Mälestussammas tartu kirjakeelele - Keel ja Kirjandus\nSzilárd Tóth on tuntud kui elava vaimu ja rahutu hingega mitmekülgne keelemees. Ta on pärit Budapestist, tudeerinud nii Budapestis, Leningradis kui ka Berliinis (1988–1996), jätkanud doktoriõppes Szegedi ja Tallinna Ülikoolis, töötanud ungari keele lektorina Tartu Ülikoolis, Läti ülikoolis Riias ja Udmurdi ülikoolis Iževskis. Alates 2007. aastast on ta Tartu Ülikooli Narva kolledži eesti keele lektoraadi õppejõud. Sel omal kombel kurvilisel teekonnal on tal õnnestunud hoida end üha Gutslaffi ja tartu kirjakeele lainel ning viia lõpule doktoriväitekiri, mille ta kaitses Tallinna Ülikoolis 29. augustil 2019. Tegu on artikliväitekirjaga, mis koondab tema viimase 18 aasta jooksul ilmunud tartu kirjakeele alaseid uurimusi neljas keeles. Artiklid juhatab sisse ning võtab kokku mahukas analüütiline ülevaade (autori sõnul „raamtekst”), mida võib käsitada omaette uurimusena.\nVäitekirja temaatiline ning ajaline haare on tavatult lai. See ulatub XVII sajandi tartu kirjakeele kodifitseerija Johannes Gutslaffi nimekuju täpsustamisest ja tema sõnastikus esinenud sõnaühendi päevata pool autentsuse analüüsist kuni tartu kirjakeele hääbumiseni XX sajandil; see hõlmab ka tartu kirjakeele uudse periodiseeringu esitamise ning mitmeid kirjakeele sünni ja keelesurma probleemistikuga seotud olulisi küsimusi. Töö vundamendiks on Johannes Gutslaffi tartu keele alane looming, ent kokku moodustab väitekiri kvalitatiivse interdistsiplinaarse uurimuse, mis sisaldab uudseid seisukohti, originaalseid leide ja seni esile toomata seoseid. Käsitletu laiast haardest annab tunnistust ka raamtekstis viidatud allikate nimekiri, mis sisaldab 298 nimetust.\nTeema on kahtlemata oluline ning jätkuvalt aktuaalne. Kui pöörata pilk dissertandi eelkäijatele, siis kerkib silme ette terve plejaad nimekaid keeleinimesi, alates Heinrich Gösekenist ja August Wilhelm Hupelist kuni (näiteks) Mati Hindi, Jaak Peebo, Marju Lepajõe, Heli Laanekase või Kristiina Rossini. Sellest hoolimata on dissertant osanud märgata korrigeerimist vajanud üksikasju ja seisukohti (olgu nt Gutslaffi nimekuju, tema kolme välte tõlgendus, palatalisatsiooni märkimine või ik-naissooliite kasutamine).\nVäitekirja põhjalikku analüütilist ülevaadet (lk 13–105), nii nagu ka kõiki artikleid iseloomustab dissertandi asjatundlikkus oma temaatikas ning hea orienteerumine erialakirjanduses. Tunnustust väärib põhjalik ja faktirikas ülevaade tartu kirjakeele elukaarest, mida on pikisilmi oodatud, eriti pärast Mart Velskri väitekirja „Lõunaeesti kirjandusloo kirjutamise võimalusi” (2014). Szilárd Tóth ei sammu mööda sissetallatud radu, vaid järgib oma teed. Ta esitab oma tartu kirjakeele definitsiooni, piiritleb omad tartu kirjakeele raamid (1648–1913), käsitleb misjonilingvistika vaimus toimunud kirjakeele loomist, periodiseerib selle ajaloo nelja ajajärku ega unusta ka mantlipärijate perioodi. Need on punktid, mis on väitekirjas ülevaatlikult lahti kirjutatud, ent mida autor on osanud ilmestada ka pisut intrigeerivate väidetega. Seetõttu vaadelgem väitekirja raamteksti veidi lähemalt.\nKäsitluse algul antakse tartu kirjakeele üldiseloomustus, kirjeldatakse selle tähtsust ning uuritust. Olgugi tartu keel ilmselgelt lõunaeestiline ning olnud olemas juba ammu enne kodifitseerimist (1648), eristab dissertant seda nii Tartu linna keelest kui ka Tartu murdest. Veel enam, tartu keelena ei võta ta arvesse ka mitte XX ja XXI sajandil ilmunud tartukeelset ilukirjandust. Seega piirdub väitekirjas käsitlemist leidnud tartu kirjakeel üksnes omaaegse peamiselt kirikliku trükisõnaga, kodifitseeritud keelekujuga. Autor on pidanud võimalikuks nimetada seda ka „poolkunstlikuks keeleks” (lk 33), st kommunikatsiooni võimaldavaks vahenduskeeleks, millel puudub rahvakeelne alus. Teisal (lk 23–25) peab ta vajalikuks kõigutada klassikute aksioome saksa pastorite ebakompetentsusest ning kinnitada Marju Lepajõele tuginedes, et Gutslaffi eesti keel ja grammatika olid väga heal tasemel.\nDissertant nimetab tartu kirjakeelt rõhutatult kiriklikuks kirjakeeleks (lk 17–18) ja seda mitmel põhjusel. Esiteks, Gutslaffi grammatika kui misjonilingvistika tulem; teiseks, omaaegse kirikukirjavara ülekaal, mille tuuma moodustavad Wastse Testamendi väljaanded; kolmandaks, usulise sisuga õpiku „Kodolaste raamat” neljas trükk kui tartu kirjakeele lõppakord. Autor püüab jätta muljet, et ka omaaegne koolikirjandus teenis eeskätt kiriku huve. Sellega ei tahaks siiski nõustuda. Pigem teenis see kirjandus eeskätt kooli huve, oli ju tollase kooli esmaülesanne kasvatada lastest tublid ristiinimesed. Autor möönab ka ise, et suur osa tartukeelsest kirjavarast oli ilmalik. Seega võiks autor möönda sedagi, et omadussõna „kiriklik” näikse tartu kirjakeele iseloomustamiseks piirav. Oleks raske ette kujutada ateistlikku kooliharidust mitte ainult XVII sajandil, vaid ka hiljem kogu tartu kirjakeele eluea vältel. Tollane kirjavara oli kõige otsesemalt ja tihedamalt seotud kogu elukorraldusega ning kirikuelu moodustas selle loomuliku osa.\nMis puutub vaimuliku kirjavara ülekaalu, siis Endel Annuse andmetel ilmus nt aastail 1801–1850 tartu keeles silmapaistev hulk ilmalikku kirjavara: aabitsaid, lugemikke, tervishoiu ja maaviljeluse käsiraamatuid, karskuse- ja seaduseraamatuid, noodiraamatuid, ilukirjandust jms. Kokku 62,5 nimetust vaimuliku kirjavara 71 nimetuse kõrval.(1) See vahe pole kuigi suur. Tartu keele ilmalikke rolle on väitekirja autor maininud ka ise (lk 18). Tema määratlusest võib siiski jääda mulje, et eesmärgiks ei ole seatud mitte kogu tartu keele arengu, vaid ainult selle kirikliku valdkonna iseloomustamist (sh kalmistud). Siit tekib küsimus, kas poleks pigem võinud kitsendada uurimiseesmärki, kui et pisendada tartu kirjakeelset tervikkirjavara.\nTeises jaotises on käsitletud Johannes Gutslaffi misjonilingvisti ja keelekorraldajana, lähtudes Annika Kilgi, Marju Lepajõe, Kristiina Rossi ja Harald Haarmanni kirjutistest. Huvitav lähenemisnurk on vaadelda grammatika pühendusläkitust omamoodi manifestina, milles Gutslaff tõstab maarahva samaväärsena teiste rahvaste sekka ning annab maakeelele teiste kohalike keeltega sama staatuse. Siinkohal peatub dissertant keele kodifitseerimise kui kirjakeele sünniga seoses ka kirjakeele surmal (lk 32–39). Tartu kirjakeele puhul kasutab ta mõnevõrra ootamatult väljendit „keeletapp” (ingl linguicide), pidades sellega silmas, et tallinna keel hävitas tartu keele tahtlikult. Tekib küsimus: ega dissertant ole olukorda meelega dramatiseerinud? Keelesurm on hiljemalt klassikute Nancy Doriani ja Norman Denisoni kirjutistest(2) alates tähendanud ikkagi väga selgelt ühe keele täielikku lõppu ning selle kõnelejate üleminekut teisele keelele, mitte siirdumist sama keele ühelt murdelt teisele. Ega 1914. aastast peale senine keelekasutus ju kadunud, kui üks kirjakeeltest taandati murde staatusesse. Nii on seda käsitanud nii eesti sotsiolingvistid (nt Mart Rannut) kui ka dialektoloogid (nt Karl Pajusalu).(3) Paralleeliks toodud vana tšehhi kirjakeele (ajutine) kadumine, moldova keelevariandist loobumine rumeenia keele kasuks või ülemsaksa keele tulek alamsaksa keele asemele näikse olevat ikkagi sellised näited, kus varasem kirjakeel on ka murde staatuses jätkunud vähemasti harrastuskeelena. Seetõttu võinuks alamsaksa keelest lähtudes rääkida ka tartu keelest tänapäevases kontekstis, nii harrastuskeelena kui ka mantlipärijana. Dissertandi pilk on seevastu püsinud minevikus. Käsitledes lühidalt, ent huvitavalt keelemaastike temaatikat, on ta Mati Hindi jälgedes viidanud Lõuna-Eesti surnuaedadele kui tänuväärsetele objektidele nii keelevalikute kui ka kakskeelsuse jälgimiseks.\nJärgmises jaotises käsitletakse tartu kirjakeele ajaloo periodiseerimise võimalusi seniste periodiseeringute taustal. Dissertandi seisukohast on tartu keele tuumaks Wastne Testament ja selle uustrükid (1686–1905), aastaid 1906–1913 on vaadeldud tartu keele hääbumisena ning alates 1914. aastast algas tartu kirjakeele mantlipärijate periood. Perioodid on väga ebaühtlase pikkusega. Kui kolmas, 7-aastane hääbumisperiood tundub üllatavalt lühike, siis 1914. aastast tänaseni kestev neljas periood paneb imestama, et see nn mantlipärijakeele periood arvestab üksnes Võru murde alusel kultiveeritud võru keelega. See paneb küsima: miks mitte ka Tartu murre või kogu lõunaeesti keeleala kõigi oma tänaste kirjalike keelekujude, kõigi oma tarbetekstide ning ilukirjandusega? Kohasem olnuks ehk tunnistada harrastuskeelte olemasolu tänapäevasel de-facto-murdekeelemaastikul. Pidada praegust võru keelt omaaegse tartu kirjakeele ainsaks mantlipärijaks (või koguni reinkarnatsiooniks) oleks leebelt öeldes eksitav.\nKagu-Eesti osa omaaegse tartu keele kasutamisel on olnud kindlasti märkimisväärne. Huvitav olnuks väitekirjast leida mõtisklusi võimalike nihete kohta Lõuna-Eesti keeleelus, kui 1784. aastal asutati Võru linn ja moodustati Võru kreis. Kas tartu keel hakkas „murdeliselt kärisema”, kui Kagu-Eesti halduslikult iseseisvus? Kas oleks Võru murre jäänud olemata, kui Võru linna ja kreisi poleks rajatud? Olemata poleks ta ilmsesti jäänud. Võimalik, et sel juhul tunneksime seda Ugandi või Oandi keelemurde nime all või mingi teise keskuse nimega, mis oleks rajatud Võru linna asemele. Arvata võib, et ka siis, kui Võru kreis oli loodud, ei tähendanud see muutusi ei Karula, Urvaste ega Räpina keelekasutuses. Tartu keel oli lihtsalt lõunaeestlaste kirjakeel. Kusjuures torkab silma, et kui vaadata ammuseid kirjamehi, kes tartu keelt kasutanud ja edendanud, ning jälgida nende päritolu või elukohta, siis kerkib esile pigem Kagu-Eesti: Johannes Gutslaff ja Urvaste, Gustav Adolph Oldekop ja Põlva, Johan Philip von Roth ja Kanepi, Jakob Hurt ja Põlva jt.\nPublikatsioonid on väitekirjas järjestatud sisulistel kaalutlustel, mis võimaldab temaatiliselt seotud käsitlusi koos vaadelda. Artikleid iseloomustab süvitsiminek ja faktitäpsuse taotlus.\nArtikkel „Johannes Gutslaffi, vana tartu kirjakeele arendaja jälgedel” (2009) esitab ülevaate Gutslaffi loomingust ja selle uurimisloost koos rohkete viidetega varasematele käsitlustele. Täpsustatakse Gutslaffi kodukoha (saksa Daber, poola Dobra) paiknemist praeguses Poolas, tema esmaimmatrikuleerimist (1632) ning ta peateoste säili(ta)mise üksikasju.\nNende küsimustega haakub hästi publikatsioon „Johannes Gutslaffi nimekuju varieerumisest ehk tema allkiri versus tema eesti keele ortograafia” (2010), mis vaatleb käsikirjades esinenud nimekuju Gütslaff kasutamist. Arvestades tollaseid varieerumisi saksa käekirjatraditsioonis, ei pea autor ü kasutamist mitte foneetiliselt motiveerituks, vaid pigem allkirjadele omaseks dekoratiivseks nähtuseks. Selle seisukohaga võib nõustuda.\nJärgnev publikatsioon „Lisandusi Johannes Gutslaffi grammatika ning piiblitõlke keele ja kirjaviisi kohta” (2001) on sisuliselt Gutslaffi grammatika uustrüki retsensioon. Autor esitab väärt tähelepaneku, et Gutslaff ei eristanud täishäälikute kvantiteedisuhteid kvaliteedisuhetest ning põhjendab Gutslaffi ortograafia fonoloogilisust. Artiklis on kommenteeritud ka Gutslaffi uuenduslikku palatalisatsiooni märkimist. Autor näitab, et võrreldes ortograafiat kajastava sõnastikuosaga on grammatikas kommenteeritud häälduse eripära, seega esitatud transkriptsioon. Olulise probleemina väljendab artikkel momenti, et nüüdisajal kõneldavate murrete andmeid ei saa otse üle kanda 350 aasta tagusesse aega.\nArtiklis „The marking of long vowels in the 17th century South Estonian in comparison with Latvian” (2003) on võrreldud pikkade vokaalide märkimist lõunaeesti ja läti vanas kirjakeeles. Saksa keele eeskujul on mõlemas keeles märgitud vokaalipikkust h-tähe abil. Niisugusele paralleelile võiks leiduda muidki näiteid, kui eesti ja läti vana kirjakeelt uuritaks ühistöös.\nLühikirjutises „Põhjakaare nimetus Johannes Gutslaffil ja Heinrich Gösekenil” (2006) näitab autor, et Gutslaffi grammatikas kasutatud Paiwata pôhl on semantiliselt motiveeritud, Gösekeni sõnaraamatus olev pehwa pohl on aga võimalik trükiviga, mis on ühendi esimese sõna jätnud ilma abessiivi lõpust.\nVärskeim ja pikim artikkel „Sprachgeschichtliche und ‑typologische Fragen der Movierung unter besonderer Berücksichtigung des alten Südestnischen” (2018) käsitleb XVII sajandi tartu kirjakeele süsteemis esineva naissooliite tõlgendamist motsiooninähtusena. Hoolimata sookategooria puudumisest eesti keeles vaatleb autor motsiooni kui sõnavara täiendamist sõnamoodustuse vahenditega. See on originaalne vaatepunkt eesti tuletussüsteemi kirjeldamisel. Esiletõstmist väärib uuritud keelenähtuse seostamine temaatiliselt üldisema teoreetilise raamistikuga, k.a feministliku lingvistika ja binaarse maailmatunnetuse küsimustega. Eesti keele näited on paigutatud läänemeresoome ja indoeuroopa konteksti. Oluline on järeldus, et eesti vanas kirjakeeles naissugu tähistanud ik-liide on läänemeresoome keeltele omane ja selle kasutamine naissoo markeerimiseks ei ole Johannes Gutslaffi teoretiseering.\nRaamatuloolises publikatsioonis „Заметки об исчезающей тартуской письменности пятого периода эстонского литературного языка (1857–1905 гг.)” (2015) korrigeeritakse tartu kirjakeele väljasuremise daatumit varasemaga võrreldes ühe aasta võrra ning see nihutatakse 1913. aastasse, kui ilmus õpiku „Kodolaste raamat” 4. trükk. Artikli käsitluslaad annab märku interdistsiplinaarsest ja programmilisest lähenemisest, millele osutab visioneeriv lõpuosa.\nKõikides artiklites sisaldub uudseid seisukohti. Publikatsioonidest ilmneb autori võimekus töötada vanade allikmaterjalidega, tema tähelepanelikkus detailide suhtes ning julgus mõtestada keelenähtusi originaalsel ja kriitilisel moel, vastandudes vajaduse korral senisele traditsioonile. Esiletõstmist väärib ka uurimuse interdistsiplinaarsus.\nRaamteksti viimase osana on autor lisanud artiklite täiendatud lühikokkuvõtted (lk 74–82), mis arvestavad ka vahepeal ilmunud täiendavaid käsitlusi. Artikli „Lisandusi Johannes Gutslaffi grammatika ning piiblitõlke keele ja kirjaviisi kohta” (2001) täienduseks osutab ta (lk 76) Kristiina Rossi ja Péter Pomozi kirjutistele, kes on käsitlenud nii diakriitikute kui ka pikendus-h kasutamist ja näinud tsirkumfleksis võimalikku sidet jesuiitide traditsiooniga. Järgneb õige intrigeeriv seisukoht. Erinevalt levinud arusaamast, et Gutslaff tuvastas ning märkis kolme väldet, ning üldlevinud seisukohast kolme välte olemasolu kohta, rõhutab dissertant end jagavat Mati Hindi arusaama, et kolme välte olemasolu on eesti keeles põhimõtteliselt välistatud (lk 77). Nii resoluutseks väiteks pole siiski alust, sest Hint räägib häälikuvältest. Kui lugeda näiteks veel Hindi üht hiljutist artiklit „Kas sõnavälde on saladuslik nähtus?”, siis sealgi on ta kindlalt kolme häälikuvälte vastane ja nimetab seda teooriat eesti keeleteaduse omatooteks. Silbivälte pooldajana jagab ta silbid lühikesteks ja pikkadeks, kusjuures pikad rõhusilbid on kas kerge või raske aktsendiga, st II või III vältes.(4) Üht üldlevinud eksiarvamust, nimelt palatalisatsiooni märkimist j-ga, on dissertandil tulnud veel kord kummutada, sest seda pole tema sõnul märganud Heli Laanekask, Péter Pomozi ega Katja Ziegelmann (lk 77). Szilárd Tóth on sunnitud kordama, et kui Gutslaffi sõnastikus esinevad nt Koti ’Sack’ või Panni ’Pfanne’, siis tuleb neid lugeda palataliseeritult – Kotj ja Panj –, nagu juhatab Gutslaff grammatika märkuste osas (lk 43). Seega on dissertant veel kord kinnitanud, et Gutslaff on leiutanud transkriptsiooni kui ortograafiast erineva süsteemi. Mis puutub aga j-lõpulisse pang-sõnasse (Panj ’Eimer’, lk 147), siis siin võib oma osa olla alamsaksa mõjul, et g on hääldatud j-na (vastupidine oleks näide, kus Järva on kirjutatud Gerwa).\nKõige lõpuks järgneb üldkokkuvõte, milles tuuakse esile väitekirja põhiseisukohad ning kõige olulisemad tulemused.\nSzilárd Tóthi väitekirjas põimuvad keele ja murde, nagu ka suulise ja kirjaliku keelekasutuse küsimused, mille puhul on osatud luua temaatilisi seoseid veel keelesurma, motsiooni ja globalisatsiooniga. Tööd iseloomustab isikupärane väljendusviis ja seda on huvitav lugeda. Kohati tundub küll, et allikaviiteid on koguni liiast, ent see johtub bibliograafiate (mõningasest) kordumisest analüütilise ülevaateosa ja iga artikli järel, andes ühtekokku 46 lk (ehk 18% töö kogumahust). See on üks põhjusi, miks oleks võinud eelistada pigem monograafilist käsitlust. Väga positiivsena mõjuva ülevaatlikkuse ja temaatilise haarde kõrval oleks oodanud suuremat tähelepanu teoreetilisele raamistikule, eriti ajaloolise sotsiolingvistika või keelekorraldusteooria vallast. Praeguses tekstis kipuvad tooni andma esseistlikku laadi kirjeldused, eriti kirjakeele sünni ja surma ning keelekorralduse algusega seotud mõttekäikudes.\nSzilárd Tóthi väitekiri, autori enda sõnul „mälestussammas tartu kirjakeelele”, tõendab autori head orienteerumist nii ajaloo- kui ka keeleainestikus ning lisab uusi vaatenurki XVII sajandi kirjakeele tõlgendamiseks. Sissejuhatus, artiklid ning kokkuvõte moodustavad sisulise terviku, mis kajastab kõige värskemalt senist uurimisseisu. Kahtlemata on tegu kirikliku tartu kirjakeele seni põhjalikema käsitlusega. Ühtlasi avab töö valdkondi, millele tuleks keskenduda lõunaeesti vanema kirjakeele edasisel uurimisel. Jääme huviga ootama Johannes Gutslaffi monograafiat.\nE. Annus, Eesti kalendrikirjandus 1720–1900. Eesti Akadeemiline Raamatukogu. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2000, lk 16–27.\nArtiklid ilmusid ajakirja International Journal of the Sociology of Language teemanumbris „Language Death” (1977, nr 12).\nM. Раннут, Ведет ли двуязычие к отмиранию языка? – Ю. Вийкберг, M. Раннут, Исторический аспект статуса языка (на материале эстонского языка). Preprint KKI-52. Таллинн: Академия наук Эстонской ССР, 1988, lk 10–11; K. Pajusalu, Keel, dialekt, kohamurre ja traditsiooniline murre. – K. Pajusalu, T. Hennoste, E. Niit, P. Päll, J. Viikberg, Eesti murded ja kohanimed. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2002, lk 19–20.\nM. Hint, Kas sõnavälde on saladuslik nähtus? – Sõida tasa üle silla. Raamat eesti keelest ja meelest. Koost ja toim R. Raag, J. Valge. Tartu–Tallinn: EKSA, 2018, lk 67.


