19.juuni, 2015 Kultuur\nRääkisime Hiiumaa rahvatantsu hetkeseisust kuue eestvedajaga. Või oleks ehk õigem öelda eesttantsijaga?\nKärdla kultuurikeskuses istusid ümber ümmarguse laua tantsurühma Pühalepa Lustilised juhendaja Tiiu Vannas, Kärdla kultuurikeskuse 1. klassi tantsurühma abiõpetaja Kristiina Vessar, segarühma Taidelaid ja naisrühma Kohvilähkrid juhendaja, rahvakultuurikeskuse spetsialist Helle-Mare Kõmmus, tantsurühma Kohvitantad juhendaja ja tantsurühma Kohvilähkrid tantsija Ille Savioja, tantsurühma Pühalepa Naistekoda juhendaja Helve Rakkaselg.\nTeiste seas ka saare ainus palgaline rahvatantsuõpetaja Helgi Taelma, kelle juhendada koguni 14 rühma: Käina naisrühm Hiiu Sõlg, segarühm Sõlesegajad – 14 paari, memmede tantsurühm Mikser ja huvikooli tantsueriala seitse rühma, lisaks Emmaste 3.–4. klassi tantsurühm ja naisrühm Taherpill ning Kõrgesaare naisrühm Ungrulust ja lasterühm Siidipaid.\nSeekord puudusid naisrühma Mõisaprouad juhendaja Maigi Taelma, Kärdla kultuurikeskuse 1. klassi rahvatantsurühma juhendaja Jaanika Kuusk ja eakate tantsurühma Martad juhendaja Heli Harak.\nMillisena joonistuks Hiiumaa rahvatantsu viimase 50 aasta graafik?\nHelle-Mare Kõmmus: Ma arvan, et käesolev sajand on olnud meil suhteliselt stabiilne selles mõttes, et meil on konkreetne hulk naisrühmi, mis on püsinud. On meil olnud kaks täiskoosseisulist noorterühma, Helgil on ka praegu, aga üsna väikesearvulised. Kuna noored lähevad saarelt ära, siis on selge, et noorterühmade toetuspind kogu aeg muutub. Ka segarühmade maastik on olnud stabiilne – viimastel aastatel üks rühm, varem oli ka üks vanematest tantsijatest koosnev segarühm. Nime poolest oli nõukogudeajal rühmi rohkem, aga kas need alati täiskoosseisulised olid – see on küsimus – siis olid kolhooside juures rühmakesed. Sellist tugevat rühma nagu Hiiu Kaluri segarühm, mis möödunud sajandi viimasel kümnendil ka vabariigis väga tugev tegija oli, praegu küll enam ei ole. Mina ütleks, et suhteliselt ühtemoodi on see pilt kestnud, nii et see joon tuleb üsna ühtlane. Võib-olla on olnud üksikuid mõõnaperioode, kus rühmad pole olnud täiskoosseisulised. Uus aeg pani rahva liikuma ja see jättis oma jälje – tööalane liikuvus on meid küll mõjutanud. Kooliõpilaste tantsimise osas on praegu mõõn. Varem on koolides olnud rohkem tantsijaid ja muutuse põhjus on väga lihtne – ega seda õpilast meil ju ka pole. Õpilaste arvu drastiline vähenemine annab kohe tunda nii koorilaulus kui rahvatantsus, kus peab olema teatud koosseis. Ei aita sellest kui on neli segapaari ja näiteks neli tüdrukutepaari – miinimum on kaheksa paari. On juba ka kuue paariga rühmi, aga kui tantsuõpet vaadata kui protsessi, mis võiks tipneda tantsupeole pääsemisega, peab rühmas olema vähemalt kaheksa segapaari. Ja põhikooli nooremas astmes ei ole lubatud tüdrukute kollektiivid. Sel on väga lihtne põhjus – muidu me ei saaks poisse üldse tantsu ligi, aga siis on väikegi lootus. Aga tants on ju ennekõike mehe ja naise vaheline suhtlusviis. Gümnaasiumiosas on juba neiduderühmad, aga põhikooliosas, kus on segarühmad, on olukord kriitiline.\nKristiina Vessar: Tegelikult on õpilastel väga suur koormus ja palju võimalusi tegeleda veel millegi muuga. Seda on palju rohkem kui oli sajandi alguses – on arvutid, videomängud, jalgpallitrennid, purjetamine, ujumine, kõikvõimalikud trennialad, mis on lisandunud – kahtlemata lapsi ei jätku. Ja paljud neist tegevustest ei koorma last kohustuslikus korras. Rahvatantsus peab ta käima korralikult kohal, sest ta vastutab rühmakaaslaste ees. Kohusetunne on tänapäeval võib-olla natuke teistsugune ja inimene on vaba tegema asju, mida ta tahab.\nMillise panuse rahvatantsu on andnud Käina huvikool?\nHelgi Taelma: Palju on mõjutanud. Olen rahvatantsu õpetanud natuke üle 30 aasta, neist 17 Käina kaunite kunstide koolis. Õpilasi on palju olnud ja nende seas on tegusaid tantsuinimesi.\nNäiteks kolmandal meeste tantsupeol oli minu õpilane Rauno Zubko juba lavastajaks, esimesel oli ta tantsija, teisel assistent. Antud hetkel on tema vabariigis kõige tuntum, aga temaga koos lõpetanutest Killukeses tantsis kuus paari ja praktiliselt 90 protsenti neist tantsib edasi. Hea on see, et paljud, kes 5. klassis huvikoolis tantsueriala lõpetavad, siis kevadel on ikka see jutt, et enam ma küll rahvatantsu ei tantsi, aga sügisel hakkavad kõik ühekaupa tagasi tulema. Nii on eelmise aasta lõpetajatest viis tüdrukut ja neli poissi tagasi. Tavaliselt nad jätkavad ja tunduvalt lihtsam on siis ka edaspidi – ka pärast pausi teavad nad tantsust ikka väga palju.\nKuidas on lood rahvatantsuga Pühalepa vallas?\nTiiu Vannas: Ma terve valla kohta ei oska just parasjagu ütelda, aga kuna ma ise ka olin Pühalepa Naistekoja liige ja tantsisin rühmas, siis tean, et tants tuli sinna saarte naiste kokkutulekutega. Igal pool kõik naised tantsisid rõõmsalt vanu seltskonnatantse. Meie polnud sellega tegelenud ja vaatasime nukra näoga pealt. Sealt see idee arenema hakkas, et peame end kätte võtma ja need selgeks õppima. Rõõmussaar Helgi võttis ja hakkas meid koolitama, sealt edasi tulid rahvariided ja rahvatants. Pühalepa Lustilised alustasid 1997. sügisel, praegu on kõige vanem tantsija 83aastane. Algul oli neid palju, oli segarühm ja naispaarid eraldi ning kahed proovid nädalas, siis kui Ruth Lille neid õpetas. 2005. aasta sügisest olen siis mina seal tantsuõpetaja. Mingisugust tantsulist haridust mul rohkem ei ole kui oma entusiasm ja kange tahtmine tantsida. Peotantsukursusi olen kolm tükki läbi teinud, aga rahvatantsuga pole koolitustel kokku puutunud. Ja nüüd on juba hilja, ei ole enam seda tervist ja jalad ei pea vastu kui peaks kuskile kooli minema.\nHelve Rakkaselg: Pühalepa Naistekoja naisrühma juhendaja olen ma 2010. aastast ja vahelduva eduga siiamaani. Tantsijaid on 15 ringis.\nMiks te neid eakaid kiusate ja kodust välja tantsima veate? (Naer.)\nIlle Savioja: Kutsume neid tantsima, et nad ei jääks üksinda voodisse vinguma: mitte keegi mind ei armasta ja mitte kedagi ma ise ka ei armasta! Ja nii sant ja valus on ja kogu aeg vihma sajab ja üldse ma suren kohe maha! Et aastatest hoolimata oleks ta tegus inimene nii kodus kui väljaspool ja annaks ühiskonna heaks oma panuse. (Naeravad.) Ja siis ta ei ole haige ka kui ta tantsimas käib. See tähendab, et tal ei kulu raha apteeki, (Helle-Mare repliik: Haigemaja voodikohta ka ei tarvita!). Ja igal üritusel on ta kohal publikuna. Meie rühma vanim tantsija on 81, rühm ise 15 aastat vana ja praegu on 16 tantsijat. Ja puuduvad nad haruharva. Näiteks tädi Elma, kes on 83 aastane, läks haiglasse ja ütles, et ta peab kella üheteistkümnest kipsi maha saama, sest tal on kella ühest proov kultuurimajas.\nHelgi Taelma: Minu Mikseris tantsib kümme naist ja üle 70 on nad kõik. Nad naeravad, et võtsid peoga tabletid sisse ja vähemalt need kaks tundi ei tunne oma valusid. Ka suhtlusmoment on väga tore – tulevad kodust välja ja räägivad kõik uudised ära. Reeglina nad ei taha puududa, sest tantsuproov on see, mis hoiab neid käigus. Nad ise ütlevad ka, et kui nad koju jäävad, siis jäävad kohe haigeks – ja nii ongi.\nIlle Savioja: Martasid on palju, ligi 18 ja Heli [Harak – toim] on nendega tegelenud kogu aeg. Kui me teised oleme valla ringid, siis nemad on sotsiaalkeskuse ring. Toredad on nad sellepoolest, et käivad järjest väljasõitudel, spaades tervist turgutamas, kontserte andmas.\nHelle-Mare Kõmmus: Ja nemad ei ole otseselt rahvatantsijad, vaid pigem “veel üks võimalus tantsida” ehk seeniortants.\nIlle Savioja: Mineva aastal sai tehtud eakate tantsufestival ja tegelikult punnime me kokku saada mitu korda aastas. Memme-taadi pidudel käime järjepanu koos, rühmade sünnipäevadel. Kui koos käime, siis kindlasti tantsime.\nTiiu Vannas: Lisaks on meil igakevadised kontserdid, kus on raudselt kohal kõikide valdade eakate esindajad; kes laulab, kes tantsib. See on aastaid nii olnud.\nKuidas on lood järelkasvuga?\nHelgi Taelma: Kuna lapsi on vähem, siis igasugune jalgpall, kergejõustik, saalihoki, pallimängud, muusikakool – need tõmbavad lapsi ära, aga kui kodu väga oskuslikult last toetab, siis saame hakkama. Väga keeruline on leida aega ühistundideks. Kui pead kümme õpilast saama ühel päeval tundi, siis see on kohutavalt keeruline juhul, kui see laps õpib kunstiosakonnas, muusikakoolis, tantsimas, ujumas ja veel kümnes kohas. Lapsi on vähem ka, aga ma ei ole väga õnnetu, et ka muud huvialad lapsi tõmbavad. Kui kodu on lapse selja taga, siis me leiame alati lahenduse.\nHelle-Mare Kõmmus: Probleem on see, et ei saa enam kokku täiskoosseisulisi rühmi. Tantsus on ju vanuserühmad. Ja see pole ainult rahvatantsurühmade mure, laste nappus hakkab juba kummitama ka koorilaulu. Ka kooridele on ette nähtud vanusevahemik ja kriteeriumid – peab olema teatud arv lauljaid – miinimum on 16.\nHelgi Taelma: Maal on veel üks mure – transport. Kui koolibuss läheb ära ja emal-isal ei ole võimalik lapsele õhtul järgi tulla, siis tekib olukord, kus ma saan lapsed kätte pool neli ja kella viiest lähevad bussid. Ma pean sellesse ajavahemikku kümme rühma ära mahutama. Mul ei ole aega tööd teha! Tegelikult ka! Väga keeruline on nende bussiaegadega.\nKristiina Vessar: Kärdla ümbruskonna lapsed ei saa samuti meie ringides käia, sest ka nemad ei saa koju. Paljudel lastel on jäänud ringides käimata, sest ta ei saa kohale ja koju sel ajal kui sobib ülejäänud rühmale. Ja jääbki siis käimata.\nHelgi Taelma: Hea asi on see, et lapsed saavad nüüd ka huviringidesse sõita tasuta. Meie ringid on nagunii tasulised ja tuleb maksta õppemaksu, siis vähemalt ei pea maksma transpordi eest. Varem mõned lapsed Emmastest ei käinudki enam ringis, nad ei jaksanud maksta, aga nüüd on lapsevanematel kergem.


