seadus - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFKolmapäev, 28. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastseadusInfoSeadus on õigusteaduse mõistes üldise iseloomuga, üldkohustuslik ja formaalselt määratletud käitumisreegelite (õigusnormide) kogum ehk õigusakt.Allikas: Wikipedia.org "Seadus"Seotud isikud Mart Laar Indrek Teder Toomas Hendrik Ilves Kristen Michal Allar Jõks Andrus Ansip Seotud kohad Euroopa Eesti Venemaa Prantsusmaa Ameerika Ühendriigid Tallinnseadus - Viimased uudisedN24Lapsed ohus: kas psüühikahaigusega vanema õigused on lapse elust tähtsamad?Kliiniline psühholoog Tiina Kompus räägib ajalehes Pealinn, et ei ole üllatavad juhtumid, kus psühholoogilise puudega ema muutub lapsele ohtlikuks. «Kohtud suhtuvad muidugi leebelt- tal on kerge alaareng, ta pole ju paha. Neuropsühholoogina ütlen ma seda, et lapsele on kõige olulisem mitte saada peatraumat.»\n12.06.2017, naine.postimees.eeJaapani parlamendi ülemkoda kiitis heaks keisri võimust loobumiseJaapani parlamendi ülemkoda kiitis reedel ühehäälselt heaks seaduseelnõu, mis võimaldab 83-aastasel keiser Akihitol võimust loobuda, teatasid võimuesindajad.\n09.06.2017, AFP-BNSEluUkraina on küll Eurovisiooni lummuses, kuid Euromaidanit ei ole unustatudUkraina on olnud viimased paar nädalat Eurovisiooni lummuses, kuid kolm ja pool aastat tagasi toimus Kiievi Maidan Nezaležnostil (Iseseisvuse väljakul) veresaun, mida ei ole unustatud. 13.05.2017, Inna-Katrin HeinE24Läti karmistab keelenõudeid põllumaad ostvatele välismaalasteleLäti seimi majandus-, põllumajandus-, keskkonna- ja regionaalpoliitika komitee kiitis teisipäeval heaks riigimaade erastamise seaduse uue versiooni, mille kohaselt rakenduvad rangemad keelenõuded välismaalastele, kes soovivad Lätis riigile kuuluvat põllumaad osta.\n09.05.2017, BNSEluMiks kuninganna Elizabeth II ja ta mees avalikkuses harva suudlevad?Briti kuninglik paar, Elizabeth II ja ta abikaasa, prints Philip on olnud abielus 70 aastat, kuid avalikkuses on neid selle aja jooksul nähtud harva suudlemas ja kallistamas.\n09.05.2017, Inna-Katrin HeinE24Trump kaalub hiidpankade lõhkumist (5)Ameerika Ühendriikide president Donald Trump andis esmaspäeva õhtul Bloombergi televisioonile pooletunnise intervjuu, kus ütles muuhulgas, et vaeb tõsiselt suurte finantsinstitutsioonide lõhkumist.\n03.05.2017, Tõnis OjaKüsimus ajaloost: milline on Inglismaa vanim seadus?Seadused aitavad säilitada korda ning kaitsevad inimese õigusi ja vabadusi. Mis sa arvad, milline oli näiteks Inglismaa esimene seadus?\n29.04.2017, Eva-Lotta KiviT24Alates maikuust peavad suitsetajad uute reeglitega arvestama (2)20. maist peavad kõik tubakatooted ja nendega seonduvad tooted vastama ette nähtud nõuetele.\n20.04.2017, Maria ReinikAndrei Hvostov: kas omariikluse ja kultuuri üheaegne hoidmine on liiga suur koorem?Iiri ja Luksemburgi kogemused näitavad, et omariiklus ei ole veel rahvuskeele püsimise garant, kirjutab Sirbis kirjanik ja ajakirjanik Andrei Hvostov (SDE).\n19.04.2017, Andrei HvostovIlma seadusemuudatuseta ei pääse mitutuhat inimest järgmise kahe aasta jooksul sooduspensionileAmetiühingute keskliit saatis riigikogu esimehele keskliidus valminud eelnõu soodustingimustel vanaduspensionide seaduse muutmiseks. Ilma eelnõud rakendamiseta ei pääse mitutuhat inimest järgmise kahe aasta jooksul lubatud sooduspensionile.\n14.04.2017, Eleen LaasnerE24Kokkulepe töötajaga kahjude hüvitamise osas võib olla libe tee (1)Värske kohtulahend näitab, et kokkuleppe sõlmimine töötaja põhjustatud kahjude hüvitamiseks on ohtlik tee, kuna töötajal on võimalus sellest hiljem vabaneda.\n01.04.2017, Majandus24T24Valitsuse uus seadus tundub pürotehnika edasimüüjaile narrimisenaValitsus toetas neljapäeval eelnõu, mis lihtsustab märgatavalt kõige võimsama pürotehnika müüki ja võimaldab inimestel kodus hoida kuni 20 kilogrammi pürotehnikat.\n30.03.2017, Maria ReinikT24Nüüd kindel: suuri kilekotte enam tasuta ei saaAlates 2019. aastast ei tohi enam müügikampaaniate (Hullud Päevad, Osturalli jm) raames jagada tasuta kilekotte ning ka õhukeste kilekottide kasutust piiratakse veelgi.\n21.03.2017, Maiken MägiPMAndrei Hvostov: kas omariikluse ja kultuuri üheaegne hoidmine on liiga suur koorem? (85)Iiri ja Luksemburgi kogemused näitavad, et omariiklus ei ole veel rahvuskeele püsimise garant, kirjutab Sirbis kirjanik ja ajakirjanik Andrei Hvostov (SDE).\n20.03.2017, Andrei HvostovN2450 keelatud beebinime üle kogu maaNii nagu Eestis keelab nimeseadus lapsele teatud nimesid panna, on ka paljudes teistes riikides osa nimedest keelatud. Kui näiteks Ameerika Ühendriikides tohib lapsele nimeks panna kas või Adolf Hitler, siis mitmel pool mujal on see mõeldamatu. 17.03.2017, Linda PärnUSA president lubas sissesõidukeelu külmutamise edasi kaevata (1)USA president Donald Trump lubas kolmapäeval, et kaebab sissesõidukeelu külmutamise vajadusel ülemkohtusse.\n16.03.2017, AFP-STT-BNSN24Kõik, mida pead teadma elatisabist (4)1. jaanuarist 2017 jõustus perehüvitiste seadus, millega kehtestati elatisabi regulatsioon nendele lastele, kelle vanem või vanemad ei täida ülalpidamiskohustust. Advokaadibüroo Concordia vandeadvokaat Senny Pello selgitab Lastekaitse Liidu ajakirjas «Märka last!» lähemalt lahti, mida see tähendab.\n14.03.2017, Senny PelloEluHomod tulevad augustis Tallinna tänavale. Kas lähed ka?Sellel nädalal sai Eesti avalikkus teada, et pärast kümneaastast pausi, on taas toimumas Tallinn Pride ehk geiparaad. Mihkel Raud kutsus "Kolmeraudses" "vaibale" teemat arutama reformierakondlase Yoko Alenderi ja EKRE ridadesse kuuluva Jaak Madisoni.\n10.03.2017, Elu24.eeN24Täna «Radaris»: Monika Helme: kui noor leiab raha juuksepikendusteks, leiab ta selle ka abordiksTänases «Radaris» astuvad kaamera ette Eesti kõige konservatiivsema ja mehelikuma erakonna naispoliitikud. «Mart Helme on minu iidol,» ei varja EKRE üks väheseid naispoliitikuid Helle Kullerkupp.\n07.03.2017, Dagmar LampEluVene parlamendisaadik nõuab homopropaganda tõttu «Beauty and the Beast» näitamise keelamistVenemaa võimupartei Ühtne Venemaa nõuab uue Disney muusikafilmi «Beauty and the Beast» (Kaunitar ja koletis) keelamist, kuna selles on homopropagandat.\n06.03.2017, Inna-Katrin HeinSoomes jõustus samasooliste abieluseadus Tänasest jõustus Soomes sooneutraalne abieluseadus, mille Soome parlament 2014. aasta oktoobris vastu võttis. Seaduse vastuvõtmise poolt oli toona 105 ja vastu 92 rahvaesindajat. Eduskunta koosseisu kuulub 200 saadikut.\n01.03.2017, Soome 100 portaalPMRiigikohus alustas arutelu, kas riigikogu liikmed tohivad kuuluda volikogudesseRiigikohus alustas täna riigikogu liikmetel ka kohalike omavalitsuste volikogudesse kuulumist lubava niinimetatud kahe tooli seaduse põhiseaduspärasuse kaalumist ning langetab otsuse hiljemalt mai alguseks.\n28.02.2017, Andres EinmannE24Valitsus kiitis heaks kuusikute raievanuse langetamise (10)Valitsus kiitis neljapäeval heaks metsaseaduse muudatused, millega muuhulgas vähendatakse kuusikute minimaalset raievanust ja vähendada turberaiete ja valikraie piiranguid.\n23.02.2017, BNSPMSeaduselünk jättis Joel De Luna surnukeha saatuse hooldeEhkki skandaalse laulja Joel De Luna lahkumine veebruari teisel nädalal oli ootamatu, on palju märkimisväärsem hoopis stsenaarium, mis rullus lahti De Luna maiste jäänuste ümber.\n22.02.2017, Karel ReisenbukE24Advokaat: aktsiisitõusudele saab vastu astudaEelmise aasta lõpus võeti vastu nn kobarseadus, millega muu hulgas tõsteti gaasiaktsiisi. Miks oli aktsiisi tõstmine õiguslikult problemaatiline ja kuidas saaksid ettevõtjad selle vastu võidelda?\n21.02.2017, Vitali ŠipilovPMVandeadvokaat: väikeaktsionärid vajavad seadustega täiendavat kaitsetAdvokaadibüroo Jesse & Kalaus partner, vandeadvokaat Piret Jesse leiab oma arvamusartiklis, et väikeaktsionärid vajavad seadustes täiendavat kaitset.\n16.02.2017, Piret JesseIisraeli parlament legaliseeris Läänekalda kümned asunduseelpostidIisraeli parlament kiitis esmaspäeval heaks vastuolulise seaduse, mis legaliseeris okupeeritud Jordani jõe läänekaldal palestiinlaste eramaadel asuvad kümned asunduseelpostid.\n07.02.2017, AFP/BNSE24Riigikontroll: omavalitsused saavad riigi õlule veeretada miljonitesse eurodesse küündiva kohustuseRiigikontrolöri Allar Karise sõnul kulub omavalitsustel tühjade korterit ülalpidamisele 1 miljon eurot aastas; kuna omavalitsustel on õigus oma kinnisvarast loobuda, võib see kulu langeda riigi õlule.\n02.02.2017, BNSKümne riigi põnevad seadused, millega tuleks reisides arvestadaReisides ei mõelda sageli sihtkoha keeruliste seaduste peale ja viiakse end kurssi enamasti vaid elementaarsega, kuid mõnes paigas võib ka väikseim eksitus tekitada suuri probleeme.\n26.01.2017, Johanna VahuriN24Mees meenutab: nõukaajal oli TPL-is küll võrdõiguslikkus tagatud! (1)Alati, kui loen lugusid tohutust palgalõhest naiste ja meeste vahel, mõtlen, et miskit on justkui mäda või ei saa ma asjadest üldse aru. Toon ühe näite, kuidas oli sooline võrdõiguslikkus tagatud 80-ndatel TPL-is, ehk pikemalt töö- ja puhkelaagris. Meenutab meie lugeja Franz K.\n24.01.2017, Lugeja kiriEluDonald Trump lubas presidendina hakata korraldama sõjaväeparaade (1)Homme USA presidendiks saav vabariiklane Donald Trump lubas, et hakkab oma ametiajal USA suurlinnades korraldama sõjaväeparaade.\n19.01.2017, Inna-Katrin HeinE24Riigikogu seadustas kiire interneti rajamise elektriposti otsaRiigikogu võttis täna vastu seaduse, mis kohustab elektri jaotusvõrgu pidajaid andma enda elektripostid maapiirkonnas kasutusse ka lairibavõrgu levitamiseks.\n18.01.2017, Majandus24Saareriik, kuhu vaeseid turiste ei tahetaOkeaanias asuva Palau saareriigi presidendil on plaanis avada edaspidi vaid viietärni hotelle.\n17.01.2017, Johanna VahuriEluPakistanlanna sai tütre elusalt põletamise eest surmanuhtlusePakistani Lahore’i kohus mõistis surmanuhtluse naisele, kes põletas oma tütre elusalt, kuna tütar abiellus ilma tema ja teiste pereliikmete nõusolekuta.\n17.01.2017, Inna-Katrin HeinPMAtonen: toetama peaks erakondade ideoloogiat, mitte üksikuid episoode (9)Ettevõtja ja endise poliitiku Meelis Atoneni hinnangul ei tohiks erakondi toetada üksikute episoodide kaupa, vaid toetada tuleks maailmavaadet ja ideoloogiat, rääkis ta ERR-ile Aktuaalse kaamera nädala kokkuvõttes.\n15.01.2017, Karel ReisenbukT24Kas kaastöötajate palganumbri teadmine aitab vähendada palgalõhet meeste ja naiste vahel?Saksamaal jõustus uus seadus, mis sunnib ettevõtteid tagama parem läbinähtavus meeste ja naiste palkade vahel, eesmärgiga vähendada palgalõhet.\n12.01.2017, Maria ReinikPMSiseministeerium analüüsib vajadust eradetektiivinduse seaduse järeleSiseministeerium analüüsib vajadust eradetektiivinduse seaduse järele, seaduse väljatöötamiskavatsus otsustakse ilmselt aasta lõpus.\n11.01.2017, BNSAraabia ühendemiraatides keelati metsikute loomade pidamine lemmikutena Araabia ühendemiraatides võeti vastu uus seadus, millega muutus metsikute loomade pidamine lemmikloomadena illegaalseks.\n05.01.2017, Kerti KulperN24Lugeja pahandab: kas mehed ongi ainult ressursiallikas? Ehk mõtestaks elatissüsteemi ümber! (8)Ühel ilusal päeval, kui ma tundsin, et olen valmis saama emaks, tekkis minu elus tõsine tagasilöök. Olin sellistest juhtumitest kuulnud, aga see kõik ei puudutanud ju mind. Sel hetkel hakkas puudutama. Nimelt armusin «teise käigu» mehesse. Tal on eelnevast suhtest kaks last. Tubli ja kohusetundliku mehena maksab ta igakuiselt neile elatist. Kõik on hea ja tore. Kui ta ükskord oma lastest teada andis, hakkas ta mulle enamgi meeldima: minu tulevaste laste heaolu on tagatud (näiteks juhul, kui peaksin ootamatult sussid püsti viskama), kuna tegu on ausa ja hea mehega. Lisaks sellele ta mitte ei maksa ainult elatist, vaid osaleb ka olulisel määral laste elus. Meile kirjutab lugeja Triinu.\n02.01.2017, Lugeja kiriT24Eesti pauguhimulised ei tea, et nad seadust rikuvad (4)Sotsiaalkeskkonnas Facebook loodi novembri lõpus leht nimega Pauku ei tee, mille eesmärk on teavitada inimesi, et juhuslik paugutamine häirib inimesi ja tekitab loomades ning lindudes stressi.\n21.12.2016, Eleen LaasnerT24Alaealised saavad alates järgmisest suvest lihtsamini tööle\nValitsus kiitis täna heaks töölepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega antakse alaealisele parem võimalus tööle saamiseks ja tööharjumuse omandamiseks. Samas on arvestatud lastekaitse põhimõtteid ja hariduse omandamise vajadust.\n15.12.2016, Eleen LaasnerMaailma kõige veidraimad seadusedVeidraid seaduseid on maailmas hulgaliselt ning inimesed ei pruugi nendest teadlikud olla.