nii ka OG Elektra rajataval kaubanduskeskusel. Oleg Gross on tark ja ettenägelik ettevõtja, kes rajab poe sinna, kus on ka ostjaid. Oluline on, et uus kaubanduskeskus sobituks ansamblisse, kuhu kuulub ka Jõgeva arhitektuuriliselt ainulaadne bussijaam.\nOmavalitsusjuhina tunnen rõõmu ka selle üle, et lammutatakse vana ja ajahambale jalgu jäänud politseimaja ja selle asemele kerkib vallakeskusse tänapäevane hoone. Olen näinud sageli, kuidas rahvas suurte pakkidega bussi peale lähemus. Väsimus näos näitab, et küllap on ostud tehtud mõnest bussjaamast kaugemale jäävast poest. Tulevikus on sellistel inimestel võimalus teha oste Grossi kauplusest,” ütles Jõgeva vallavanem Aare Olgo.\nKa planeerija Madis Karu sõnul peetakse silmas, et Grossi kaubanduskeskus sobiks hästi kokku arhitektuuripreemia pälvinud Jõgeva bussijaamaga.\nMillal kaubanduskeskust ehitama hakatakse, pole praegu veel teada. Jõgeva vallavalitsuse arhitekti Anne Ördi sõnul tuleb detailplaneering eelnevalt kinnitada ja koostada ehitusprojekt.


külmutatud – Toidupeegeldusi\nLäheneva sünnipäeva ootuses pühkisin tolmust puhtaks ka jäätisemasina. Rammusa šokolaadijäätis (20% toidukoor ja eriti tume šokolaad) sain valmis juba eelmisel nädalal ja panin sügavkülma oma aega ehk 1. märtsi ootama. Ei-ei, valimiste vastase protestina pole ma oma sünnipäeva kohe kindlasti 2 päeva varasemaks toonud. Valima lähen isegi, aga internetis, kohe kindlasti mitte “õigel” päeval, mis on mu sünnipäev. 1. märtsil pean põhipeo Sparta jooksjatega ning peale minu on veel üks sünnipäevalaps, kel õige päev oli hoopis 9. veebruaril. Kuna külalised meil nagunii kattuvad, võime ju koos ära teha. Ongi lõbusam. Sünnipäeva üheks osaks on ka ühistrenn.\nMinu väike plärisev nunnu. Töö teeb ära kenasti.\nTagasi aga jäätisemasina juttude juurde! Toidud otsustasime ise teha, nii et nende asjadega, mida saab varem valmis teha, tuli tõesti varakult alustada. Õnneks saab jäätise vähemalt valmis teha. Nii sündiski teisipäeva õhtul koorene kohvijäätis, kus tekstuuri lisamiseks krõbedaid sarapuupähkleidki sees. Retsepti leiab postituse lõpust. Enne aga mõned tähelepanekud jäätisemasina kohta. Need ei pruugi käia kõigi masinate pihta, kehtivad aga kindlasti minu väikse nunnu sinise Andrew Jamesi külmuti puhul, mille paar aastat tagasi internetist tellisin. Kes ise jäätisemasina omanik pole, ei pruugi üldse aru saada, millest jutt käib. Soovitan siis eelnevalt pisut jäätisemasinate fotosid vaadata, et mingi ettekujutus tekitada. Vaata näiteks sedasama hägust pildikest minu isiklikust masinast. Vabandust, postitust kirjutasin õhtul ja kaamera pesitseb hetkel kontoris.\nKülmutusanumat tasub alati sügavkülmas hoida, sest kunagi ei tea, mil tuleb tuju või vajadus jäätist tegema hakata. See on tõeliselt vajalik harjumus, kui oled spontaanse käitumisviisiga. Samas ei tasu ka niimoodi endast välja minna, nagu mina läksin, kui tulin pärast 3 kuud Suurbritannias koju ning avastasin, et ema oli selle VÄLJA tõstnud. Otse loomulikult ei olnud mul järgmise paari nädala jooksul tegelikult vaja jäätist teha, aga närvi minna oli ikka vaja.