Tüdrukute uuring, mis suurus on parem. Mis liige nagu tüdrukud - Liikme suurus Teie abikaasa kusitlus\nLiikme suurus Teie abikaasa kusitlus.\nEsiteks on suurt liikme omanikud iseenesest kindlad ja omistavad usalduse teise poole poole. Küsimustik peaks olema hästi planeeritud, järgima teemat ja olema loogilise struktuuriga. Iga tüdrukut pakuti valiku tegemiseks ja eelistamiseks väikese või suure liikme ees. Intiimsetes kauplustes pakuti laia valikut: Dizzles lisamine pikkus.\nKõiki vastajaid, kes meile huvi võiks pakkuda nimetatakse üldkogumiks ja nende hulgast valitud sihtgruppi valimiks. Küsitluse ettevalmistamine Küsimustiku koostamisel tuleb lähtuda põhimõttest, et vastaja ei ole kohustatud küsitluses osalema ja ta teeb seda oma vabast tahtest. Seetõttu on oluline, et küsitlus sisaldaks alati ka kaaskirja, kus oleks välja toodud: kes küsitlust korraldab küsimustikule vastamiseks kuluv aeg viide küsimustikule vajadusel täitmisjuhised Küsimuste koostamisel ja järjestamisel tuleb jälgida, et küsimused oleksid grupeeritud teemade kaupa, eelistatavalt peaksid eespool olema lihtsamad küsimused ja lõpu pool keerukamad küsimused.\nKüsimustik peaks olema hästi planeeritud, järgima teemat ja olema loogilise struktuuriga. Sama küsimuse juurde hiljem tagasitulek ei ole hea toon, aga see on siiski hea viis selgitada vastuste usaldusväärsust ja vastaja kindlust ja sihipärasust küsimusele vastamisel. Filtreerivad küsimused peavad olema selged nii visuaalselt kui sisuliselt — nt Liikme suurus Teie abikaasa kusitlus informant ütleb, et ta on abielus, siis suunata ta näiteks küsimuse 10a juurde.\nMitte kasutada Liikme suurus Teie abikaasa kusitlus küsimusi.\nParem on küsida, kas informant on küsimuse all olevat filmi näinud ja sealt edasi konkreetsemaks minna. Topeltküsimuste korral võib üks osa jääda informandil vastamata. Tuleb vältida lühendusi ja slängi, kuna vastaja ei pruugi neid teada. Küsimused ja vastusevariandid ei või sisaldada topelt-eitust.\nKüsimustiku lõpus on hea toon küsida vastaja arvamusi ja tagasisidet ning võimaluse korral ka pakkuda vastajale võimalust saada tagasisidet küsimuse vastuste kohta. Loe lisaks.


Eriti mobiilne: kolm 13-tollist sülearvutit, millega võid rännata kuhu iganes | Digigeenius\nEriti mobiilne: kolm 13-tollist sülearvutit, millega võid rännata kuhu iganes\nKui otsid sülearvutit, mis oleks sobiv igale poole kaasa võtta, siis tuleb otsida selliste hulgast, mis oleksid samal ajal kerged, õhukesed ja võimsad, sest reisil olles peab masin hakkama saama kõige vajalikuga kontoritööst videote vaatamise ja mängudeni. Otsisime välja kolm head reisiarvutit, mis sellised ongi.\nAsus ZenBook 14 – 1249 eurot\nAsuse sülearvuti ZenBook 14 mudel UX433FLC on võimas ja kerge, samas on selle 14-tolline ekraan mahutatud 13-tollise arvuti mõõtmete sisse. Seega saad sama suure arvutiga, millised olid vanasti tavaliselt 13-tollised, kasutada 14-tollist (puutetundlikku) ekraani. Lisapind on saavutatud ekraaniäärte arvelt – need on väga õhukesed (2,9 mm).\nVäga kompaktsesse masinasse on omapärase lahendusena ära mahutatud numbriklaviatuur, mis kuvatakse puuteplaadil. Puutetundlikult puuteplaadilt saab numbreid mugavalt sisestada ja eraldi klaviatuuri pole selleks vaja.\nTurvalisus on reisides samuti väga oluline – ZenBook 14 on näotuvastusega ja oskab omanikku veebikaamera abil ära tunda, et sülearvuti kiirelt lahti lukustada.\nVõimsa Inteli i7 protsessori jahutuseks kasutatakse spetsiaalset lahendus, mis tõstab arvutit avades klaviatuuri natuke üles, et õhk pääseks põhja all paremini liikuma ning jahutama.\nHP Spectre x360 (2020) – 1399 eurot\nTäiesti uus HP mobiilse sülearvuti mudel Spectre x360 (2020) on stiilne nagu kõik eelkäijad, kuid saanud juurde võimsama ja moodsama sisu. masin kaalub vaid 1,3 kg, aku kestvus on üsna ulmeline – 22 tundi ja 30 minutit ning protsessoriks Inteli uusim i7.\nSisse saab logida nii näotuvastusega infrapunakaamera abil kui sõrmejäljelugejaga, ärikasutaja jaoks on kindlasti oluline ka veebikaamera ja mikrofoni eraldi väljalülitamise nupud.\nHP teeb helisüsteemi osas koostööd oma ala tipptegija Bang & Olufseniga, WiFi aga toetab uusimat ja moodsaimat 802.11ax standardit.\nApple MacBook Air 13 (2019) – 1129 eurot\nMacbook Air pole enam ammu teistest oluliselt kallim, vaid nüüd isegi mõnedest konkurentidest odavam. Kuna tegemist on ikkagi Apple´iga, millel riistvara ja tarkvara pandud sama tootja poolt täpselt koos toimima, siis saab Inteli i5 protsessoriga kõik tööd sujuvalt tehtud ning Apple´ile omaselt on nii disain, koostekvaliteet kui võimalused tööd teha ja mängida väga head.\nAku kestab 12 tundi, kõik lisaseadmed saab ühendada USB Type-C pesade abil ja arvutil on turvalisuse lisamiseks nii veebikaamera kui sõrmejäljelugeja.\nMilline arvuti võtta?\nKui vajad eriti head ekraani ning teed reisil olles foto- ja videotöötlust, kasutad graafikaprogramme ning oled kodus Mac OS Mojave operatsioonisüsteemiga ning Mac-i programmidega, siis on loomulikult ainuõige valik Macbook Air.\nKui vajad suurimat ekraani, millel võimalikult palju korraga näha ja eraldi numbriklaviatuuri arvude sisestamiseks, siis pakub selleks parimaid võimalusi Asus Zenbook 14.\nKui oled nõudlik ärikasutaja, vajad stiilset masinat, mis on turvaline ja kunagi alt ei vea, siis HP Spectre x360 on ilmselt see õige.\nMärksõnad: HP Spectre, Macbooc Air, mobiilne sülearvuti, sülearvuti, zenbook\nThinkPad ülisoodsalt: sülearvuti, mis sobib ideaalselt kodutööks\nVivobook – mõnikord on sülearvuti suurus kodutöökohal ikkagi oluline


Galerii: Eesti disain võlus Kanada publikut - Ilu & mood - sõbranna.ee\nGalerii: Eesti disain võlus Kanada publikut\n3. oktoober 2017, 8:53\nEesti moe-, disaini- ja ilubrändidest olid Kanadas esindatud Tanel Veenre Jewellery, Oksana Tandit, Monton, Baltman, Ivo Nikkolo, D’Difference ja Sangar. Samuti oli moeetendusel ja showroom’is väljas Roberta Eineri looming.\nKanadas esitleti esimest korda Estonian Fashion Brands Associationi (EFBA) Northern Spirit kontseptsiooni, mis võtab kokku Eesti disaini põhjamaisuse modernses võtmes, hõlmates Eesti disaini ja moe rahvusvahelistele turgudele viimise värskelt loodud formaati, mis koondab erinevaid elemente, vaatemängulisest moetendus-performance’ist showroom’i ning esitlusmaterjalideni. Northern Spirit formaat on kohaldatav erinevatele brändide kooslustele, turgudele ning üritustele, võimaldades näidata meie moedisaini kõikjal maailmas ning olulistel Eestis toimuvatel sündmustel.\nKülastus Torontosse toimus koostöös EFBA (Estonian Fashion Brands Association), EERO (Estonian Ecumenical Relief Organization) ja ESC/VEMUga (Estonian Studies Center in Toronto). Tartu College’is toimunud heategevusliku moeetenduse tulu läheb puuetega laste, täiskasvanute ja vanurite taastusravi toetusprogrammideks Eestis.