\n27.11.2016, Johanna VahuriBarcelona trahvib Airbnb kasutajaid 600 000 eurogaBarcelona linnavalitsus teatas täna, et hakkab trahvima kõiki Aribnb ja HomeAway teenusepakkujaid, kel puudusid vajalikud load, hiiglasliku trahviga.\n24.11.2016, Johanna VahuriE24Amservi juht: kilovatipõhine automaks on eelmine sajandAmservi tegevjuhi Rene Vareki arvates pole sellisel kujul rakendatud lisamaksud autondusele kuidagi majandust elavdavad ning pärsivad kindlasti autoäri.\n18.11.2016, Karel ReisenbukE24Poola ujub vastuvoolu: pensioniiga hoopis langetati (1)Poola parlament langetas kolmapäeval pensioniea meestel 65. eluaastale ja naistel 60. eluaastale, uus kord jõustub 2018. aastal.\n17.11.2016, BNSE24Trump plaanib leevendada pangandusregulatsioone Presidendiks valitud Donaldt Trumpi üleminekumeeskond on lubanud lõhkuda 2010. aastal vastu võetud finantssektorit reguleeriva Dodd-Frank’i seaduse.\n11.11.2016, Tõnis OjaN24Eesti andis ÜROs aru: kuidas edeneb võitlus naiste diskrimineerimise vastu?Kui hästi on Eesti täitnud ÜRO naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni, hinnati eile Genfis toimunud aruande kaitsmisel. Positiivsete arengutena saab välja tuua naiste suurema tööhõive, võrdse kohtlemise seaduse vastuvõtmise ning soolise võrdõiguslikkuse nõukogu loomise. Samas vajavad jätkuvalt tähelepanu palgalõhe, soolised stereotüübid ning eraldatus. 10.11.2016, Dagmar Lamp15 veidrat seadust PrantsusmaalTavaliselt on veidrate seaduste poolest tuntud ameeriklased, kuid selgub, et ka Euroopa riikides leidub omajagu naljakaid ettekirjutisi.\n02.11.2016, Johanna VahuriVideo: millised näeksid välja puhta õhuta linnadKuigi meie oleme harjunud puhta ja värske õhuga, siis videost on näha, millised näeksid välja erinevad linnad, kui sudu oleks need vallutanud. 01.11.2016, Johanna VahuriPrantsuse ametnik on saanud kümne aasta jooksul mitte millegi tegemise eest palkaPrantsuse meedia on sel nädalal kajastanud laialt riigiametnik Bosko Hermani juhtumit, sest tegemist on pretsedendiga, kuna mehele on kümne aasta jooksul makstud mitte millegi tegemist eest igal kuul 3700 eurot palka.\n20.10.2016, Inna-Katrin HeinNorra tahab keelata haridusasutustes niqab'i kandmiseNorra võimude ja haridusministeeriumi teatel plaanitakse keelata haridusasutustes kogu nägu katvate looride kandmine, kuid mosleminaistel on lubatud siiski kanda pearätikut.\n06.10.2016, Inna-Katrin HeinEluVideo: kaks karmi koolikiusamise juhtumit Prantsusmaalt, millest ühe põhjalt valmis filmPrantsuse meedia kajastas laialt kahte seal aset leidnud koolikiusamise juhtumit, milles kiusatud võtsid endalt elu.\n30.09.2016, Inna-Katrin HeinEluItaalias abiellusid kaks endist katoliku nunnaItaalias Pinerolos abiellusid tsiviiltsremoonial kaks endist katolikku nunna, kes varem aitasid koos narkosõltlasi.\n29.09.2016, Inna-Katrin HeinAustraalia Victoria osariigis on nüüdsest palja istmiku näitamine kuriteguAustraalia kaugosas asuvas Victoria osariigis ei tohi avalikkuses palja istmikuga olla ja kui nii ollakse, siis on see kuritegu.\n26.09.2016, Inna-Katrin HeinT24Prantsusmaa tegi mootorratturitele kindad kohustuslikuksAlates 20. novembrist peavad kõik Prantsusmaal sõitvad mootorratturid kandma kindaid.\n23.09.2016, Maria ReinikKorstnapühkija: inimestel pole aimugi, kuidas korstnapühkimine tegelikult käib (1)Korstnapühkijate Koja korstnapühkijad ütlevad, et kuigi seadus lubab inimestel endil samuti korstnaid pühkida, ei oska enamik inimesi seda ja teevad teadmatusest kohutavaid, vahel saatuslikuks osutuvaid vigu. 16.09.2016, Anna-Liisa MetsT24Uus liiklusseadus toob selgust tasakaaluliikurite õigustesValitsus kinnitas täna majandus- ja taristuminister Kristen Michali esitatud liiklusseaduse muutmise eelnõu, mille eesmärk on suurendada liiklusohutust ja õigusselgust liiklejale.\n08.09.2016, Maria ReinikLeedu naaritsafarmis salaja tehtud video paljastab šokeerivad väärkohtlemisedLeedu organisatsioon Tušti Narvai avalikustas selle aasta augustis ühes Leedu naaritsafarmis läbiviidud salajase uurimuse. Uurimus paljastas, et farmis rikutakse süsteemselt keskkonda ja loomade heaolu puudutavaid seadusi.\n06.09.2016, Kerti KulperDubrovnik hakkab turistide arvu piiramaHorvaatia ühest kuulsamast linnast Dubrovnikust on sel suvel saanud tõeline turismimagnet, meelitades ühe päevaga kokku üle 10 000 külastaja.\n26.08.2016, Johanna VahuriTeLapsi veganitoidul hoidvad vanemad võivad sattuda vanglasseItaalias on üks valitsuse liige esitanud eelnõu, mille kohaselt keelatakse vanematel pidada lapsi veganitoidul ning rikkujad riskiks kuni nelja-aastase vanglakaristusega.\n22.08.2016, PM TervisT24Riik tahab piirata invakaartide väärkasutust (1)Riik muudab invakaartide kasutamistingimused veelgi karmimaks, et piirata nende väärkasutust.\n19.08.2016, Anna-Maria UulmaPMSeadusemuudatus kaotab algaja juhi tunnusmärgi kasutamise kohustuse (9)Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium saatis kooskõlastusringile liiklusseaduse eelnõu, mis muu hulgas kaotab algaja juhi tunnusmärgi ehk niinimetatud vahtralehe kasutamise kohustuse ja võimaldab maanteeameti e-teeninduses tasuta valida registreerimisnumbri kombinatsiooni.\n18.08.2016, BNSTais antakse kõikidele turistidele jälitusseade (3)Taisse sisenevatele turistidele hakatakse tulevikus andma SIM-kaarte, millel on peal jälitusseade, et valitsusel oleks parem külastajate tegevust jälgida.\n12.08.2016, Johanna VahuriPlaanitav seadus võib Indoneesia turistidest tühjaks jätta (2)Indoneesia turismiturg on kokkukukkumise äärel, sest riigis arutatakse parajasti osalist alkoholikeelu kehtestamist.\n11.08.2016, Johanna VahuriPMRiigikohus: loovkonkursside žürii valiku hindamine väljub kohtu pädevusestRiigikohus selgitab tänases lahendis, et kohus saab loovkonkursside puhul hinnata üksnes seaduse nõuetest kinnipidamist, žürii valiku sisuline hindamine väljub aga kohtuliku kontrolli raamidest.\n09.08.2016, Tiina KaukvereEluMelania Trumpi teatel ei rikkunud ta USA sisserännuseadusiUSA vabariiklaste presidendikandidaadi Donald Trumpi abikaasa, Sloveenia päritolu Melania Trump, varasema nimega Knauss, töötas 1990. aastate alguses New Yorgis modellina, kuid nüüd on kerkinud üles küsimus, millise viisa alusel.\n05.08.2016, Inna-Katrin HeinTeSeaduse eripära jätab mehe tollilaos seisva ratastoolita (1)Tänaseks on selgunud, et uudset ratastool, mida terviseamet ei luba ebapiisavate dokumentide tõttu Eestis kasutusele võtta, kingitakse tõenäoliselt Venemaale või Ukrainasse ja Eestisse ostetakse täpselt samasugune eksemplar Suurbritanniast.\n02.08.2016, Heilika LeinusPoolat võivad oodata sanktsioonidEuroopa Liit on öelnud Poolale, et poliitiline sekkumine põhiseaduskohtus peab lähima kolme kuu jooksul lõppema, vastasel juhul alustab Brüssel sanktsioonide rakendamist, vahendab Financial Times. 28.07.2016, FT/PMUus seadus muudab lendamise peresõbralikumaksAmeerika Ühendriikide föderaalne lennundusamet on kehtestanud seaduse, mille kohaselt peavad lennufirmad lapsed vanematega kokku istuma panema.\n25.07.2016, Johanna VahuriVideo: Hispaania kuulsaid Pamplona härjajookse varjutab seksuaalne ahistaminePõhja-Hispaania linnas Pamplonas toimuvad järjekordsed härjajooksud, milles osalejad panevad end vihaste härgade eest ära joostes ohtu.\n13.07.2016, Inna-Katrin HeinT24Veebipoest tellitud mobiiltelefoniga tekkis probleemeKlient ostis veebilehelt Bigbox OÜ-lt mobiiltelefoni, kuid seadmel tekkisid mitmed tõrked. Tarbijavaidluste komisjon leidis, et veebileht peab tarbijale selle eest tagastama 549 eurot.\n12.07.2016, Kerli KivistuN24Neli inimtüüpi, kes leivad motivatsiooni väga erinevaltKas sa oled kunagi mõelnud, mis sind isiksusena kõige enam motiveerib ja tegutsema paneb? Kas sind mõjutavad pigem välised reeglid nagu seadus, liiklusmärgid, tööalased tähtajad, arsti manitsevad sõnad ja moraalsed kohustused oma elukaaslase ees? Või suhtud sa tõsiselt vaid sisemistesse reeglitesse nagu uusaastalubadustest kinni pidamine, otsus teha igapäevaselt trenni ja mediteerida, lubadus lugeda tööalast kirjandust või võtta igal nädalal üks päev ainult iseendale?\n16.06.2016, Kathleen KanervikkoRiikide veidrad reeglid, mida turistid võiks teadaVõõrasse riiki reisile minnes on tegelikult üsna lihtne teha midagi, mis võib kohalikke solvata. Sina ju ei tea teise riigi kombeid ega seadusi, rääkimata nende kirjutamata reeglitest, mis vahel võivad olla üsna jaburad.\n15.06.2016, reis.postimees.eeRootsis vabastati terrorisüüdistuse saanud meesRootsis vabastati teisipäeval mees, keda süüdistati Süüriasse reisimise kavatsuses, et liituda seal terrorirühmitusega Al-Nusra Rinne, edastas Yle kohaliku meedia infot.\n15.06.2016, BNST24Lugeja küsib: kas ma võin töö ajal verd minna andma? «Töökoha lähedale tuleb doonoritelk ja soovin kasutada võimalust vereandmiseks. Kas ma võin töö ajal verd minna andma?» kirjutas lugeja.\n13.06.2016, Eleen LaasnerT24Uus kaugkütteseadus vähendab soojuse hindaKaugkütteseaduse muutmise eelnõu eesmärk on soojusettevõtjate suunamine stabiilsemate, keskkonnasäästlikumate ning odavamate hindadega kütuste kasutamisele.\n10.06.2016, Kerli KivistuPMErakoolide toetamine muutub omavalitsustele vabatahtlikuks (1)Riigikogu võttis täna vastu erakooliseaduse, mis muudab erakoolide ülalpidamiskulude katmise omavalitsustele vabatahtlikuks ning lubab erakoolidele riigi lisatoetust kuni 2019. aasta lõpuni.\n07.06.2016, Andres EinmannPMRiigikogu võttis vastu palju kirgi tekitanud haldusreformi seaduse (19)Riigikogu võttis täna vastu palju kirgi tekitanud haldusreformi seaduse, mille arutelu tõi mais kaasa parlamendi 24-tunnise maratonistungi ja kestis nädal hiljem veel lisaks terve tööpäeva.\n07.06.2016, Andres EinmannPM+Riigikogu kolmapäevane istung lõppes kell 02.41 (5)19.05.2016, BNSRaha- ja parkimisprobleemid: kemplevad naabrid kulutavad Eesti kohtute uksi«Korteriühistutega seotud vaidluste hulk püsib jätkuvalt kõrgel,» nentis Eesti Korteriühistute Liidu korraldatud eilsel õigusteabepäeval Riigikohtu kohtunik Villu Kõve.\n06.05.2016, Kristel TrellN24Vanemad mõisteti meningiiti haigestunud lapse surmas süüdiKanadas Albertas mõisteti kohtus süüdi lapsevanemad, kelle 19-kuune poeg suri ravimata jätmise tõttu meningiiti. Arstide survel jätkub uurimine, millist rolli mängis juhtumis loodusravitseja, kes vanemaid nõustas.\n28.04.2016, Linda PärnPuiduvedude digitaalne aruandlusPuiduvedaja ja puidu vastuvõtja igapäevane kaaslane – veoseleht – ei pea olema mitte üksnes tüütu kohustus, vaid hoopis kasulik mugavus. Minnes üle elektroonilisele veoselehele, avanevad selle aruandluse kasulikud nüansid puidu saatjale, vedajale ja vastuvõtjale.\n24.04.2016, Peep TeppoVenezuela ülemkohus nurjas opositsiooni kavandatud amnestiaseaduseVenezuela ülemkohus nurjas esmaspäeval opositsiooni seadusandjate amnestiaseaduse, mis nende endi sõnul on poliitvangide vabastamiseks.\n12.04.2016, AFP-STT-BNSEluPakistani paremäärmuslikud islamistid nõuavad õigust naisi tappaPakistanis tõstsid mässu paremäärmuslikud islamistid, kelle arvates on neil õigus oma nais ja tütreid peksta ja tappa.\n06.04.2016, Inna-Katrin HeinT24Lapsevanem sõitis tulutult Haapsalust Tallinna passi järele (4)17-aastane Haapsalu koolipoiss taotles kiirpassi, mille pidi ta kätte saama Tallinnast, millele läks järele ema, kellele aga passi ei antud. Kuigi poiss oli alaealine, siis oleks ta pidanud kirjutama avalduse, selleks et tema ema passile järele saaks minna.\n24.03.2016, Maria ReinikVmSeadus tõmbab elatisvõlglased liistuleValgalane Siim on kasvatanud tütart üksi päris pisikesest peale, lapse ema poolset abi ei ole ta vaatamata kohtutäituri pingutusele saanud. Just selliste olukordade parandamiseks on mõeldud märtsis jõustunud seadusemuudatus.\n10.03.2016, Lea MargusPM+Eradetektiivid ootavad buumiKuigi eradetektiive Eestis justkui ei eksisteeri, põhjustab koalitsioonileppest tulenevalt tehtud kolmas katse detektiiviturgu reguleerida palju elevust. Mõni pelgab suurte turvafirmade karvast kätt ja varjatud ärihuvisid, teised loodavad, et töö läheb hoopis põnevamaks.\n08.03.2016, Liis VelskerEluLapspruudi julm lugu: mees suri, minust sai lindpriiIndias leski enam koos surnud mehega ametlikult ära ei põletata, kuid miljonid lesestunud naised on selles riigis põlu all ja lindpriiks kuulutatud.\n08.03.2016, Inna-Katrin HeinVideo: Taani telekanal jäädvustas salaja imaami skandaalseid esinemisi (5)Taani telekanal TV2 jäädvustas salaja Århusi Grimhøjvej mošees toimunut, kaasa arvatud seda, et imaam soovitas abielurikkujad kividega surnuks loopida.\n07.03.2016, Inna-Katrin HeinTeE-sigarettide pooldajad taunivad e-sigareti veebipoodide keelamise plaani (1)E-sigareti müüjate ja kasutajate liit taunib sotsiaalministeeriumi poolt kiirkorras kooskõlastusringile saadetud tubakaseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega plaanitakse keelata e-sigarettide ja e-vedelike Eesti-sisene ning piiriülene kaugmüük ehk veebipoed.