\nEnne, kui külmutusanuma külma tõstad, kuivata see pärast pesu ikka väga korralikult ära. Olen pannud poolmärjana külma ja siis on sisepinnale külmunud pealtnäha väiksed, aga tülikad jääkristallid, mis takistavad labal liikumist.\nJäätisesegu peab enne masinasse valamist päriselt ka jahtunud olema. Enamik retsepte näeb ette, et segu kuumutatakse eelnevalt pliidil, et see pakseneks või muna ära küpseks (leidub palju retsepte munakollastega). Ometigi on tarvis see maha jahutada. Kui valad liiga sooja segu masinasse, sulatab see külmutusanumas oleva jahutava geeli ära ning see ei suuda enam külmutada. Jäätist sealt ei tule. Pead kõik uuesti välja kallama, anuma korralikult ära pesema, kuivatama ja sügavkülmas külmutusanumat külmutama, enne kui saad jäätisesegu uuesti sisse valada. Ah et miks tuleb segu vahepeal välja valada? Kui kogu kupatuse sügavkülma paned, külmub segu valesti ära, tekivad jääkristallid ja selles paksus massis ei suuda väike segamislaba absoluutselt ringi käia.\nSoojast peast ehk vedela seguna ehk enne külmutamist peaks jäätis natuke liiga magus olema, sest külmudes see maitse kaob natuke. Ma ei propageeri nüüd usinat suhkrulisamist. Ei-ei, magusaks võib ka steeviaga teha. Steeviat kasutades jäta aga meelde, et sel on väga spetsiifiline maitse. Ma lisan tavaliselt natuke seda “pärissuhkrut” (mingi pruun versioon, valge mitte kunagi, sest seda meil kodus pole) ka. Magustajatest on olemas veel sellised veresuhkrusõbralikumad variandid nagu ksülitool, erütritrool ja agaavisiirup. Tasub katsetada!\nJäätisesegu on kõige etem masinasse valada tilaga mõõtekannust. Siis tuleb see välja ühtlase peenikese joana. Kuna külmutusanuma seinad on … (dah!)… külmad, siis hakkab segu külmuma esimesel kokkupuutel. Kui sa ei taha, et segu sissevalamisava ümbruses ummistaks ja külmuks, vala parem peene joana, nii et see segava labani jõuaks, mitte kuhugi ääremaile passima jääks.\nKui jõudsid selle tiraadi läbi lugeda, oled ära teeninud kohvijäätis retsepti. Siit ta tuleb!\nKohvijäätis röstitud sarapuupähklitega\n4 dl kanget kohvi\n4 dl toidukoort (20%)\n0,5 dl + 0,5 dl suhkrusiirupit\nsuur peotäis sarapuupähkleid\nPane kastrulisse mõõdukale kuumusele podisema kohv, koor, suur teelusikatäis (või vähem, kui maitse meeltmööda pole) steeviat ja 0,5 dl suhkrusiirupit. Lase keema ja luba osal vedelikust aurustuda. Jälgi, et üle ei keeks. Mul peaaegu juba kees. Viimasel hetkel sain katastroofil sabast kinni. Kalla mõnda teise anumasse ja jäta jahtuma. Potist ära kallates jahtub kiiremini, sest hülgad kuuma poti. Mul näiteks oli seda potti pähklite röstimiseks ka vaja, nii et tuli vabastada.\nRöstitud sarapuupähklid lisavad jäätisele tekstuuri. Haki need esmalt natuke väiksemaks. Siis kalla kastrulisse järgmised 0,5 dl siirupit ja pähklid. Sega. Kuumuta mõõdukal kuumusel. Peagi hakkab segu mullitama. Kui kõrbehaisu tunned, on juba hilja. Kui see on kaunilt kuldne, ongi enam-vähem aeg pähklid ja siirup kuhugi küpsetuspaberile valada ja tahkuma jätta. Omal ajal mängisin põhjalikult suhkruga ja sain selgeks, et eri temperatuuridel on suhkrul eri omadused. Kui jõuad kõva karamelli olekusse, siis sealt näiteks tagasiteed enam pole. Selline kuldne mullitav on just paras, tahkub kenasti ära ka. Soovitan proovida nii: tilguta segu küpsetuspaberile ja vaata, kas tahkub. Kui teed nii nagu MINA ja proovid keelega, siis võib tulemuseks olla kõrbenud keeleots ja paistes huul. Aga ma ei hakka liigselt õpetama, igaüks peab ise oma vitsad kätte saama.