MAALEHT PORTUGALIS: Edward Käärkäsi tegutseb ... pisikeses provintsilinnas - Maaleht\nMAALEHT PORTUGALIS: Edward Käärkäsi tegutseb ... pisikeses provintsilinnas\nSuu vajub lahti, silmad keerlevad ja käsi haarab fotoparaadi järele. Tundub, et olete sattunud aastal 1990 Hollywoodi, kus käivad kultusfilmiks saava Edward Käärkäe võtted.\nTundub, nagu oleks Johnny Deppi kehastatav kangelane oma kääritest kätega just nüüd ja just siinsamas kõik hekid üle käinud, neist imelisi ja enneolematuid kujusid voolinud, välja lõiganud.\nTegelikult olete aga hoopis 10 000 elanikuga Moimenta da Beira omavalitsuses, 16 külast koosnevas halduskogumis, mille keskväljakul, raekoja vastas laiub imeline park, justkui käärimehe kätetöö. Kohalikud laiutavad aga selle Kesk - Portugali ime peale käsi – meil on alati nii olnud. Alati on aednik siin pisut toimetanud ...\nEestimaa maarahvas, kus on meie hekikäärid, tahan siinkohas küsida.\non fotojäädvustuste sari läbi Rein Siku objektiivi. Elame väikeriigis euroliidu veerel idas. Kõigest 4000 kilomeetri autosõidu kaugusel lääneveerel on Portugal, Eestist vaid kaks korda suurem. Rahvast küll 10 korda enam. Väiksuse ja vaesuse tunne on meid mõlemaid aga saatnud viimasel sajandil.\nMAALEHT PORTUGALIS: ümbermaailmareis poole tunniga ehk kuhu kadus Mini-Eesti\nMAALEHT PORTUGALIS: kus on enam punakatuseid, kas Portos või Tallinnas?


Kasutajad ei pääsenud e-maksuametisse juba enne tuludeklareerimise algust - Uudised - Tehnika\nKasutajad ei pääsenud e-maksuametisse juba enne tuludeklareerimise algust\ne-maksuameti töö oli hommikul häiritud\nMaksu- ja tolliameti veebiserverid kippusid täna hommikul tõrkuma ainuüksi teate peale, et inimestel tekkis võimalus vaadata oma deklaratsiooni eeltäidetud andmeid.\nTäpsemalt said paljud kasutajad veidi pärast kella 9.00 e-maksuameti veebilehel teate, et teenusesse sisenemine on piiratud kasutajate suure hulga tõttu. Külastajatel paluti mõne aja pärast uuesti proovida\n«Tulude deklareerimise periood on meie IT-süsteemidele koormuse osas kahtlemata kõige rohkem väljakutseid pakkuv periood. Seetõttu jälgime e-maksuameti külastajate üheaegsete sessioonide hulka pidevalt ning täna hommikul ka suure huvi tõttu seda pidime suurendama 25 000 üheaegse sessioonini, et inimesed oma andmetele kiiremini ligi pääseksid,» selgitas Postimehele ameti pressiesindaja Rainer Laurits.\n«Vajadusel oleme valmis täiendavalt reageerima,» lisas Laurits. Ta selgitas, et piiranguid pannakse veebikeskkondadele seetõttu, et vältida süsteemi ummistumist. «Piirangute jälgimine ja sellele reageerimine tagab ka selle, et saame oma lubadust täita, et mõne hetke pärast proovides on kliendile süsteem taas avatud,» lisas ta.\nMaksu- ja tolliameti üldine soovitus on, et nii eeltäidetud andmete kui ka deklareerimise kinnitamise perioodil tasub mõne aja pärast uuesti proovida, kui sisenemine esmalt ebaõnnestub. Tagasimaksete kiirust see ei mõjuta, kui päev hiljem oma deklaratsioon esitada.\nMTA teenindusosakonna juhtivspetsialisti Hannes Udde sõnul tasub eeltäidetavad andmed e-maksuametis ja e-tollis üle kontrollida, et esitamise ajaks oleks juba kõik korrektne.\n«Kui tuludeklaratsiooni eelvaates mingid andmed puuduvad või need erinevad endale teadaolevatest, palume pöörduda väljamakse tegija või kulu saaja poole palvega puuduvad andmed maksuhaldurile elektrooniliselt esitada või esitatud andmed parandada,» märkis Udde.\nSel aastal tuleb tähele panna, et enam ei ole võimalik maha arvata mootorratta ja -sõiduki (A- ja B-kategooria) juhilubade koolituskulusid ning täiskasvanute huvihariduse kulusid. Seetõttu sellist koolitusteenust pakkuvad ettevõtted seda infot inimese eeltäidetud deklaratsioonil enam ka ei esita.\n«Seoses madalapalgalistele tehtavate tagasimaksetega võib sel aastal tuludeklaratsiooni esitamine puudutada ka neid inimesi, kes varem tuludeklaratsiooni ei ole esitanud. Seetõttu on oluline, et ka need inimesed, kes möödunud aasta jooksul töötasid vähemalt kuus kuud täiskohaga ja said alla 7817 euro tulu, kontrolliksid, et nende eest tasutud tulumaksu andmed oleksid MTA-l olemas,» rääkis Udde.\nTulude deklareerimine algab 15. veebruarist, andmete turvalisuse tagamiseks soovitab amet siseneda e-MTAsse ID-kaardi või mobiil-ID abil. Deklareerimist puudutavat infot ja abi saab MTA kodulehelt, ameti teenindusbüroodest või helistades maksu- ja tolliameti infotelefonidele.


Afloderm - ülevaated, hind, analoogid, vabastamisvorm - Melanoom\nAfloderm: kasutusjuhised ja ülevaated\nTootja: BELUPO, Pharmaceuticals & Cosmetics, dd (Horvaatia)\nAfloderm on lokaalne glükokortikosteroid, millel on sügelusevastane, põletikuvastane, antiproliferatiivne ja allergiavastane toime..\nVäliseks kasutamiseks mõeldud kreem: valge, homogeenne (alumiiniumtorudes 20 ja 40 g, 1 toru pappkarbis);\nVäliseks kasutamiseks mõeldud salv: helekollane või valge (alumiiniumtorudes 20 ja 40 g, 1 toru pappkarbis).\nIgas pakendis on ka Aflodermi kasutamise juhised.\nAflodermi toimeaine (kreem ja salv): alklometasoondipropionaat, 1 g - 0,5 mg.\nAfloderm on kerge kuni mõõdukalt aktiivne paikne glükokortikosteroid.\nSellel on põletikuvastane, vasokonstriktor ja sügelemisvastane toime. Põletikuvastase toime arengumehhanism pole täielikult mõistetav. Tõenäoliselt kutsub alklometasoon esile fosfolipaas A2 inhibiitorite (lipokortiinid) biosünteesi, mille tõttu väheneb arahhidoonhappe vabanemine membraanfosfolipiididest. Selle tulemusel saab sellest arahhidoonhappe põletikuliste vahendajate (leukotrieenid ja prostaglandiinid) moodustumise pärssimise põhjus..\nAlklometasooni naha kaudu imendumise määr määratakse paljude tegurite (sealhulgas ravimvormi tüüp ja naha terviklikkus) abil. Põletikulised ja muud nahahaigused võivad suurendada imendumist. Uuringud on näidanud, et terved vabatahtlikud omastavad 8 tunni jooksul umbes 3% ainest.\nAfloderm on ette nähtud põletikuliste nahahaiguste ja dermatooside korral, mis reageerivad paiksele GCS-ravile, näiteks:\nAflodermi kreemi kasutatakse põletikuliste nahaprotsesside ägedate ja alaägedate staadiumide, sh. millega kaasneb eksudatsioon. Tööriista on soovitatav kasutada põletikuliste haiguste raviks tundlikel ja delikaatsetel kehapiirkondadel (rind, kael, nägu, suguelundite piirkonnad), samuti vajadusel kahjustatud naha täiendavaks niisutamiseks, mis viiakse läbi tänu ravimi komponentidele.\nAflodermi salv on ette nähtud alaägedate ja krooniliste dermatooside ennetamiseks, eriti koos ketendavate ja kuivade kahjustustega, infiltreerumisega, samuti juhtudel, kui on vajalik salvi oklusiivne toime.\nLahtised haavad, troofilised haavandid;\nRavimit võib manustada lastele alates 6. elukuust.\nRaseduse ajal on lubatud kasutada kreemi ja salvi Afloderm, kuid ravimi kasutamine peaks olema lühiajaline ja arsti järelevalve all. Puuduvad andmed selle teratogeense toime kohta.\nSamuti on lubatud imetamise ajal kasutada Aflodermi. Ravi ajal peate võtma ettevaatusabinõusid, eriti ärge kandke ravimit enne rinnaga toitmist rinnaga.\nAfloderm, kasutusjuhised: meetod ja annus\nAflodermi salvi ja kreemi tuleb kahjustatud nahale kanda ühtlaselt õhukese kihina kuni 3 korda päevas. Krooniliste haiguste ravimisel ägenemiste ennetamiseks tuleb ravi jätkata veel mõnda aega pärast sümptomite kadumist. Järelravi perioodil ja pediaatrias võib Aflodermi kasutamise sagedust vähendada 1 korrani päevas.\nKui 2 nädala jooksul mõju puudub, on vaja diagnoosi selgitada.\nTavaliselt on Afloderm hästi talutav, tekkivad kõrvaltoimed arenevad harva ja on pöörduvad. Ravi ajal esinevad kõige sagedamini: põletamine, sügelus, naha kuivus, erüteem, papulaarne lööve, ärritus, aknevormiline lööve, follikuliit, perioraalne dermatiit, hüpopigmentatsioon, sekundaarne infektsioon, dermatiit, striiad, naha atroofia, torkiv kuumus.\nÜlalnimetatud sümptomite või ülitundlikkusreaktsioonide ilmnemisel tuleb ravi katkestada ja pöörduda arsti poole.\nPeamised sümptomid: glükokortikosteroidide süsteemsed kõrvaltoimed.\nÄrge laske Aflodermil sattuda silma (vältimaks katarakti ja glaukoomi võimalikku arengut), samuti avatud haava pindadel.\nKui haiguse kulgu raskendab sekundaarne bakteriaalne või seeninfektsioon, määratakse lisaks antibakteriaalne või seenevastane ravi.\nAflodermit saab kasutada väikelaste raviks. Tuleb meeles pidada, et väikelastel võivad mähkmed ja nahavoldid omada oklusiivse sidemega sarnast toimet, mis vastavalt suurendab toimeaine süsteemset imendumist. Sellega seoses on ravimi pikaajaline kasutamine väikelastel võimalik ainult arsti järelevalve all..\nKui esimese manustamise ajal tekivad ülitundlikkusreaktsioonid (põletustunne, sügelus, hüperemia), tuleb ravim tühistada.\nAflodermi tuleb raseduse ja imetamise ajal kasutada ettevaatusega.\nAflodermi ravi alla 6 kuu vanustele patsientidele on vastunäidustatud.\nKreem ja salv väljastatakse ilma arsti retseptita.\nArvustused Aflodermi kohta\nEnamik arvustusi Aflodermi kohta on positiivsed. Nad märgivad terapeutilise toime kiiret arengut, võimalust seda kasutada raseduse ja imetamise ajal, samuti pediaatrias. Pole lõhna, ei jäta riietele jälgi, on õrna tekstuuriga, pehmendab nahka hästi. Peamine puudus on pikaajalise kasutamise võimatus, mõnel juhul - kõrge hind.\nsalv: 326-400 rubla. (1 tuub 20 g) või 463-509 rubla. (1 tuub 40 g);\nkoor: 365–426 rubla. (1 tuub 20 g) või 460–532 rubla. (1 tuub 40 g).\nAfloderm 0,05% kreem välispidiseks kasutamiseks 20 g 1 tk.\nAfloderm 0,05% salv väliseks kasutamiseks 40 g 1 tk.\nAflodermi kreem 0,05% 20g\nAfloderm 0,05% kreem välispidiseks kasutamiseks 40 g 1 tk.\nAflodermi salv 0,05% 40g\nKohalikud glükokortikosteroidid [dermatotroopsed ained]\nL25 Kontaktdermatiit, täpsustamata\nL56 Muud ultraviolettkiirguse põhjustatud ägedad nahamuutused\nL56.2 Fotokontaktne dermatiit [berloque dermatiit]\nL56.3 Päikese urtikaaria\nL57.8 Muud naha muutused, mis on tingitud kroonilisest kokkupuutest mitteioniseeriva kiirgusega\nR23.8.0 * Kuiv nahk\nW57 Mittemürgiste putukate ja muude mittemürgiste lülijalgsete hammustamine või nõelamine\nalklometasoondipropionaat 0,5 mg\nabiained: pehme valge parafiin - 799,5 mg; mesilasvaha valge - 60 mg; propüleenglükoolmonopalmitostearaat - 20 mg; heksüleenglükool - 120 mg\nKohalikult. Salv Afloderm ® kantakse kahjustatud nahale ühtlaselt õhukese kihina 2-3 korda päevas, hõõrudes õrnalt nahka. Krooniliste haiguste ravis ägenemise vältimiseks tuleb ravi jätkata mõnda aega pärast kõigi sümptomite kadumist.\nÄrge kandke oklusiivseid sidemeid Afloderm®-salviga töödeldud nahapiirkondadele alklometasooni imendumise võimaliku suurenemise tõttu, välja arvatud raskete ja püsivate dermatooside korral.\nRakendamine lastel. Aflodermi ® võib kasutada lastel alates 6. elukuust. Tuleb meeles pidada, et väikelastel võivad nahavoltid ja sünteetilised mähkmed omada oklusiivse sidemega sarnast toimet ja suurendada ravimi toimeaine resorptsiooni. Lisaks on lastel võimalik suurem süsteemne resorptsioon naha pinna ja kehakaalu suhte ning naha ebapiisava küpsuse tõttu. Seda ei soovitata rakendada oklusiivsete sidemete all kohtades, kus mähkmed ja mähkmed puudutavad nahka. Ravimit tuleb kasutada lastel väga ettevaatlikult ja võimalikult lühikese aja jooksul (mitte rohkem kui 3 nädalat). Ravimi pikemat kasutamist tuleks läbi viia ainult arsti järelevalve all. Kui 2 nädala jooksul mõju puudub, tuleb diagnoos selgitada.\nLastel ja jälgimisperioodil on võimalik ravimit kasutada üks kord päevas. Tavaliste dermatooside korral, koos Afloderm ® salvi kasutamisega, on delikaatsete ja tundlike nahapiirkondade (näo, kaela, rinna, kubeme piirkonnas) lokaliseeritud dermatooside raviks soovitatav üle minna Afloderm ® kasutamisele kreemi kujul. Lisaks on Afloderm ® kreemil kosmeetilisi eeliseid - see imendub kergesti ega jäta rasvast läiget.\nVäliseks kasutamiseks mõeldud salv, 0,05%. 20 ja 40 g salvi alumiiniumtorudes. Toru ava on membraaniga kaitstud. Toru on suletud keermega PE-korgiga. 1 toru pannakse pappkarpi.\nBELUPO, ravimid ja kosmeetika jne, Horvaatia Vabariik. 48000, Koprivnitsa, tn. Danitsa, 5.\nMüügiloa hoidja: BELUPO, ravimid ja kosmeetika dd, Horvaatia Vabariik.\nEttevõtte BELUPO, ravimid ja kosmeetika dd, Horvaatia Vabariik, esindus Venemaal: 119330, Moskva, Lomonosovsky prospekt, 38, apt. 71–72.\nTel: (495) 933-72-13; faks: (495) 933-72-15.\nRavimi Afloderm ® säilitustingimused\nAfloderm ® kõlblikkusaeg\nAflodermi salv, kreem: kasutusjuhised\nRavim Afloderm on välispidiseks kasutamiseks mõeldud ravim, mis põhineb glükokortikosteroidhormoonidel. Sellel ravimil on võimsam põletikuvastane toime, leevendab naha turset ja sügelust, parandab kahjustatud kudede regeneratsiooniprotsesse, avaldab väljendunud antiallergilist toimet.\nAfloderm on saadaval väliseks kasutamiseks mõeldud kreemi kujul ja salvi kujul.\nKreem Afloderm sisaldab peamist toimeainet - alkometasoondipropionaati, samuti abikomponente: puhastatud vesi, valge parafiin, foroorhape, naatriumhüdroksiid, makrogoolglütserüülstearaat, tsetostearüülalkohol. Kreemil Afloderm puudub spetsiifiline lõhn, ühtlase struktuuriga, valge värv.\nAflodermi salv on ühtlase konsistentsiga valge või kollaka värvusega, ilma lisandite ja lisadeta. Salvi peamine toimeaine on alkometasoondipropionaat, samuti abikomponendid: mesilasvaha, valge pehme parafiin, propüleenglükool, heksüleenglükool.\nMõlemat ravimit Afloderm toodetakse alumiiniumtorudes, mis on pakitud pappkarpi.\nVastavalt juhistele määratakse Afloderm patsientidele järgmiste nahahaiguste raviks ja leevendamiseks:\nDermatiit - nahaallergia ärritavate ainete, toidu suhtes (kompleksse ravi osana naha sügeluse ja punetuse leevendamiseks), allergiline dermatiit;\nFoto- ja füto-dermatiit;\nAllergilised reaktsioonid sääsehammustustele, mesilastele, herilastele ja teistele putukatele kompleksravi osana;\nÄgedate põletikuliste nahaprotsesside ja kroonilise dermatiidi ägenemise raviks määratakse patsiendile kõige sagedamini Afloderm kreemi kujul. See ravimivorm niisutab ja toidab hästi kuiva ärritunud nahka, leevendab sügelust ja turset, omab rahustavat toimet, leevendab kiiresti ägeda allergilise protsessi sümptomeid.\nStabiilse remissiooni perioodil, et vältida negatiivset nahareaktsiooni päevitamisele, õitsvatele ürtidele, kokkupuutele allergeenidega, on patsientidel tavaline välja kirjutada Afloderm salvi kujul. Salv niisutab veidi kuiva ja ketendavat nahka, hoiab ära dermatiidi ägenemise, leevendab putukahammustustest tingitud sügelust.\nNagu igal teisel ravimil, on ka Aflodermil mitmeid tõsiseid vastunäidustusi. Need sisaldavad:\nNaha lahtised haavad;\nAbstsesside olemasolu nahal, rosaatsea;\nVaktsiinide manustamisest tulenevad allergilised nahareaktsioonid;\nHerpeetilised nahakahjustused ja teiste viirusnakkuste põhjustatud nahakahjustused.\nRavimi manustamismeetod ja annus\nAfloderm on mõeldud ainult väliseks kasutamiseks! Kahjustatud nahapiirkondadele (eelnevalt tolmust ja mustusest puhastatud) kantakse kreem või salv õhukese kihina. Teil pole vaja ravimit hõõruda ega masseerida manustamiskohta.\nRavimi annuse ja ravi kestuse määrab arst, sõltuvalt näidustustest ja allergilise reaktsiooni või dermatiidi kulgu raskusest. Reeglina kasutatakse salvi või kreemi mitte rohkem kui 2-3 korda päevas, noorukitele - mitte rohkem kui 1 kord päevas.\nPärast nahakahjustuste, punetuse, sügeluse ja turse jälgede kadumist on ravimit soovitatav kasutada veel 1-2 päeva, et vältida kliinilise pildi taastumist. Kui patsient kasutab Aflodermi kauem kui 10 päeva ja oodatavat mõju pole, tuleb ravi selle ainega katkestada ja õige diagnoosi selgitamiseks pöörduda uuesti arsti poole..\nTeadlaste tehtud uuringute kohaselt ei ole ravimi Afloderm toimeainete teratogeenset toimet lootele tuvastatud. Vaatamata sellele ei ole raseduse ajal, eriti esimesel trimestril, soovitatav kasutada salvi või kreemi. Kui see on hädavajalik, võib Aflodermit kasutada rasedate raviks 2. ja 3. trimestril, kuid ainult siis, kui kasu tulevasele emale on palju suurem kui tõenäoline risk lootele. Ravimit tuleks kasutada ainult tõsiste näidustuste korral ja günekoloogi range järelevalve all!\nImetamise perioodil on Aflodermi kasutamine võimalik spetsialisti järelevalve all. Imikute glükokortikoidide kõrvaltoimete riski vähendamiseks on soovitatav ravimit pärast toitmist nahale kanda. Imetavad naised peaksid eriti hoolikalt jälgima ravimi annuse täpset järgimist.!\nEnamikul juhtudel on Afloderm salvi ja kreemi kujul patsientide poolt hästi talutav ja ainult üksikjuhtudel ilmnevad kõrvaltoimed:\nNaha põletamine ravimi manustamiskohtades;\nErüteem ja sügelus kahjustatud nahapiirkondades, kuhu ravim sattus;\nNaha hüpopigmentatsioon ravimi manustamiskohtades;\nNaha atroofia (esineb tavaliselt ravimi pikaajalisel ja kontrollimatul kasutamisel);\nSekundaarse infektsiooni areng.\nOluline on mõista, et Aflodermi koostis sisaldab hormoone - bioloogiliselt aktiivseid aineid, mida saab meditsiinilistel eesmärkidel kasutada ainult arsti juhiste järgi. Selle ravimi kontrollimatu kasutamine dermatiidi või muude nahakahjustuste raviks on täiesti vastuvõetamatu.\nSamuti ei saa Aflodermi järsult tühistada. Nahahaiguse kliiniliste sümptomite raskuse vähenemisega segatakse salv või kreem võrdsetes kogustes beebikreemiga. Niisiis, koore päevane annus suureneb ja ravimi annus väheneb. Seega ei teki patsiendi neerupealistel stressi, mis on põhjustatud glükokortikoidide järsust ärajätmisest..\nAflodermit ei kasutata alla kuue kuu vanuste laste raviks. Tulevikus on ravimi kasutamine võimalik arsti range järelevalve all ja minimaalne efektiivne terapeutiline annus. Lastele ettenähtud Aflodermi annuse ületamine võib põhjustada bronhiaalastma tekkimist!\nApteekides väljastamise ja ravimi säilitamise tingimused\nAfloderm on apteekides saadaval ilma retseptita. Ravimi kõlblikkusaeg on märgitud pakendile, pärast selle aegumist ei saa salvi ja kreemi enam kasutada.\nHoidke avatud tuubi külmkapis või muus jahedas kohas, mis ei ole lastele kättesaadav..\nRavimigrupi analoogid: Latikort, Lokoid Krelo, Lokoid Lipokrem, Lokoid, Ftorokort, Fokort-Darnitsa.\nVäliseks kasutamiseks mõeldud salv Afloderm 0,05%, tuub 20g. - alates 343 rubla.\nVäliseks kasutamiseks mõeldud salv Afloderm 0,05%, tuub 40g. - alates 458 rubla.\nAfloderm kreem väliseks kasutamiseks 0,05%, tuub 20g. - alates 369 rubla.\nAfloderm kreem väliseks kasutamiseks 0,05%, tuub 40g. - alates 490 rubla.\nParimaid retsepte ja kiireid viise, kuidas must silm kodus eemaldada, käsitletakse selles artiklis..Mitte ükski inimene ei ole verevalumite, verevalumite ja marrastuste eest immuunne.\nKas Advantanit saab kasutada naha raviks raseduse ajal??\nAdvantan on väliseks kasutamiseks mõeldud ravim, mida toodetakse kreemi, salvi, emulsiooni kujul. Selle kasutamine ei ole lapse kandmise ajal keelatud, sest see ei tungi peaaegu vereringesse ega mõjuta kogu keha.\nKas on võimalik tuulerõugeid täiskasvanueas teist korda saada: viiruse taasaktiveerimise põhjused, ravi\nKas tuulerõugeid on võimalik täiskasvanueas teist korda saada - sage küsimus tuulerõugeid põdenud laste vanemate arsti vastuvõtul.\nTõrvaseepi kasutamine kodus kosmetoloogias\nMida võivad villid lapse nahal öelda??\nMis on skinoreni ja kuriosiini toime\nKuidas psoriaas lapse peas välja näeb ja kuidas seda ravida?\nKäte ja jalgade düshidroosi raviks kasutatavate salvide loetelu\nKuidas kondüloomid kodus kondeerida - 13 rahvapärast ravimit\nHead päeva, kallid lugejad!Täna kaalume sellist ebameeldivat nähtust nahal nagu keetmine, samuti kõike nendega seotud. Nii et...Mis on keema?Furunkul (keema) - pustulaarne nahahaigus, mida iseloomustab karvanääpsu ja seda ümbritsevate sidekudede äge mädane-nekrootiline põletik.\nKuidas follikulaarne keratoos lastel välja näeb ja kuidas seda ravida?