\n03.03.2016, Siiri LiivaEluJumalat eitanud venelast võib oodata vanglakaristusVenemaal hakkas 2013. aastal kehtima seadus, mille kohaselt ei tohi kellegi usku ega religioossust solvata ja naeruvääristada. 03.03.2016, Inna-Katrin HeinPM+Seadus kaotab võimaluse arve eest tasu võttaTänasest jõustub seadus, mis keelab küsida arvete eest lisatasu.\n29.02.2016, tarbija24.eeT241. märtsist ei tohi arvete eest lisatasu küsida (1)Uuest kuust jõustub seadus, mis keelab küsida arvete eest lisatasu. Seega tutvustas tarbijapoliitika avalike suhete osakonna juhataja Hanna Turetski lähemalt, millised firmad on Eestis seni tarbijatelt küsinud arve esitamise eest lisatasu ja kui suurtest summadest on jutt.\n29.02.2016, Kerli KivistuT24Riigikogu pikendas passide kehtivusaega (2)Riigikogu võttis 82 poolthäälega vastu seaduse, millega pikendati Eesti kodaniku passi kehtivusaega viielt aastalt kümnele ning muudeti paindlikumaks nõuded isikut tõendavale dokumendile sobiva foto osas.\n23.02.2016, Maiken MägiNSA juht: Pariisi rünnakuid ei oleks saanud toimuda ilma krüpteeritud sõnumiteta (6)Ameerika Ühendriikide Riikliku Julgeolekuagentuuri (NSA) juhi Michael Rogersi arvates ei oleks möödunud aasta novembris Prantsusmaa pealinnas Pariisis aset leidnud terrorirünnakud saanud toimuda ilma krüpteeritud sõnumiteta.\n18.02.2016, Inna-Katrin HeinTaani pole senini migrantidelt raha konfiskeerinudTaani politsei teatel ei ole seni üheltki asüülitaotlejalt konfiskeeritud raha ega väärtasju, kuigi jaanuaris jõustunud vastuoluline seadus seda teha võimaldab.\n16.02.2016, AFP-STT-BNSPMAita valida 2015. aasta halvim seadus (7)Teenusmajanduse Koja ja Postimehe žürii valis 2015. aasta halvima seaduse kandidaatidena välja kuus õigusakti, mille seast valib komisjon võitja välja lähinädalate jooksul.\n15.02.2016, Andres EinmannT24Uus seadus muudab elu tarbija jaoks lihtsamaksKuigi kahe nädala pärast kehtima hakkav uus tarbijakaitseseadus väga suuri sisulisi muutusi ei too, täpsustatakse sellega mitmeid kauplejate ja tarbijate vaheliste erimeelsuste lahendamisega seotud punkte, liikudes seeläbi lähemale ka üleeuroopalise korra lihtsustamisele.\n15.02.2016, Siiri LiivaVmTaksojuhte häirivad nii jäik seadus kui ettearvamatud kliendidHiljutine juhtum, kus röövi käigus tapeti Pärnu taksojuht, tõi taas avalikkuse tähelepanu alla taksosohvrite turvalisuse. Ka Valgamaa taksojuhid kinnitavad üksmeelselt, et muretsemiseks põhjust jagub.\n11.02.2016, Lea MargusPMÕiguskomisjon toetas ühehäälselt paarkonna seadust (1)Riigikogu õiguskomisjon otsustas eile üksmeelselt häältega 10:0 lõpetada paarkonnaseaduse eelnõu esimese lugemise. Varem on mitu koalitsioonisaadikut paarkonnaseaduse eelnõu teravalt kritiseerinud.\n10.02.2016, Merike TederVmKomisjon tühistas hanke osaliseltInfrastruktuuriettevõte Empower seljatas Elektrilevi 44 miljoni euro suuruses elektrivõrgu hooldustööde hankevaidluses osaliselt Leonhard Weiss RTE, mille hankevõit kaebuse tagajärjel pooltes hanke osades tühistati.\n06.02.2016, Rein SäinasSakSeadus ei keela soodsamaid tingimusiTööinspektsiooni töösuhete nõustamistalituse juhataja Anni Raigna rõhutas töölepingu seaduse alusel antavate puhkepäevade teemat kommenteerides, et 28 päeva pikkune iga-aastane puhkus on seaduses sätestatud miinimum, mis ei tähenda seda, et tööandja ja töötaja ei võiks kokku leppida suuremas arvus vabades päevades.\n04.02.2016, RepÕigusloome konverents: miks on seadusi kirjutatud segaselt?18.09.2015, Reporter.eeRepUkraina piirab kommunistlike parteide võimu24.07.2015, Reporter.eeRepLapsi enam bussist maha tõstmine ei ähvarda05.04.2015, Reporter.eeRepRiigikogu tõhustas elatisraha sissenõudmist18.02.2015, Reporter.eeRepRiigikogu kiitis heaks riigikaitse seaduse11.02.2015, Reporter.eeRepVene uus seadus: seksuaalvähemused ei saa enam juhiluba09.01.2015, Reporter.eeRepFloridas seadustati geiabielud!06.01.2015, Reporter.eeRepKaristusseadustik muutub uuest aastast leebemaks16.12.2014, Reporter.eeRepEesti ja USA veidrad seadused: vannis ei tohi apelsini süüa!22.07.2014, Reporter.eeRepInimesed ei lepi avalikus kohas joojatega!18.07.2014, Reporter.eeRepKolm Rahvakogu ettepanekut sai seaduseks06.04.2014, Reporter.eeRepUkraina uus seadus – meeleavaldaja 5 aastaks vangi?17.01.2014, Reporter.eeRepMis muutub lastekaitseseaduses?03.01.2014, Reporter.eeRepElisa käsitlustasu nõue ei ole seaduslik?23.12.2013, Reporter.eeRepPolitsei vahistab, kuid ei põhjenda miks?20.09.2013, Reporter.eeRepBussifirmad sulgevad liine! Kas süüdi paranev rongiliiklus?06.08.2013, Reporter.eeRepEestisse uus metsaseadus18.07.2013, Reporter.eeRepÜle poole eestlastest pätid? Seadus vajab muutmist?17.07.2013, Reporter.eeRepStriptiisiklubide reklaamid seadusega vastuolus?16.07.2013, Reporter.eeRepTulekul uus korteriühistute seadus04.07.2013, Reporter.eeRepUus liikluskindlustus-seadus kaitseb õnnetuse põhjustajaid10.06.2013, Reporter.eeRepPunase tulega üle tee? Kuidas käituksid Sina?23.05.2013, Reporter.eeRepVaata ja hinda, kas politsei rikkus korduvalt seadust?15.04.2013, Reporter.eeRepPrantsusmaal seadustatakse homoabielud?13.02.2013, Reporter.eeRepKorruptsioonivastane seadus külvab poliitikute seas segadust28.01.2013, Reporter.eeRepMilliseid seadusemuudatusi toob uus aasta?28.12.2012, Reporter.eeRepTeder: vanemahüvitise seadus põhiseadusega vastuolus04.12.2012, Reporter.eeRepEuropark paigaldab päevas umbes viis tõkiskinga!09.08.2012, Reporter.eeRepRaid: ESM-i saatuse võiks otsustama rahvas07.08.2012, Reporter.eeRepAvalikus kohas suitsetamise eest 80 eurot trahvi!26.07.2012, Reporter.eeRepKui kiiruseületamine on 40 km/h tuleb teil kahjud endal kinni maksta!18.07.2012, Reporter.eeRepPolitsei trahvib, kui jalgrattal puudub kell!12.07.2012, Reporter.eeRepEnamik mopeede ei tohi pühapäevast liigelda27.06.2012, Reporter.eeRepAlusetult saadud kodakondsus legaliseeriti12.06.2012, Reporter.eeRepUus seadus toob maapensionäridele maamaksu hüppelise kasvu!01.06.2012, Reporter.eeRepEuroopa stabiilsusmehhanism on seadusevastane?08.05.2012, Reporter.eeRepOmal soovil töölt lahkujad hüvitist ei saa!08.05.2012, Reporter.eeRepVanasadamas avastati suur hulk seaduserikkujaid08.05.2012, Reporter.eeRepElusa õlle müüja võitleb absurdsete seadustega04.05.2012, Reporter.eeRepKõrgharidusreformi seaduseelnõu saab endiselt nahutada02.05.2012, Reporter.eeRepPetuskeem: Järvamaal põlenud söevabrik oli vormistatud kartulihoidlaks!20.04.2012, Reporter.eeRepTöötuskindlustuse seadus on põhiseadusega vastuolus10.04.2012, Reporter.eeRepÕigusapteegid jagavad tasuta juriidilist nõu03.04.2012, Reporter.eeRepAmetnikud võivad kuuluda äriühingu juhtkonda27.03.2012, Reporter.eeRepPolitsei aprillis naastude pärast ei trahvi27.03.2012, Reporter.eeRepRiigikontrolör ja õiguskantsler jäävad eripensionita14.03.2012, Reporter.eeRepEesti Loto ei saa reklaamida ennustatavat võitu09.03.2012, Reporter.eeRepKeemilise kastreerimise eelnõu esimesel lugemisel06.03.2012, Reporter.eeRepAmetnikelt võib kaduda õigus streikida03.02.2012, Reporter.eeRepUus määrus pälvis põllumeeste meelepaha03.02.2012, Reporter.eeRepTallinn rikub lasteaedades seadust?23.11.2011, Reporter.eeRepVeebireporter Urmo arestikambris: millised on arestandi õigused?15.11.2011, Reporter.eeRepSeksuaalkurjategijaid võib peagi kastreerimisega karistada31.10.2011, Reporter.eeRepHakatakse looma kooselu seaduseelnõu24.10.2011, Reporter.eeRepEesti liitub Euroopa stabiilsusfondiga30.09.2011, Reporter.eeRepKas kohtutäiturid vormistavad soojamaareisid koolitusreisideks?30.09.2011, Reporter.eeRepEuroparlament kavandab liiklusmeetmeid27.09.2011, Reporter.eeRepKas turul müüdavad seened kõlbavad süüa?31.08.2011, Reporter.eeRepReformierakond arutab presidendi valimiskorra muutmist22.08.2011, Reporter.eeRepIllegaalide töölevõtmise eest karmim karistus19.07.2011, Reporter.eeRepToll hakkab piiril autonumbreid pildistama14.07.2011, Reporter.eeRepVõõral maal seadust rikkunutelt hakatakse trahve välja nõudma08.07.2011, Reporter.eeRepRiigikohus kärpis tartlastele kehtestatud heakorrakohustusi14.06.2011, Reporter.eeRepUus kord ei luba üle 15 cm pikkust muru09.06.2011, Reporter.eeRepElektrituru avamine tõstab hindu viiendiku võrra24.05.2011, Reporter.eeRepSeaduseelnõu maamaksust vabastamiseks anti menetlusse16.05.2011, Reporter.eeRepTänasest enam naastrehvidega sõita ei tohi01.05.2011, Reporter.eeRepVolbriööl Harjumaal üldist kärakamüügi piirangut ei tule”21.04.2011, Reporter.eeRepSavisaar rikkus taas parkimiskorda12.04.2011, Reporter.eeRepSalastamise seadus kukkus läbi16.02.2011, Reporter.eeRepRiigikogus tekitasid rahutust istungit jälginud üliõpilased20.01.2011, Reporter.eeRepTanklate tagatisenõue survestab petturite asemel väiketanklaid19.01.2011, Reporter.eeRepRiik kehtestab pettuste vältimiseks kütusefirmadele tagatisnõude13.01.2011, Reporter.eeRepUus seadus muudab bussifirma Sebe ainuvalitsejaks?06.01.2011, Reporter.eeRepUus liiklusseadus hakkab kehtima 1. juulist27.12.2010, Reporter.eeRepRiigikogu parandas uue liiklusseaduse23.12.2010, Reporter.eeRepLiiklusseadus toob Riigikogu uuesti kokku21.12.2010, Reporter.eeRepÄsja valminud liiklusseadus saab rohelise tule 1. juulil16.12.2010, Reporter.eeRepLiiklusseaduse jõustumine lükkub edasi13.12.2010, Reporter.eeRepRohelised võtsid jälle jutuks täiskasvanu seksi alaealisega10.12.2010, Reporter.eeRepPresident kuulutas välja allikakaitse seaduse10.12.2010, Reporter.eeRepUus liiklusseadus kubiseb asjatundjate hinnangul vigadest06.12.2010, Reporter.eeRepLiiklusseadus jäi valitsuse toeta02.12.2010, Reporter.eeRepAasta pärast müüakse vaid isekustuvaid sigarette26.11.2010, Reporter.eeRepRiigikogu pani uue seadusega ajakirjandusele suukorvi pähe25.11.2010, Reporter.eeRepKas uus allikakaitseseadus piirab meie sõnavabadust?23.11.2010, Reporter.eeRepTallinn hakkab nõudma haudade kasutuslepingut22.11.2010, Reporter.eeRepHelkuri puudumine toob uuel aastal jalakäijale priske trahvi11.11.2010, Reporter.eeRepTallinn rajab laste mänguväljakuks küsitud maatükile turgu09.11.2010, Reporter.eeRepValitsus andis arstitudengitele loa ametit õppida abiarstina04.11.2010, Reporter.eeRepUuest aastast võivad paljud juhid enese teadmata kaotada juhtimisõiguse02.11.2010, Reporter.eeRepSeppikule ei meeldi muukeelse info tõlkimise kohustus Eestis27.10.2010, Reporter.eeRepMuinsuskaitseseaduse eelnõu ahistab sukeldujaid16.10.2010, Reporter.eeRepPresidenti valivate valijameeste valimine saab salajaseks14.10.2010, Reporter.eeRepTaksojuhid näevad uues liiklusseaduses oma elu ohtu seadmist11.10.2010, Reporter.eeRepPresident soovitab karmilt üle vaadata eluvõõrad seadused30.09.2010, Reporter.eeRepUus liiklusseadus kupatab vahtralehega liiklushuligaani tagasi autokooli eksamitele24.09.2010, Reporter.eeRepAutoroolis telefoni käes hoidmine keelatud!22.09.2010, Reporter.eeRepTöötukassa külastus võib muutuda veebipõhiseks21.09.2010, Reporter.eeRepRiik plaanib menetluskahju hüvitades teha vahet rikkal ja vaesel16.09.2010, Reporter.eeRepRiik sai õiguse panku sundvõõrandada09.09.2010, Reporter.eeRepUus seadus saadab liiklusjõmmid tagasi teooria- ja sõidueksamile03.09.2010, Reporter.eeRepAnsip: Tallinn tahab koolireformi vaidlustamisega tähelepanu saada02.09.2010, Reporter.eeRepKuus aastat Reporterit: kaasarääkija seadusloomes30.08.2010, Reporter.eeRepEttevõtja elus jääb bürokraatiat vähemaks26.08.2010, Reporter.eeRepUus keeleseadus nõuab võõrkeelse reklaami dubleerimist riigikeelde19.08.2010, Reporter.eeRepRohelised võtsid uuesti üles seksi keelamise alaealisega02.08.2010, Reporter.eeRepEesti ei kavatse Läti eeskujul SMS-laenu andjaid litsentseerida29.07.2010, Reporter.eeRepRoolijoodikud ja kihutajad võivad hakata suuremat liikluskindlustust maksma27.07.2010, Reporter.eeRepRolleriklubi korraldab hukkunud sõbra mälestuseks ühissõidu22.07.2010, Reporter.eeRepUus liiklusseadus kohustab ka mopeedid ARKis arvele võtma23.06.2010, Reporter.eeRepUus liiklusseadus lubab juhiloa koju jätta17.06.2010, Reporter.eeRepUus seadus paneb piiri vee- ja soojafirmade kasumijahile17.06.2010, Reporter.eeRepVäärteo eest võib karistada üldkasuliku tööga16.06.2010, Reporter.eeRepPopitegemise eest võib peagi trahvi saada02.06.2010, Reporter.eeRepHea tuju tablett: hääletamine Vene riigiduumas28.05.2010, Reporter.eeRepIlves kuulutas välja pensioniiga tõstva seaduse27.04.2010, Reporter.eeRepUus seadus võib probleemsete juhtide kindlustusmaksu tõsta25.04.2010, Reporter.eeRepSeaduseelnõu tahab tirida kurjategijad avalikult internetti20.04.2010, Reporter.eeRepLastekaitsjad tahavad kriminaliseerida seksi alla 