Kohtutäiturid viivad varamüügi e-oksjonikeskkonda\n3. oktoober 2012 kell 7:33\nKohtutäiturite ja pankrotihaldurite koda koos justiitsministeeriumiga on valmistanud eelnõu, millega viiakse täiturite müüdav vara e-oksjoni keskkonda ning täpsustatakse sellele esitatud tingimused. Nii muutub oksjonidel osalemine inimestele lihtsamaks.\nMinisteerium vahendab, et kohtutäituritele edastatakse aastas ligikaudu 100 000 nõuet ning eelnõu loob võimaluse nõudeid automatiseeritult koguda.\nTeise suurema muudatusena loob eelnõu ka alused avalik-õiguslike nõuete automatiseeritud töötlemiseks. Kuna nõuete kogumise ja jagamise töö maht on suur, on juba alustatud neid probleeme lahendava elektroonilise tööriista loomisega.\nSamuti annab muudatus võimaluse ilma sissenõudja või võlgniku avalduseta müüa vallasasju, mille väärtus ei ületa 100 eurot või korraldada nende müümine mõne müüja, näiteks komisjonikaupluse kaudu.


september 2009 – Noored Kooli\nOktoober toob Hea õpetaja kuu ja “Tagasi kooli” nädala\n29. september 2009 /0 Comments/in Haridusest, Koolielu, Noored Kooli lood, Õpetaja kui liider, Viited /by Triin Noorkõiv\nSelle aasta oktoobris saab toimuma nii mõndagi põnevat.\nNimelt on Noored Kooli 2. lennu osaleja ja Forseliuse Gümnaasiumi õpetaja Lauri Tankler ning Alo Lõoke Tartu Ülikoolist algatamas Hea õpetaja kuu traditsiooni.\nHea õpetaja kuu eesmärk on väärtustada õpetajaid, tõsta õpetajate mainet ühiskonnas, edendada õpetajaharidust ja tuua rohkem helgeid päid õpetajaks õppima. Samuti soovitakse tekitada ühiskonnas diskussiooni küsimuse üle, milline on hea õpetaja, millised omadused teevad õpetaja “heaks”. Kuu on täis erinevaid tegemisi, mis pakuvad osalemisvõimalust kogu Eesti rahvale: õpilastele, õpetajatele, lastevanematele, üliõpilastele.\nEttevalmistused on täies hoos. Näiteks tegelesid Lauri ja Alo nädalavahetusel koos tublide vabatahtlikega sellega, et valmistasid ette Hea õpetaja kuu materjalid kõigile algatuses osalevatele koolidele.\nPresident Ilvese ja Noored Kooli sihtasutuse algatus “Tagasi kooli” nädal toimub sel sügisel samuti Hea õpetaja kuul: 19.-23. oktoobril. Sel nädalal kutsume tegusaid kodanikke, lapsevanemaid, vilistlasi ja üliõpilasi kooli, et anda seal (vähemalt) üks tund.\nKülalisõpetajate tunnid võimaldavad muuta koolielu mitmekesisemaks, vahendades õpilastele praktilisi teadmisi ja kogemusi eri eluvaldkondadest. Lisaks annab “Tagasi kooli” hea võimaluse kohtumisteks õpetajate ja koolijuhtidega. Just sellest võivad alguse saada mõtted järgmiste sammude jaoks – kuidas aidata kaasa Eesti hariduse edenemisele ka pikemas perspektiivis.\nJuba täna on registreerunud rekordarv koole üle Eesti – üle 200! Nüüd on külalisõpetajate kord registreeruda. Tule ja anna ka Sina üks tund!\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Triin Noorkõiv http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Triin Noorkõiv2009-09-29 22:31:132009-09-29 22:31:13Oktoober toob Hea õpetaja kuu ja "Tagasi kooli" nädala\nÕpetada on tore!\n18. september 2009 /0 Comments/in Päevikud /by Karl Erlenheim\nÕpetada on tore ja õppida on äge, aga mõlemat ainult juhul, kui sa tead, mida teed. Tead, mida räägid, millest räägid, sul on kindel plaan ja kõik on paigas. Täna näiteks oli mul kolm vägagi edukat tundi, vähemalt minu meelest. Õpilased kuulasid, töötasid ja ma suutsin kolm klassi viia ühe kaugele, mis on minu jaoks suur samm, et asjad saaksid selgemaks. Probleemiks on, et 1. ja 2. september läks näiteks ühel klassil kaks tundi kaduma ja nii ka mõnel teiselgi. Kõik päevad on tundidena arvel, aga kõigil päevadel ei toimu õppetööd. Iga klass sai erineva stardi kuna iga tunniga ma avastasin midagi uut, mida tuleks õpilastele rääkida. Siiamaani avastan, näiteks avastasin, et Enn Pärtli “Füüsika mõistekaardid põhikoolile” raamatus on väga hea sissejuhatus füüsikalistesse nähtustesse ja suurustesse. Pärast esimest päeva mõtlesin päevale tagasi ja ainult kirusin ennast, et mis iba ma suust välja ajasin. Teine päev läks palju edukamalt.\nOleks kasulik olnud teada, et ma pean igale klassile tegema nimekirja asjadest, mida neil füüsika tunnis vaja on. Praeguseks olen 3-le klassile selle nimekirja lõpuks teinud, aga probleemid ilmnesid varem. Minul oli plaanitud tunni jaoks mitmete töövihiku ülesannete tegemine, aga need ülesandeid eeldasid malli, mida enamusel ei olnud, kasutamist. Samuti on vist vajalik, et õpilased toovad kontrolltööde paberi jaoks igaüks ühe vihiku. Seda olen ka suutnud nüüd kolmele klassile öelda ja teised on teadmatuses. Kaks nädalat on möödas ja ma ei ole ühtegi kontrolltööd teinud. Varsti avastan, et terve veerand on möödas ja mul ei ole piisavalt arvestuslikke hindeid, et kokkuvõtvaid hindeid välja panna. Üldse on hindamine üks keeruline asi, mida teha ei tahaks. Tahaks anda õpilastele ainult tagasisidet, mida nad valesti teevad. Füüsikas ja matemaatikas on õige ja vale vastus ning see ei sõltu tõlgendamisest. Seepärast peaks olema need ühed lihtsamad ained, kuid püüa sa kellelegi selgeks teha, et füüsika on kerge. Ma isegi ei usu seda. Teinekord ei saa minagi õpikust aru ja teisendamist pidin kõvasti meelde tuletama, ülesanneteni pole veel jõudnudki\nSegadusi, mida likvideerida on veel palju. Näiteks on mul veel 4 töökava vaja koostada. See on siiamaani edasi lükkunud kuna olen tegelenud palju sellega, mida tunnis rääkida ja teha. Ma ei oska töötada pooliku või segase infoga. Näiteks on mul vaja teada, mitu kontrolltööd ma pean tegema, milliseid praktikume läbi viima ja kust saada praktikumide juhendeid. Mul on 2 kümnendat ja 2 üheteistkümnendat klassi, aga mõlemas vanuse astmes on üks klass humanitaar ja saab 2 tundi nädalas, teine reaal ja saab 3 tundi nädalas ning ma ei ole välja mõelnud, kuidas seda erinevust õpetamisse sisse viia. Soovitati teha reaalidega rohkem ülesandeid ja praktikume, aga mul ei ole ju praktikumijuhendeid ega endal vist väga palju pädevust, et neid koostama hakata, samuti ülesannetega. Ülesandeid on kõikjal ja väga palju, aga millised neist olulised/kasulikud on? Töökavad on väga vajalikud ja ma ei saa aru, kuidas mõned õpetajad koostavad seda ainult õppealajuhatajale, pannes iga tunni õpetamismeetodeisse samad sõnad ja õppematerjalidesse kirja kõik õpikud, mida nad leiavad. Ma ei saa siiani aru, miks ei võiks olla nii, et kooliminev uus õpetaja saab näidistöökavad, mille järgi vähemalt oma õpetust planeerida, ja, mida hiljem vastavalt vajadusele korrigeerida. Nii saaks rohkem rõhku panna oma pädevuse tõstmisele, aga mitte sellisel mõttetul kujul bürokraatiliste paberite koostamisse. Tunnen, et olen oma energiat väga palju kulutanud ebaotstarbekal viisil. Leidsin ühe aadressi www.tahvel.ee, kus on ehk selles suunas liigutud, kuid kahjuks ei ole mul endal sellest kasu, kuna gümnaasiumi osa on veel puudu. Oleks mul mingil määral kasutatavad töökavad olemas olnud, siis oleks mu tunnid palju paremad olnud ja minul vähem peavalu. Sain küll oma eelkäiate töökavad, kuid mida sa hakkad peale paberitega, kus on ainult õpiku pealkirjad, mis on nädalate vahel ära jaotatud ja ei mingeid rakendatavaid õpitulemusi.\nPean veel palju õppima või harjutama, et oskaksin panna õpilasi endid füüsikas uusi teadmisi omandama. Siiani ei kujuta ma seda ette, kuidas see võimalik on. Olen ise harjunud õpetajatega, kes pidasid ainult loengut. Minu jaoks on autoriteetsed füüsika õpetajad olnud alati kõigeteadjad ja tund toimub täpselt nende dikteerimise järgi. Samut on silma torganud just füüsika õpetajate rangus ja omapärane huumorimeel. Olen isegi üks omapärane õpetaja kindlasti kuna on juhtunud, et kasutan tunnis väljendeid nagu sitaks, või keda kotib (elektronil ja prootonil on laeng, aga neutroneid elektriväli ei koti, klubis Angel füüsikaseadused ei kehti, seal tõmbuvad pluss ja pluss ka). Õpilased on muidugi üllatunud ja eks ma katsun oma kõnepruuki jälgida. Leidsin eile ka paar aadressi, kust saab huvitavaid javaprogramme füüsika näitlikustamiseks, neid oleks ka võinud varem teada ning kahjuks ei ole mul klassis dataprojektorit, aga mul on suur kapi täis diafilme ja 16 millimeetri filmilinte.\nÜks suurimaid avastusi tuli eelmine nädalavahetus, kui maadlesin jälle füüsikaõpitulemuste sõnastamisega. RÕKis (Riiklikus õppekavas) on väga ilus mull kirjas, aga sealt välja lugeda, et mida ma siis ikkagi õpilastele õpetama pean on täiesti võimatu. Kooli ainekavad on jälle lihtsalt ühed paberid, kellelegi esitamiseks, ja, millest reaalselt kasu ei ole. Nüüd aga leidsin põhikooli ja riigieksamite eristuskirjad, kus punkt punktilt sees, mida õpilastelt nõuda, ka ülesannete vormistuse kohta, mis oli minu üks suurimaid küsimärke. See oli jälle kasulik avastus, mis asjad selgemaks tegi. Nendele õpitulemustele on hea toetuda ja sinna saab lisada neid üldisi õpitulemusi nagu enesekindlus, suhtlusoskus, füüsikalise maailma pildi, argumenteerimise- ja analüüsivõime omamine.\nOma kooli uuelt informaatika õpetajalt, kes muide on sama kooli minust aasta vanem vilistlane, sain ka paar head nõuannet/linki:\nwww.koolielu.ee ja www.kooli.ee, õpilaste nimed, kellele on tulnud tunnis märkus teha, kirjutada tahvlile ja nad saavad lisa koduse ülesande.\nMind on pannud imestama ka tänapäeva noorte ülbus. Küsitakse, et mida ma teha saan, et sundida neid kohta vahetama, kui mulle nende käitumine ühes kohas ei sobi. Tegemata kodustöö kohta märkuse tegemine ei pane neid silmagi pilgutama. Pidevalt üritavad valetada ja minu kuuldes on teisi õpetajaid sõimatud ja inetute hüüdnimedega titulleeritud. Samas leian, et mul siiani on õnnestunud kord majas hoida, kui välja arvata üks tund. Huvitav oleks teada, mida minust taga räägitakse või mis hüüdnime ma saanud olen.\nKokkuvõtteks aga nii palju, et mul oli täna koolimajast lahkudes küll väga hea tunne. Seda mitte sellepärast, et nädalavahetus algas ja järgmised tunnid on alles esmaspäeval ega ilusa ilma pärast. Ma lihtsalt tundsin, et täna oli väga edukas päev ja mul on nüüd natukene aega, et teha kõik selle nimel, et järgmine nädal ka mõni selline päev oleks. Ma loodan, et suudan seda aega ka nii kasutada, vaatamata sellele, et tahaks oma sõpru ja perekonda üle kuuaja näha ja homme on Harjumaa reaalainete õpetajate Vabaduseväljaku AHHAA külastamine, õhtul noorteöö ja sõbra sünnipäev. Samuti tunnetan igapäevaga oma enese arengut. Kunagi põdesin tohutult kui pidin korrakski kuskil suurema võõra seltskonna ees sõna võtma ja nüüd tunne, et võiksin ka “Superstaari” saatesse minna ja selle kinni panna kui ma ainult laulma õpiks. Ja kõike on võimalik õppida. Füüsikas saan ka pidevalt uusi teadmisi. Elu on põnev.