Poliitika ja tulnukad | Para-web\n/ Poliitika ja tulnukad\nPoliitika ja tulnukad\nOn's siis mõned poliitikud kohtunud tulnukatega?\nKas teavad mõned valgekraed midagi rohkemat kui pööbel ja on ehk mõni kokkulepegi sõlmitud?\nPinnale ujus üks tegelane, kes väidab, et USA endise president Eisenhower kohtus tulnukatega:\nLisaks on liikvel legend, kuidas Reagan ja Gorbatšov tulnuka probleegi "tõsiselt" tegelesid. Üheks väikeseks vihjeks on Reagani kõne UN-is http://www.youtube.com/watch?v=QfQximJ-6yo\nLegend räägib, et tookord olid eelmainitud üsna veendunud, et meie ümber ja keskel liiguvad võõrad tegelased, keda palja silmaga ei näe.\nMarek Simpsoni Ufo-raamatus on toodud veel ports legende, eelkõige ühendriikidega seoses. Et kuidas on kokkulepe sõlmitud tehnoloogia vahendamises ja vastutasuks lubatakse neil inimesi röövida jne...\nLisaks ka Kalmõkki presidendi lugu: http://para-web.org/viewthread.php?tid=4981\nJa kes ei teaks legendi, et Natside füürer Adolf, kes oli aastaid kerjus ja üsna saamatu, sai oma "jõu" ja tehnoloogia kuskilt mujalt...\nEhk tahab keegi midagi täpsustada/lisada?\n[Muudetud: 14-5-2010 Tom]\n(selle postituse viimane muutmine: 12-08-2011 17:13 InDemand.)\nMinul on selle teemaga seoses raske uskuda seda asjaolu, et nn külma sõja ajal ei suudetud üksteise tagant välja nuhkida neid suuri saladusi. Kui oleks välja nuhitud, siis oleks ju ka ähvardama hakatud vastaspoolt, ja ma kaldun arvama, et üsna avalikult.\nSellepärast arvan, et kui keegi midagi rohkem teab, siis need on sellised inimesed, kes pole poliitika ja võimuga otseselt seotud.\nAga muidugi rõhutan seda, et mina olen vandenõude alal eriline naiivik. See tähendab seda, et tean väga hästi, et suudetakse ja tahetakse üldsuse eest varjata mõnda kitsa eriala konkreetset avastust mõned aastad. Aastasadu kestnud ülemaailmse varjamise võimalikkusesse suhtun skeptiliselt.\nSee kõik aga puudutab ainult nn Lääne kultuuriruumi poliitikuid. Seega Kalmõkkia president ? - mine tea ...\nHei troodon, räägi sellest\nkirjelda mõnda keissi, millest rohkem tead ja mille kohta on ka ehk meedias midagi läbi käinud, siis saame paremini aru ja näeme tausta.\nLoogika ütleb tõesti seda. Loogika, mis arvab, et niivõrd oluliste asjadega ei tegele nii tähtsusetud tegelased nagu valitud riigijuhid.\nJääb ainult loota, et mõni poliitik on lihtsalt käsuliini teepeale ette jäänud.... ning lõppude lõpuks on igas suures organisatsioonis ka koristaja, turvamees või lihtsalt "kastide tassija" . ...kes juhuslikult midagi näinud, kuulnud.\nKas varjamise keissi?\nNo avastasid botaanikud kuskil 1990nendate keskel Austraalia kaguosa ühes orus senitundmatu juura-ajastust pärit okaspuu, mis liiginime ta sai, seda ei mäleta praegu peast. Avalikkusele teatati sellest avastusest umbes viis aastat hiljem, kui oli juba seda puud paljundatud aiandite jaoks, et huvilised osta saaksid. Kardeti, et vastasel korral huvilised lähevad ja teevad looduses puhta töö. Ma ei tea, kas selle oru täpsemat asukohta on üldse avaldatud. Kui suurest meediast see uudis läbi jooksis, ei tea, aiandusealasest (neti)meediast aga küll. Tegemist oli teadusele senitundmatu puuliigiga.\nSarnaseid juhtumeid võib olla veel ja veel. Mõni uus loomaliik?\nVõi mida sa mõtlesid? Mingitest taustadest ma eriti ei tea midagi.\nLisan: link Postimehe artiklile\n[Muudetud: 5-14-2010 troodon]\n...See tähendab seda, et tean väga hästi, et suudetakse ja tahetakse üldsuse eest varjata mõnda kitsa eriala konkreetset avastust mõned aastad. ...\npidasin silmas seda lauset ja sa vastasid ühe näitega täpselt. Kui tead veel midagi, olen huvitatud lugemast.\nilmselt see puu teema: http://www.answersingenesis.org/creation...2/tree.asp\nnn Wollemi mänd\n[Muudetud: 5-15-2010 T11ger]\nAnnab jumal ameti annab teadmised (Need teadmised mida jumalale on vaja lasta sel inimesel teha)\nPõhimõtteliselt jutt õige, mida kõrgemale võimuredelil liigud seda rohkem hakkad nägema ja seda laiemaks muutub arusaam tegelikust maailmast ja neist jõududest kes seda maailma valitsevad.\nKõige suurem mitteorgaaniliste kontsentratsioon ongi valitsushoonetes ja parlamentides.\nAinult ma ikkagi ei saa aru miks kõik tahavad nii hirmsasti näha tulnukaid füüsilistes kehades kui nad võivad enda nimel saata holoogramme, lihtsalt juhtida olles juhe kuklas või kasvõi seestuda sellesse kihti inimeses mida tolle teadvus ei kasuta, teatavasti kasutab inimene endast ainult ühte kihti vastavalt siis füüsilistele kehatunnustele mehe või naise energiakeha kihti, üksikud inimesed korraga nii mehe kui naisekihti ja osadel on teadvus fikseerunud füüsilise keha suhtes valesse kihti.\nKui vaadata isegi meie künkaseltskonda ja neid ruume kus nad töötavad on seal päris paksult erinevaid tegelasi ja erinevaid huvisid kõigist neist inimkeha kihtidest mida meie enda teadvus (pidevalt) ei kasuta.\nIgasugune demonstratsioonesinemine on tavaliselt millegi väljapressimine või võõraste tulek turuplatsile mille seadusu nad ei tunne ja alles kohalikud teevad neile selgeks millega tegu.\nNii ka Orioni seltskond võib uhkelt kelkida, et neil on läbi rahamärkide lepingud iga inimesega olemas ja teistel pole siia asja. (iga rahatükk on leping selle raha omaniku või omaniku esindajaga käituda raha omaniku huve arvestades)\nPrresident kohtuski nende teistega kes olid vastu tuumajaamadele ja uraani sõjalistes rakendustes kasutamise vastu. Ameerikale see väidetavalt ei sobinud aga tegelikult oli ju liiga palju valitsejate seas neid kes olid kasulikud idioodid hallidele ja saades kätte teise tsivilisatsiooni teadmised oleks nad rünnanud seda tsivilisatsiooni juba nende kodudes. Ameerika tegi lepingu väidetavalt hallidega kes teiste peletamiseks on andnud tehnoloogiad, mis muudavad ka tavarelvastust kasutades radioaktiivseks kogu sõjatandri, nn lahja uraani kasutamisel soomustläbivates mürskudes. Eestis on tänu suurtele uraanimaagi lademetele juba looduslik radiatsioonifoon kõrge.\nKuskil eelpool mainisin xendrate võimalusi võtta inimesi oma kodudest ja tagasi tuua juba muudetud kujul muutes aatomistruktuuri tasandil füüsilise keha neile kasulikuks idioodiks.\nSiis võite ise edasi arvata mis toimub ülemistes võimukoridorides. Ja miks alati on ühel rahval, ühel rahaomanikul ja ühel usul eelised kõikide teiste suhtes, nad kuuluvad lihtsalt Orioni kurjuseimpeeriumi lepinguliste esindajate hulka.\nInimesega, keda on võetud kosmoselaeva ja muudetud, olen kohtunud.\nSee muutmine sarnaneb kirurgilise operatsiooniga ning võtab mõne tunni, enamus sellest paranemine operatsioonihaavadest kosmosealeva pardal. Ühe ööga tehakse kogu muutmisprotseduur läbi, kuid hommikul inimesel pea hirmsasti valutab.\nCa 80% kõigist tulnukate poolt muudetud inimestest on muudetud reptiloidide poolt.\nKelle laevas muudeti minu tuttav, ei ole õnnestunud kindlaks teha.\nTäna on meie planeedi ruumis kohal ca. 8000 vaenulikku reptiloidi, nendest 9 algrassi esindajat (suurt kasvu tyrannosauruse moodi rahvas).\nCa 80% reptiloididest on inimkonnale vaenulikud (ülejäänud on praeguseks ajaks ühinenud Galaktilise Föderatsiooniga, mõned alles ca 3 aastat tagasi).\nGalaktilise Föderatsiooniga liitunutest (osa nendest on reptiloidsed tsivilisatsioonid) on osa infot siin:\nBellatrix tsivilisatsioon näiteks oli varem Orioni impeeriumis.\nLiikmesriigi nimi: Star rahvas Bellatrix. Endine liige League of Orion ja selle sektori peakorteris endise Alliance.\nVastu võetud Galaktika Föderatsioon: kolm aastat tagasi.\nAsukoht: üks säravamaid tähti Orioni tähtkujus, see on särav täht leitud just paremale ja eespool vöö Orion.\nKaugus Maast: Mõned 112,5 Light Years.\nLife Form Tüüp: Major liikide Dinoid-Reptoid hybrid. Migreerunud alates tähtkujus Ambur umbes 25 miljonit aastat tagasi.\nFüüsiline Välimus: Väga laaste ja kondine. Ülemine pead ümbritseb suur kondine hari. Suur punane või kahvatukollase silma (mis sarnanevad Maa roomajad) on toodud ettepoole napilt, ning kummalgi pool väga väike nina. Suu on õhuke huuled, mis töötavad ühe külje pea teised. Kõrvad on olematu: vaid kirjutada neist on ekstra-sile, 3-tolline (7,62 cm) ringi mõlemal pool pea ja lihtsalt taga silmi. Nahk on laaste nagu krokodill ja roheline, kollane, pruun või punane. Väike kondine hari kestab kuni keskele tagasi ja on seotud suuremate hari leitud peal pead.\nTeineteist on bi-pedaali. Thin küljest on kuus pikk, nõuti sõrmedega. Jalad on viis varbad lõppenud väikesed, väga teravad küünised. Väga väike saba, paks nagu krokodill's laieneb ainult jalgu. Mees on lühem kui naised. Mehed vahemikus kõrgus 8-10 jalga (2,44-3 m): naistel on 8,5-10,25 jalga (2,6-3,12 m) pikk.\nSpetsiaalsed tunnused ja võimed: täheldatakse suuri diplomaatilisi ja juhtimise oskusi. Vastutav, minevikus kuus miljonit aastat, kõik endised alliansi jõud sektoris, Linnutee galaktika.\nKeskmine summa Sleep vaja: 5-8 tundi.\nKeel: Väga jäme ja Kurgu; täis sügavat Ohver ja susisev mürast.\nEmälaiva ja muu käsitööga: Scout käsitöö nägema kaste tilgad ja nagu mardikad, need varieeruvad 1-400 jalga (30,5-122 m) pikkuseid. Emalaeva vahemikus 1-400 miili (1,6-640 km) pikk ja näevad välja nagu suur kullesed.\nNende venulike reptiloidide heaks töötab ca 7% inimkonnast (80% sellest on juudid), kellele allub 100% inimkonna rahasüsteemidest.\nCa 10% võimust meie planeedi energiate, olendite ja nähtuste üle kuulub sellele negatiivsete liidule; seega ei ole nad mingil juhul domineerivad. Tumenda ajastul on negatiivsete olendite kohalolu ilmselt vältimatu.\nNende domineerimine kestab hinnanguliselt veel ca 18 kuud; siis saab see läbi.\nIgal juhul on eelseisvad mõned aastad äärmiselt huvitav aeg.\nTundub, et ei tule eeldada kõikide reptiloidide vaenulikkust.\nMeie planeedi inimesed ise on tunduvalt salapärasemad ja suurema arengupotentsiaaliga kui reptiloidid; käitumiselt ettearvamatud.\nHadži, aga mida tulnukad ise räägivad, mõttetu on neid valguskandjaid promoda, ma pole veel kohanud ühtegi, kes räägiks teispoolsuses eriti tõtt, vähemalt osade küsimuste peale, vastus on, et on keelatud inimesele tõtt rääkida, inimene peab olema kõigile vabalt kasutatav ja manipuleeritav.\nSeepärast on ka nn positiivse mõtlemisega lihtsalt negatiivsete söök.\nPositiivne mõtlemine on lihtsalt nõustumine oma elujõu negatiivsete ehk seda elujõudu kasutavate ja suunavate tegelaste käsutusse andmine. Ole positiivne ja luba negatiivsetel manipuleerida.\nKui täna kaob raha, kukub kogu tsivilisatsioon kokku ja me kõik ronime rõõmsalt puu otsa tagasi jahiloomi jahtima ja kui need otsa saavad siis üksteist sööma, mida praegu paraku teevad energiatasandil teised, need tegelikud negatiivsed.\nKeha on kokkulepe ja me võime ta rahulikult kaasa võtta muutudes koos elutingimustega aga jaht energiale jääb alles, see ei kao kusagile.\nJa mulle isiklikult meeldib see tinglik kokkulepe mis loob huvitava mängumaa ega lase kunagi igavleda.\nSeal mujal on palju igavam aga ka räigem ja surm lõplikum kui nahka pistetakse.\nKas oleks võimalik see lause veidi lahti seletada?