16-aastasega06.04.2010, Reporter.eeRepRiigikogu ootab euro tulekuga ees seaduste muutmise maraton11.03.2010, Reporter.eeRepMinisteerium tahab lapsevanemale seadusega keelata lapsepeksu09.03.2010, Reporter.eeRepMinister loobus kavast lahutada põhikool ja gümnaasium29.01.2010, Reporter.eeRepPalju õnne palgatõusu puhul, töökas Riigikogu!16.12.2009, Reporter.eeRepSeksuaalkurjategijate karistus karmistub19.11.2009, Reporter.eeRepMeedia pääses keelevigade pärast karistada saamisest19.11.2009, Reporter.eeRepUus seadus lööb abielupaari varanduse lahku18.11.2009, Reporter.eeRepSeadus kirjutab maksmata ja aegunud trahvid korstnasse29.10.2009, Reporter.eeRepKas Tallinn vajab pealinna seadust?20.10.2009, Reporter.eeRepEuroopas kaalutakse alaealistel keelata solaariumiskäik02.10.2009, Reporter.eeRepUus määrus kindlustab lambale ja kitsele mõnusama elu07.09.2009, Reporter.eeRepUus seadus annab loa ehitada tuuleparke ka merre03.09.2009, Reporter.eeRepRiigikogu ei kiitnud heaks õiguskantsleri ettepanekut käibemaksuseadust muuta03.08.2009, Reporter.eeRepRiigikohus tunnistas Suur-Tallinna loomise seaduslikuks30.06.2009, Reporter.eeRepTöölepinguseadus võeti vastu18.06.2009, Reporter.eeRepRiik karmistab esmase juhiloa saamist26.05.2009, Reporter.eeRepSeadus ei luba minister Padaril judoka Padarile preemiat maksta07.05.2009, Reporter.eeRepVenemaa tahab alustada jahti naaberriikide natsisõpradele22.04.2009, Reporter.eeRepIdentiteedivarast karistatakse nüüd kriminaalkorras10.04.2009, Reporter.eeRepÕiguskantsler: Suur-Tallinn on illegaalne kehand03.04.2009, Reporter.eeRepRiik plaanib rongaisade pildid riputada internetti häbiposti27.03.2009, Reporter.eeRepKas uus märuliseadus teeb Eestist politseiriigi?16.03.2009, Reporter.eeRepIlves jättis Suur-Tallinna keeluseaduse välja kuulutamata03.03.2009, Reporter.eeRepSuvest muutub kriminaalseks auto juhtimine kerges joobes19.02.2009, Reporter.eeRepRiigikogu jäi Suur-Tallinna vastu astudes jõuetuks17.02.2009, Reporter.eeRepValitsus näitas gümnaasiumikatsetele rohelist tuld05.02.2009, Reporter.eeRepKerges joobes autojuhid pääsevad kriminaalkaristusest08.01.2009, Reporter.ee Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaHomme14:0029JuuniOtse: Eesti eesistumise eel – millist Euroopa Liitu me soovime?>Viimased uudised19:35Näitleja Kristo Veinberg: laulupeol avaldub pealtnäha eraklike ja külmade eestlaste ürgne sisu ja võim 19:30Eesti kassiomanikud kirjeldavad oma erilist sidet vurruliste lemmikutega 19:30Andrew Leland: kuidas kasvatavad lapsi kahe isaga pered 19:28Pildid ja video: pesukaru rünnaku tõttu koletiseks muutunud tüdruk sai uue nina ja kõrva 19:28Kaljulaid: Eesti ja Prantsusmaa on optimistliku Euroopa eestkõnelejad 19:27Millised lehed tomatitel taimede ergutamiseks tegelikult ära murda tuleb? 19:26Jalgpallilegendi uus karjäär tennisistina algas ja lõppes kiirelt 19:17Viimsis põleb endine lasteaed 19:10Fotod: Ratas kohtub Prantsusmaa peaministriga 19:05Hambaarst annab nõu: kuidas suvel hammaste eest hoolt kanda? 18:52Bitcoini ärimees pandi trellide taha 18:47Paarile müüdi puhkusepakett, kus hotell asus 600 kilomeetrit kuurordist eemal 18:46Armsad fotod ja video: Põhja prefektuuri kõige noorem teenistuja saab kolmekuuseks 18:45Fotod ja video: Tallinnas põrkasid kokku sõiduauto ja veok, rase naine ja kaks last viidi haiglasse 18:40Olga Ivanova: keskerakondlased näevad minus vaid vaenlast (3)18:37Video: millega peaksid arvestama laulu- ja tantsupeo pealtvaatajad? 18:33Video: WRC reklaamib Poola rallit Tänaku pöörase stiilinäitega 18:32Fotod: Tallinna südalinna kerkinud kõrghoones müüdavad luksuskorterid 18:30Viis asja, mida pärastlõunal kaalualandamiseks teha 18:27Grenfell Toweri põlengu ohvrite arv sel aastal ei selgu Kõik viimased uudised\nTarbijaKõikGraafik: milliste maailma randade külastamine osutub kõige kulukamaksKüsimus, millele vastamist tuleks tööintervjuul keeldudaPane tähele: kuidas reisi broneerides vältida ootamatuid lisatasusid17:50Plastpudelite korduvkasutamine võib tervisele karuteene teha 14:49Tasub teada: milliseid riideid kandes pead suvel õues töötades vastu 13:12Tuntud kohvikukettide toodetest leiti roojaga levivaid baktereid 09:16Kas tead, kust on pärit sinu vihmavari ja kummikud? VideoKõikVideo: kiirus 204km/h ehk BMWga kruusateel kihutamasPostimehe videolugu: külatädi Taimit ei häiri mööda tuhisev Ott Tänak ega helikopteriga hoovi maanduv Oleg GrossVideo: kuidas silmatilku õigesti kasutada? (1)TehnikaKõikTesla hakkab looma oma muusikateenustPildid: Aston Martin toob turule elektriautoMaailma viies nutitelefonitootja jõuab EestisseMajandusKõikMida me teame uuest üle maailma levivast lunavarast? (9)Maksuamet saatis rikke tõttu välja mitu tuhat ekslikku teavitustEhituse ABC sulges küberrünnaku tõttu kõik oma poed (6)16:46Õlleturu kriisi kuulutava Saku kasum kasvas ligi viis korda (1)16:21Briti suurim poekett võtab ette suurkoondamise 14:46Euroopa Komisjon esitas nägemuse, kuidas euroliit piiratud eelarvega tulevikus hakkama saaks 14:29Krediidipanga tütarfirma omandab Lätis kokku kukkunud Maxima krundi kõrval asuva kortermaja MaailmKõikNemtsovi mõrvaprotsessil jäi taas kohtuotsus langetamataTrump riputas oma klubidesse ajakirja Time võltsitud esikaanedPutin: Venemaa jätkab armee ja laevastiku võitlusvõime tõstmist (3)18:27Grenfell Toweri põlengu ohvrite arv sel aastal ei selgu 17:25Põhja-Korea ähvardab Lõuna-Korea ekspresidenti «surmanuhtlusega» 17:17Mattis: Assad võttis Trumpi keemiarelvahoiatust tõsiselt (2)15:55Grupp Vene sõjalaevasid harjutas Läänemerel raketiduelli (1)SportKõikDopingukütt: meie käes on 155 Venemaa jalgpalluri kahtlased dopinguproovid18 suusaklubi kangutavad president Andreas Laanet (1)Kalev/Cramo peatreenerina jätkab Alar Varrak19:26Jalgpallilegendi uus karjäär tennisistina algas ja lõppes kiirelt 18:33Video: WRC reklaamib Poola rallit Tänaku pöörase stiilinäitega 18:17Knicks andis legendaarsele Phil Jacksonile kinga 17:50Mullune EM-pronks Zirk jäi üllatuslikult finaalist välja! NaineKõikEesti mehed räägivad: naine võiks sihtida kassapidaja ametist kõrgemaleElu näinud lauljatar Nois Niin: tärkas tohutu emalik jõud ja soov ellu jäädaSeitse üllatavat põhjust, miks on kasulik vanemas eas lapsi saada19:05Hambaarst annab nõu: kuidas suvel hammaste eest hoolt kanda? 18:30Viis asja, mida pärastlõunal kaalualandamiseks teha 17:35Üks oluline vihje, et sa ei armasta iseennast 16:4011 ootamatut kasutusala kohvile TervisKõikHaige pisipoisi raviks annetati rekordiline summaKolm asja, mida teha, et vanaduses pea selgena hoida14 kohta maailmas, kus eluiga on ebatavaliselt kõrgeMaa EluKõikPiimaühistute juhid otsisid kokkulepet uue keskühistu rajamiseksRiik soodustab lageraiele alternatiivsete raieliikide kasutamistTartu turuhoone saab uue hingamise (1)TallinnKõikPirita elanik: armastatud rannast on saanud koerte jalutusväljak (1)Narkojoobes juht põhjustas tõsise avariiGalerii: Põhiseaduse aastapäeva tähistati tekstide ettelugemisegaTartu PostimeesKõikRulatajad ja ratturid kogunevad Elvasse tänavaspordifestivalileRiigikohus kolib pikaks remondiks Toomelt rendipinnale. Aga kuhu?Galerii: veevärk avas hiiglasliku veeskulptuuri48h populaarsemad teemadAnett Kontaveitdonald trumpEestiEuroopaEuroopa komisjonEuroopa LiitHiinajaanipäevJalgpallJüri RatasEesti KeskerakondkinnisvaraLondonNATOOtt TänakPrantsusmaaRootsiSaksamaaSoomeSuurbritanniaSüüriaTallinnTürgiUkrainaAmeerika ÜhendriigidVenemaaTänane lehtKõikKolme Õe nimekiri aitab Savisaarel Ratast lõhkuda (1)Krabi kooli töötajate suhtes käib uuriminePalgata parteijuht: oleme internatsionalistid (1)ArvamusKõikVladimir Putin: stalinismiaegseid jõledusi ei tohi unustada (11)Jaanus Marrandi: kas Edgar annab Keskerakonna vabaks? (4)Linda-Mari Väli vastulause Merlis Nõgenele: lipsustatud demagoogidest ja dollaripõhisest rohepesust (8)KultuurKõikNeljapäeva õhtul toimub Tallinnas võimas piduCatherine Deneuve teeb oma viimaste aastate huvitavaima rolli«Hard Rock Laager on üritus, kuhu inimesed peavad ise tee leidma»ReisKõik40 huvitavat fakti Concorde'i lennukist (2)Mida tehakse purskkaevust saadud 1,3 miljoni euroga? (1)Üllatavad kohad, kus turistide arv jõudsalt suurenebKoduKõikFotod: oksjonikeskkonnast saab soodsalt osta täiesti toimiva taluFotod: käsitööna valminud palkmaja Harjumaa männimetsade allEnne ja pärast: kas tumeda interjööri kaotamine oli hea valik?LemmikKõikEriskummalisel konkursil selgitati välja maailma kõige inetum koerArmas video: hirvevasikas käib iga päev erakinnistul asuvas basseinis suplemasPäevakäpp: ülisõbralik Täpike on pidanud juba kaks aastat kodu ootamaVIIMASED GALERIIDPolitsei koerakutsikasJüri Ratase ja Édouard Philippe'i kohtumine Stenbocki majasAvarii HobujaamaPõhiseaduse ettelugemineVaata kõiki galeriisidSOOV.EEAutode müükKinnisvaraKodukaubadSisesta oma kuulutus siitSünnipäevadPalju õnne!Helgi Erilaid, 75raadioajakirjanikAnne Velli-Eenlo, 71lauljaTiit Karuks, 71ajakirjanikTõnu Seilenthal, 70keeleteadlaneMargus Allikmaa, 56ERRi endine juhtPeeter Allik, 51maalikunstnikHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladSetomaaKõikSaatse muuseumis avatakse Renaldo Veeberi näitus „Vana Testament“Seto noori oodatakse suvisesse filmilaagrisseSeto käsitöö näitus Eesti Käsitöö Maja Rahvakunsti Galeriis60+KõikTervisetooted tehnikapoest – millele tähelepanu pöörata?Kolm asja, mida teha, et vanaduses pea selgena hoidaGALERII: Järjekordne põnev leid Valga Jaani kirikustArhiivPärnuKoonga vallast leiti haruldane ammunooleotsLugeja pilt ja video: lapsed lükkasid Papiniidus bussi (1)Video ja galerii: Pärnus algas kohus taksojuhi mõrvas süüdistatavate vendade üle (3)ViljandiKomöödiatäht Herbert Ving jagas folgitegijatele soovitusi (1)Seeneline trehvas haruldust juba neljandat aastatKolm ei ole kohtu seadus – kogenud kurjategija pääses aasta jooksul kolmel korral vanglastRakvereTarga Maja jamas valitseb vaikusTapa leivatehas paneb kevadeks uksed kinni Rakvere Keskväljakul jäi inimene auto allaPaideVideo: põlenud KEA keskus kukkus kokku kui kaardimajaPaides põles lahtise leegiga endine KEA keskus (1)Kass püüdis kinni kummalise eluka VALGAPühajärvel võistleb tosin suurmeistrit (1)Sissetungija paiskas talus kõik segaminiOtepää valla delegatsioon külastas NovgorodiKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxLeedu 15min.ltLäti TV NetEesti meediaBNSKuku raadioMajandusReporterElu24SportKanal260plussNaine24Tarbija24ArvamusTervisKultuurMaa eluKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneInternetIlmajaamOstaKVSoovGoogleNetiKavaMail.eeFacebookYoutubeTwitterGoogle+WikipediaLinkedinFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaEttevõttedSideTelia EestiElisaStarmanTele2EttevõttedOmnivaEesti EnergiaEesti GaasTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePäevatoimetajaNimi:Karel ReisenbukE-postiga:karel.reisenbuk(at)postimees.eeKontaktVihje:vihje@postimees.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202MobiilirakendusJälgi PostimeestFacebookYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eePrintreklaam:666 2322Onlinereklaam:666 2230Kuulutused:666 2171©1995-2017 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees Grupp äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+


Juhtkiri: Kas meid võetakse kuulda? - Saarte Hääl\nJuhtkiri: Kas meid võetakse kuulda? (1)\n– 10/06/2010Rubriik: Arvamus\nSaareline elu on paratamatus. Asi, millega tuleb leppida. Samas on normaalne, et riik hoolitseb inimeste eest, kes on saarele elama sattunud, ja teeb nende ühenduse suure maaga võimalikult lihtsaks. Seda loogikat järgides võiks ju Eestis kehtida seadus, mis annaks parvlaevasõidul saarel registreeritud ettevõtjaile ja saare elanikele sõiduki üleveol soodustuse 50% sõidukipileti tavahinnast.\n3500 allkirja on päris suur ports, mis näitab, et tegu pole pelgalt koerte haukumisega lihtsalt haukumise pärast, vaid sellega tahetakse midagi ka saavutada. Loodetavasti saavad riigimehed aru, et oma sündimise ja elukohta ei saa paljud valida oma suva järgi. Ning kanda sellepärast riigi tavakodanikust rohkem kulusid, mis puutub elamisse, on ju veidi ebaõiglane.\nKahjuks näitab ajalugu, et allkirjade kogumine ei muuda pahatihti suurt midagi. Poliitik peab tegema poliitikat ning eks nendel otsustajatel on jälle oma survegrupid, kes tahavad, et see natukenegi raha hoopis kuskile mujale pannakse. Vähemalt oleme meie oma soovist teada andnud. Nüüd ei saa enam keegi öelda, et räägitakse kogu aeg, et oleks vaja ja oleks vaja, aga konkreetset tõestust ei ole. Nüüd on.\nLisatud: 10.06.2010 / 13:53\nKahjuks on see hädakisa hiljaks jäänud.Kui Meelis Atonen ühenduse pidamist riigi kätte tahtis anda,siis oleks pidanud teda toetama.Mõtlema peab rohkem ja õigel ajal!