\nImpossible is nothing ja õpetajaamet võiks väga tore olla, kui seda algust nii raskeks ja segaseks ei tehtaks.\nPS matemaatikutele ja füüsikutele! Kätlin andis ühe ülihea valemi, kuidas õpilastele (ja ka iseendale) teisendamist selgeks teha:\nn 1000 μ 1000 m 10 c 10 d 10 põhiühik 1000 k 1000 M 1000 G\nühik suuremaks–>number väiksemaks ja vastupidi. Tähendab see siis seda, et arvu tuleb jagada või korrutada nii paljude kümne kordsetega kui ühikute vahele jääb.\nLisaks m/s*3,6=km/h , km/h:3,6=m/s ja kg/m3:1000=g/cm3\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Karl Erlenheim http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Karl Erlenheim2009-09-18 00:01:242009-09-18 00:01:24Õpetada on tore!\n15. september 2009 /0 Comments/in Päevikud /by Harlis Velk\nAusalt, jubedalt tahaks kogu aeg kirjutada sellest mis koolis toimub aga blogimine on prioriteetide järjekorras järsku kuidagi väga madalale kukkunud tunnikonspektide, tööde hindamiste ja planeerimise vahele. Iga sekund on kallis. Üldiselt on korraga raske ja huvitav. Ning kõik on maksimaalselt isiklik. Öeldakse, et ei tohi, aga on siiski. Koolilugusid tekib väga palju. Eile lõbustasin oma sõbrannat tund aega järjest valitud koolipaladega. Lapsed käituvad iga päev teistmoodi ning tunni edu tundub olevat selles kuidas ära tunda mis tujus nad praegusel hetkel on. Ja kui ise koolielu huvitavaks ei tee, teevad lapsed seda sinu eest. Näiteks käisid minul kolm õpilast purjus peaga politsei eest põgenedes autoga mitu korda üle katuse ning kuna keegi väga viga ei saanud siis nüüd käituvad nad staaridena.\nNaljakas killuke: kui uurisin oma mida nad nädalavahetusel tegid ning jutustasin sellest kuidas ma nädalavahetusel 9 tundi nende vihikuid parandasin, saatis mind toetav aplaus.\nKell on kolmveerand 1 öösel ja ma lõbustan ennast üritades arbuusiviilu kile seest kätte saada. Laud on juba kile täis, arbuusi näen aga kätte veel ei saa. No on hästi pakitud… Samamoodi tunnen end lastega. Tean, et need head asjad on kusagil seal sees olemas aga annab kangutada enne kui kätte saan 🙂\nNatukene nalja Dilbertilt :\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Harlis Velk http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Harlis Velk2009-09-15 16:02:552009-09-15 16:02:55Väike kõrvalepõige\nÄrge õpetage lastele midagi\n13. september 2009 /0 Comments/in Uitmõtted /by Kerli Prass\nVaadake, kuulake! http://etv.err.ee/arhiiv.php?id=94182\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Kerli Prass http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Kerli Prass2009-09-13 19:19:362009-09-13 19:19:36Ärge õpetage lastele midagi\n10. september 2009 /0 Comments/in Haridusest, Meedia, Noored Kooli lood /by Triin Noorkõiv\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Triin Noorkõiv http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Triin Noorkõiv2009-09-10 00:46:322009-09-10 00:46:32Noored Kooli panustab koos ettevõtjatega uutesse haridusliidritesse\nTänase päeva tera\n9. september 2009 /0 Comments/in Koolielu /by Mona Mägi\n” I am funny, like to contact girls, prefer computers and other electronics.”\nVäljavõte koduülesandest “A letter to Meg”.\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Mona Mägi http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Mona Mägi2009-09-09 22:47:542009-09-09 22:47:54Tänase päeva tera\n4. september 2009 /0 Comments/in Päevikud /by Siim Leiten\nÜleüleeile kell 12 toimus aktus, mis oli pidulikum, kui kunagi varem. Esimest korda astus aularuumi sisse 9.klass – esimene 9.klass üldse selle 4-aastase kooli lühikese ajaloo jooksul. Kokku alustas kooliteed 30 õpilast. Uusi õpetajaid oli kokku koguni neli, mina sealhulgas. Klassijuhatajatund möödus viperusteta. See oli ka nädala ainuke säärane tund.\nÕhtul koolist koju jõudes avastasin, et olen ära kaotanud oma õpetajapäeviku ja kaks pastakat. Järgmisel päeval läks Kadunud Asjade Maailma ka minu äsjaostetud harilik pliiats. Tagasi pole veel keegi neist tulnud :S\nKokku on mul kolm klassi: 6.-7.klass, 8.klass ja 9.klass.\nSuur rõõm ja teadmiste mõttes väljakutsuv on töötada 9.klassiga. Ikkagi lõpuklass – motiveeritud, tasakaalukad ja teadmistejanus noored inimesed. Siiski tase on väga erinev – LÕK-st kuni leiutajateni välja.\nMinu koduklass 8. Sel nädalavahetusel on mul peamurdmist küll ja veel, kuidas see klass kätte saada. Väääga erineva taseme ja taustaga poisid, kes ei omavahel ega minuga kuidagi ei klapi. Pikemalt ei hakkagi kommenteerima, eks ma järgmisel nädalal siis nutan kellegi õlal natuke pikemalt. Igatahes õpetamiseni selles klassis ei jõua ma nii pea.\n6.-7.klass – tüdrukute klass. Esimeses tunnis töötasid mulle kõvasti vastu. Teises, nädala viimases, tunnis olid aga väga koostööaltid. Lõppkokkuvõttes lahkusin eile õhtul Vodjalt positiivsete tunnetega. Aitäh Teile, 6.-7.klass!\nSel nädalal toimus ka esimene tööõpetuse tund, kus me 8.klassiga lammutasime erinevaid seadmeid (kaasaskantav raadio, mobiiltelefon, pardel, arvuti kõvaketas) ning parandasime ära ühe televiisori toitejuhtme, mille oli ühe õpetaja koer läbi närinud. Asemele panime laualambi toitejuhtme, millel on, teate küll, see lülitikarp juhtme küljes. Nüüdsest ei pea enam televiisori juurde minema, et seda sisse lülitada J.\nKuhu käib punane pall?\nNo mis sa tüütad, ütle siis ise, kuhu ta käib?\nNärvidele käib punane pall!\nKolmapäeval käisin Svenil külas (lapsevanem, minu korteri puhul üürileandja), et põhumajade ehitusega tutvust teha ning üle vaadata jalgratas “Ukraina”, mis tal mulle sõitmiseks pakkuda on.\nNädalavahetusel toimuvad Sveni juures talgud, kes põhumajade ehitusest huvitatud ja nädalavahetuseks plaane pole siis andke märku, saadan vastava info teile edasi. Ise pean paraku ürituse vahele jätma.\nJa nüüd poodi uusi pastakaid ja jalgrattakumme ostma!\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Siim Leiten http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Siim Leiten2009-09-04 09:41:142009-09-04 09:41:14\nTormiline esimene nädal\n3. september 2009 /0 Comments/in Koolielu /by Kerli Prass\n1. september. Äratus kl 6.55. Kodust välja kell 7.55. Rongile kell 8.10. Tondilt tulevad peale Terevisiooni inimesed koos kaameraga. Filmivad minu sõitu Sauele. Rongis vaatan üle oma klassi nimekirja, püüan nimesid meelde jätta. No ei jää kõik meelde. Jõuan kooli. Nii palju on vaja teha. Õpilastele tunniplaan ja õppeaineteks vajaliku materjali nimekiri paljundada, kriidid võtta… Huh! Vahepeal leian siiski mõne minuti, et Urmas Vainole väike intervjuu anda. Ja nüüd klassi! Lapsed on juba 9.15 kohal, pool tundi varem! Ja nad kõik tõid mulle lilli ja olid imearmsad! Kell 10 läheme staadionile aktusele. Meil on ilus koolihümn – ja kõik laulsid kaasa. Super. Nüüd klassijuhatajatundi. Poisid hakkavad juba oma tõelist palet näitama, aga ei midagi hullu, vahvad rüblikud.\n2. september. Õpetajate toas tuleb televiisorist Terevisoon, oodatakse minu esimese koolipäeva klippi (http://etv.err.ee/arhiiv.php?id=97235). Nii lahe, kui kõik sulle kaasa elavad ja nii toetavad on! Muidu möödub päev tutvumise ja reeglite tutvustamise tähe all. Tundub, et asi enam-vähem sujub. Kuuendikud on küll šokeeritud, et peavad iga kuu ühe raamatu lugema ja tituleerisid mind karmiks õpetajaks. Sest reeglid sai neile ka konkreetselt paika pandud. Ooo, ja sossumeetri (3. lennu hellitusnimi sotsiomeetrilisele reale) proovisin ka ära – et kuidas neile reeglid meeldivad ja kas kavatsevad neid täita. Ja enamikule sobisid reeglid väga hästi. Kes tagapool olid, nemad ütlesid, et neile põhimõtteliselt reeglid ei meeldi. Kah õige, mulle ju ka mitte. Aga kullakesed, mismoodi ma teid muudmoodi esialgu ohjes hoian? No esialgu proovime ikka reeglitega, eks siis hiljem vaatab. Ahjaa, 2. septembril külastas mind veel üks ajakirjanik, seekord Saue valla lehest, kus peaks nüüd lähitulevikus ka minust lugu ilmuma.\n3. september testin õpilaste taset. Teevad kõik ühe tasemetesti, neid on mul nüüd kokku vaja parandada 89, lisaks veel 4. klassi etteütlused. Nurisevad testi üle, aga teevad korralikult ära. Kontrollinud veel pole, aga esmapilgul tundub, et tase on päris erinev, ka klassiti. Ja üks kuuendatest klassidest oli lihtsalt eriti jõhker minuga täna. Eile nagu polekski mingeid reegleid-kokkuleppeid paika pandud. Aga ometi me panime need paika, mistõttu jätsin neli poissi pärast tunde. Rääkisin nendega individuaalselt (siinkohal tervitused Kadrile:P), sain esialgu kõigiga kokkulepped sõlmitud. V.a ühega, kes kohale ei ilmunud. Igatahes on mul tunne, et ühe klassiga jäi sõltuvusfaas küll ära ja sattusin kohe konflikti:P Eks mul ole sellepärast parajad süümepiinad ka, aga vaatame, mis järgmine nädal toob. Oh seda koolielu. Muide, klassijuhataja tunnis valisime klassivanemat, kelleks sai klassi kõige pisem poiss, kes muide õpib ka saksofoni. Öelge nüüd, et minul kui jazzi armastajal süda ei heldinud saksofoni peale:P Neid toredaid väikseid momente on kolme päeva jooksul ikka ka olnud. Naljakas on käia mööda koolimaja ja kuulda suuremate õpilaste hämmastust, et mis see on ka õpetaja või, nii noor ju:) Koju jõudes vajusin magama ja magasin 3 tundi järjest.\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Kerli Prass http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Kerli Prass2009-09-03 21:30:032009-09-03 21:30:03Tormiline esimene nädal\n3. september 2009 /0 Comments/in Uitmõtted /by Mona Mägi\nGoogeldades eile “rules for classroom” leidsin sellise kirjatüki:\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Mona Mägi http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Mona Mägi2009-09-03 07:08:492009-09-03 07:08:49Never smile until Christmas\nTreenituse tase – väga madal :)\n2. september 2009 /0 Comments/in Päevikud /by Liisa Ringo\nNuta või naera, aga neljanda tunni poole peal kadus hääl ära. Eks seda on ennegi ette tulnud (näiteks peale vaheaega esimesel esmaspäeval) aga tavaliselt ikka alles seitsmenda tunni teises pooles. Igatahes on nüüd katse-eksitus meetodil selgeks tehtud – sosinal saab ka tundi anda 🙂\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Liisa Ringo http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Liisa Ringo2009-09-02 16:28:172009-09-02 16:28:17Treenituse tase - väga madal :)