\nSelle lahtiseletamine vist ei kuulu antud teemasse aga loe CC raamatud läbi ja seedi hüpet kuristikku, selles ei saa ellu jääda kui oled veel inimvormi säilitanud. Tegu on maatriksiga tänu millele oled füüsiline keha nagu stantsi alt tulnud arvuti. Suudad inimvormist vabaneda, võid mängida kasvõi libahunti kuigi see lüke alla looma vormi sobib rohkem naistele.\n[Muudetud: 5-16-2010 VironShaman]\n... ma pole veel kohanud ühtegi, kes räägiks teispoolsuses eriti tõtt, vähemalt osade küsimuste peale, vastus on, et on keelatud inimesele tõtt rääkida...\nAga äkki peetakse inimese arengutaset lihtsalt liiga madalaks ja seepärast ei anta infot? Ma ei mõtle isiklikult sind vaid inimkonda üldisemas plaanis.\nMida on inimestel selle infoga teha, kui see kedagi huvitab siis Kotkast või jumalat kui tahate kelle silmast kõik need selle maailma ehituskivid väljuvad meile arusaadaval kujul ja kes siis elu lõppedes ka eukogemuse nagu maiuspala nahka paneb.\nEt sellest supist väljuda tuleb ära peita jumal, cc väidab et elukogemus tuleb ikkagi talle anda ja endale sellest täiuslik koopia teha aga parima tulemuse pidi andma ümbersündide lõpuni siin viibimine.\nOsa tegelasi on nii või teisiti siin vabatahtlikud õngitsejad kes karmarattas eriti enam ei osale vaid vabatahtlikena siia neid äratama tulevad kes on vabadena tulnud ja siin ära unustanud kes nad tegelikult on.\nInimese arengutase pole ei madal ega liiga kõrge., kõik mis ta on on kollektiivne saavutus juhe kuklas, tõmba teadmiste pistik kuklast ära ja saad möriseva kiskja kellest tasub kaugele hoida nagu hundikarjas kasvanud lapsest.\nEi maksa uskuda kõiki valetajaid inimest halvustamas ja loomaks pidamas, isegi kui nad juudid, on kes teatavasti teisi loomadeks peavad ja ise end jumalate vahendajarahvaks, kas on ikka hallid ja need teised jumalad, Mutwa arvab, et täitsa söödav liha, neil seal kombeks kui järjekordne taldrik vastu mäge prantsatab liha kotti korjata ja rituaalselt nahka panna.\n= wtŃą“.˙§³Ńå<ó\t<ó<<\n¶&ĒG6 jš éWÄ\nTänan ammendava vastuse eest. Kui eelnev veidi arusaamatuks jäi siis abiks mingi dissassembleri omamine või masinkoodi perfektne tundmine lisaks vähekese mõistuse omamisele.\nLeena, mina küll ei julgeks nähtustele ainult ahtrit näidata, sa ju ei tea milline tegelik kogemus võib jutu taga olla. Hüpe kuristikku ja enda leidmine pärast kusagilt mujalt, mitte kivide otsast kuristiku põhjas on võimalik, võta see teadmiseks.\nMa ei näita ahtrit. Ma küsisin. Ja soovisin lihtsat ja lihtsate sõnadega selgitust. Keeruline oli sellest aru mõista? Teadmiseks võtan kõik mis kuulen ja näen. Kuna ja kus Te kuristikku hüppasite? Kus see kuristik asus? Mis sundis/ajendas hüppama?\n[Muudetud: 5-16-2010 Leena]\nNo sellest, et Eisenhower tulnukatega kohtus, on ju meiegi foorumis ammu räägitud. Vist teemas ufo a-st 2004.\nNimelt arvatakse, et ta kohtus 1954.a. salaja maa-välistega Edwardsi Õhujõudude Baasis. On kirjutatud ka sellest, et ta olevat sõlminud maa-välistega mingid lepingud-\nSellest oli juttu ka raamatus "UFO ja FBI salasidemed".\nJa minu arvates tundub see lugu päris tõepärane.\nAga kui juba poliitikast ja UFO-dest teema, siis leidsin veel ühe lingi Hillary Clintonist ja UFO-dest:\nJa kangesti tahaks teada miks Hillaryl nii suur huvi UFO-de vastu?\nNii nagu paljud asjad siin maailmas pole tsirkus publiku jaoks niisama on ka paljude nähtustega, ei nende lahtiseletamine ega täpne kirjeldamine ei kuulu turuplatsil kõigile demonstreerimiseks, ma ei väitnud et mina hüppasin, väitsin et tean enda jaoks rohkem kui räägin.\nMõtle kui ilus vaatepilt on elusalt lahkamislauale topitud tulnukas ja tema nüsijad, just nii käituvad inimesed seletamatuga. Miks peaks neile seda lõbu pakkuma. Hetkel on sellest piisava täpsusega kirjutatud Carlos Castaneda nõiaraamatutess, hüpe kuristikku oli lõpueksam nõiaõpingutes.\nNii et ära pahanda, aga raamatute lugemine on hea tegevus. Sealt saab paljugi leida.\nLoen ise ka raamatuid üsna palju. Aga kui midagi ütlen siis vastan ka küsimustele kui midagi kellelegi ebaselgeks jääb. Tühje kommikarpe ei müü kohe kindlasti ja puht isikliku arvamuse kohaselt vihjamine, et jah ma tean aga ei ütle on minu jaoks tühja kommikarbi mahaparseldamine.\nMa nii lootsin, et siin Tallinnas käies oleksid ka nad selle teema üles võtnud\nKuid kõik see ülejäänud jutt siin on omamoodi üsna paradoksaalne. Paradoksaalne oma tõe identifitseerimise poolest. Kas ma saan seda võtta tõena, kui minu tunnetusmaailm seda teemat sellises võtmes ei taju ega adu. Ühesõnaga on see kõik ainult jutt minu ja enamiku jaoks. Tühipaljas jutt.\nKurvem on muidugi see, et ma ei saa kunagi kindel olla, et mind ei mõjutata kuidagi kellegi poolt....\nIgatahes lihtsureliku inimesena loodan, et kuskil on ka mõni lüli sellest puzlest meie reaalsuses. Vastasel juhul ei tohiks me seda teemat ju üldse arutada, vihjeid saada jne\nNendele, kes peavad pidevalt oma seisukohti ja vaateid raevukalt kaitsma, soovitan meelerahustuseks lugeds järgmist tsitaati:\nJälgides loodust töötamas, näed, et see toimub vähima pingutusega. Rohi ei püüa kasvada,\nta lihtsalt kasvab. Kalad ei püüa ujuda, nad lihtsalt ujuvad. Lilled ei püüa õitseda, nad õitsevad.\nLinnud ei püüa lennata, nad lendavad. See on nende igiomane loomus. Ja inimese loomuseks\non avaldada oma unistusi füüsilises vormis kergelt ja pingutusteta.\nFilosoofias tuntakse seda printsiipi pingutuse kokkuhoiu printsiibina ehk " tee vähem ja\nsaavuta rohkem ". See mida üldiselt nimetatakse " imeks ", on tegelikult vähima pingutuse\nLooduse arukus toimib pingutuseta, hõõrdumiseta, spontaanselt. Ta on ebalineaarne; ta\nintuitiivne, holistlik ja toitev. Ja kui oled loodusega harmoonias, kui tunned kindlalt oma\ntõelist Mina, siis võid kasutada vähima pingutuse seadust.\nVähim pingutus rakendub, kui su tegusid põhjustab armastus, sest loodust hoiab koos\narmastuseenergia. Kui taotled võimu ja kontrolli teise inimese üle, siis raiskad asjata energiat.\nKui taotled raha või võimu oma ego jaoks, siis kulutad energiat, jälitades õnne-illusiooni, selle\nasemel, et nautida antud hetke õnne. Kui su tegusid põhjustab armastus, siis su energia koguneb\nja mitmekordistub - ja ülemäärase energia, mida kogud ja naudid, võib suunata kõike, mida\ntahad, kaasa arvatud ka piiramatut rikkust.\nVähima pingutuse seadusel on kolm komponenti - kolm asja, mida võid teha, et teostada\nprintsiip " tee vähem ja saavuta rohkem ". Esimeseks komponendiks on vastuvõtmine. See\ntähendab lihtsalt seda, et võtad vastu inimesed, olukorrad, tingimused ja sündmused, nii nagu\nkõik toimub. See tähendab, et ma tean, et praegune ketk on just nii, nagu see peabki olema,\nsest kogu universum on nii, nagu ta peab olema. Praegune hetk - see, mida sa just nüüd koged -\non kõikide nende hetkede kulminatsioon, mida oled kogenud minevikus. Praegune hetk on nii,\nnagu see on, sest kogu universum on nii, nagu ta on.\nKui võitled praeguse hetke vastu, siis võitled tegelikult kogu universumi vastu. Selle asemel\nvõid teha aga otsuse, et täna ei võitle sa kogu universumi vastu, võideldes antud hetke vastu.\nSee tähendab, et praeguse hetke võtad vastu täielikult ja lõplikult. Võtad asjad vastu nii, nagu\nneed on, mitte aga nii, nagu sa tahaksid, et need praegusel hetkel oleksid. Sellest on tähtis aru\nsaada. Sa võid soovida, et asjad oleksid tulevikus teisiti, aga praegusel hetkel tuleb sul asjad\nvastu võtta nii, nagu need on.\nKui tunned end ühe ininese või olukorra poolt petetuna või ärritatuna, siis pea meeles, et\ntegelikult ei reageeri sa sellele inimesele või olukorrale, vaid selle inimese või olukorra poolt\ntekitatud tunnetele. Need on sinu tunded, ja sinu tunded pole kellegi teise viga.\nVähima pingutuse seaduse teine komponent on vastutus. Mida tähendab vastutus? Vastutus\ntähendab, et sa ei süüdista oma olukorra pärast kedagi ega midagi, sina ise kaasa arvatud. Kui\noled vastu võtnud selle olukorra, selle sündmuse, selle probleemi, siis tähendab vastutus sulle\nvõimet reageerida olukorrale loovalt, reageerida olukorrale nii, nagu see on praegu. Kõik problee-\nmid sisaldavad võimaluseseemneid ja selle teadvustamine lubab sul võtta praeguse hetke ja\nmuundada see paremaks.\nKui sa kord juba teed nii, siis muutub iga niinimetatud ärritav olukord sulle võimaluseks\nluua midagi ilusat ja uut, ja iga niinimetatud piinaja või türann muutub su õpetajaks. Tegelikkus\non tõlgendamine. Ja kui kui otsustad tegelikust tõlgendada sel viisil, siis saab su ümber olema\npalju õpetajaid ja palju arenguvõimalusi. Ükskõik milliseid suhteid oled tõmmanud oma ellu,\non need praegusel hetkel just need, mida vajad oma elus praegusel hetkel. Kõikide sündmuste\ntaga on varjatud mõte, ja see varjatud mõte teenib sinu enda arengut.\nKolmandaks komponendiks on kaitsmatus, mis tähendab, et oled teadvustanud endale\nkaitsmatuse ja oled loobunud vajadusest panna teisi uskuma või neid veenda oma seisukoha\nõigsuses. Kui vaatled inimesi enda ümber, siis näed, et nad veedavad 99 % oma ajast kaitstes\nKui sa vaid loobud vajadusest kaitsta oma seisukohta, siis selle loobumisega saavutad sa\nligipääsu tohutule energiale, mille sa varem raiskasid ära. Kui asud kaitsele, süüdistad teisi,\nja ei võta vastu antud hetke ega allu sellele, siis kohtab su elu vastuseisu. Iga kord, kui kohtad\nvastuseisu, tea, et kui pingestad olukorda, siis vastuseis vaid suureneb.\nLoobu täielikult oma seisukoha kaitsmisest. Kui sul pole kaitsta ühtegi punkti, siis ei\nlase sa vaidluselgi sündida. Kui teed seda järjekindlalt - kui lõpetad võitlemise ja vastuseismise -,\nsiis koged täiel määral olevikku, ja see on kingitus. Kui jääd kõikidele seisukohtadele lahti - ega\nole jäigalt kiindunud ainult ühte -, siis voolavad su unistused ja soovid koos looduse soovidega.\nSee on vähima pingutuse seadus.\nei usu et inimesed oleksid liiga vähe arenenud et teada tõde ,pigem kardavad poliitikud et kui rahvas teab ka tõtt siis pole see mass enam juhitav ,\nPoliitikud kardavad OMA naha pärast. Nad teavad, et kui rahvas teaks tõde riputataks nad lähima laternaposti otsa.\nNiikaua kui kogu see inimmass loksub igal õhtul 4 tundi teleka ees lösutada, teevad poliitikud selle massiga mida iganes, alles siis kui inimesed hakkavad mindkontrolli eemale tõrjuma ja oma peaga mõtlema alles siis on võimalik ühiskonnal muutuda. Ja see on võimalik ainult siis kui telekat mitte eriti palju vaadata.\nEga Edik Esimene muidu iga hinna eest Tallinna televisiooni teha ürita, see on kontroll inimeste mõtete ja mõistuse üle.\nKes on reptiloidid, tulnukad? Ärtu 76 33,055 28-10-2019 17:27\nOletame, et tulnukad jälgivad meid, mida nad meist tahavad? Tutanhamon 226 67,102 27-05-2019 14:23\nInglimoodi tulnukad ? jack the ghost 15 45 18,835 21-09-2016 08:37\nInimlikud tulnukad Villem 20 11,511 10-01-2015 16:04\nTulnukad välja mõeldud heajuut 314 96,239 06-11-2014 22:05\nIidsed tulnukad ümberlükatud qonqure 17 7,320 01-11-2012 09:28\nTulnukad tagahoovis. xawa 8 3,372 27-06-2012 15:45\nTulnukad kui katastroofide põhjustajad paadikapten 22 8,243 24-06-2012 14:22\nVene teadlane: tulnukad peavad meid idiootideks Trax 43 14,002 01-05-2012 22:26\nTulnukad unenägudes ja elohim Minaelan 12 5,668 25-04-2012 23:38