Neljapäev, 03 August 2017\tKirjutas Aleksandr Solženitsõn\nPreemia “Saavutuste eest religiooni arendamisel” asutas 1973. aastal Templetoni Fond ja see määratakse isikutele, kellel on erilisi teeneid inimvaimu kaitsmisel maailmas valitseva kõlbelise kriisi eest. Laureaatideks on olnud näiteks ema Teresa (esimesena) ja Taizé vennaskonna juht Roger Schütz (munkluse taaselustamise eest protestantlikus maailmas). Aleksandr Solženitsõni isikus sai preemia esmakordselt õigeusklik. Preemia antakse kätte Inglismaal Buckinghami palees igal aastal 10. mail. Traditsiooni kohaselt teeb seda prints-konsort Philippe, misjärel peab värske laureaat pidulikul koosviibimisel kõne.\nAleksandr Solženitsõni kõne Templetoni preemia määramise puhul Buckinghami palees 10. mail 1983\nEsimest korda määrati see preemia õigeusklikule. Olen tänulik, et meid maailma ulatuses märgatud on, kuid tajun selgesti, et mina isiklikult seda autasu ei vääri, eriti kui vaatan tagasi meie Kiriku hierarhide helgele reale ja õigeusu mõtlejaile Aleksei Homjakovist kuni Sergei Bulgakovini. Ja ma mõistan hästi, et idaslaavi õigeusus, mis on 65 aastat kannatanud kommunistliku tagakiusamise all (aga see tagakiusamine ületab oma julmuselt ja ulatuselt ristiusu esimestel sajanditel toimunu), on olnud ja on praegugi minust väärilisemaid, keda esile tõsta. Alates Kiievi metropoliidist Vladimir Bogojavlenskist, kes lasti maha Kiievi-Petšerski suurkloostri müüri ääres Lenini valitsusaja esimestel päevadel, kuni julge vaimuliku isa Gleb Jakuninini, keda piinatakse praegusel Andropovi ajal, kellelt on vägivaldselt võetud kõik vaimuliku tunnusmärgid ja isegi õigus omada Evangeeliumi; keda on ilma riiete, voodi ja toiduta palju kuid külmas kivikongis kinni peetud.\nMeie tagakiusamiste sajandil on minugi elu üks esimesi mälupilte säärane: Kislovodski Püha Panteleimoni kirikusse tungisid teravatipulistes mütsides tšekistid, peatasid jumalateenistuse ja sammusid lärmakalt altari juurde – röövima. Ning kui hakkasin Rostovis Doni ääres koolis käima – käisin iga päev mööda kilomeetripikkusest GPU valvepostidega piiratud alast ja Võitlevate Usuvastaste Liidu kirendavast transparendist –, siis kiusasid komnoortest ülesässitatud koolipoisid mind taga selle eest, et käisin koos emaga linna viimases kirikus; nad rebisid ära risti mu kaelast.\nJuba 1922. aastal riisuti Lenini ja Trotski juhtnööride kohaselt õigeusu kirikud paljaks, seejärel aga, Stalini ja Hruštšovi ajal, lammutati ja teotati kümned tuhanded pühakojad, nii et Venemaa kaotas oma näo ja muutus kõrbeks, minetas oma sajandeid püsinud eripära. Tervetesse oblastitesse ja poole miljoni elanikuga linnadesse ei jäänud järele ainsatki kirikut. Ning selles pimedas hääletus kõrbes on meie rahvas pidanud elama aastakümneid, leides ja säilitades justkui kobamisi teed Jumala juurde. Me oleme elanud ja peame veelgi elama sääraste pihtide vahel, et Jumala sõna kuulutamine on teoks saanud mitte vaba vaimu loomulikus arengus, vaid hävinguohu piiril, marksistliku ilukõne virvatulukeste piiramisrõngas, kus on hukka saanud arvutu hulk hingi.\nTäna me näeme Templetoni komitee formuleeringutes kajastuvat seda, et inimestesse sisse-tambitud uskmatuse kiuste on õigeusu vaim meie maal säilitanud oma elujõu. Kuigi teated sellest jõuavad minu kodumaale väga vaevaliselt, läbi summutamise kadalipu, loodan ometi, et siit saavad tuge meie usklikud – nad kuulevad, et meid pole unustatud ja et nende meelekindlusest ammutatakse mehisust kaugemalgi.\nTsentraliseeritud jumalasalgamine, mis oma relvaarsenaliga ähvardab kogu maailma, vihkab ja kardab meie relvitut usku täpselt niisamuti nagu 60 aastat tagasi. Jah! Kõik metsikud tagakiusamised, millega riiklik timukalik ateism meie rahva vastu astus, kavalalt lihvitud valed ja juhmistava propaganda laviin – kõik see kokku on osutunud nõrgemaks rahva tuhandeaastasest usust – usk ei ole hävinud, ta on kõige kõrgem väärtus, mida me oma hinges ja vaimus alal hoiame.\nTempletoni loeng. Gildhall, London, 10. mai 1983\nÜle poole sajandi tagasi, oma lapsepõlves, kuulsin vanemate inimeste ütlemist, millega seletati Venemaad tabanud suuri katsumusi: “Inimesed on unustanud Jumala, sellest see kõik tulebki.”\nSellest ajast peale – varsti juba pool sajandit – olen murdnud pead meie revolutsiooni ajaloo kallal, lugenud läbi sajad raamatud, kogunud sadade sündmustes osalenute tunnistusi ja püüdnud kõike seda kokku võtta kaheksas köites. Aga kui peaksin täna võimalikult lühidalt vastama, kuidas sai võimalikuks laastav revolutsioon, mis õgis ära üle 60 miljoni inimelu, siis ei tea ma täpsemat vastust, kui et pean kordama: “Inimesed on unustanud Jumala, sellest see kõik tuligi.”\nJa veel enamgi: vene revolutsiooni käiku saab praegu, sajandi lõpul, mõista vaid selle taustal, mis toimus samal ajal mujal maailmas. Ilmneb üldine tendents. Kui peaksin lühidalt sõnastama kogu XX sajandi peamise arengujoone, ka siis ei leiaks ma täpsemat ja sisukamat lauset, kui: “Inimesed on unustanud Jumala.” Jumaliku mõõtme minetanud inimmõistuse krahhina võibki määratleda kõiki selle sajandi suuri kuritöid. Neist esimene oli Esimene maailmasõda, mille mõned tagajärjed ulatuvad tänasesse päeva. Seda praeguseks juba suurelt osalt unustatud sõda, mille käigus külluslik, täisvereline, õitsev Euroopa asus hullumeelse õhinaga ennast hävitama ja lõhestas enda vahest rohkem kui sajandiks (ja võib ka olla, et jäädavalt) – seda sõda ei saa seletada teisiti kui mõistuse üleüldise ähmastumisega, tänu millele riigivalitsejad ei tajunud enda kohal mingit Kõrgemat Jõudu. Ja ainult säärane jumalasalgamisest toituv tigestumine võimaldas väliselt justkui kristlikel riikidel tollal kasutada mürkgaase – asja, mis jääb inimsuse piiridest nii ilmselgelt väljapoole.\nSamasugune jumaliku mõõtme minetanud mõistuse ülesütlemine leidis aset pärast Teist maa-ilmasõda, kui maad võttis saatanlik “tuumakilbi”-ihalus. Nimelt hakati arvama, et ei tasu enam ülepea muret tunda, ei maksa noorsoole kohustusi kaela laduda, pole vaja pingutada, et kaitsta ennast või koguni teisi – sulgeme oma kõrvad appihüüdeile Idast, täidame oma elu edu ja heaolu järel jooksmisega ning kui meie pea kohale peakski kerkima hädaoht, siis kaitseb meid tuumapomm, või kui ei kaitse – noh, kurat temaga, las lendab siis kogu maailm vastu taevast! Kurb ja abitu seisund, millesse Lääs on tänaseks langenud, on paljuski välja kasvanud sellest saatuslikust veast: arvamisest, et maailma ei kaitse inimeste usk ja meelekindlus, vaid kõigest tuumapomm.\nVaid tänu teadvuse kõrgema, jumaliku mõõtme minetamisele võis Lääs pärast Esimest maailmasõda rahulikult pealt vaadata Venemaa hukku, inimsööjate bande aastakümneid väldanud märatsemist, ning pärast Teist maailmasõda samasugust hävitustööd Ida-Euroopas. Ent nii on ju läbi meie sajandi toimunud kogu maailma hukkumist ettevalmistav areng – ja Lääs ei teinud seda märkamagi, vaid aitas paljus koguni kaasa. Terve sajandi vältel on Lääs oma jõu kokku võtnud ühelainsal korral – Hitleri vastu võideldes. Ent selle võitluse viljad on ammugi käest lastud. Meie uskmatul sajandil on inimsööjate vastu leiutatud tuimastusvahend: inimsööjatega tuleb kaubelda. Säärane on meie tänase tarkuse tippsaavutus.\nTänane maailm on jõudnud sellise piirini, et kui eelmised aastasajad seda näeksid, siis hüüaksid nad ühest suust: “See on Viimnepäev!”\nKuid meie oleme sellega leppinud, isegi päris kenasti kohanenud…\nDostojevski hoiatas: “Inimmõistusele ootamatult võivad ilmneda tohutu tähtsusega asjaolud.” Nii sündiski. Kirjanik ennustas: “Maailm lunastatakse alles pärast seda, kui kuri vaim on oma töö teinud.” Kas lunastatakse? – seda saame veel näha, see sõltub meie südametunnistusest, mõtteselgusest, meie isiklikest ja ühistest jõupingutustest katastroofiolukorras. Ent juba on täide läinud see, et kuri vaim lehvitab võidukalt tiibu kõigi viie maailmajao kohal.\nMe oleme maailma tahtmatu hävitamise või ka vabatahtliku enesehävitamise pealtnägijad. Kogu XX sajand on langemas ateismi ja enesehävituse hukatuslikku keerisesse. Ja sellel maailma kuristikku langemise teel on kahtlemata globaalseid joonid, mis ei sõltu ei riigikorrast ega poliitilisest süsteemist, ei majanduse ega kultuuri arengutasemest, ei ka rahvuslikest iseärasustest. Ja tänane Euroopa, mis ei peaks ju sugugi sarnanema 1913. aasta Venemaale, seisab ometi samamoodi kuristiku serval, ehkki on selleni jõudnud teisi teid mööda. Maailma eri osad läksid eri teid mööda, kuid tänaseks on nad kõik jõudnud ühesuguse hävingu künnisele.\nEnt on ju ka Venemaa ajaloos olnud sajandeid, kus ühiskonna ideaaliks polnud tiitlid ega varandus, vaid püha elulaad. Venemaa toetus tollal õigeusule, mis säilitas truudust esimeste sajandite algkirikule. See põline õigeusk aitas meie rahval ellu jääda kaks-kolm sajandit kestnud võõra ikke all ja koguni selsamal ajal tagasi lüüa Läänest tulnud ristisõdijate häbitud rünnakud. Nende sajandite vältel sulandus õigeusk inimeste mõtteviisi ja kommetesse, perekonnaellu, igapäevasesse olmesse, töökorraldusse, päevade, nädalate ja aastate rütmi. Usk koondas ja tugevdas rahvuse elujõudu.\nEnt XVII sajandil tabas meie õigeusku õnnetul kombel seesmine lõhenemine. XVIII sajandil vapustasid Venemaad Peeter I vägivaldsed ümberkorraldused, mis tõrjusid kõrvale religioosse vaimu ja rahvustunde, eelistades neile majandust, tugevat riiki ja sõdu. Ja koos Peetri üheülbaliste valgustusreformidega jõudsid meiegi maile sekularismi salakavalad ja mürgised tuulepuhangud, millest imbus läbi XIX sajandi haritlaskond ja mis avasid pärani värava marksismile. Revolutsioonide eel oli usk Venemaa haritlaskonnas taandunud, harimatute kihtide hulgas aga tõsiselt kahjustatud.\nIkka seesama Dostojevski on öelnud Kirikut kirglikult vihkava Prantsuse revolutsiooni kohta: “Revolutsioon peab tingimata algama ateismist.” Nii see ongi. Ent niivõrd organiseeritud, militariseeritud ja sihikindlat jumalasalgamist, nagu seda ilmutas marksism, polnud maailm varem näinud. Marxi ja Lenini filosoofilises süsteemis, nende ilmavaate psühholoogilises karkassis on Jumala vihkamine peamiseks liikumapanevaks jõuks, millest lähtuvad kõik poliitilised ja majanduslikud taotlused. Võitlev ateism pole mingi üksikdetail, kommunistliku liikumise kõrvalküsimus, vaid kogu õpetuse telg. Oma saatanlike plaanide teostamiseks peab ta inimestest välja juurima nii usu kui ka rahvustunde – ning nii üht kui teist teevad ja kuulutavad kommunistid kõikjal täiesti avalikult. Mil määral ihkab ja üritab ateistlik maailm religiooni maa pealt minema pühkida, seda näeme mitmetest hiljutistest atentaadikatsetest Rooma paavstile.