🟢 ASTREC BALTIC OÜ - 10502091 | Meedia, arvamuslood | STORYBOOK ®\nFiiberoptika koolitused. Viavi ja Fujikura optika keevitusseadmed ning mõõteriistad. Eltek toiteseadmed, UPS-id ja inverterid. Seadmete rent.\n10502091 - Registrisse kantud\nBALTIC ELECTRONIC COMMERCE CENTRE OÜ\nEE100578869 (algus 01.01.2000)\nHarju maakond, Tallinn, Lasnamäe linnaosa, Betooni tn 1, 13619\nLisa ASTREC BALTIC OÜ andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga ASTREC BALTIC OÜ andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nASTREC BALTIC OÜ: Tegevuslugu\nASTREC BALTIC OÜ alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Marek K. ja Väino I. W. , seda juhtima hakkasid. Marek K.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 1 aastat ja Väino I. W. alles alustas ettevõtlusega. ASTREC BALTIC OÜ valdkond on elektroonika- ja telekommunikatsiooniseadmete ning nende osade hulgimüük ...\nASTREC BALTIC OÜ: Ekspordilugu\nASTREC BALTIC OÜ teeb ka eksporti ning müük välismaale moodustas eelmise deklareeritud majandusaasta (2019) jooksul ettevõtte käibest 78,5 protsenti ning kokku müüdi kaupu teistesse riikidesse 963 658 euro eest. Kõige rohkem aeti äri Muud EU sisesed riigid (100 protsenti käibest) turul, kuhu müüdi aasta jooksul kaupu 963 658 euro eest, mis ...\nOstke RF Vision komplekt enne 25. juunit 2021 ja saate 500 USD soodustust kaameralitsensilt. Anname oma väikese panuse sidevõrkude arengusse, pakkudes kaameralitsentsi ( väärtusega 1000 USD) poole odavamalt ...\n93% optiliste võrkude vigadest on tingitud mustadest pistikutest. Mustus mitte ainult ei vähenda signaali kvaliteeti, vaid rikub olulisel määral pistikühendust. Pehmem sodi määrib iga ühendamisega rohkem pistikut, kõvem sodi (näiteks liivatera) rikub otspinna ...


VIDEO I DeChambeau võitis Arnold Palmeri turniiri - Ajakiri Golf\nVIDEO I DeChambeau võitis Arnold Palmeri turniiri\nBryson DeChambeau võitis Arnold Palmer Invitationali ja teenis 1,7 miljonit dollarit.\nKolmanda ringiga tõusis juhtima Lee Westwood (-11), kelle 65 oli karjääri madalaim ring seal. Järgnes DeChambeau (-10), kes lõi palli 5-löögisel 6. rajal avalöögiga üle järve peaaegu griinile. Ta oleks üritanud kaugemalegi, kuid ei tahtnud tuule tõttu riskida. Kaugel polnud (-9) Jordan Spieth, kes tegi 2. rajal hole in one’i. Veidral kombel oli see esimene kord, kui Spieth mängis Palmeri turniiri.\nDeChambeau kordas 6. raja raketti pühapäeval ja võitis tulemusega -11. Westwood sai 2. koha tulemusega -10 ja Corey Conners 3. koha tulemusega -8.\nJustin Rose lõi kolmandas ringis 4-löögisel 3. rajal 9. Kolm neist löökidest lendasid vette. Rose mängis veel natuke 4. rada ja jättis siis võistluse pooleli. Ta selgitas, et ärkas seljavaluga, kuid otsustas siiski mängida.\nJason Day lõi palli puu otsa, kuid tuvastas binokliga selle asukoha.\nAinsa amatöörina osales mitmekordne Euroopa meister Matthias Schmid, kes mängib Louisville’i ülikooli eest.\nEnim raha on Palmeri turniiril teeninud Tiger Woods: 7,7 miljonit dollarit. 2. kohal paiknev Marc Leishman jääb juba kaugele: 3,4 miljonit.\nSeekord puudus Brooks Koepka, keda vaevab endiselt põlv. Järgmiseks mängitakse The Players Championship ja Koepka jääb ka sealt eemale.


Aed: Kuldse Vanema Taimekaitsevahend - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuldse Vanema Taimekaitsevahend\nKuna paljudes piirkondades on vanaisa, kuid kinkekasv, on kollane vanavanem (tecoma stans) mitu üldtunnustatud, sealhulgas esperanza, kollane kollane ja trompits. Ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi kasvatatud põõsas või väikeses puuviljas taimevalgustuse tsoonides 7 kuni 11 on kollane vanem kõige tähelepanuväärsem tema kollase...\nKuna paljudes piirkondades on vanaisa, kuid kinkekasv, on kollane vanavanem (Tecoma stans) mitu üldtunnustatud, sealhulgas esperanza, kollane kollane ja trompits. Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi kasvatatud põõsas või väikeses puu- ja köögiviljaosakonnas on taimede vastupidavuse tsoonides 7 kuni 11 kollane vanem kõige silmapaistvam selle kollase-, trompe kujuliste lilledega, mis õitsevad kogu kasvuperioodil, tavaliselt kevadest kuni sügiseni. See on äärmiselt soojalt talutav, mistõttu on see aednike jaoks ideaalne kuuma kliimaga. Sarnasel viisil võib hoolitseda enamiku kollaste vanemate paljude liikide eest.\nKandke kollast vanurit iga päev vähemalt kuus tundi päikesevalgust. Kui puid ja põõsaid varju varju, lõigake need võimaluse korral tagasi. Kui seda kasvatatakse liiga varjul, ei pruugi kollane vanem ka õitsema ega kasvatada täis ja püsti, nagu see oleks päikesevalguses.\nKui muld ei tühjeneks hästi, laske kompostist 1- kuni 2-tolline kiht kollase vanema ümber pinnasesse. Kollane vanem ei meeldi märgade juurtega ja nõuab hästi kuivendatud mulla kasvu hästi.\nVesi taim ainult kuuma ilmaga, umbes 1 tolli vett tehase baasil. Liiga palju vett võib põhjustada hallitust, mädanemist ja muud kahju kollasele vanemale, mis tavaliselt levib ainult vihmaveega.\nPöörake oma kollasest vanemast väetised, kui see ei arene, eriti kui kasutate lämmastikuga suurel hulgal väetist, näiteks rohuväetist. Kollane vanur tavaliselt kasvab ja lilledega hästi ilma väetiseta. Kui teie taim ei kasvata ja õitsevad hoolikalt hoolikalt ja kasvutingimustest hoolimata, väetage see üks kord suvel universaalset väetist, näiteks 10-10-10, kasutades väetisekomplekti etiketil olevat kasutuskogust.\nKui soovid oma suurust reguleerida, lõigake tagasi kollane vanem, kui see kasvatatakse põõsas, talvel või varajasel kevadel 1 jalamil maa-alal. Pruunige kollane vanem, et seda kujundada ja kasvuperioodil uute kasvutegurite soodustamiseks lõigata varred tagasi harukontorisse või lehtpungini. Eemaldage mitte rohkem kui üks kolmandik varrastest.\nUniversaalne väetis (valikuline)\nKuidas Rahulik Elektrikamin


EELK Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärgi saab kirikumees Arnold Korjus - Eesti Kirik\nEELK Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärgi saab kirikumees Arnold Korjus\n10.12.2009 | Tiiu Pikkur | Rubriik: Online artiklid\n6. detsembril 2009, otsustas EELK Haapsalu Püha Johannese kogudusenõukogu anda koguduse teenetmärgi Haapsalu koguduse kauaagsele kirikumehele Arnold Korjusele.\nHaapsalu koguduse teenetemärk asutati 2002. aastal. Teenetemärk on kullatud metallist valmistatud ladina rist, mille esikülg on kaetud punase läbipaistva kuumemailiga. Risti peal on hõbedast valmistatud lendutõusev nimbusega kotkas. Kotkas on evangelist Johannese sümbol. Johannes jõudis enam kui keegi teine surelikest lähedale taevastele saladustele. Hõbe on puhtuse ja vaimuvalguse värv, tähistab õilsust ning ustavust. Punane on taevaliku tõe ja elujõu värv. Hõbe ja punane on Läänemaa värvid. Kotkas on samuti Läänemaa ja Haapsalu vapil.\nTeenetemärk antakse Eesti või välisriigi kodanikule Haapsalu kogudusele ja Haapsalule osutatud eriliste teenete eest. Teenetemärgiga on tunnustatud järgmiseid isikuid: Heino Noor (kogudusenõukogu auliige, Siberis nõukogude repressivpoliitika tulemusel hukatudemade mälestuse jäädvustaja); Dr. Toomas Siitan (Haapsalu VanamuusikaFestivali asutaja ja kunstiline juht); praost Martin Marcolla (Rootsi Öster-Haninge koguduse õpetaja, toomkiriku oreli ja küttesüsteemi projektide toetaja); Ülo Niin (koguduse juhatuse esimees ja toetajarasketel aegadel 1976-1991); Anneli Ammas (Haapsalust pärit ja Haapsalut tuntuks teinud ajakirjanik) ja Evi Süsi (diakooniatöötaja, kogudusejärjepidevuse hoidja); praost Veli-Matti Hynninen (Loviisa, sõpruskoguduse õpetaja, suurte teenete eest Haapsalu tuntuks tegija jakoguduse töö toetaja).\nArnold Korjus sündis heinamaarjapäeval, 2. juulil 1931.a. Haapsalus. Kirikumees on ta aastast 1993. Ta on olnud koguduse nõukogu ja juhatuse mitme koosseisu liige. Koguduse õpetajana saan kinnitada, mul ei ole Haapsalus teenitud 34 aasta jooksul olnud nii head kirikumeest kui Arnold Korjus. Arnot võib iseloomustada kui ausat, täpsed, korrektset, head suhtlejat ja meeldivat inimest.\nTeenetemärk Arnold Korjusele antakse üle Haapsalu toomkirikus Püha Evangelist Johannese päeval 27.12.2009.\nHaapsalu koguduse õpetaja, praost assessor\nEelmine: Tartus hakkab tegutsema “Jõulurosina linnaosa”\nJärgmine: Pühakojad lähevad pärast jõule säästurežiimile


www.militaar.net • Vaata teemat - Giraffe AMB radar\nTänane kuupäev 25 Nov, 2020 17:24\nTeema pealkiri: Giraffe AMB radar\nPostitatud: 01 Okt, 2009 21:11\nÕhutõrjepati lehelt leitud foto.\nPaistab et "kaelkirjakud" ka kohal. Mõtlesin, et uurin äkki on kellelgi paremaid pilte Eesti radaritest.\nSee siin on "Man"-i baasil ehitatud, nagu Eesti omad, Rootsi lipp küll lehvib, samas võib see olla lihtsalt radari testperioodiks paigaldatud, esimesed testid peale valmimist tehakse ju Rootsis.\n"Svenssonitel" endil "Man"-ile paigaldatud "Kaelkirjakuid" ei ole...\nKellele antud isend kuulub, ei teagi, aastaarv 2007,...ei julge uskuda et meie oma, ei mäleta hetkel mis aastal leping allkirja sai...\nPostitatud: 01 Okt, 2009 22:05\nSuurel pildil oleval masinal on lisaks Rootsi lipule ka rootsi camo, ei usu, et Eestile mõeldud masin.\nPostitatud: 05 Okt, 2009 8:48\nLiitunud: 05 Mai, 2006 22:13\nJust rootslastel ongi 8x8 MAN peal AMB-d.\nPostitatud: 05 Okt, 2009 12:09\nsiiani olin arvamusel, et nad on laulatatud Scaniatega.\nMis lugulaul nüüd nende kaelkirjakutega on? Kella kasutatud sokid meile müüdi või on see osa Soome-Eesti ühishankest, miille Soome saabunud tehnikaga on totaalselt teine tulemus.\nPostitatud: 05 Okt, 2009 16:50\nKaldun arvama, et kõige "paremad pildid" tulevad avalikkusele õhutõrje uutest mänguasjadest, siis kui Kevadtorm 2010 on läbi.\nTeema pealkiri: to setu\nPostitatud: 10 Okt, 2009 14:57\nGiraffed ikka on uued ning tulevad Mistrali hankega, Soome-Eesti ühshange siiski teine hange ning nendega läeb veel siia jõudmisega aega.\nSoome-Eesti ühishankega keskmaa radarid ning pigem statsionaarsemad, Giraffed aga mõeldud pidevasks liikumiseks.\nPostitatud: 11 Okt, 2009 19:29\nMis tegevusraadiusega see meite Giraffe siis ka on?\nPostitatud: 12 Okt, 2009 10:08\nWikipedia pakub raadiuseks 30-120 km, eks ta oleneb palju maastikust ehk mägedest ja metsadest. [ http://en.wikipedia.org/wiki/GIRAFFE_Radar ].\n"Kaelkirjakud" on kahtlemata heaks täienduseks meie õhuseiresüsteemile, sest nad on kiiresti liigutatavad ja õige kasutuse puhul annavad nad eeldatavasti sõjaolukorras natukene kauem pilti kui kellavere ja kõik ülejäänud statsionaarsed radarid, mis ilmselt üsna kiiresti ära kustutatakse.\nTeema pealkiri: Giraffe...\nPostitatud: 17 Okt, 2009 13:18\n...meil on kuuldavasti vähemalt 75km tegevusulatusega, on räägitud, et isegi 100km kanti.\nÜldiselt peaks see tõsi olema, kuna 30km+ on juba vanematel mudelitel.\nEhk keegi oskab täpsemalt kommenteerida?\nPostitatud: 17 Okt, 2009 13:26\nLennuvahendite avastuskõrgus on kuni 20km ja avastamiskaugus kuni 100km.