Kohila VK/E-Service jõudis meistritiitlist ühe võidu kaugusele | Raplamaa Sõnumid\nAvaleht RS Kohila VK/E-Service jõudis meistritiitlist ühe võidu kaugusele\nKohila VK/E-Service jõudis meistritiitlist ühe võidu kaugusele\nKohila VK/E-Service võib kindlustada Eesti meistritiitli reedel, 7. aprillil, kui kodusaalis võõrustatakse Tartu Ülikool/Eedenit. Kolme võiduni mängitava finaalseeria kaks esimest kohtumist on Kohila naiskond võitnud. Viimati alistati ülikoolilinna võrkpallurid pühapäeval, 26. märtsil tulemusega 3:1 (25:16; 21:25; 25:21 ja 25:16). Kohila spordihoones toimunud esimese matši oli Kohila võitnud 3:0. Kuigi teises vastasseisus anti Tartule üks geim…...


Fotonäitus "Laulupeo teekond läbi aja“ alustab maakondade tuuri – Eesti elu | GoodNews\nHome Ajalugu Fotonäitus “Laulupeo teekond läbi aja“ alustab maakondade tuuri\nEesti Rahvakultuuri Keskus ja MTÜ Tantsupeomuuseum toovad maakondadesse fotonäituse “Laulupeo teekond läbi aja”.\nNäituse koostasid ajaloolane Jaak Juske koostöös Fotomuuseumi ja Tallinna Kultuuri- ja Spordiametiga. Näha saab üldlaulupidude rongkäikude fotosid aastatest 1896-2014. Näitus koosneb 72 suurest tahvlist mõõtudes 2×2,5 meetrit, millel fotod koos vastava tekstiga Tallinnas peetud üldlaulupidude rongkäikudest läbi aja.\n„Meil on alati heameel koostööd teha, sest sellest sünnib midagi väärtuslikku kogu Eestile. Suured tänud Tallinna Kultuuri- ja Spordiametile, kes seda näitust 2019. aastal Vabaduse platsil eksponeeris ning selle meile usaldas. Nüüd saame seda omakorda Eesti Rahvakultuuri Keskusega suurema auditooriumini viia. Selline ajalooline pool on oluline ja fotod on väga huvitavad kõigile vaatamiseks,“ märkis Angela Arraste Tantsupeomuuseumist.\nFotode jaoks tuli tellida metallkarkassid ning otsida uhke näituse jaoks väärilised asukohad. „Meie asutuse kommunikatsioonijuht Kaja Liivak pakkus välja, et näitus võiks lisada silmailu piirkondade konkurentsivõime tugevdamise meetme raames valminud keskväljakutele. Olen sellega väga nõus ja soovin, et fotonäitus jõuaks igasse maakonda. Kindlasti on keskväljakute kõrval ka teisi kohti, kuhu selline väärikas mälestuste pank sobiks. Nii saame meenutada ajalooürikutesse talletatud väärtusi ning näha, kuidas on rongkäik erinevatel aegadel toimunud,“ lisas Vister.\nEsimeseks näituse võõrustajaks on Tõrva vald Valgamaalt. Näitus avatakse 15. jaanuaril kell 14 Tõrva keskväljakul. Järgmisena külastab näitust Otepää valda.\neelmine Tartus avati näitus partnerlinnast Ningbost\njärgmine Tartu tähetorn kutsub seitsmel õhtul järjest taevast vaatlema ja pildistama


1 kg Punased ploomid\n0.5 dl Musta sõstra mahl (kontsentreeritud, näiteks Rõngu)\n1 sl Palsamiveiniäädikas\n2 sl Demerara suhkur\n1 tk Värske tšilli või\n720 g Peekoni-grill\nPeekoni-grillile annab mõnusat hõrku maitset hapukas tummine PLOOMITŠATNI.\nPese ja poolita ploomid, eemalda kivid ja lõika ploomid sektoriteks. Sega kõik komponendid kastrulis ja kuumuta keemiseni. Keeda u 20 minutit kaaneta, aegajalt segades, kuni ploomid on pehmed. Tõsta tšatni kuumadesse steriliseeritud purkidesse, sulge ja hoia külmas. Säilib mõned nädalad. Serveeri otse grillilt tulnud mahlaste peekonilõikude kõrvale.


Kas hoiad oma sõpru piisavalt hästi? Need SEITSE detaili garanteerivad, et sa ei pea tundma üksindust - Anne & Stiil\nKas hoiad oma sõpru piisavalt hästi? Need SEITSE detaili garanteerivad, et sa ei pea tundma üksindust\nElus pole just palju asju, mis valmistaksid meile sama palju rõõmu – ja vahel ka muret – nagu meie sõbrad.\nFOTO: Katy Anne/ Unsplash\n1. Hoia sõbraga kontakti, püsi tema eluga kursis. Olgu need näost näkku kohtumised, telefonikõned, meilid, online-vestlused – mis iganes teile kõige paremini sobib. Oled ju märganud, et kui pikemat aega kadunud sõber küsib: “Mis uudist?”, ei oskagi sa talle algul midagi rääkida. Pidev suhtlus tagab selle, et te kuulute olulise osana teineteise ellu.\n2. Rõõmusta sõpra väikeste asjadega. Näiteks kui sa tead, et sõber otsib uut korterit või töökohta, ning sa märkad netis või ajalehes midagi, mis võiks talle sobida, saada talle link. Sama kehtib mis iganes asja, näiteks retsepti, laulu või filmitreileri kohta, kui sul on põhjust arvata, et sõber selle vastu huvi tunneks.\n3. Hoia sõprust tasakaalus, mis ei tähenda, et sa peaksid pidama arvet, kumb teist viimati helistas või meilis või välja kutsus. Meil kõigil on elus kiireid või keerulisi perioode, mil sõbrad võivad tagaplaanile jääda. Aga kui üks sõpradest tunneb, et suhtlust algatab alati ainult tema, siis sellel suhtel enamasti pikka pidu ei ole.\n4. Usalda ja vääri usaldust. Kui sõber on jaganud sinuga saladust, ära räägi seda kellelegi. See kõlab nagu algklassilastele mõeldud soovitus, kuid tegelikult lagunevad ka täiskasvanud naistel hämmastavalt paljud sõprussuhted just sellepärast, et üks või teine ei suuda vajalikul hetkel suud kinni hoida.\n5. Ole sõbra vastu aus. Kui su sõbranna suhtleb mehega, kes teeb talle ainult haiget, ütle talle seda. Lõppude lõpuks oled see sina, kelle õla najal ta iga paari nädala järel nutmas käib. Sinu ausast arvamusest on sõbral kokkuvõttes rohkem kasu kui sellest, et sa tal ennast petta aitad.\n6. Rõõmusta sõbra rõõmu üle. Su sõbranna leidis uue ägeda töökoha, tutvus ööklubis sümpaatse ja seksika itaallasega, võitis mingil loosimisel nädalalõpureisi Pariisi? Tõeline sõber ei tunne sellistel hetkedel kadedust, vaid ainult siirast rõõmu.\n7. Väärtusta sõpra sellisena, nagu ta on. Armasta oma sõbra häid omadusi ning lepi tema vigadega. Tõeline sõber on see, kes teab ka sinu räpaseimaid saladusi ja viletsaimaid iseloomujooni, aga hoolib sinust sellegipoolest. Vasta talle samaga – ja kui sa seda enam ei suuda, mõtle tõsiselt, kas poleks aeg sellest sõprusest loobuda.\nLugu ilmus 2013. aasta oktoobrikuu Annes & Stiilis.


Tutvustus - World Trade Center Tallinn\nAhtri tn 8 vabad büroopinnad\nAhtri tn 12 vabad büroopinnad\nJõe tn 9 vabad büroopinnad\nJõe tn 5 vabad büroopinnad\nParda tn 3/5/7 vabad büroopinnad\nParda tn 4 vabad büroopinnad\nWTC Tallinn AS äriteenuste hinnakiri\nWTC Tallinna tutvustus\nWTC Tallinna kinnisvara asub Tallinna parimas ärikeskkonnas. Siinsamas lähedal on Vanalinn, 10 miljonit reisijat aastas teenindav reisisadam ning 10 minuti autosõidu kaugusele jääb lennujaam. Tallinn on ligitõmbav linn neile inimestele ja äridele, kes soovivad asuda Põhja Euroopas.\nErakapitalile kuuluv WTC Tallinn on edukalt toiminud alates aastast 1994. Lähiaastatel on kavandatud osa kvartalisse kuuluvate ehitiste rekonstrueerimine, mille tulemusena suureneb oluliselt nii WTC Tallinna ärikinnisvara maht kui ka pindade ja osutatavate teenuste kvaliteet.\nPlaneeritud WTC Tallinna osa hoonete rekonstrueerimise ajal jätkab ülejäänud osa Tallinna WTC-st oma tavapärast tegevust. Vastavalt olemasolevatele plaanidele saavad rekonstrueeritavates ehitistes lisaks kontoriruumidele olema korterid ning multifunktsionaalne konverentsikeskus.\nPeale mitmete teiste konkurentsieeliste on WTC Tallinnal ka oma efektiivne nii soojuse- kui elektrienergia infrastruktuur ning rekonstrueeritavad hooned on kavandatud olema nullenergia tarbimisega ning vastama LEED Platinum akrediteeringule.