\nKui jäätisesegu on jahtunud, võta sügavkülmast külmutusanum, aseta see masinasse, pane paika laba, kinnita pealmine osa, pane masin seina. Kalla sisse jäätisesegu. Lase masinal oma tööd teha. Nii pool tunnikest. Kui masin seda massi enam segada ei jaksa, hakkab ta jõnksutama või jääb seisma, kuidas kellelgi. Sega jäätise sisse röstitud pähklid. Pane jäätisekarp külma oma aega ootama ja edasi külmuma.\nJa miks on vaja jäätisemasinat? Sest nii on tulemuseks kohev maius! Vanakooli meetodil käiks asi nii: teed segu valmis ja paned sügavkülma. Iga poole tunni tagant käid kahvliga surkimas ja läbi segama, et ometigi jääkristalle ei tekiks. Masin segab ja külmutab korraga ja see tekstuur on minu meelest masina hinda väärt küll.\nKui juunis Londonisse lennates Ülemistest kiiruga Jäämarja kookose-soolakaramelli jäätised haarasime, armusin esimesest ampsust. Kookost ei pea mulle nagunii eriti suurte ponnistustega maha müüma, olen juba ammu kookose ori. Kookosvesi, kookospiim, kookoskohuke, kookosrasv kehale, näkku ja keele peale, isetehtud Raffaello (poe omad liiga magusad ja mulle ei sobi mandlid), kookospiimaga karrid… jah, võin seda väga mitmel kujul tarbida. Ja kookose spetsiifiline maitse meeldib mulle väga. Hankisin Prismast 4 purki kookospiima ja kukkusin soojal suvepäeval jäätisi vorpima. Muidu olen Promost ostetud liitrist vahukoort kasutanud, aga teadagi on meie kodus üks isik, kelle veretest ristis ta piimapõlguriks. Mis seal ikka, kookose küllastunud rasvad ongi üllamad: keskmise ahelaga rasvhapped, mida keha suudab energias kasutada, mitte tuimalt otse voldikestesse salvestada. See on kookose eelis näiteks või ja muude loomsete rasvade ees. Esimesena võtsin ette midagi sarnast, mida lennukile jalutades vitsutasime.\n1 purk (400 ml) kookospiima (mitte mingit lahjat ja vesist “Light” versiooni)\n75 g india pähkleid\n2 spl roosuhkrut + 2 spl ksülitooli (või nt ainult 4 spl roosuhkrut ja kõige ägedama karamellimaitse saaks suisa kookospalmisuhkrust)\nPurusta india pähkleid saumiksriga või blenderda (parim on selline väike blender, mis on sauaga komplektist) seni, kuni saad indida pähkli või. Piisavalt kaua purustades, muutuvad need kreemjaks.\nKalla väikse kastruli põhja suhkur (ja ksülitool, kui kasutad). Pane pliidile keskmisele kuumusele ja oota mõni minut, kuni suhkrud on ära sulanud ning hakkavad kuldsemaks muutuma. Kalla ettevaatlikult juurde kookospiim ja vesi. Kuna suhkrud on kuumad, võib see pritsida. Sega korralikult, siis lisa india pähkli või ja sega uuesti. Kuumuta pidevalt segades ja lase pisut muliseda. Segu peaks natuke paksenema. Alguses suhkru kuumutamine annab kogu kupatusele kerge karamellise maitsenüansi juurde.