Seafood salpicón retsept jõule 2018 - retseptid - 2022\nJõululaua suurepärane idee on mereannid. See on lihtne retsept, mis tunnistab mitmeid variante. Aia maitse koos mere viljadega annab maitsele aluse, mis võimaldab seda teenida kui starterit või põhirooga. Laual on mereannid salpicón puhas värvus; Sellel preparaadil on ainult üks trikk, et olla täiuslik: küpseta iga koostisosa õiges kohas . Selle krõpsu tüüpilisteks tükkideks on kuninga krabid, krevetid, merikurad, galicia kaheksajalad või meri bass.\nSee mereandide roog on märkimisväärne lisand olulistele aminohapetele; mereandidest valmistatud liha, madala süsivesikute ja rasvasisaldusega. Selle tassi toiteväärtust leidub selles esitatud mineraalides ja vitamiinides : see on A- ja E-vitamiinide ning foolhappe puhul. Lisaks pakuvad roogas sisalduvad sibul, pipar ja köögiviljad suurepärase toiteväärtuse kombinatsiooni.\n200 g krevette (15 ühikut umbes)\n350 gr lemmikvalgeid kalu (see võib olla merikala)\n1 jalg keedetud kaheksajalast\nValmistage suur kastroog keeva veega, et krevetid kõigepealt kaheksa minutiks valmistada.\nKrevettide eemaldamisel asetage merikurad viiludeks samasse vedelikku. Lisage sool ja laske sellel keema 10 minutit (ärge seda üle pingutage). Eemaldage veest ja murenema.\nKatkesta krevetid. Lisa keedetud veiseliha ja kaheksajalg, kõik lõigatud.\nKeeda munad ja eralda valged munakollastest (jäta petrooli jaoks munakollane). Pange kaussi marico kõrvale ja lisage lõpuks sibul ja paprika, mis on lõigatud väikesteks kuubikuteks.\nVinaigreti jaoks asetage oliiviõli ja šerriäädik klaaspurki sisaldavasse mahutisse (proportsioonid on kõigile meeldivad). Soola ja pipart ning segage jõuliselt. Lisage reserveeritud munakollane. Revolver\nValmistis annab kreemilise välimuse. Laske seista külmkapis pool tundi.\nSegage vinaigrett kausi ettevalmistamisega ja segage kahe lusikaga, kuni kõik on täielikult integreeritud. Lase külmkapis tund aega ja teenida.\nMereannid salpicón on pere jaoks maitsev ja toitev üllatus jõulude ajal. Ülejäämisel võite järgmisel päeval süüa rohkem koostisosi ühendades. Seda saab serveerida otse individuaalsete viiludega kaunistatud plaatidel. Kas sa julged süüa?\nCopyright 2022 \_ Seafood salpicón retsept jõule 2018


Surve all USA töölisklass valib Trumpi\nSirje Rank • 28 märts 2016\nDonald Trump Kentuckys - Ameerika uuesti suureks! Foto: Scanpix/Reuters\nUSA vabariiklaste presidendikandidaadiks pürgiv Donald Trump on leidnud tugeva toetajaskonna USA endiste vabrikutööliste hulgas, kelle kunagi hästi tasutud töökohad on kolinud madalamate kuludega Mehhikosse, kirjutab Bloomberg.\nSellisele kolimisele aitas kaasa demokraatide kandidaadiks pürgiva Hillary Clintoni abikaasa Bill Clintoni ametiajal allkirjastatud Põhja-Ameerika vabakaubandusleping NAFTA.\nDonald Trumpi rünnakud vabakaubanduse aadressil on leidnud selles valijaskonnas tänulikud toetajad, näitasid presidendikandidaatide eelvalimised Kentucky osariigis ja Detroidi ümbruses.\n„NAFTA on halvim, mis kunagi USA-le juhtunud on,“ ütles agentuurile Bloomberg Kentucky osariigis asuva Scottsville’i munitsipaalvalitsuse liige, kes varem töötas aastaid tänaseks Mehhikosse üle kolinud A.O. Smithi elektrimootorite tehases.\nEnne NAFTA lepingut oli USA kaubavahetus Mehhikoga kord ülejäägis, kord defitsiidis. Aastaks 2015 oli USA kaubandusdefitsiit Mehhikoga kasvanud ligi 60 miljardile dollarile. Hiinaga, mis on USA suurim kaubanduspartner, on vahe kasvanud aastas üle 360 miljardile dollarile.\nVabakaubanduslepingute suhtes kriitilises mõttekojas Majanduspoliitika Instituut töötav Robert E. Scott hindab, et üksi kaubavahetuse defitsiit Mehhikoga on USA-le maksma läinud 850 000 töökoha kadumise. USA vabrikutööliste tunnipalk on stagneerunud juba seitsmekümnendate aastate algusest.\nSelliste inimeste viha väljendades on Donald Trump ja Hillary Clintoni pearivaal Bernie Sanders saavutanud sellist edu, et isegi Clinton ei söanda täie rinnaga vabakaubanduse eest seista.\nTrumpi pakutud lahendus on kehtestada impordipiirangud. Ja nagu näitas läinud nädalal Bloomberg Politicsi korraldatud küsitlus, toetas seda ligi kaks kolmandikku vastanutest.\nSellest valimiskampaanias ei räägita, et odav import hoiab inflatsiooni vaos ja säästab ameeriklaste ostujõudu.\nKui Kentuckys on endiste A.O. Smithi elektrimootorite tehase tööliste tunnipalk langenud kunagiselt 16,10 dollarilt sedavõrd, et varem tehases töötanud abikaasad ei suuda enam ka kahepeale sellist palka kokku saada, siis Mehhikos, kuhu tehas kolis, on inimesed rohkem rahul. 1,75 dollari suurune tunnipalk on toonud suured elumuutused. Sellega saab soetada juba teleri ja pesumasina. SKP elaniku kohta on NAFTA sõlmimise järel kasvanud 23% ja aastakümneid aina kasvanud illegaalne väljaränne USAsse tööd otsima on pöördunud. 2005. aastast on rohkem mehhiklasi USAst naasnud kui välja rännanud, väidavad Pew Researchi andmed.\nScottsville’is hääletavad inimesed aga poliitiku poolt, kes ei ole nende sõnul karjääripoliitik, kes lubab lõpetada illegaalse sisserände ja tuua töökohad Ameerikasse tagasi.


Jaga valikute hinnapakkumisi Ehituse hinnapakkumise vorm\nVeel sarnaseid malle\nKoige olulisemad binaarsed voimalused 2021. aastal\nSan Francisco valikute kaubandus\nMaaratlus kaubanduse signaale\nEnne otsuse langetamist tuleb kontrollida, kas pakkumine vastab küsitule: - Kas välja on toodud pakutava korstna CE-märgis? Hinda ostma tulnud klient jääbki seda igavesti tegema.\nHea tulemuse saavutamiseks on kasulik vormistada korralik hinnaküsimise dokumentatsioon.\nKuulutus peaks sisaldama lühikest tehtavate tööde kirjeldust, kasutatavate materjalide ja mahtude infot, tööde teostamise asukohta aadressi ja prognoositavat tööde algusaega. Lisaks on suuremahuliste hangete puhul kasulik lisada hankekuulutuse juurde ka mahutabelid või täiendavad seletused, mis aitavad muuta hinnapakkumised võrreldavaks.\nEnamasti, mida detailsemalt on koostatud hinnaküsimine, seda paremini on hinnapakkumised võrreldavad ja seda vähem on hiljem Jaga valikute hinnapakkumisi tööde teostamise etapis. Kuidas täpsemalt head hinnaküsimist koostada?\nOma järgmise projekti jaoks saate inspiratsiooni ammutada tuhandeid ideid sisaldavast valikust\nMida peaks hinnaküsimine sisaldama? Vaatame lähemalt. Tööde kirjeldus.\nMahukate tööde puhul viidet projektdokumentatsioonile, mis on hinnaküsimise lisaks või detailset tööde kirjeldust. Tööde kirjeldamisel on oluline lisada võimalikult täpselt tööde mahud, kasutatavad materjalid ja tööde teostamise tingimused. Väga oluline on ära tuua tööde teostamise prognoositav aeg ja objekti asukoht.\nObjektiga tutvumise võimalus. Väga soovitav on hinnaküsimises anda võimalus objektiga tutvumiseks enne hinnapakkumise koostamist. Need firmad, kes tulevad ja tutvuvad objektiga on kindlasti palju usaldusväärsemad ja nende pakkumisi võib julgemini kasutada.\nEhitusobjektid on unikaalsed ja ainult kohapeal on võimalik ehitajal hinnata tegelikku olukorda ja objekti keerukusele vastav hinnapakkumine koostada.\nTasuta ja kasulik e-raamat\nHinnapakkumise esitamise tähtaeg. Olenevalt tööde mahust on soovitav jätta hinnapakkumise tegemiseks aega vähemalt 1 -2 nädalat. Suuremate hangete puhul mõistlik ka pikema pakkumiste esitamise tähtaeg. Taoline märkus on mõistlik lisada iga hinnaküsimise juurde. Kuigi Eestis on tavapärane, et ehitustööde hinnapakkumise koostamine on tasuta, on kasulik arusaamatuste vältimiseks vastav märkus lisada.\nEnamasti ehitajad väga lahtikirjutatud hinnapakkumist teha ei taha, kuid tellija vaatenurgast on see oluline. See aitab kontrollida, kas hinnapakkumises on arvestatud vajalike töödega ning hinnata, kas tööde teostamine on reaalne ja kas pakkumine sisaldab vajalikke töid.\nMõistlik on Jagage ostuvoimalusi pakkumise kirjaga hinnaküsimises lahtikirjutatud hinnapakkumise struktuur ehitajale ette, selliselt saab võrreldavad hinnapakkumised.\nHinnapakkumise pikem kehtivusaeg annab võimaluse rahulikult hinnapakkumisi võrrelda, täpsustada ja alles siis valida parim pakkuja.\nTööde kindlustamine. Suuremate tööde puhul näiteks eramaja ehitusel, tuleb kirja panna ka ehitustööde ajal täisriskikindlustuse nõude. See maandab riske ja tasub kindlasti kokkuvõttes ära.\nHow To Make Money With Canva (EARN $100/HOUR FOR FREE) Canva Tutorial For BEGINNERS To MAKE MONEY💰\nMõistlik on lisada hinnaküsimisse nii telefon kui ka oma e-posti aadress. Ei maksa karta pakkujate poolt esitatavaid küsimusi.\nKui kohe ise ei oska vastata saab mõnelt asjatundjalt üle küsida ja hiljem vastuse anda. Paljud küsimused ja ettepanekud on enamasti just sellised, mis aitavad parema lõpptulemuse saamisele kaasa ning võivad algset ideed edasi arendada. Hanke väljasaatmiseks soovitan kasutada hankekeskkondi, kuhu saab oma dokumendid ja joonised ülesse laadida või saata hange välja e-postiga konkreetsetele firmadele.\nViimase variandi puhul on hea enne hanke hinnaküsimise väljasaatmist firmad üle helistada ja täpsustada, kas firma on huvitatud pakkumise tegemisest. Samuti peab arvestama sellega, et e-postiga dokumentide ja jooniste saatmisel võivad kirjad suure mahu tõttu mitte kohale jõuda ning seetõttu mõistlik üle helistada, kas saadi dokumendid kätte.\nKuidas sina Jaga valikute hinnapakkumisi saanud võrreldavad hinnapakkumised, jaga oma kogemusi?\nIQ Option Binary Brokers Arvustused\nBinaarsed valikud maaklerid Bitkoin\nVanim bitkoin maakler\nTulevik ja valikuline HDFC\nRiskiosa voimaluste kauplemise kauplemise ei ole