\n1920-ndad aastad Nõukogude Liidus olid õigeusu vaimulikele pikka ja piinarikas kannatuste rada. Kaks mahalastud metropoliiti, kusjuures üks neist, Venjamin, oli Petrogradis valitud üldrahvaliku hääletamisega. Patriarh Tihhon ise, kes käis läbi Tšekaast-GPT-st ja suri seejärel saladuslikel asjaoludel. Kümned peapiiskopid ja piiskopid. Kümned tuhanded vaimulikud, mungad ja nunnad, keda tšekistid sundisid Jumala sõnast taganema, piinasid ja tapsid oma keldrites, saatsid laagritesse ja Kaug-Põhja inimtühja tundrasse, jätsid kodutud ja näljased vanakesed viletsusse surema. Ja kõik need kristlikud märtrid läksid oma usu eest kindlal meelel surma, vaid mõned üksikud lõid kõhklema ja taganesid usust. Ja kümnetele miljonitele lihtkodanikele suleti kirikuuksed, neil keelati laste kasvatamine usulises vaimus, nad kisti oma laste juurest ära ja heideti vanglasse, lapsi aga sunniti ähvarduste ja vale abil usust lahti ütlema. Võib väita, et ka vene talumajanduse julm ja mõttetu purustamine 1930-ndatel aastatel, niinimetatud kulakluse likvideerimine ja kollektiviseerimine, mille tagajärjel hukkus 15 miljonit talupoega ja millel puudus vähimgi majanduslik õigustus, toimus peamiselt eesmärgil hävitada külaelu rahvuslikud traditsioonid ja tõrjuda religioon külast välja. Ja sedasama vaimse laostamise tagamõtet kandis ka kogu koletislik GULAG-i arhipelaag, kus ühed inimesed võisid ellu jääda teiste inimeste elude arvel. Vaid poolearulistele jumalasalgajatele võis pähe tulla ka tänases Nõukogude Liidus kavandatud viimane hävitustöö, sedapuhku vene looduse enese kallal: Venemaa põhjaosa uputamine, jõgede ümberpööramine, mis lööks segi Põhja-Jäämere eluruumi ja paiskaks veed lõunasse, mis aga on juba ohvriks toodud eelmistele, niisama jampslikele “kommunismi suurehitustele”.\nVaid õige lühikest aega, seistes vajaduse ees koondada kõiki jõude Hitleri vastu, püüdis Stalin küüniliselt kokku mängida Kirikuga, ja see petlik mäng, mida Brežnevi ajal jätkati reklaami-publikatsioonide ja muude dekoratsioonide toel, avaldas Läänes kõige enam muljet ja seda peeti paraku ehtsaks koostööks. Ent kui tõsiselt on religiooni vihkamine siiski kommunismis juurdunud, selle üle võib otsustada kõige liberaalsema kommunistlikku liidri Hruštšovi järgi: otsustanud teha mõned olulised sammud vabama elukorralduse suunas, hakkas ta nende reformide kõrval uuesti kuulutama Leenini küünilist juhtlauset religiooni hävitamisest.\nVaat mida nad ei oodanud: et kirikutest lagedaks tehtud maal, kus juba kaks kolmandikku meie sajandist võidutseb ja ohjeldamatult märatseb ateism – maal, kus kirikuhierarhia vaba toimimine on äärmise piirini takistatud ja Kiriku säilinud riismeid talutakse vaid läänemaailmale suunatud propaganda huvides; maal, kus tänaselgi päeval mitte ainult et saadetakse inimesi nende usu pärast vangilaagritesse, vaid laagris eneseski heidetakse kartserisse need, kes kogunevad näiteks paasapühade puhul palvetama –, et sääraste kommunistlike pihtide vahel on ristiusu traditsioon Venemaal ellu jäänud! Jah, meil on miljonid võimu pealesurutud jumalasalgamise läbi laostatud inimesed, ent on alles ka miljonid usklikud, ehkki nad tänasel päeval on sunnitud välispidiselt vaikima – ning läbi tagakiusamiste ja kannatuste on usk Jumalasse minu kodumaal saavutanud erilise sügavuse.\nJa siin me näeme lootuste koidikut: kui hästi kommunism ka poleks varustatud rakettide ja tankidega ja kui edukalt ta ka ei vallutaks planeeti – iial pole talle määratud ristiusust võitu saada!\nLääs on seni jäänud kommunistlikust invasioonist puutumata, religioon areneb vabalt. Kuid siingi on ajalooline tee tänaseks jõudnud religioosse teadvuse ahenemiseni. Siingi on olnud oma sügavad lõhenemised, verised ususõjad ja kestev vihavaen. Ja muidugi on Läänt juba hilisest keskajast alates üha enam üle usutanud sekularismi lained, see hädaoht usule ei tule aga väljastpoolt, usu kõrvaletõrjumisest, vaid jõu seesmisest ammendumisest ja on nii vististi veel ohtlikum.\nLäänes on läbi aastakümnete märkamatult, samm-sammult kõrvale tõrjutud igasuguseid elu mõtte otsinguid, mis pärivad “edu” saavutamisest kaugemale, ja seda viimast on püütud kiitvalt fikseerida isegi konstitutsioonides. Juba mitmendat sajandit naerdakse välja Hea ja Kurja mõisteid, nad ongi üldisest ringlusest edukalt välja tõrjutud ning asendatud päevakajaliste poliitiliste ja klassivõitluslike terminitega. Piinlik on apelleerida üldinimlike kriteeriumide poole, piinlik on tunnistada, et kurjus peitub eelkõige iga inimese südames ja alles siis poliitilises süsteemis – ent ei ole piinlik teha integraalsele Kurjusele päevast päeva väikesi järeleandmisi, ehkki see järeleandmiste ahel veab Läänt meie endi, üheainsa põlvkonna silme all pöördumatult kuristikku. Lääs kaotab üha enam oma religioosset loomust ja jätab noorsoo täie rahuga ateismi hooleks. Milliseid jumalasalgamise tunnusmärke peaks veel nimetama, kui Ameerika Ühendriikides, mida peetakse üheks maailma kõige religioossemaks maaks, jooksis maitselage, häbitu film Jeesusest Kristusest? Või kui pealinnas ilmuv soliidne ajaleht trükib ära küünilise karikatuuri Jumalaemast? Kui välised raamid on ära langenud, kas tasubki siis enam oma seesmise eneseväärikuse küljes rippuda?\nVõi miks peaksime hoiduma üha kuhjuvast vihkamisest, rassi- ja klassivaenust, ideoloogilisest materdamisest? See kõik pureb ja õõnestab tänapäeval arvutut hulka inimhingi. Õppejõud-ateistid kasvatavad noorsugu vihkama oma ühiskonda. Taolistest paljastustest haaratuna ei suudeta taibata, et kapitalismi pahed on inimloomuse igipüsivad pahed, mis saava end koos kõigi inimõisustega vabalt ilmutada; kuid kommunismi tingimustes (ent kommunism hingab kuklasse kõigile sotsialismi mõõdukatele vormidele, sest need vormid on üpris ebapüsivad) pääsevad need pahed kontrolli alt täielikult välja ja haaravad oma küüsi kõik need, kel on ühiskonnas vähimatki võimu; kõik ülejäänud aga on seal tõepoolest “võrdsed” – võrdsed kui paljaksriisutud orjad. Säärane ülesköetud vihkamine täidab tänase vaba maailma atmosfääri, ja mida suurem on isikuvabadus, ühiskonnas saavutatud sotsiaalne kindlustatus ja komfort, seda ägedam on, ime küll, ka see pime vihavaen. Nii on praegune arenenud Lääs meile selgelt näidanud, et ei materiaalses külluses ega edukas äris peitu inimsoo lunastus.\nSee lausvihkamine levib ja haarab kõike elavat, elu ennast, maailma, tema värve, helisid, vorme, inimkeha – ja XX sajandi eksalteeritud kunst kuhjub selle värdjaliku vihkamise surve all, sest kunst ilma armastuseta on viljatu. Idas tabas kunsti langus tänu sellele, et teda taga kiusati ja alla suruti, Läänes aga käis kunst alla omal vabal tahtes, takerdudes kunstlikesse pretensioonikaisse otsingutesse, kus inimene ei püüa enam lahti mõtestada Jumala loomingut, vaid tahab ise Jumala kohale astuda.\nTaas näeme selleski vallas ühte ülemaailmse arengu tulemust, lääne ja ida pürgimuste kokku-langemist, ja ikka on põhjus üks ja seesama: inimestel on ununenud Jumal. Üleilmse ateismi pealetungi ees on usklikud killustatud ja paljud neist on kaotanud pea. Ent samas võiks kristlik (õieti küll endine kristlik) maailm pöörata oma pilgu näiteks Kaug-Itta. Hiljaaegu oli mul võimalus jälgida, kuidas Jaapanis ja Vabas Hiinas – kus religioossed arusaamad pole küll nii kindlapiirilised, kuid “valikuvabadus” on sama suur kui Läänes – on nii ühiskond tervikuna kui ka noorsugu ikka veel hoopis kõlbelisem kui Läänes, on hoopis vähem sekulaarsest vaimust õõnestatud.\nMis seal rääkidagi erinevate religioonide vastasseisust, kui ristiusk ise on niivõrd killustunud! Viimastel aastatel on ristiusu peamiste erinevate usutunnistuste vahel astutud lepitavaid samme. Ent need on liialt aeganõudvad, maailm ähvardab hukkuda sada korda kiiremini. Pole ju oodata usulahkude ühtesulamist, usudogmade vastastikust ümbervahetamist, vajalik oleks eelkõige üksmeelne vastuseis ateismile, kuid selleks on need sammud liialt aeglased.\nOn ju olemas ka organisatsiooniline liikumine Kirikute ühendamiseks, Ülemaailmne Kirikute Nõukogu, ent veider küll, seal tuntakse huvi näiteks kolmanda maailma revolutsiooniliikumise edusammude vastu, ent ollakse paraku pimedad ja kurdid religiooni kõige järjekindlama tagakiusaja – Nõukogude Liidu suhtes. On võimatu selles riigis toimuvat mitte märgata – järelikult on poliitiliselt kasulik mitte näha ja mitte vahele segada? Aga mis siis jääb järele ristiusust?\nMul on väga kahju, kuid ma ei saa siinkohal jätta mainimata, et minu eelkäija, selle preemia läinudaastane laureaat [1982. aastal sai Templetoni preemia Billy Graham], toetas isegi preemia saamise ajal avalikult kommunistlikku valepropagandat, teatades paatoslikult, et ta pole märganud religiooni tagakiusamist Nõukogude Liidus. Las karistab teda Taevas selle irvitamise eest kõigi hukatute ja tagakiusatute üle.\nTäna näeme üha selgemini, et hoolimata kõige kavalamast poliitilistest laveerimisest tõmbub silmus inimkonna kaela ümber aina koomale; üha vähemaks jääb lootust ja ei paista enam mingit väljapääsu, ei poliitilist, majanduslikku ega ökoloogilist. Jah, nii see paistab tõesti.\nJa sellise ülemaailmse vääramatu asjade käigu puhul polegi nagu kohane meelde tuletada, et meie olemise või mitteolemise võti peitub igas üksikus inimsüdames, selles, kas ta reaalselt eelistab teha Head või Kurja. Tänagi on see võti kõige kindlam. Suuri lubadusi andnud sotsiaalsed teooriad on läinud pankrotti ja viinud meid ummikusse. Vabad lääne inimesed võiksid oma loomuliku intelligentsiga taibata, et neile söödetakse sisse üpris palju ilusaid valesid, ja et neil ei tasuks nii kergesti õnge minna. Viljatud on katsed otsida maailma tänasest kriisiolukorrast väljapääsu, juhtimata meid patukahetsusele Looja ees; meile ei terendu mingit muud väljapääsu, me ei saagi seda leida, sest need vahendid, mida me oleme enda jaoks ise leiutanud, on liialt kesised. Kõigepealt peab nägema kogu seda õudust, mis pole loodud kusagil meist väljaspool, mingi klassi- või rahvavaenlase poolt, vaid mis peitub igas inimeses, nagu ka igasuguses, isegi vabas ja kõrgelt arenenud ühiskonnas – viimases veel eriti, sest siin oleme teinud kõik ise, omal vabal tahtel. Oma igapäevase kergemeelse egoismiga tõmbame silmust oma kaela ümber aina koomale.\nKüsigem eneselt: kas pole meie sajandi ideaalid osutunud vääraks? Nagu ka meie enesekindel moodne terminoloogia? Ja sellest tulenevad pealiskaudsed retseptid, kuidas olukorda parandada? Igas valdkonnas tuleks need retseptid selge pilguga üle vaadata, kuni veel pole hilja. Harjumuslikud tavakujutlused ei saa meid kriisist välja viia.\nKahe viimase sajandi uisapäisa edasitormamine on meid viinud hingetühjuseni ning tuuma- ja muu hävingu piirini, ning sellele vastu seada võime vaid Jumala osavõtliku headuse otsingud, millest oma ülbuses nii võõrdunud oleme. Siis võiksid meie silmad avaneda selle õnnetu XX sajandi vigade nägemisele ja leiaksime jõudu neid vigu parandada. Muidu aga pole meil siin kuristiku serval enam millestki kinni hoida, ei aita ka kõigi filosoofide-valgustajate targad mõtted.\nMeie viis maailmajagu on surmaohus. Ent just sellistes katsumustes ilmnevad inimvaimu kõrgemad omadused. Kui me hukkume, kui me laseme oma maailmal hävineda, siis on see meie endi süü.\nVäljaandest Novõi Mir (1992/2: 179–183) tõlkinud Aivar Kull. Avaldatud esmalt ajalehes Eesti Kirik (1992) ning seejärel veebilehes Meie Kirik (www.meiekirik.ee, 19.09.2012) ja portaalis Objektiiv (18.11.2015).