Mida Kõrge Vererõhk Teie Ajule Teeb\nKõrge vererõhk suurendab insuldiriski.\nKõrge vererõhk on seotud depressiooni ja ärevusega.\nKõrge vererõhk suurendab dementsuse riski.\nKui kuulete või näete sõnu “kõrge vererõhk”, võib teie esimene seos olla teie südamega. Klassifitseeritakse ju kõrge vererõhk ehk hüpertensioon südame-veresoonkonna haiguseks. Kuid süda ja veresooned pole ainsad kehaosad, mida kõrge vererõhk kahjustada võiks. Teie aju, kus on pidevalt vaja hapnikku ja toitaineid, on samuti äärmiselt haavatav.\nKõrge vererõhu üks hirmutavamaid tagajärgi on see, et see suurendab insuldi tõenäosust. Kõrge vererõhk võib teie veresooni nõrgestada või kahjustada, mis võib põhjustada nende lekkimist või isegi lõhkemist aju sees. Nõrgenenud veresoontel võivad tekkida ka ummistused, mis võivad takistada hapnikurikka vere aju voolamist. Need tingimused võivad põhjustada insuldi.\nInsult võib ja sageli mõjutab teie keha, põhjustades nõrkust või halvatust, aga ka muid probleeme, näiteks põie ja soolestiku kontrolli kaotamine ning neelamisprobleemid. Kuid insult võib mõjutada ka:\nTeie kõne- ja keeleoskus. Pole harvad juhud, kui insuldist toibuvatel inimestel on raskusi sõnade kokku panemisel, et moodustada sidusaid lauseid.\nTeie mälu. Pärast insuldi võib teil mõneks ajaks jääda mälu ja teil on raskusi mõtlemisega.\nTeie vaimne tervis. Pärast insulti võite tunda end väga hirmul ja ärevana. Võib esineda muid muutusi oma meeleolus, keskendumisvõimes ja isegi otsustusvõimes.\nMida kõrgem on teie vererõhk, seda suurem on ka insuldirisk.\nÄrevus ja depressioon võivad tõsta teie riski kõrge vererõhu tekkeks. Need võivad aidata teil toime tulla käitumisega, mis võib põhjustada kõrget vererõhku, näiteks ülesöömine ja kehakaalu suurendamine, suitsetamine ja liigse alkoholikoguse joomine. Ja depressioon võib teie vererõhu kontrolli raskemaks muuta.\nKuid kõrge vererõhk võib ka teid pettumust valmistada ja muretseda, eriti kui teil on raskusi selle kontrolli all hoidmisega. See võib süvendada ärevust ja depressiivseid tundeid, mida võite juba kogeda. Tugirühmad ja nõustamine võivad siiski abiks olla.\nUuringud näitavad seost kognitiivse languse ja kõrge vererõhu vahel. Teie veresooned tarnivad teie ajju hapnikurikka verd, toites ja toetades seda. Nende veresoonte kahjustused, nagu näiteks kõrge vererõhu põhjustatud kahjustused, võivad häirida või vähendada vere tervislikku voolu. Kui teie ajurakud on hapnikust ja toitainetest ilma jäetud, hakkavad teil ilmnema kognitiivse kahjustuse tunnused.\nÜha suurenev arv uuringuid näitab, et kõrge vererõhk kiirendab teatud tüüpi armekoe arengut ajus. Aja jooksul kogunevad armid ja põhjustavad dementsust, mis on vaimsete võimete languse mõiste, mis on piisavalt raske, et häirida teie võimet täita igapäevaseid elutegevusi.\nHüpertensioon suurendab küll kerge kognitiivse kahjustuse riski, kuid mis veelgi olulisem - see võib suurendada teie riski hilisemas eas tõsisemate seisundite, näiteks vaskulaarse dementsuse või Alzheimeri tõve tekkeks.\nVaskulaarne dementsus: teine kõige levinum dementsuse tüüp on vaskulaarne dementsus või vaskulaarne kognitiivne kahjustus, mis sageli ilmneb pärast insulti. See võib alata suhteliselt kergete mõtlemisoskustega, mis aja möödudes halvenevad. Või sellised sümptomid nagu segadus, desorientatsioon ning probleemid kõne ja keelega võivad ilmneda äkki pärast insulti. Uuringute kohaselt võib kõrge vererõhk veresoontele põhjustatud kahjustusi seda tüüpi kognitiivse kahjustuse kiirendada.\nAlzheimeri tõbi: Alzheimeri tõbi on kõige levinum dementsuse tüüp, põhjustades 60–80% juhtudest. Seda iseloomustavad ajus kogunevad naastud ja sassid. Haiguse perekonnaloo põhjal ei pruugi te Alzheimeri tõve riski muuta, kuid võite oma vererõhu kontrolli all hoida, et see ei kahjustaks veelgi teie aju toetavat veresoonte haavatavat võrku.


Särasilmsed teatrihuvilised kohtusid Põlvamaa kooliteatrite festivalil Värskas - Põlvamaa Noorteportaal\nTeisipäeval, 24. märtsil 2015 toimus Värska kultuurikeskuses traditsiooniline Põlvamaa kooliteatrite festival, kus osales seitse näitetruppi. Juba teist aastat olid esindatud ainult alglasside ja põhikooli vanuseastme näitetrupid. Festivali korraldas Marija Jurtin.\nEtendusi hindas kolmeliikmeline žürii, kuhu kuulusid üleriigilise erivajadustega laste ja noorte teatrifestivali „Savilind“ korraldaja Katrin Luts ning Tartu Ülikooli teatriteaduse üliõpilased Egle Adams ja Liisa Ojakõiv.\nParim näitetrupp, kes esindab Põlva maakonda 8.-9. mai 2015 Jõgeval toimuval kooliteatrite alglasside riigifestivalil, on Mammaste Lasteaed ja Kooli 1.-2. klasside näitering lavastusega „Tsirkus Barcelona”. Näiteringi juhendaja Diana Pehk.\n1) Parim naisosatäitja – Tenely Palu (Orava Põhikooli näitering)\n2) Parim meesosatäitja – Jürgen Koosapoeg (Mammaste Lasteaed ja Kooli 3.-4. klasside näitering)\n3) Parim naiskõrvalosatäitja – Helle-Mai Ojamaa (Mammaste Lasteaed ja Kooli 1.-2. klasside näitering)\n4) Parim meeskõrvalosatäitja – Osvald Nigola (Mammaste Lasteaed ja Kooli 3.-4. klasside näitering)\nParim näitetrupp, kes esindab Põlva maakonda 24.-25. aprill 2015 Narvas toimuval kooliteatrite keskastme riigifestivalil, on Ahja Kooli Rõduteater lavastusega „Vaeslaps ja talutüdruk”. Näiteringi juhendaja Külli Vardja.\n1) Parim naisosatäitja – Lorely Kõrvel (Kanepi Sõnakunstnikud)\n2) Parim meesosatäitja – Kristo Kõiv (Kanepi Sõnakunstnikud)\n3) Parim naiskõrvalosatäitja – Keithy Pallandi (Ahja Kooli Rõduteater)\n4) Parim meeskõrvalosatäitja – Maria Tammleht (Ahja Kooli Rõduteater)\nPõlvamaa kooliteatrite festivali 2015 toetasid Eesti Kultuurkapitali Põlvamaa ekspertgrupp, Eesti Harrastusteatrite Liit ja Värska Vallavalitsus.\nJärgmisel aastal on Põlvamaa kooliteatrite festivali korraldajaks Mammaste Lasteaed ja Kooli 1.-2. klasside näitering.


6 klassikalist ja kaasaegset romaani, mida me ehk ei teadnud, olid epistolaarsed | Praegune kirjandus\n6 klassikalist ja kaasaegset romaani, mida me võib-olla ei teadnud, olid epistolaarsed\nMõni epistolaarne romaan\nMuidugi teadsid need, kes neid lugesid, kuid mõned neist romaanid võib-olla oleme näinud palju enamat. Igal juhul selgub, et nad on kõik epistolaarium. Vaatame üle nende pealkirjad ja autorid.\n1 Ohtlikud sõprussuhted\n3 Vahelduv pilvisus\n4 84 Charingi risttee\n5 Wildfell Halli üürnik\nThe sõprussuhted ohtlik\nKlassikaline kirjanduse pealkiri, vähe on neid, kes pole selle filmiversioone näinud. Selle autor oli Pierre Kodeerige neid de Laclos, sõjaväelane, poliitik ja ooperilibretode autor. Tema ainus romaan oli see, mis ilmus aastal 1782.\nOhtlikud sõprussuhted on täiuslik portree kõige vabameelsem keskkond Prantsuse valgustus. Oma silmakirjalikkusest, keerukusest, magamistoa saladustest ja halastamatutest ambitsioonidest, mis täpselt kehastavad selle peategelasi, Markiis de Merteuil ja vikont de Valmonti. Mõlemad endised armastajad kasutavad hoolimatult ümbritsevat ühiskonda ära. Ja just omavahel põimunud tähed kujundavad romaani.\nEpistolaarromaan ja ka romaani tippnäide gooti, iiri klassikute klassika Bram Kütja See on jutustus erinevatest ja kirglikest häältest, mis jutustavad suurepärase loo armastusest ja tunnetest ning ka terrorist. See avaldati aastal 1897.\nStoker ei kujutanud kindlasti ette ülemaailmset ja igavest tagajärge\nkellel oli tema raamat ja tema loodud tegelane. Tuhat ja üks kord külastatud ja kinos ning mänginud tuhat ja üks näitlejat. Sus versioone ja toone on lugematu arv. Aga kui paljud on seda lugenud?\nCarmen Martin Gaite (1925–2000) on meie kirjanduse üks olulisemaid ja auhinnatud kirjanikke. Selles romaanis räägib ta meile loo Sofía Montalvo ja Mariana León, kes olid koolis sõbrad.\nSofia on kujutlusvõimeline ja avatud mõtlemisega, kuid on pehmelt eksisteeriv naine ja ema. Kuid Mariana on saanud hiilgavaks psühhiaater Mood. Enam kui kolmekümne aasta möödudes langevad need juhuslikult kokku ja mälestus sellest sõprusest eemaldab neilt palju asju.\nMariana mäletab Sofía kiindumust sõnadesse ja julgustab teda kirjutama. Ja kuigi Sofía kardab kõike, mis võib välja tulla, kui ta sellest alustab, asub ta uuesti kirjutama. Mariana lahkub Madridist, kuid kirjutab Sofíale kirju, mida ta ei julge saata. Romaan on kahe kirjutise lugu, kuid ennekõike rekonstrueerimine de ,es Sõprus.\n84 Charingi risttee\nHelene hanff (Philadelphia, 1918 - New York, 1997), iseõppinud autor, hakkas kirjutama näidendeid, ka televisiooni stsenaariume, lasteraamatuid, ajaloolisi ja poliitilisi esseesid. Inspireeritud a film peaosades Anne Bancroft ja Anthony Hopkins.\nLugu räägib kirjavahetus alustas autor 1949. aastal New Yorgist kuni Londoni Charing Cross Roadi 84 raamatupoodi Marks & Co. Kirglik ja maniakaalne, daam Hanff väidab ta raamatumüüjat Frank doel köited, mida on raske kätte saada ja mida jätkatakse kahekümne aasta jooksul, nii et nende tooni tundmine muutus peaaegu a privaatsus armuline.\nSee romaan on a väike kalliskivi mis kutsub esile koha, mille raamatud ja raamatupoed meie elus hõivavad.\nÜürnik autor Wildfell Hall\nSee on teine epistolaarne romaan Anne Brontë. Esmakordselt avaldati see aastal 1848 pseudonüümi Acton Bell all ja seda peetakse ,es de l kõigepealt romaanid feministid.\nLagunenud häärber Metsatukk SaalPärast paljude aastate pikkust hooletust elavad selles taas salapärane naine ja tema noor poeg. Uus üürnik - ilmselt lesk - ärkamine ei võta kaua aega pahandused naabrite seas nende eest iseloom endassetõmbunud ja mitte eriti seltskondlik, tema radikaalsed arvamused ja ilu.\nNendele kahtlustele lisandub noore ja hoogsa põllumehe imetlus. Kuid üürnikul on a viimane más kohutav ja tormine, kui arvata oskavad kõige hullemad kahtlused.\nEpistolaarromaani kirjutas Samuel Richardson ja avaldati esmakordselt aastal 1740. See jutustab esimeses isikus nimelise voorusliku neiu loo Pamela andrews ja tema delikaatsus ja otsus tagasi lükata peremees hr B., kes üritab teda võrgutada. Lõpuks õnnestub naisel teda reformida ja ta näitab üles tema siirust, tehes talle ettepaneku.\nRichardson eostatud Pamela ühe eesmärk elabl. See oli mõeldud korraga juhendamiseks ja meelelahutuseks. Täna võib seda pidada eelkäija etikettiraamatutest ja eneseabi. Kuid nagu ta kirjutas, sai kirjade seeriast ajalugu.\nTäielik tee artiklini: Praegune kirjandus » Žanrid » Novela » 6 klassikalist ja kaasaegset romaani, mida me võib-olla ei teadnud, olid epistolaarsed\nLood ja globaliseerumine: ebatavaline maa, autor Jhumpa Lahiri