Eksklusiiv: "Sinu nägu kõlab tuttavalt" osalised selged! Tanel Padar, Getter Jaani ja veel kuus tõelist tegijat! - Kroonika\nEksklusiiv: "Sinu nägu kõlab tuttavalt" osalised selged! Tanel Padar, Getter Jaani ja veel kuus tõelist tegijat!\nTV3 selle kevade glamuurselt suurejoonelise muusikashow „Sinu nägu kõlab tuttavalt“ kõik kaheksa osalejat on selgunud!\n„Sinu nägu kõlab tuttavalt“ lavale astuvad Getter Jaani, Peeter Oja, Evelin Võigemast, Hanna-Liina Võsa, Tanja Mihhailova, Tanel Padar, Henrik Normann ja Karl-Erik Taukar.\n„Saates osalevate staaride värvikirev paraad ei jäta kahtlust, et näeme TV3 eetris selle kevade suurimat muusikashow’d,“ märkis TV3 tegevjuht Priit Leito, lisades, et saatest tuleb kindlasti esinemisi, mis koguvad tuhandeid klikke veebis ning jäävad Eesti rahvale pikaks ajaks meelde.\n„Sinu nägu kõlab tuttavalt“ kaheksa andeka laulja ja näitleja ülesandeks on parodeerida nii Eesti kui ka maailma tuntud artiste. Esitusi hindab neljaliikmeline žürii, kuid välja saatest ei lange siiski keegi. Iga saate lõpus selgitatakse võitja, kes saab annetada võidusumma 1000 eurot enda poolt valitud heategevusorganisatsioonile. Kogu sarja võitja selgub maikuus ning siis on heategevuseks annetatav võidusumma juba 10 000 eurot. Saadet juhib Mart Sander.\n„Sinu nägu kõlab tuttavalt“ põhineb uuel teleformaadil “Your Face Sounds Familiar”, mis jõudis vaatajateni eelmisel aastal Hispaanias ning on nüüdseks vallutanud telepubliku paljudes Euroopa ja Aasia riikides, jõudes saabuval suvel esmakordselt ekraanile ka USAs.\nFOTOD: Linnateater jagas kätte tänavused kolleegipreemiad (2)\nHenrik Normann paljastab, miks abiellutakse: sa saad pangalaenu paremini kätte! (15)\nHendrik Normann andus südamehäälele ja armastusele: ma olen õnnelik! (9)\nEvelin Võigemast: et mu nägu on ajakirja kaanel, ei tähenda, et mu elu poleks sama lihtne ... (10)\nFAK: Bond käib Raual külas, Fokinil on uus töö ja Tätte paljastab eraelu! (3)\nKasiinosõltuvusest jutustav Ain Mäeotsa mängufilm „Deemonid“ jõuab kinno juba neljapäeval\nFAK: Ansipi stiilipidu ja Padari õhtukool (1)


Üliodavate telefonide test: milline on parim mudel alla 200 euro? - Digigeenius\nTestisime kuut soodsat telefoni ja selgitasime välja parimad.Foto: Shutterstock\nKui telefonile liiga palju kulutada ei taha, aga mudelit valida ka ei oska, siis oled sattunud õigesse kohta. Võtsime luubi alla kuus ülisoodsat telefoni ja leidsime nende seast parimad.\nKui tänapäeval pole mingi probleem müüki tuua ka 1500-2000 eurot maksvad nutitelefonid, siis tegelikult on aeg tõdeda, et ka paarisaja eurose hinnasildiga mudelid on enamjaolt täitsa korralikud. Lausa nii korralikud, et vahel tekib küsimus, kas on mõtet üldse rohkem nende peale kulutada.\nSoodsa telefoni valimine on läinud aina raskemaks, sest keeruline on leida mudelit, mis oleks jube aeglane või lihtsalt halb. Et ostu veidi lihtsamaks teha, valisime välja kuus alla 200 eurot maksvat mudelit ja vaatasime üle, mis mudelid päriselt ostu väärivad ja millised peaks pigem poodi jätma.\nSamsung Galaxy A41: tipptasemel ekraan\nSamsung Galaxy A41 ilmus müügile 2020. aasta maikuus ning see on Samsungi üks lihtsamaid telefone, millel on ometi olemas kõige olulisemad funktsioonid.\nGalaxy A41 koostekvaliteet vastab hinnale: korpus on valmistatud tavalisest plastist ning seade kaalub umbes 150 grammi. Kuigi plast ei kõla nii ägedalt nagu metall või klaas, on see tegelikult turvalisem, sest kukkudes ei lähe telefon kohe puruks. Kõige lihtsam on muidugi kasutada ümbrist ja sel juhul ei ole korpuse materjal üldse argument.\nPilk peale: siin on nimekiri Androidi salajastest koodidest, millega saab peidetud funktsioone avada\nSuur nimekiri: kas ja millal saab sinu telefon Android 12 uuenduse?


27. oktoobril 2004 EKI suures saalis\nKonverentsiga Endspiel tähistasid Eesti Keele Instituut ja Emakeele Selts Mart Remmeli 60. sünniaastapäeva. Konverentsi ettekanded andsid pildi Mart Remmeli tegevuse laiahaardelisusest, esinejatel oli ülesanne hinnata tema tegevust ühes või teises valdkonnas.\nKonverentsi juhataja Joel Sanga avaettekandes “Paar hüpoteesi Remmeli fenomeni asjus” püüti leida Remmeli koht teadusfilosoofilises raamis. Remmel vastandas end induktivistidele ning arvas end K. R. Popperi leeri – peamine oli hüpoteesi falsifitseeritavus. Ja hüpoteesidest Remmelil puudust polnud ning tema tööd on testitavad. Seda toetab veelgi P. Feyerabendile omane anarhistlik teadustunnetus – Remmel ei tundnud aukartust teaduse ees. H. Rätsep võrdles Remmeli tegevust malepartiiga, see piirdus enamasti avanguga, keskväljale jõudis Remmel harva, olgu see siis foneetika, agraarmajanduse või majanduspoliitika valdkonnas. Hüpoteetilise valdkonnana nimetas Joel Sang kauneid kunste, kus eesmärgiks on mulje avaldamine. Ehk tuleks Remmelis näha kunstnikku? Tuleb vaid kokku leppida valdkond. Ilmselt on selleks tegevuskunst ...\nArvo Eegi sõnavõtt “Tagasivaatepilk foneetikust Mart Remmelile” andis hinnangu Remmeli foneetikaalastele töödele. Taas toodi esile Remmeli algatuslik entusiasm ning ideede genereerija tüüpi teadlane. Tänapäeval on kasutatavad vaid Remmeli algandmete kogumid, mille lingvistiliseks mõtestamiseks ei jätkunud nähtavasti huvi. Esineja arvates oli tähelepanuväärne esimene kolmest lühiuurimusest kogumikus “The phonetic scope of Estonian”. Remmel konstrueeris akustilise ruumi (kuid jättis vastamata põhiküsimusele – milline see on) ning tegi eesti vokaalisüsteemi kohta arvutusi lähtudes hüpoteesist, et lähinaabrid asuvad üksteisest akustilises ruumis võrdsetel kaugustel. Sellele hüpoteesile toetub ka optimeerimisreegel. Ehkki Remmel ei osutanud tähelepanu tajuruumile, on see seisukoht, mis on arendatud lõpuni. Kõnetehnoloogia osas lähtus Remmel formantsünteesist ja jõudis kõnesünteesini.\nÜlle Viks püüdis ettekandes “Arvutus, lingvistika ja muu” rakendada Remmeli bibliograafial formaalseid põhimõtteid. Tabelgraafikuna esitati Remmeli produktiivusus ajas ning seos ametikohtade ning -sündmustega, anti ülevaade kaasautoritest, avaldamiskohtadest perioodide lõikes. Omapärane oli Remmeli tööde pealkirjade põhjal tehtud sagedussõnastik, millest võis aimui saada Remmeli olulisematest uurimisvaldkondadest. Sõnede sagedussõnastikus olid enim kasutatud täistähenduslikud sõned eesti, ingl some, estonian, speech, millest võib järeldada, et uurimuste põhiteemaks oli eesti kõne uurimine. Lemmade sagedussõnastiku esimese kümne sagedasema sõna alusel olid uurimisvaldkondadeks majandus ning eesti keele kõne uurimineV, kahekümne esimese lemma põhjal Remmel jälgib tsükleidV, teeb prognoose, VanalüüsibV, kolmekümne hulgas olid aga töötlus, ajalooline, automaatne, tuvastus, andmed, riik, klassifikatsioon. Remmeli tegemistes oli sõnarõhk arvutusel, tema 1965. aasta artikli “Matemaatika ja humanitaarteadused” pealkiri sobib kogu bibliograafiat iseloomustama – Remmel tegeles kõigega, millele oli võimalik rakendada arvutusreegleid, alus pandi arvutuslingvistika sektorile EKIs.\nUrve Lippuse ettekande “Mart Remmel kui katalüst: positivistliku muusikateaduse peegeldusi Eestis” aluseks oli Remmeli ainus iseseisev muusikateemaline artikkel, milles arutleti regilaulude klassifitseerimise aluste üle. Küsimus oli, kuidas panna arvuti olemasolevate viiside põhjal genereerima uut viisi. Analüüsides kirjutist lõik lõigu haaval, sai selgeks Remmeli kirjutamisstiil, sellele iseloomulik fragmentaalsus ning assotsiatsioonid teiste artiklitega. Nii on ka analüüsitavas kirjutises juttu taksonoomia ja süstemaatika erinevusest, objektide olemusest, analoogiast rekontruktsiooniga ajaloolises foneetikas, tunnuste ruumist, formaalsetest grammatikatest ning psühhoakustilistest seisukohtadest, mis mõjutavad meloodiate taju. Terviktekst tekib Remmeli erinevate artiklite fragmentidest, eesmärk näib kõigil olevat üks – kuidas formaliseerida mistahes valdkonna, ka muusika andmeid nii, et välistada inimmõtlemise subjektiivsus.\nMajandusajaloolane Jaak Valge mõtestas ettekandes “Mõtlev (majandus)mees” Remmeli aastatel 1994–2000 ilmunud majandusalaseid artikleid tolle ajastu kontekstis. Neid ei sa nimetada üheselt majandusteaduslikeks, parimal juhul majanduspoliitilisteks kirjutisteks. Esmajoones paistab silma kirjaoskajalikkus, arusaadav sõnum ja vorm, lugude uurimuslikkus ning loogilisus. Nagu Remmeli mõtlemisele ja seega ka loomingule üldiselt omane, on esmatähtsad täpsed algandmed – vaid andmete põhjal saab midagi väita ning arvutada. Siit ka põhjus, miks Remmel toetas Eesti riigi andmekorralduse reformi. Just andmetest lähtudes lükkas Remmel ümber müüdi Eesti riigi heast majanduslikust seisust nuing vaidles vastu tolleaegsele seisukohale, et Eestil on eeliseid Läti ees Euroopa Liitu saamisel. Seejuures ei saa teda pidada poliitiliseks dissidendiks, pigem on tegu majandusliku natsionalismiga. Selle põhimõteteni jõudis Remmel iseseisvalt, vähemasti puuduvad viited teiste riikide akadeemilistele seisukohtadele. Seisukoht, et väikeriikide puhul tuleks majanduskasvu suurendada ekspordi toetamise kaudu, on aktuaalne tänases Eestis. Kaasaegne majandus on Remmeli järgi pakkumismajandus. Tema artiklid olid süsteemselt kirjutatud, majanduspoliitiliselt ja poliitiliselt õiged. Remmel oli ka poliitiliselt võimekas. Tema seisukoht oli, et poliitikas võidab see, kes loob valitsuse juurde arvutusliku majandusliku või kaubandusliku aju, institutsiooni. Ehk oleks Remmelist saanud majanduspoliitika nõunik?\nJaan Ross vaatas ettekandes “Mälestusi Remmelist administraatorina” tagasi perioodile 1970ndate lõpust 1980ndate lõpuni. Eelkõige meenusid Remmeli kvaasitsitaadid nagu “Kõike võib teha, peaasi, et tasemel” või “Sahtlisse meil ei kirjutata”, mis kehtisid igas valdkonnas, milles Remmel tegev oli. Remmel püüdis end vastandada suurte sõnaraamatute tegijatele, tulemuspõhine tulemuste tegemine sobis noortele hästi, ehkki pikas plaanis polnud selge, kuhu see viib. Administratiivkorralduses oli arvutuslingvistika sektoril teine tase võrreldes muu instituudiga, arrogantne hoiak tuli siin ilmselt esile. Remmeli suhe Nõukogude bürokraatiasse lähtus põhimõttest “Täita, aga võimalikult väikse kahjuga iseenda närvisüsteemile” – vaid nii oli tollel ajal võimalik Eestis korraldada rahvusvaheline foneetikakongress või osaleda väliskonverentsidel. Remmeli tegemistest võis paista ükskõiksus tänapäeval iseenesestmõistetavate moraalinormide vastu, eriti kui meenutada paberivargust 1980ndatel. Tegu vaagides jõudis ettekandja järeldusele, et see oli aeg, kui majandusseadused ei toiminud ning moraalinormid olid sellest tingitult teises staatuses. Ometigi on siiani õhus küsimus, kuidas seda tegu klassifitseerida?