Ulmekirjanduse BAAS - Marek Simpson - Megasiti keiss\n22.03.1999, kell 23:46\nKui ma tahan küberpunki lugeda, siis loen Gibsonit. Selles romaanikatkes igatahes puudub igasugune originaalsus, juhul kui see ikka isesisva tüki moodustab, mitte pole mingi tegelase pohmakaluul ega midagi taolist. Tegelikult on selliste suurema teose kildude hindamine väga raske asi, kuid sellest, et ta "Marduses" isesisvalt ilmus, võib siiski järeldada, et teda võib ka iseseisvalt arvustada. Ja ausalt öeldes mul programmeerijana on äärmiselt raske sisse elada mingisuguste jääsaagijate maailma... Mitu viirust Simpson ise on valmis kirjutanud, kujutab ta üldse ette, millest räägib?\nAntud juhul pole asi isegi mitte S osa vastu patustamises SF-is, vaid Simpsoni tekst meenutab mulle süütu plikakese katset hard pornot kirjutada. Ma saan aru, et kosmoselaeva juhtimisel on kõik kirjanikud võrdselt väheste kogemustega, aga antud juhul on siiski palju rohkem maisema ning tavalisema asjaga tegemist.\nGibsonist rääkides, siis ega tal endal kah eriti aimu polnud, millest kirjutab... Aga tema võis seda endale lubada, sest tema oli TEERAJAJA. Üldiselt ma eriline küberpungi fänn ei ole ja minu lugemus ses zhanris on enam kui juhuslik, aga sellest vähesestki aitab, et Simpsoni üllitise õigest kohast kirjanduse ajaloos aru saada.\n30.03.1999, kell 02:15\nOeh, Marek Simpson on jälle jutu kirjutanud!!!\nOeh, ja jälle viriseb Kristjan Sander ulmekirjanduse teadusliku poole kallal!!\nJutu põhiline puudus on see SUUR SOOV kirjutada originaalses keeles... antud juhul on lugu vaid pisut parem, kui see «Maailma parim splätter»...\nMis seal salata, ei meeldi mulle pajatuslikud jutud... eriti kui see on kirjutatud sellises talumatus keeles. Jutu idee mulle meeldis... pean silmas seda Surma asja...\nKristjan Sanderi kurvastuseks pean ütlema, et see mitu viirust Simpson ise valmis kirjutanud ei oma antud juhul küll mingit tähendust... ulmekirjanduse seisukohalt on ka sellised viirused (nagu jutus kirjeldatud) täiesti realistlikud... ega see paljukiidetud Gibson kah nüüd alati superteaduslik pole!!!\nLõpetuseks veel ka seda, et küberpunk pole ainult Gibson ja need teised kanoonilised ameerika onud, küberpunk on ka Sergei Lukjanenko, Jacek Dukaj, Vladimir «Boxa» Vassiljev, Ondrej Neff, Aleksandr Tjurin jne... Ajad muutuvad, muutub ka küberpunk!!!\n30.03.1999, kell 18:00\nHea, et nad vähemalt selle katkendiga "Marduses" hoiatasid. Nüüd võib vist natuke raha kokku hoida.\n30.03.1999, kell 18:44\nHoi,hoi! Jälle vist oodata Marek Simpsoni arvustust BAASis, sest kõik on seni halba lugu halvaks pidanud, ega pole aru saanud, et nii asi oligi mõeldud! Selle Megasiti juures häiris mind kõige rohkem jälle sama asi, mis spläterduse juureski - Autor kirjutas loo endale. On näha, et ta iga oma sõna õudselt kaifib, aga lugeja, vabandage väga, peab seda kõike kannatama.Simpsoni "Delta Red" polnud ju üldse paha lugu, miks ta ei võiks sellises võtmes asju treida?\n16.04.1999, kell 18:22\nTore oleks kui kirjanik ka mõtleks enne läbi kui ta midagi kirjutama hakkab. Sellel tekstil puudus ju igasugune sisu. Krooni pani asjale veel võõrsõnade kasutamine eest kirjapldis. Ei tasu originaalitseda.\n22.04.1999, kell 13:39\nSatub ikka ette igasuguseid asju!!! Mulle ei meeldi SimPsoni juures eelkõige üks asi: tast hõngub teatavat üleoleku aurusid. See tähendab, et ta peab lugejaid endast halvemaks. Ilmselt ma eksin, kuid niisugune tunne oli Spätteriga ja samasugune tunne tekkis ka seda lugu lugedes. Tahes tahtmata jääb mulje, et siin on originaalitsemine taotlus omaette, mitte rakendatud juttu sisusse. Autor peab tunduvalt olulisemaks seda, et näida originaalsena kui seda, et ka tegelikult originaalne olla. Siin ongi tehtud just see viga. Asi iseeneses. Tolkien tuleb meelde, kes kasutas oma maailma kirjeldusi ka pigem sellepärast, et muljet avaldada, kui sellepärast, et seda ka tegelikult vaja läheb. Muuseas, mida Surm küll seda lugedes arvas?\n17.05.1999, kell 18:24\nÜksjagu talutavam lugu, kui "Maailma parim splätter", kuid samas ka mitte midagi erilist. Plusspoolele tuleb kanda mõningad huvitavad ideed, kuid keeleliselt ei olnud kõige parem üllitis. Asi võib muidugi oleneda seltskonnast, kus keegi viibib enamasti, kuid vähemalt minu jaoks tundus too räigelt slängile rõhuv jutuke kole hüplik sellises vormis (ise natuke teistsuguse slängiga harjund). Teistkordsel lugemisel tundus ta mõnevõrra parem kui esimesel, kuid siiski ainult keskmine lugu.\n9.06.1999, kell 22:24\nÜldiselt jah, keel mida kasutati tundus kuidagi ülepaisutatult släng. Selle kallal võiks veel vaeva näha. Panna mitte mingit esimest pähetulevat sõna mis slängina tundub, vaid neile vennikestele iseenda erinev zargoon välja mõelda. Mind asi tegelt intrigeeris ja tahaks ülejäänud asja ka lugeda.\n12.09.1999, kell 17:29\nDragofor loeb mu mõtteid.\n18.05.2000, kell 16:35\n6.06.2000, kell 01:21\nSimpsoni kohta suhteliselt hea. See ei tähenda muidugi, et tegemist oleks mingi igisurematu teosega, aga mulle meeldis oma ladususelt kyll. Existerionit reklaamis igatahes paremini, kui mardusebelials.\n8.01.2002, kell 21:09\nNii vilets see nüüd ka ei olnud, kui praegune keskmine hinne\n29.04.2002, kell 23:36\nM.Simpsoni kõige ebakvaliteetsem tekst. Kolm korda juba lugenud, aga mitte sottigi ei saa aru. Sihuke kirjastiil nõuab peale selle veel kolm korda aeglasemat sirvimist -- kahjuks.\n6.01.2003, kell 05:15\nSläng on tegelt peris ia! M6ttel ei ole virtuaalreaalsuse kontekstis väga vigagi. Paraku jätab asi toore mulje, mis ei saa mitte vääriliselt märgistamata jääda.\n10.04.2013, kell 14:47\nMinu meelest ei olnud kuidagi ei parem ega halvem kui see eeskuju, keda püüdlikult kopeerida üritati. Ehk siis Gibson, Sterling või keegi muu "küberpungi" autoritest. Sellist piinlikku slängi pole ma kuskil varem näinud, aga eks släng ole ajas suhteliselt kiiresti muutuv dialekt ja eks ole see lugugi juba 14 aastat vana. Muidu oli ikka kõik sama: jää ja kauboid ja viirused ja salakambrid ja muu selle ulmekirjanduse tupiktee kohustusliku butafooria juurde kuuluv.


Tulemusi otsingule "bioloogia" : Koolielu\nTulemusi otsingule "bioloogia"\nharjutusUrve Jõgi31. Jaanuar 2016Vaatamisi: 967 Ava\nHarjutus elusorganismides leiduvate ühendite ja elementide kordamiseks. Vastajal tuleb valida õige vastusevariant.\nharjutusUrve Jõgi31. Jaanuar 2016Vaatamisi: 956 Ava\ntunnikava, esitlus,...Ivi Rammul09. Aprill 2015Vaatamisi: 1522 Ava\nLiblikad ja nende vastsed\nFotodega esitlus erinevatest liblikate vastsetest ja valmikutest koos tunni arutelu suunavate küsimustega.\nesitlusIvi Rammul09. Aprill 2015Vaatamisi: 1493 Ava\nLimused Läänemere rannikul\nEsitlus koos tunni arutelu suunavate küsimustega. Esitluse järgi saab Läänemere levinumaid karbiliike tundma õppida.\nesitlusIvi Rammul09. Aprill 2015Vaatamisi: 1428 Ava\nkodulehekülg, pilt,...Wildscreen06. Oktoober 2014Vaatamisi: 1183 Ava\nPortaali kirjeldab hästi Kääpa kooli õpetaja Aiki Jõgeva (http://www.innove.ee/static/CMSNewsletter/redirect/9d3e2c7aa5): Igal aastal toimub üle Euroopa...\nkodulehekülgEuropean Schoolnet, Scientix portal10. Märts 2014Vaatamisi: 1382 Ava\nkursusEesti Teadusagentuur, Õppekomplekti koostamise...22. August 2013Vaatamisi: 4809 Ava\nesitlusKarl Pütsepp19. Jaanuar 2013Vaatamisi: 1708 Ava\nMäng sobib teadmiste kinnistamiseks peale "Viljastumise" teema käsitlemist. Aga ka nt teemaga seotud mõistete enesekontrolliks.\nmängLiia Suup04. Oktoober 2012Vaatamisi: 1079 Ava\nEesti õpilasi saatsid võistkonna juhendajatena Tartu ülikooli vivaariumi juhataja Sulev Kuuse, TÜ doktorandid Rudolf Bichele ja Mark Gimbutas ning TÜ arstiteaduskonna verivärske lõpetaja Uku-Laur Tali. Sulev Kuuse sõnul oli tänavusel olü...\nMärksõnad: bioloogia, olümpiaad, gümnaasium\nTartu ülikooli tudengid osalevad maailma suurimal sünteetilise bioloogia võistlusel ambitsioonika ja innovaatilise ideega\nTudengite-teadlaste töörühmad panustavad koos ühe kevad-suve, et lahendada sünteetilise bioloogia vahendite abil mõni oluline lokaalne või globaalne probleem. Juhul, kui kõik õnnestub, võib tudengivõistluse formaadi tulemusena s&u...\nMärksõnad: bioloogia, TÜ\nLooduspäeval saavad lapsed osaleda kahes põnevas õpitoas. Bioloog Külli Kalamees-Pani juhendamisel õpivad lapsed tundma Eesti vees elavaid kalu ning neil välimuse järgi vahet tegema. Lisaks uuritakse, mis on kala sees ning milleks on kalal ujupõis. ...\nMärksõnad: loodusmuuseum, kala, bioloogia\nRahvusvahelisel bioloogiaolümpiaadil lahendati neli praktilist tööd (taimede anatoomia ja füsioloogia, loomade anatoomia ja füsioloogia, biokeemia ja mikrobioloogia ning molekulaarbioloogia valdkonnast) ja kaks mahukat komplekti teooriaülesandeid. „K&otild...\nMärksõnad: bioloogia, rahvusvaheline olümpiaad, hõbemedal\nTartu ülikooli professori Tanel Tenson kirjeldas, et biotehnoloogiaid kombineeritakse efektiivselt ka keemiaga: „Näiteks võib bioloogiliselt toodetud eellasmolekulist teha ravimi keemilise modifitseerimise läbi. Samuti on võimalik keemiliselt sünteesida elu...\nMärksõnad: bioloogia, inseneeria, tippkeskus\nTamme Gümnaasium on loodusteadusliku süvaõppega kool, mis viib juba aastaid Tartu Ülikooli laborites läbi õpilaste biotehnoloogia praktikume, vahendas "Aktuaalne kaamera". Eelmisel aastal ehitas kool endalegi labori, kuid tarvikute ja reaktiivide jao...\nMärksõnad: geenilabor, Tamme Gümnaasium, hooandja, bioloogia\nEntusiasmiga õpetajatööd tegevad inimesed on õppe huvitavaks muutmise poole püüelnud ajast aega, kirjutab Urmas Tokko Huvitava Kooli blogis. Kuid õppuritel on erinevad huvid ning leidub ka teatud eluperioodil suisa huvituid. Samas ei saa ega peagi õ...\nMärksõnad: Huvitav Kool, Urmas Tokko, blogi, bioloogia\n12.–19. juulini Aarhusi ülikoolis peetud bioloogiaolümpiaadil võisteldi nii teooriavoorus kui ka praktilistes töödes, mis seisnesid zooloogia ja botaanika tundmises, füsioloogilistest protsessidest arusaamises ning biokeemia ja molekulaarbioloogia mõis...\nMärksõnad: bioloogia, olümpiaad, Tartu ülikooli teaduskool\nVeel 32 tulemust samast kategooriast\nBioloogia põhikooli eksam 2010\nMillisele teemale soovitate kõige enam rõhku panna põhikooli bioloogia eksamiks õppimisel?\n...äbi: Ingrid Maadvere (Koolielu portaali haridustehnoloog) Katrin Soika (Koolielu portaali keemia ekspert) Urmas Tokko (Koolielu portaali bioloogia ekspert)


Galerii: üheksa kuulsat naist, kes abiellusid endast oluliselt noorema mehega - Suhted & seks - sõbranna.ee\nGalerii: üheksa kuulsat naist, kes abiellusid endast oluliselt noorema mehega\nSagedamini näeb seda, et tuntud ja varakas mees abiellub noore naisega. Tegelikult on ka vastupidiseid näiteid, mis ainult tõestab, et armastus ei küsi vanust.\nTina Turner ja Erwin Bach\n2013. aastal abiellus Tina Turner oma pikaaegse kallima Erwin Bachiga, kellega ta oli juba 25 aastat koos elanud. Turner oli abielludes 74-aastane, mees aga 58. Nad on tänini abielus. Tina Turneril on see teine abielu. Varem oli ta abielus Ike Turneriga.\nMary Tyler Moore ja Robert Levine\nMary Tyler Moore abiellus Robert Levine’iga 1983. aastal, kui tema oli 47 ja mees 29. Nad on praegugi abielus, Moore’ile on see kolmas abielu.\nDemi Moore ja Aston Kutcher\nDemi Moore ja Aston Kutcher abiellusid 2005. aastal, kui naine oli 43 ja mees 27. 2013. aastal nad siiski lahutasid. See oli Kutcheri esimene ning Moore’i kolmas abielu. Enne seda oli Moore abielus Bruce Willisega.\nJoan Collins ja Percy Gibson\nJoan Collins abiellus Percy Gibsoniga 2002. aastal, kui tema oli 69 ja mees 37. See on Collinsi viies abielu, nad on tänaseni abielus.\nElizabeth Taylor ja Larry Fortensky\nElizabeth Taylor abiellus Larry Fortenskyga 1991. aastal olles 59-aastane. Mees oli siis 39. 1996. aastal nad lahutasid. Taylor oli abielus 8 korda, 7 erineva mehega.\nCarol Burnett ja Brian Miller\nCarol Burnett ja Brian Miller abiellusid 2001. aastal, kui naine oli 68 ja mees 45. Abielus olid nad kuni naise surmani selle aasta alguses. See oli Burnetti kolmas abielu.\nIvana Trump ja Rossano Rubicondi\nIvana Trump abiellus Rossano Rubicondiga 2008. aastal, kui tema oli 59 ja mees 36. Nende abielu kestis vähem kui kolm aastat. Trump oli enne seda kolm korda abielus olnud. Tema teine abikaasa oli Donald Trump.\nNorma Shearer ja Martin Arrougé\nNorma Shearer abiellus Martin Arrougé’ga 1948. aastal, kui tema oli 46 ja mees 26. Paar jäi kokku, kuni naine 1983. aastal suri.\nEdith Piaf ja Théo Sarapo\nEdith Piaf abiellus Théo Sarapoga 1962. aastal, olles ise 46 aastat vana, kui mees oli 26. Abielus jõudsid nad olla aasta aega, sest siis Piaf suri. See oli Edith Piafi teine abielu.