Johan on läbi ja lõhki toddler – “jee!”\nseptember 16, 2017 by Lilli\nOh, seda haigustevärki. Eelmises postituses mainisin, mis kammaijaa mul oli, nüüdseks olen niisama nõrk ja keha on igapidi kuidagi valus, nagu oleks mingi rännaku läbi teinud. Jama on see, et Johan on ka haige, õnneks küll mitte mingi kõhuviirus, vaid see nohu, mis tundus suht lahja, polegi nii lahja – palavik, eile pool ööd köhis nii jubedalt, et esimest korda kuulsin tema poolt sellist suure poisi köha – ikka kopsud välja. Õudne on kuulda ja mina magasin taas vist ainult paar tundi. Täna mõtlesin, et äkki ikka on ok, pidime väljasõidule minema ja puha, ei ole ok, väike palavik, nina löriseb, no ei saa minna nii.\nAh, see selleks, tegelt tahtsin rääkida Johanist üldse. Ta on nüüd täisväärtuslik toddler. Keegi on mu nunnu kõikesööjast naerupalli ära vahetanud. Mitte täielikult, aga jah, justkui üleöö on saanud vist suureks või ma ei tea, mis on toimunud.\nEsiteks, magamine, JÄLLE. Öösel on ok, magab täitsa hästi, aga magama minek, nii lõunaunne kui ööunne on üks igavene kamm. Ta võib mitu tundi järjest lihtsalt sahmerdada, tekkides, patjades möllata, siis vaja igast asju kaissu tuua, mida ma ei taha lasta, kuna see häirib ta und, siis vaja jaurata, et joogitopsi vaja iga natukese aja pärast, noh täiesti selline, et ougaad. Enne oli 20-30 min ja magas.\nEile oli 21 paiku magamaminek, läksime magamistuppa, pidžaama selga ja värgid, nagu ikka, räägin tasasel häälel, kuidas magama, siis ta üldiselt juba hakkabki nagu sättima ja jääb uimaseks, aga ei. Enam mitte. Juba nädal kindlasti või rohkem on nii, et jah, hakkab sättima, siis jälle virgub, siis jälle uimab, siis jälle virgub ja nii ta läks magama alles … hmm 1 paiku vist. Mina, igatahes, olles haigusest täiesti nõrk ja magamata ööd selja taga, olin nii kutu. Temal polnud järsku enam unest haisugi.\nPäevauned on ka sellised, et jääb mitu tundi hiljem magama. Muidu oli 13 paiku, nüüd heal juhul 15, kui jääb ega muutu järsku teadmata põhjusel elavaks. Kuidagi, teistmoodi on kõik. Vist kasvumöll.\nSiis söömine. Ta sõi KÕIKE, ma ei liialda, absoluutselt kõik juurikad, lihad, möksid, mida talle ette tegin, sõi ära ja suurtes kogustes. Nüüd sööb hommikuputru (hea, et sedagi) ja päeva jooksul ei taha mitte midagi. Teen talle igast värki, keerab pea ära, raputab pead, tahab sööki maha visata, justkui protesteerides, vaatab mulle veel otsa, et vot, mis tegin ja teen veel. Ja ei söö, tee, mis tahad. Nii ma siis vaikselt olen mures, et ta peab ju sööma, kuidas ta jaksab olla üldse. Noh, eks ma siis olen andnud banaani ja mingit sellist asja, aga seda ka minimaalselt ning enne olen ikka nn pärissööki toppinud, ei lähe. Ma ei taha igasuguseid vahepaladeks mõeldud asju talle terve päev ka südamerahustuseks anda, ma tahan, et ta kõht oleks tühi, et sööks häid ja tervislikke sööke.\nKuna ainus, mis läheb probleemivabalt on puder puuviljapüreega, siis Jaanus tegi nii, et pani juurviljadele ja lihale puuviljapüreed (iuu, ma tean), aga toimis! Me olime juba natuke meeleheitel, sest ta tõesti terve päev ei söönud mitte midagi, snäkke ja asju ka ei andnud, et oleks siis asi isu rikkumises. Eile tegin siis sama trikki, sest oleks söömata olnud ja ma siis jändan selle jaurava lapsega.\nIse mõtlesin, et äkki hambad tulevad või mingi haigusetunne ja isu ei ole, ma ei tea, magusat banaani sööb küll hea meelega.\nJa üleüldine käitumine on ka protesteeriv – ta ei suuda enam kärus istuda, poes käia on paras jura, ta jaurab, nagu teda piinatakse seal, tahab välja saada, ringi joosta. Ühele peaaegu kolmanda trimestri rasedale ei ole see hea. Ma ei saa teda kantseldada, püüda, muudkui tassida. Natuke ikka, aga mitte palju ja poes ammugi mitte. Nii ma näengi natuke klišee välja – karjuv laps kärus, higistav rase seda lükkamas, ostukorv käevangus. Noh, selline hoiatus noortele, et kasutage kaitsevahendeid või muidu lõpetate nii. Üldiselt laseme Johanil palju ise liikuda, et harjutaks korralikult meiega jalutamist, tõenäoliselt selles ongi asi, et ta ei mõista, miks ta vahel siis ikkagi kärus peab olema.\nSiis on olnud selliseid asju, et kui keelan midagi ning kui tavaliselt on hästi sõna kuulanud, nüüd enam mitte. Vaatab otsa, teeb meelega ikkagi, nagu katsetaks piire. Tõenäoliselt katsetabki. Alati ei ole nii pätt, aga üsna tihti juba.\nNii, et selline kutt on Johan, kasvab, kasvab.\nKas teil tuleb ka mingi selline faas tuttav ette ja peamine – mida te süüa andsite, kui laps keeldus? Ma teen ahjus igasuguseid juurikaid, magusat bataati, kana, kotlette jne – igast häid asju, mida ta sõi nii hoolega. Vahel keedan ka. Aga nüüd ei sobi justkui miski.\nSee oli mu elu kõige hullem öö! Oh, god. Aga jutu lõpp läheb ilusaks, päriselt.\n14 kommentaari “Johan on läbi ja lõhki toddler – “jee!””\nseptember 16, 2017, 4:07 p.l.\nOngi selline faas (teine selline faas tuleb umbes kolmanda eluaasta kandis). Nii et täitsa norm värk!\nMul suurem poiss ka lõpetas söömise kui aastaseks sai. Kurtsin perearstile (17 aastat tagasi olid muidugi lastearstid) ja tema (no nii vinge vanaproua oli, et super lausa!) rahustas mu maha öeldes, et laps ennast nälga ei jäta. Ja kui ikka väga muretsen siis pangu ma kõik ampsud kirja mida laps päeva jooksul võtab. No paningi. Selgus, et seda “mitte midagit” kogunes ikka küll :))) Lihtsalt endale tundub, et ta päriselt ei söö midagi… Sa muidugi kirjutasid, et ei anna midagi aga äkki kuskilt ikka n.ö pudeneb miskit?\nAga “lohutuseks” võin öelda, et mu kolmene ka ei söö midagi! No võiks ju sellest etteantud taldrikust midagi nokkidagi… EI! Täpselt samasugusena nagu ta ette pandud saab samasugusena see ka koristatud saab… samas kutt kasvab, vetsus käib.. nii et midagi ta kuskilt ikka sööb.\nseptember 18, 2017, 12:17 p.l.\nJaa, eks ta midagi ikka sööb, sest hädasid ta teeb, hommikupuder on kindel, mis läheb isuga 🙂 hea seegi!\nseptember 16, 2017, 4:10 p.l.\nHambad, ma kahtlustan. Meil sama teema. Ega nad end nälga ei jäta. Vaata, et vesi läheduses oleks. Saskia jääb iga kord “haigeks” ennem uute hammaste saabumist.\nIse loom on ta olnud juba viimased paar kuud. Naerma ajab, kuigi peaks tõsine olema 😀\nseptember 18, 2017, 12:16 p.l.\nJaa, ajab jah naerma 😀 vesi on meil muidu alati läheduses\nseptember 16, 2017, 5:00 p.l.\nMis und puudutab siis kas ta magab teil juba üht lõunaund või veel kahte? Kui kaht siis äkki läheb ühele unele üle? Või proovi lihtsalt nt pool tundi hiljem lõunaunne panema hakata, äkki lihtsalt on selles eas, et jaksab kauem ärkvel olla.\nSöömise poole pealt ei oska kaasa aidata. Olen kuulnud ja lugenud nii söögistreikidest kui kasvuplatoodest aga hetkel on meil majas 4-aastane ning ühtki neist meil nähtud pole. Kuigi kuti toitude maitse muutus küll millalagi aastasena. Enne isuga mugitud brokkolit ja lillkapsast ei söödud enam mitte ühelgi kujul. Siiani neid ei söö.\nseptember 18, 2017, 12:15 p.l.\nMeil on pea alati ainult üks lõunauni olnud. Vähese unega laps, vedas, et sellegi paika saime 😀 2 und oli … mitu kuud tagasi vist. Aga tundub, et ongi kauem lihtsalt üleval ja energiat rohkem.\nseptember 16, 2017, 6:22 p.l.\nHah, see söömise osa – nagu meie praegust elukorraldust kirjeldaksid. Poiss sai just 10-kuuseks ja ühes sellega algas totaalne protest! Mitte ükski lihaga toit enam ei sobi, putru puuviljapüreega hädavaevu mõned lusikatäied. Leib ja kamapallid kah sobivad. Ja vesi. Samamoodi mõtlen, et neist näksidest ja magusatest asjadest ei saa ju inimene toituda. Teisalt läheb meel haledaks, midagi peab ta ju sööma, ikka annad siis seda, mida on nõus suu sisse võtma. Teen talle ikka head sööki, pole köögis väga äpu, meeldib katsetada, aga ei pläkerda suvalt asju kokku, proovin enne ise, timmin igatepidi maitset ja noorhärrale ei sobi. Vehib kätega nagu segane juba lusikat nähes, vahel mekutab suutäie, tihtipeale teeb seda öökimise nägu, lausa silmad vesised, nagu mingit täielikku õudust pakuks. Terve ennelõuna leiutanud ja kokanud, ise rahulolev, ohh, see õnnestus küll nüüd hästi, mõelda vaid, ilma soola ja piprata ja nii maitsev. Ning ainus tänu on see, et ajab oksele? Päriselt??? Aaaaah, appi, jookseks lihtsalt uksest välja ja karjuks metsa poole kõva häälega. Päris mõttetu muidugi närvi minna, olen lapse ees ikka zen edasi, tõmblev silmanurk muidugi reedab, aga tõstan ta söögitoolist välja ja natuke mõttes sajatan, ah, rumaluke, nälgi jah, ise tead. Tuhkagi ta teab, mul ahastus tegelt peal, koristan laga ära ja järgmisele toidukorrale mõeldes tõusevad ihukarvad püsti. Vähemalt koerad on meil jube õnnelikud ja heas toitumuses… Loodan jah vanarahva ütlusele, ehk ei jäta põnn end nälga, mingit häirivat viginat nagu ka pole täheldanud, et nälga kurdaks. Rinda saab õnneks veel ja sellega tsirkust pole. Ja muidugi on kõiges hea süüdistada hambaid. Elame, näeme…\nseptember 16, 2017, 7:12 p.l.\nMagama jäämise kiirendamiseks kasutame meie loomade loendamise nippi. Vaikse häälega loendan järjest loomi, kes kõik tuttu lähevad. Karu läheb tuttu, lammas läheb tuttu, tapiir läheb ka tuttu, ämblik läheb tuttu, traktor läheb tuttu… Loomadest saab ka kõik muu, aga asi töötab. Muinasjutud on veel liiga keerulised, et tähelepanu köita, aga selline tuttu minemise mantra on elupäästja, sest tuttavad ja arusaadavad asjad ja üle paari minuti pole veel pidanud loendama.\nseptember 17, 2017, 8:27 e.l.\nMeil aastane kutt on juba ca kuu aega söögistreigil. Hooti sööb ühel söögikorral ja siis jälle mitte. Kui talle kätte anda mingi põnev asi (pidevas muutumises), siis vahel õnnestub suhu lusikatäisi susata. Kuid alates üleeilsest õppis ta selgeks, et hästi tore on söök suhu võtta ja siis välja suruda see suust voolates.\nToidukorrad on minu täielikud päeva muserdajad, sest see trall, et midagi sööks kestab 30-45min. Kõik visatakse laualt maha, isegi suu juurde ei pane! Nii söök, mis enne maitses kui ka kõik uus.\nIgasugused snäkid ja puuviljapüreed (enamasti) veel sobivad.\nOi, kuidas ma ootan ja loodan, et see on vaid periood ja läheb üle! Hirmutab see, et sugulane kuni 4aastaseni streikis täielikult söögiga 😬\nKõndiv klišee on tragikoomiline olla eks 😁 ma ka aeg-ajalt avastan, milline vaatepilt kõrvaltvaatajale on ja siis saan natuke naerda enda üle 😆\nseptember 18, 2017, 12:14 p.l.\nKusjuures, ma ei ahasta üldse, kõik on jah tragikoomiline 😀\nseptember 17, 2017, 6:04 p.l.\nMinu vanemal pojal (kes nüüdseks on juba 9aastaseks saamas) oli samas vanuses selline söögiga jantimine. Kui enne sõi kõike ja anna aga ette, siis ühel hetkel oli nõus sööma ainult grillkana (see toidupoe soojaleti oma) ja värsket kurki. Kõik! See kestis ikka hea mitu-mitu kuud. Ma olin ka mures ja kurtsin perearstile, aga ega sealt muud tarka ei tulnud, kui et kasvab välja ja sööma sundida ei tohi. Nälga lapsed ennast ei jäta ja kasvaski välja. Jõudu! 🙂\nseptember 18, 2017, 6:59 e.l.\nMu poeg on aasta ja kaheksakuune ning pudrud ohtra võiga ja supid (põhihitiks kanasupp, teisel kohal kalasupp http://nami-nami.ee/retsept/2640/juustune_forellisupp) on ainus, mis mingist hetkest alates kindla peale toit on. Ja pannkoogid.\nPiire hakkas ka katsetama mõne aja eest. Tuleb lihtsalt järjekindel olla ilmselt. Kärus istumisega sama jama – ainult rihmadega kinni pannes saab kiire tiiru poele peale teha. Käin tihti ka autoga, siis on hea suurde ostukärusse istuma panna ja kohe mingi krabisev pakk pihku pista – tunneb ennast tähtsa ja vajalikuna. Tuleb lihtsalt ise kohaneda, et enam pole beebikene (mis on ju iseenesest tore), siis on lihtsam selle kõige peale vaadata ja sellega toime tulla.\nJaksu ja rõõmu!\nseptember 18, 2017, 12:13 p.l.\nHaa, meil on sama – krabisev pakk kätte, misiganes see siis ka ei ole 😀\nseptember 19, 2017, 5:17 e.l.\nMeil on kurk 😀 Alati poes suur kurk kätte ja ei mingit vingumist 👍🏼😀


Alanud on massiline kahepaiksete kevadränne (06.04.2017 15:17)\nEestimaa Looduse Fond (ELF) kutsub vabatahtlikke appi konni üle rändeteedega ristuvate maanteede aitama ning konnatalguid Hooandjas toetama. Autojuhtidel palutakse olla peamiselt hilisõhtusel ajal toimuva rände ajal tähelepanelikud nii kahepaiksete kui neid abistavate vabatahtlike suhtes, võimalusel vältida hilisõhtuseid sõite konfliktsetes teelõikudes.\nLoe lähemalt: Konnad teel(t)\nTänavu algas konnade ränne talvitumispaikadest sigimispaikadesse tavapärasest varem. “Sel aastal on sündimas omamoodi rekord - viimasel viiel aastal pole konnad nii vara oma rännet alustanud kui tänavu. Arvatavasti toimub ränne mitme lainena, kuna vahepealsed külmad ööd ei võimalda kõigil kudema suunduda ,” nentis “Konnad teel(t)” aktsiooni eestvedaja Kristiina Kübarsepp.\nKümneid tuhandeid konni saab ohtlikul teekonnal abistada mitmeti - nii ise kaasa lüües kui ka konnatalguid Hooandja keskkonnas toetades. Autojuhid saavad omalt poolt õla alla panna, olles rände ajal tähelepanelikumad ning vältides hilisõhtuti kriitilisematel teelõikudel liiklemist. “Meil on väga hea meel, et nii paljud loodusest hoolivad inimesed on juba praeguseks näidanud üles soovi konni aidata nii ise käsi külge pannes, konnade heaks annetades kui ka ELFi rändest teavitades. Vabatahtlike ja toetajate abiga on võimalik säästa tuhandete konnade elu, kes muidu autorataste all oma otsa leiaksid,” rääkis Kübarsepp.\nTänavu on plaanis vähemalt 15 konnatalgut, näiteks toimuvad talgud Tartus Ihastes ja Tallinnas Astangul ja Ülemistel. Kõige rohkem toimub talguid Harjumaal, aktsioonid toimuvad ka Lääne-Virumaal, Viljandimaal ja Tartumaal. Kõik, kes soovivad talgutel kaasa lüüa, võivad liituda konnad.elfond.ee veebilehel konnatalguliste listiga või “Konnad teel” Facebooki lehega, kus suurematest talgutest jooksvalt teada antakse. Ühtlasi palub ELF Hooandjas annetajate abi talgute korraldamiseks ning autojuhtide teavitamiseks: projekt/aita-konnad-ule-tee\nKonni üle tee aidates on väga oluline järgida liiklusohutuse põhimõtteid. Nii kahepaiksete kui ka konnatalguliste turvalisuse pärast soovitatakse talgukohtades kasutada ajutist konnatõket – see takistab konnade teele pääsemist ning talgulised saavad tee äärest tõkke tagant konnad ämbrisse koguda ning ohutuses veendudes nad üle tee toimetada. Enne konni abistama minnes tuleb tutvuda konnatalgute infoga kodulehel konnad.elfond.ee