Postitaja: Silja kell 09:43\nheili 30. oktoober 2010 10:36\nMinu lemmikud! Sobivad suurepäraselt järgmisel päeval hommikukohvi kõrvale. Siiski...head ka vastvalminult.\nAnonüümne 25. august 2012 09:54\nKas panite taigna lihtsalt paberist muffinivormidesse või kasutasite lisaks muffinipanni- küsin sellepärast, et kardan et paberist vormides ei tule muffinid nii kaubandusliku välimusega, kui Teil piltidel?\nSilja 27. august 2012 16:06\nPabervormid muffinipannile ikka jah. Paber ei suuda seda taigent kindlasti koos hoida.


Magistriõpe Industrial Engineering ja juhtimine, Espoos, Espoo, Soome 2022\nMagistriõpe Industrial Engineering ja juhtimine\nTööstustehnika ja juhtimise (IEM) programm annab õpilastele olulised oskused ja ettevõtliku mõtteviisi tehnoloogial põhineva ettevõtte loomiseks ja muutmiseks. Meie programm on ainulaadne kombinatsioon inseneri-, äri- ja juhtimisuuringutest, mis annab teile võimaluse luua organisatsioonidele kui tipptasemel tulevasele juhile väärtust ja püsivat konkurentsieelist. Programmi lõpetanud insenerid on valmis väljakutset pakkuvateks positsioonideks, et lahendada kõige keerulisemad äriprobleemid, sealhulgas meisterdamisstrateegiad, igapäevase tegevuse arendamine ja tulevaste organisatsioonide kujundamine.Uuringu eesmärgidEttevõtteid kujundab üha enam tehnoloogia. Meie programm valmistab lõpetajaid ette tehnoloogiapõhiste ettevõtete juhtimiseks ja arendamiseks, ühendades inseneri-, majandus- ja inimvaateid. Tööstustehnika ja juhtimise programmi lõpetajatel on:Integreeriv arusaam tehnoloogiast ja ärist. Saate aru inseneriprotsessidest, tehnilistest süsteemidest ja nende aluseks olevatest tehnoloogiatest ning nende ühendamisest ettevõtete väärtuse loomise protsessiga. Tugev juhtimis- ja inimeste oskus. Teil on varustus juhtida ja arendada organisatsioone ning motiveerida inimesi oma olemuslikku potentsiaali realiseerima. Praktilised probleemide lahendamise oskused. Teil on rakendatavad praktilised oskused keeruliste äriprobleemide lahendamiseks, näiteks keeruka andmeanalüütika abil. Oskus teha-teha. Olete enesekindel ja valmis väljakutsetele vastu astuma ning uute ülesannetega kindlameelselt toime tulema. Ettevõtlik mõtteviis. Saate tuvastada innovaatilisi võimalusi tehnoloogiapõhiste ettevõtete jaoks väärtuse lisamiseks. Laiad teadmised erinevatest organisatsioonidest. Saate rakendada nende õpinguid laiaulatuslikul tehnoloogiapõhisel ettevõttel alates varases staadiumis alustavatest ettevõtetest kuni suurte rahvusvaheliste korporatsioonideni. Praktiline kogemus. Teil on praktiline kogemus teooriate elluviimisel tehnoloogiapõhiste ettevõtete kontekstis.Pärast IEM-programmi lõpetamist on lõpetajatel kindel inseneri- ja ettevõtlusalane pädevus ning laialdaselt rakendatav praktiline juhtimis- ja probleemilahendusoskus.ÕpetuskeelÕppekeel on peamiselt inglise keel ja programm saab täies ulatuses täita inglise keeles. Mõned kursused on soome või rootsi keeles.ÕppemaksudÕppemaks on EL / EMP-välistele üliõpilastele õppeaastas 15 000 eurot. Lisateave stipendiumide ja õppetasude lehelt ( Aalto .fi).Uuringute sisuTööstustehnika ja juhtimise õppimine on kombinatsioon tipptasemel teoreetilistest teaduspõhistest teadmistest ja praktilisest õppest juhtumite ja rühmatööde kaudu. Programm töötab tihedas koostöös mitme valdkonna juhtiva ettevõttega ja üliõpilased saavad kursuse raames läbi viia uuringuid ettevõtete jaoks. Meie programm on väga multidistsiplinaarne ja paindlik. Seal on palju teemasid ja kursusi, mille seast saate valida oma ideaalse õpperaja. Õpilased saavad ülevaate kõigist kolmest peamisest võimalusest, et moodustada ülevaade tööstustehnikast ja juhtimisest. Õppekavad on leitavad õpilasportaalist Into. Peamised võimalused on: Operatsioonide juhtimine Operatsioonide juhtimise eriala hõlmab küsimusi alates operatsioonistrateegiast kuni operatsioonide tõhusa teostamiseni, mis on edukate tehnoloogial põhinevate ettevõtete keskmes. Need hõlmavad sobivate ressursside ja protsesside konfigureerimist tootmissüsteemiks, mis aitab kõige paremini kaasa organisatsiooni eesmärkide saavutamisele ja konkurentsieelistele, kuni tootmissüsteemi haldamiseni, et pakkuda nõudluse ja pakkumisega parimat vastet. Operatsioonijuhtimise eriala põhineb operatsioonide juhtimise üldpõhimõtetel, kuid rõhutab uudseid võimalusi väljakutsetele vastamiseks ja tehnoloogial põhineva äri loomise ja ümberkujundamisega seotud võimaluste kasutamiseks. Loe lisaks >> Organisatsiooni kujundamine ja juhtimine Organisatsiooni kujundamise ja juhtimise eriala keskendub organisatsiooni kujundamise, motivatsiooni ja juhtimise küsimustele, mis on tehnoloogiapõhiste ettevõtete loomisel ja ümberkujundamisel kriitilise tähtsusega. Peamine käsitletud küsimus on see, kuidas ettevõtted saavad kasvada ja areneda, säilitades samal ajal oma kohanemisvõime, loovuse ja ettevõtliku mõtteviisi. Iga organisatsiooni edu sõltub selle inimeste potentsiaalist ja võimest säilitada eesmärgipõhist organisatsiooni. Seetõttu peavad ettevõtted, et saaksid end uuendada, vallandada ja arendada oma inimpotentsiaali, võimaldades meeskondadel ja üksikisikutel end ise organiseerida (vastupidiselt tippjuhtide otsuste lihtsalt täitmisele) ja jätkata ühistegevust ettevõtlusvõimaluste ärakasutamiseks. Loe lisaks >> Strateegia Strateegia peamine keskendub teemadele, mis on seotud tegevussuundade kindlakstegemise, sõnastamise ja rakendamisega, mis parandavad või säilitavad ettevõtte tulemuslikkust ning toetavad seeläbi tehnoloogiapõhiste ettevõtete loomist ja ümberkujundamist. Õigete tegevussuundade kindlakstegemine nõuab võimet analüüsida ja sünteesida laia valikut erinevat teavet ning kasutada otsustusvõimet. Sageli teevad sellist analüüsi meeskonnad. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb ka tegevussuunad rakendada ja ellu viia. Loe lisaks >>Väiksemad uuringudTehniline alaealine tagab, et õpilane omandab tehnilises distsipliinis asjakohase taseme teadmisi. Alaealise saab valida sobiva insenerivaldkonna seast, kus sobivus sõltub õpilase hariduslikust taustast. Lisateavet alaealiste uuringute kohta Õppekeel on peamiselt inglise keel ja programmi saab läbida täielikult inglise keeles. Mõni kursus võib toimuda soome või rootsi keeles. Olenemata keelest pakutakse mitmesuguseid kursusi, mis hõlmavad selliseid teemasid nagu ettevõtlus, innovatsioon ja rahandus. Siin on mõned näited laiast kursuste valikust:Kohanevate ja loovate organisatsioonide kujundamine (5 ECTS) Teenuse operatsioonide juhtimine (5 ECTS) Startup Finance (5 ECTS) Kasvu ja uuenemise strateegiad (5 ECTS)Õppetöö struktuurTööstustehnikat ja juhtimist korraldab teaduskool ja see hõlmab kokku 120 ECTS ainepunkti. Kaheaastane programm koosneb:Major (45 EAP) Alaealine (20 EAP) Valikained (25 ECTS) Magistritöö (30 EAP)Alaealine valitakse tehnikaalalt ja põhineb bakalaureuseõppes omandatud põhjalikel teadmistel. Õpingute alguses määratlevad tudengid programmi personali abiga oma isiklikud õppekavad (HOPS). HOPS-i peamine eesmärk on tagada, et õpingud toetaksid õpilase huve ja oleksid loogilises järjekorras täidetud.Isiklik õppeplaan (HOPS)Personaalne õppeplaan (HOPS) on praktiline vahend õpilase enda õpitee määratlemiseks, st optimaalse kursuste valiku koostamine, mis on kooskõlas õpilase huvide ja programmi nõuetega. HOPS on ka kasulik vahend õpingutega sammu pidamiseks. Parimal juhul näitab see etappi, kus üliõpilased õpingutega on, ja seab konkreetsed verstapostid nende järgimiseks.Peamine teema või eriala valikProgrammi peamised ettevõtted on operatsioonide juhtimine, organisatsiooni kujundamine ning juhtimine ja strateegia.ThesisÕpilased peavad täitma magistritöö, mis on teadustöö, mille töömaht vastab 30 EAP-le. Lõputöö teema lepivad kokku üliõpilane ja juhendav professor. Magistritööd kirjutatakse tavaliselt ettevõttele või ühele kõnealuse osakonna teadusprojektidest.RahvusvahelistumineProgrammi õppekeskkond on väga rahvusvaheline ja õpingud viiakse läbi mitmekultuurilistes rühmades. Õpilased saavad osaleda rahvusvahelises vahetusprogrammis ühes Aalto University paljudest tipptasemel partnerülikoolidest kogu maailmas. Muud võimalused rahvusvahelise kogemuse saamiseks on kraadi lisamine suvekursusele või praktikale välismaal. Peale õpingute on IEM-i üliõpilaste elu väga külalislahke ja aktiivne. Uued üliõpilased saavad liituda IEM-i õpilasorganisatsiooniga Prodeko, mis pakub erinevaid tegevusi, üritusi ja muid võimalusi, et tasakaalustada õpinguid vaba aja veetmise võimalustega. Lisaks Prodeko hindamatule toetusele tegutsevad programmi vilistlased rahvusvaheliste tudengite juhendajatena, siludes nende integreerumist IEM- ja Aalto kogukonda. Prodeko liikmetena liituvad tudengid ka rahvusvahelise üliõpilasorganisatsiooniga ESTIEM, mis korraldab IEMi õpilastele üritusi ja tegevusi kogu Euroopas. See hõlmab enam kui 60 üliõpilasorganisatsiooni kogu mandril ja pakub mitte ainult suurepäraseid koostöövõimalusi, vaid ka võimalusi võtta vastutus erinevatel juhtivatel kohtadel - juba üliõpilasena. Aalto University on oma olemuselt rahvusvaheline, oodates igal aastal tuhandeid kraadiõppe ja vahetusüliõpilasi välismaalt. Need õpilased liituvad mitmekülgse Aalto kogukonnaga mitte ainult õpingute kaudu, vaid ka mitmete vaba aja ürituste, tegevuste ja pidustustega ülikoolilinnaku ümbruses. Programmi administraatorid, aktiivsed üliõpilaste juhendajad ja üliõpilaste tugiteenused töötavad rangelt, et aidata rahvusvahelistel üliõpilastel Põhjamaade kultuuri integreeruda ja tervitada neid Soomes kodus.Mitut valdkonda hõlmavad võimalusedProgramm ise on multidistsiplinaarne. See ei ole täielikult keskendunud