Rahvas ostab kinnisvara. Pank ennustab kodulaenude mahu kasvu sügisel. Laenutaotluste arv on juba praegu kerkinud tohutult - Ärileht\nRahvas ostab kinnisvara. Pank ennustab kodulaenude mahu kasvu sügisel. Laenutaotluste arv on juba praegu kerkinud tohutult\nBigbank Eesti juhi Jonna Pechteri sõnul on Bigbanki kodulaenude taotluste arv on võrreldes septembriga kasvanud 78 protsenti, mistõttu kõigi taotluste läbivaatamine võib tavapärasest kauem aega võtta.\nPechter ütleb, et pankade huvi on siiski iga taotleja laenuvõimekust põhjalikult hinnata ning laenude andmisel vastutustundlikku ja pigem konservatiivset joont hoida.\n"Oleme oma prognoosides arvestanud, et kodulaenude maht järgmisel sügisel kasvab veelgi. Kui rohkem kui 100 000 inimest võtavad teisest pensionisambast raha välja, siis osa nendest kindlasti kasutab raha uue kodu sissemaksuks," usub ta.\nKoroonakriis on inimeste käitumist üleüldiselt mõjutanud. Mullu kevadel, eriolukorra alguses kasvas Bigbankil näiteks remondilaenu taotluste arv ühe kuuga 25 protsenti ning kogu eelmise aasta lõikes kaks ja pool korda. Samuti on kasvanud keskmine kodu edendamiseks mõeldud laenusumma.\n"Ka tänavu märtsis, kui piirangud läksid karmimaks ning inimesed jäid koju, oli kohe näha hüppelist kodu kvaliteedi tõstmiseks mõeldud laenude – nii remondi-, pere- kui kodulaenu – taotluste arvu kasvu. Ühest küljest on inimestel rohkem vaba aega enda koduga tegeleda ja teisalt on selleks ka vajadus. Kui koolid ja kontorid on kinni, siis on inimestel lihtsalt vaja luua kodukontoriks või lastele õppimiseks paremad tingimused," toon Pechter välja.\nÄrileht kirjutas eile loo sellest, kuidas kodulaenude turg on buumis ja eriti on võitnud üks pank (loe lugu siit).


Amanda Anisimova isa leiti surnuna, tütar jääb US Openilt eemale – TENNISNET.EE\nAmanda Anisimova isa leiti surnuna, tütar jääb US Openilt eemale\nUSA 17-aastase tenniselootuse Amanda Anisimova isa Konstantin leiti eile surnuna ning üks US Openi oodatud staare jääb sel põhjusel slämmiturniirilt kõrvale.\nMaailma edetabelis 24. kohal asuv Anisimova puudus Toronto ja Cincinnati turniirilt seljavigastuse tõttu, kuid oleks US Openil mänginud, aga kurb sündmus muutis kõik. Esialgu pole teada Konstantin Anisimovi, kes oli ka Amanda treener, surma põhjust, kuid peamise võimalusena on mainitud südameinfarkti. Õnnetuse või enesetapuga tegemist tõenäoliselt ei olnud.\nAjakirjas Tennis ilmus äsja ka Anisimova isikulugu, kus oli kirjas, et pere siirdus 1998. aastal Venemaalt Ameerikasse, et saaks paremini treenida tütar Mariat, kuid hoopis USA-s sündinud noorem tütar Amanda sai tippmängijaks. Maria töötab nüüd USA-s hoopis ärivaldkonnas, aga mängib tennist kohalikul tasemel edasi.\nUSA allikad ei tea ka Konstantin Anisimovi täpset vanust, kuid väidetavalt oli ta 50ndate eluaastate alguses.\nPrevious PostRiia juunioride turniiri eestlaste nimekiri täienes\nNext PostMattias Siimar jäi Helsingis dramaatilises mängus põhiturniirilt välja


Ott Tänak videointervjuus: Neuville on sama palju kodus, kui mina olin Soomes\nOtt Tänak lõpetas Saksamaa MM-etapi teise rallipäeva liidrina, kuid sellest hoolimata pole positsioon kindel, sest Thierry Neuville jääb temast maha kõigest 2,8 sekundiga. Ometi on saarlane senise sõiduga üldjoontes rahul.\n«Tänane päev oli üleüldiselt üsna okei. Hommikune ring oli pisut rabe, kuid pealelõuna seevastu puhas - rütm ja sõit olid suht mõistlikud,» sõnas Tänak.\nVäike ajavahe Thierry Neuville'iga Ott Tänakut ei üllata. «Raske oleks loota, et iga MM-rallietapp otsustataksegi juba esimesel päeval. Konkurents on tihe ja lihtsalt ei tule midagi. Ma usun, et Thierry on siin sama palju kodus, kui mina olin Soomes.»\nOgier' kaotuse osas tunnistab Saaremaalt pärit ralliäss, et iga eksimus sellises faasis loeb. «Ta on paar viga teinud, mis saab siin määravaks. Meie oleme suutnud vigu vältida ning sellest tulebki vahe sisse.»\nHomme ootab võistlejaid ees pikk päev ja kurikuulus tankodroomi kiiruskatse. «Hommikused kaks ringi on metsas, mis sarnaneb suuresti tänasega. Pärast on katse sõjaväebaasis, kus tuleb olla ettevaatlik rehvidega. Eks näis, võidusõit läheb edasi ja tuleb samamoodi edasi suruda.»


Viimistlustööd, või kuidas õigesti kitt\nKüsimus, kas kitt kipsplaat, on vastuoluline ja inimeste arvamused selles küsimuses jagunevad peaaegu võrdselt. Mõned usuvad, et pahtel kipsplaadist on aja raiskamine ja raha, sa lihtsalt kitt liigesed ja väljaulatuvad kruvid. Mõned usuvad, et aitab luua krohv kogu pind Levy samu tingimusi kleepimist tapeet, sest kõik muhke ja kahju kaotatakse.\nEksperdid soovitavad kasutamise kitt kipsplaat seinte ja lagede. Niisiis, kuidas kitt, et alustada viimistlustööde?\nSeinte materjalist nagu Levy, viimistlustööde alustada täiteaine keevisliited moodustatud linade vahel. See eriline Nakkesildade sobib hästi kuivsegu kasutatud nimetatud otstarbel, samuti rulli võrgusilma PVC. Enne jätkamist krohvitud seinad, peate:\n- valmistada kitt ja täitke see õmblused;\n- PVC ülekate ruudustiku õmbluse, mitu vajub see spaatliga kitt, kuid net peaks olema kõrgemal lehe Levy. Mida kõrgem see on, seda väiksem on pragude tugevneda;\n- paberi kiht võib sisselõikega kalendripulga ja eemaldada Levy võrku okleit õmblust.\nSa pead teadma, mitte ainult kuidas õigesti kitt kipsplaat, vaid ka kuidas pitsat ja lamedamaks õmblused linade vahel. Õrnalt ja põhjalikult viimine õmbluse pakub sile pind lehel, kitt sel juhul kompenseerib kõik vead pinnal kipsplaat, nii värvi pindade tekiks oht, et värv näitab kõiki oma karedus. Pinnas on tasane Levy ainult siis, kui see korduvalt rakendada kitt ja edasi poleerimine. Tuleb meeles pidada, et kvaliteet seinad ja lagi kipsplaat sõltub sellest, kuidas õigesti vuukidega.\nPärast mördi on vaja valmistada pinda põhi täidisena. Selleks on vaja kontrollida pinna ja keerake kruvid, kui need ei ole pingutatud lõpuni. Erinevad kriimustuste või mõlgid vaja kitt enne täielikku kitt teha pinnale. Kui sügav vead krohv kohaldatakse niikaua kihi see ei ole kohakuti lehel. Teades, kuidas õigesti kitt, saate kiiresti eemaldada kõik olemasolevad puudused Levy pinnale.\nJärgmine, peate prime kogu pind kipsplaat, sealhulgas kõik õmblused, liigesed ja nurgad, samuti koht, kus kruvid on kinni keeratud. Kruntvärv sel juhul on parem kasutada kõrge kvaliteediga, et vältida lõhenemist at õmblused. Performing primer, on soovitatav kohaldada veel üks kiht täiteaine pinnale.\nPaljud inimesed küsivad, kuidas õigesti kitt pinna värvimiseks. Selleks on vaja õmblusi erilist kitt, näiteks firma «Knauf» samal viisil, nagu on kirjeldatud eespool.\nSa pead teadma, kuidas õigesti kitt ülemmäära kitt kipsplaadi läbi, alustades laest. Valmissegust tuleb rakendada liigestele PVC liimitud neid ja kaetakse kohta jffiig mõnevõrra suurema laiuse ühine. Pärast kuivatamist täiteaine ja lihvitud pinna tasandil erilist peene liivapaberiga, seejärel mõlemalt poolt lihvitud ja mis tahes dekoratiivkilega ei rakendata.\nSeega, teades, kuidas õigesti kitt, saate anda seinad ja lagi kipsplaat palju positiivseid omadusi. Näiteks on võimalik saavutada sama pinna struktuuri, et kõrvaldada vead ja puudused, valmistamaks pinda värvimiseks või tapeetimine. Ja mis kõige tähtsam, Levy kitt ei ole liiga raske, sest pind ise on sile.\nKuidas puhastada hõbe kodus\nTattoo nõelad: tüübid ja taotluse\nAncient Rus: käsitöö, nende tüübid, arengu\nAlumiiniumsisu oma kätega\nKalapüük Klubid ja nende väärtused.\nSeadistamine võrgukaarti, selle omadused. Reset oma seaded ja paigaldus mitu võrgukaardid.\nKuidas õmmelda pikk seelik kiiresti ja lihtsalt.\nJulia Mikhalchik: elulugu ja karjääri\nBen Barnes. Filmograafia ja fakte elust tänapäeva Briti näitleja\n"Gold Kasum": kommentaarid, kasutusjuhised\nIzmailovo Kremli Moskva: kirjeldus, ajalugu, aadress ja huvitavaid fakte\nJootekolb Dremel ja selle funktsioonide\nKuidas teha beebidele\nTee ring kätega


Geenide tõlgendamine tõotab tulu - Äripäev\nGeenide tõlgendamine tõotab tulu\nVäinu Rozental 24. jaanuar 2001, 00:00\n?Geeniandmetel on väärtust vaid siis, kui suudad neid matemaatiliste ja statistiliste meetodite abil tõlgendada,? selgitab eelmise aasta septembris Tartus asutatud BioData tegevdirektor Andrus Kaldalu. ?Et olla maailmas üha suurema tempoga arenevas bioinformaatika vallas tipptegija, oli viimane aeg alustada esimeste projektidega ning inimeste koolitamisega.?\nKaldalu sõnul on bioinformaatika tööpõld nii lai, et seda jätkub esialgu kõigile. ?Bioinformaatika ammendab ennast alles siis, kui on selgeks tehtud, kuidas inimese viimane geen inimese elu mõjutab,? seletab Kaldalu ja lisab, et geene on kokku ligi 40 000.\nBioinformaatika uuringute lõppkliendiks on suured farmaatsiafirmad, kellele see informatsioon on oluliseks abiks ravimite väljatöötamisel. Spetsialistide hinnangul ulatub ravimite turg, mille loomisel hakatakse kasutama bioinformaatikat, sadadesse miljarditesse dollaritesse. Raha lõhna haistavad ka kommunikatsioonihiiud Motorola, Nokia, IBM ja teised, kes teevad samuti ettevalmistusi biotehnoloogia valdkonda sisenemiseks.\nBioData on välja kasvanud geeniuuringuga tegelevast Tartu firmast OÜst Asper. Asperist saab esialgu ka BioData kõige suurem klient.\nBioData loodab sellel aastal esimeste tulemustega turule tulla. Praegu on töös kaks projekti. ?Asperi algmaterjalile toetudes püüame aru saada ühe levinud geneetiliselt päritava haiguse tekkepõhjustest,? rääkis Kaldalu. ?Samuti aitame välja töötada bioinformaatika metoodikat mahuka Eesti geenivaramu projekti jaoks.?\nKaldalu andmeil ulatuvad BioData käivitamiskulud üle miljoni krooni, millest pool läheb koolitusele. Firma on juba saatnud kaks tudengit bioinformaatikat õppima Rootsi ja ühe Saksamaale.\nBioDatas töötab praegu kuus inimest, teadusjuhina asus tööle Stockholmi teaduskeskustes töötanud Maido Remm. ?Meie projektides on nõus kaasa lööma ka mitmed välisspetsialistid,? lisab Kaldalu.\nEesti geenivaramu projekti esindaja USAs, Stanfordi ülikoolis vanemteadurina töötava Kalev Kase sõnul tunnevad tema Ameerika kolleegid väga suurt huvi selle vastu, kuidas oma oskusi Eesti geenivaramu projektis rakendada.\n?Geenivaramu vajab parimat bioinformaatika alast oskusteavet maailmas,? leiab Kask. ?Eesti geeniprojekt on keeruline arvutusülesanne, mille kallal pusimiseks jätkub tööd piltlikult öeldes vähemalt viiele IBMile.? Kask on veendunud, et geenivaramu toob Eestisse tagasi ka meie enda teadustipud.\nKase kinnitusel on USA riskikapitalistid valmis geeniprojekti käivitudes tooma Eestisse sadu miljoneid kroone. ?Riskikapitalistideni on jõudnud arusaam, et asi on kuum,? põhjendab Kask. ?Tahaks väga loota, et ka Eesti riskikapitalistid on jõudnud sama arusaamani.?