\nJahuta jäätisesegu külmkapis maha. Olen oma vigadest õppinud, et tulikuuma segu kallamine jäätisemasinasse on halb mõte. See ei tahku! Kuna mul tuli segu palju, kallasin osa juba pulgajäätise vormidesse ja ülejäänu panin tavalisse külmikusse masinaringi ootama.\nPane jäätisemasin tööle ja kalla segu sisse. Las segab ja külmutab. Kui see on piisavalt tahke, kraabi jäätis karpi ja pane sügavkülma edasi tahkuma või naudi kohe. Lugesin ka sellisest variandist (kui masinat pole): külmuta jäätis jääkuubikuvormides (mul on ka suured kandilised seebivormid, mida olen aga ainult toidu jaoks kasutanud), purusta jääkuubikud blenderis ja sega mass kokku. Kui lihtsalt segu sügavkülma panna, tekivad jääkristallid ja tegu on pigem mahlajää kui kreemja jäätisega. Vana hea trikk on ka alles külmuvat segu aeg-ajalt kahvliga torkimas käia, et jääkristalle lõhkuda.\nKui kõik see tundub tohutu tõmblemisena, siis poes on need imelised jäätised õnneks saadaval. Proovisin ka mango-põldmuraka ja ananassi-kookose-laimi oma, aga see soolakaramell oli lihtsalt sensatsiooniline. 2 eurot Rimis. Nii hea asja eest tasub maksta küll. Päriselt! Silmagi pilgutamatagi ostaksid ju poole kallima koogitüki, mis ei pruugi eriline maitsenauding olla. 2 eurot ühe korraliku jamast prii jäätise eest on mõistlik.\nNB! Kookospiim ei tohi tõesti väga vesine olla, muidu korralikku kreemjat jäätist ei saa. Kui kahtled ja mõtled, et äkki on vedelapoolne kookospiim, vähenda retseptis ka veekogust.


Eramaja on korterist odavam? - Soome Maja\nkasulik 20. jaan. 2021\nKorterite ja eramajade hinnad on jõudnud huvitavasse olukorda, kus eramaja ehitus ja ostmine on tänases turu olukorras soodsam, kui korteri soetamine.\nTallinna korteri keskmine ruutmeetrihind tõusis lõppenud aasta detsembris aastavõrdluses 4,9 protsenti, 2263,65 euroni. Võrreldes novembriga tõusis ruutmeetri keskmine hind 6,9 protsenti, selgus maa-ameti statistikast.\nRuutmeetri mediaanhind kerkis aastaga 6,9 protsenti, 2280,49 euroni. Kuuvõrdluses oli tõus 8 protsenti.\nKokku tehti Tallinnas möödunud kuul 949 tehingut, mille kogusumma oli 122,7 miljonit eurot. Kuu varem oli 993 tehingu kogusumma 120,8 miljonit eurot. 2019. aasta detsembris tehti korteritega 843 tehingut summas 109,5 miljonit eurot.\nÜlaltoodut arvesse võttes saab keskmise 120m2 korteri hinnaks arvutada 271 638 €.\nVõrdlusena toome välja maja ehitamise kulud. Kinnistu ostmine Tallinna ümber asuvates piirkondades, nagu näiteks Viimsi, Muuga, Kiisa, Suurupi, Tabasalu jne, läheb maksma umbes 70 000 €.\nMaja hind on loomulikult suuresti koduehitaja enda soovidest ja võimalustest tingitud kuid keskmine ehituse hind täna on 1400€/m2. See teeb näiteks 120m2 maja hinnaks koos kinnistuga 168 000 €.\nMaja ja kinnistu maksumus kokku on 238 000 €.\nMaja eelised on lisaks privaatsusele ja oma aiale veel loomulikult võimalus ise ehitades maja projekteerida täpselt oma soovidele ja vajadustele vastavaks. Korteri puhul tuleb tihti teha järeleandmisi kas asukoha või planeeringu osas.\nAllikas: Postimees Majandus – 04.01.2021 Tallinna-korterite-hinnad-jatkavad-kerkimist