tehnilistele võimalustele, vaid ka juhtimisele ja inimeste oskustele. Õpilased saavad valida valikained teistest Aalto University koolidest või teistest Soome ülikoolidest. Ka tehnilist alaealist saab valida teiste osakondade koolidest. Aalto University on tuntud äri-, kunsti-, tehnoloogia- ja teadusalade ühendamise poolest. Elav ülikoolilinnak toob ühe katuse alla erinevate valdkondade tudengid. See spontaanne multidistsiplinaarne keskkond tekitab uusi ideid, koondab enda ümber entusiaste ja sünnitab sõprussidemeid, võrgustikke ja nii sageli idufirmasid.Koostöö teiste osapooltegaTööstustehnika ja juhtimise osakond teeb tihedat koostööd riiklike ja rahvusvaheliste ettevõtete (alates alustavatest ettevõtetest kuni rahvusvaheliste ettevõteteni) ja valdkonna uurimisinstituutidega. Lisaks on osakonnal akadeemiline koostöö kvaliteetsete rahvusvaheliste ülikoolide ja organisatsioonide teadustööga.Teadusuuringute keskmesPeamised teemad on seotud Aalto University teaduskooli tööstustehnoloogia ja juhtimise osakonna käimasolevate teadusuuringute fookusvaldkondadega.KarjäärivõimalusedTööstustehnika ja juhtimise õppimine avab organisatsioonides palju erinevaid karjäärivõimalusi, alustades idufirmadest kuni rahvusvaheliste korporatsioonide, konsultatsioonifirmade ja valitsusväliste organisatsioonideni. Meie vilistlased on asutanud ka arvukalt ettevõtteid. Tavaliselt töötavad lõpetajad oma esimesel töökohal pärast lõpetamist eksperdi, analüütiku või projektijuhtimise rollis. Meie osakonna tihe koostöö tööstuse ja aktiivse vilistlasvõrgustikuga aitab õpilastel kogu õpingute vältel suhteid luua ettevõtetega. Lisaks korraldab tööstustehnika ja juhtimise üliõpilasühendus võrgustike loomise üritusi, näiteks iga-aastast seminari üliõpilastele ja vilistlastele. Mitmed ettevõtted pakuvad ka magistritöö positsioone, mis võivad pärast lõpetamist tööle asuda. Aalto University on väljakujunenud karjääriteenused, mis aitavad teil leida tööd Soomes ja välismaal. Aalto üliõpilased leiavad lõpetamise järel hõlpsalt häid positsioone. Aktiivne ettevõtluse kogukond on praegu ka Aalto , mis aitab hüppelauaks asutaja firma. Lõpuks, kui akadeemiline karjäär pakub huvi, on tööstustehnika magistriprogramm suurepärane alus doktoriõppele ja doktorantuuri järgsetele ametikohtadele.Programmipõhised hindamiskriteeriumidTaotlejaid hinnatakse kõigepealt Aalto üldiste abikõlblikkuse nõuete alusel. Magistriõppe üldistele abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavaid kandidaate hinnatakse ja järjestatakse vastavalt iga õppevõimaluse jaoks eelnevalt otsustatud hindamiskriteeriumidele. Järgmisena kirjeldatakse nende valimisprotsessi, kes vastavad üldistele abikõlblikkuse kriteeriumidele. Akadeemilise hindamise eest vastutab tööstustehnika ja juhtimise osakond. Osakonna valikukomisjon koosneb osakonna akadeemilistest õppejõududest ja see viib läbi hindamise. Juhatus jätab endale õiguse otsustada eelnevalt kirjeldatud kriteeriumide täpse tõlgendamise üle. Hindamisprotsess on väga konkurentsivõimeline ja vastuvõtukvoot piirab tarbimist. Esiteks kaalub juhatusAkadeemiline esitus Varasemate uuringute asjakohasusAinult taotlejaid, kes vastavad nende kriteeriumide miinimumnõuetele, hinnatakse ja järjestatakse kõigi hindamiskriteeriumide, sealhulgas ka, aluselAsutuse tunnustamine ja kvaliteet Sobivus Muud pädevusvaldkonnadEsmane kriteerium on akadeemiline tulemuslikkus. Kuna kõigil kvalifitseeritud kandidaatidel on silmapaistvad õppeedukused, on olulised ka varasemate uuringute asjakohasus ja sobivus. Tihedas konkurentsis võib lõplike paremusjärjestuste arvessevõtmisel saada oluline erinevus isegi taotlejate vahel. Lisateave rakenduskõrgkooli (eriti IEM-i valdkonna) kraadiga kandidaatide kohta Rakenduskõrgkooli kraad kuulub akadeemilise hindamise kriteeriumis „Varasemate õpingute asjakohasus“ nimetatud „teiste bakalaureusekraadide“ hulka. Seetõttu lugege hoolikalt läbi kriteeriumi kirjeldus ja pöörake oma taotluse ettevalmistamisel tähelepanu järgmistele nõuannetele. Kandidaadid, kellel on bakalaureusekraad tööstustehnika ja juhtimise alal või muudes valdkondades peale inseneri, peavad olema alaealise või samaväärse suunitlusega insenerivaldkonnas, mis erineb selgelt tööstustehnika ja juhtimisest. Näiteks pole logistika, teadmusjuhtimine, äriteave ega ERP-süsteemid selles kontekstis sobivad teemad. Matemaatikaõppe osas on kõige soovitud teemad diskreetne matemaatika, maatriksalgebra ning tõenäosus ja statistika. Pange tähele, et ärakirjades olevad kursuste nimed ei selgita sisu alati üheselt. Taotleja kohustus on lisada oma taotlusele täiendavad dokumendid.Akadeemiline esitusMida hinnatakse? Eelmise (te) kraadi (d) ja eelmise kooliastme lõpetamise astmed Mida me taotlejalt otsimeVõtame vastu ainult silmapaistva õppeedukusega kandidaate. Kraaditunnistus ja / või ülikooli arhivaalide ametlik ärakiri peaksid selgelt näitama, et taotleja on olnud oma koduülikooli parimate üliõpilaste hulgas (10–15% parim). Näiteks on taotleja kogu kraadiõppe jooksul saavutanud järjepidevalt parimad hinded (väga kõrge kaalutud keskmine hinne ehk GPA), mis viib tavaliselt lõpetamiseni eristatult. Näiteks peaks Soome ülikoolide kandidaatide GPA olema vähemalt 4,0 hindamisskaalal 1–5. Rakenduskõrgkoolide puhul on eeldatav GPA siiski vähemalt 4,5. Rõhutame saavutatud hindeid selles astmes, mis kõigepealt annab kandideerimise õiguse. Otsime üliõpilasi, kes lõpetavad programmi õigeaegselt edukalt. Seetõttu on lisaks GPA-le oluline ka taotleja varasem lõpetamise aeg. Kui taotlejal on mitu asjakohast kraadi, mõjutab hindamist kogu lisatud teave, kuid me hindame kogu akadeemilises arvestuses järjepidevat sooritust. Kuid kõrgeim saavutatud kraad ei ole selles kontekstis akadeemilise tulemuslikkuse tõend.Hinnatud dokumendid Dokumentide ärakiri (ed), kraaditunnistus (ed) Kriitilisus KriitilineVarasemate uuringute asjakohasusMida hinnatakse? Varasemate kraadiõppe sisu ja kogus seoses rakendatud õppevariandi konkreetsete nõuetega Mida me taotlejalt otsimeEelistame kandidaate, kellel on bakalaureusekraad (B.Sc.) mõnes insenerivaldkonnas ja vähemalt 25 ECTS äriõpinguid. Äriuuringute osas peaks rakendus selgelt näitama juhtimisteaduse põhiteadmisi, hõlmates vähemalt turgude ja konkurentsi, operatsioonide juhtimise, organisatsioonikäitumise ja finantsjuhtimise põhimõisteid. Teised bakalaureusekraadid võivad olla sobivad, kui nende õpingute sisu koos asjakohaste ülikoolitaseme kraadiõpingutega on võrreldav eelistatud kraadidega. Taotlusdokumendid peaksid üheselt näitama piisavat hulka bakalaureuse taseme inseneriuuringutega sarnaseid õpinguid:Ülikooli tasemel insenermatemaatika vähemalt 25 EAP Ülikoolitasemel arvutiteadus ja programmeerimine vähemalt 10 EAP Ülikooli füüsika või keemia vähemalt 10 EAP või täiendavalt 10 EAP arvutiteaduses või andmeanalüütikas Väike või samaväärne orientatsioon insenerivaldkonnas, mis erineb tööstustehnikast ja juhtimisest 25 ECTSEhkki vastavate ainevaldkondade õpingud jõuaksid miinimumtasemeni, võivad need teiste taotlejate omast madalamad olla. IEMi magistriõppe kraad peaks andma taotlejale ka tõeliselt uusi teadmisi. Me ei pruugi edasiseks hindamiseks kaaluda taotlejaid, kellel on juba tööstustehnika ja juhtimise erialal magistrikraad või samaväärne kraad või kes on läbinud samaväärse inseneri- ja äriõppe kombinatsiooni. Kokkuvõttes võib eelmiste kraadide sisu hindamist mõjutada nii positiivselt kui ka negatiivselt. Puudused äriõppes või tüüpilistes inseneriuuringutes nõrgendavad rakendust. Kraadide arv või õpingute maht ei ole eelis kui selline ja kattuvad kraadid tekitavad selge puuduse.Hinnatud dokumendidDokumentide ärakiri (ed), kraaditunnistus (ed) Varem mainitud asjakohastes ainevaldkondades läbitud kursuste kirjeldused juhul, kui äriõppe maht ei ületa 25 ECTS või kandidaadil puudub bakalaureusekraad. mõnes insenerivaldkonnas.KriitilisusKriitiline Asutuse tunnustus ja kvaliteetMida hinnatakse? Taotleja eelmise asutuse tunnustus ja kvaliteet Mida me taotlejalt otsime Taotleja varasemat kraadi hinnatakse ülikooli ja programmi rahvusvahelise maine ning akadeemilise kvaliteedi põhjal. Hinnatud dokumendid Kõrgkoolide rahvusvahelised ja riiklikud edetabelid Kriitilisus Pole kriitilineSobivusMida hinnatakse? Taotleja motivatsioon ja pühendumus kraadiõppesse Mida me taotlejalt otsimeTaotlejad peaksid näitama selget huvi ja tahet kraadi jätkata. Nad peaksid mõtisklema oma valmisoleku üle õppida Aalto University ning oma võimete ja eesmärkide osas seoses meie programmi eesmärkidega. Siinkohal peaksid taotlejad meeles pidama, et pärast programmi vastuvõtmist on nad osa väga aktiivsest üliõpilaste ja vilistlaste kogukonnast, kellel on palju võimalusi kaasamiseks. Seega soovitatakse neil tutvuda Prodeko kogukonna tegevuse ja väärtustega. Kui taotlejal on juba magistrikraad või kõrgem akadeemiline kraad, peaks ta põhjalikult kirjeldama oma motivatsiooni programmiga liitumiseks ja selle lõpetamiseks. Juhtimisalaste teadmiste täiendamine ei nõua kraadiõpet, sest Soome haridussüsteem pakub selleks muid võimalusi. Näiteks soovitatakse mitte-kraadiõppe või avatud ülikooli õpinguid täiendada varasemat kraadi või täiendada oma kutseoskusi.Hinnatud dokumendid Motivatsioonikiri Kriitilisus Pole kriitilineMuud pädevusvaldkonnadMida hinnatakse? Muud asjakohased oskused, teadmised või saavutused Mida me taotlejalt otsimeOtsime tõendeid, mis toetaksid taotleja profiili, mis on loodud eelmiste kriteeriumide hindamisel. Kvaliteet loeb rohkem kui kogus. Hindame nii standardtestide suurepäraseid tulemusi kui ka asjakohast töökogemust. Mitteformaalsete või kaubanduslike programmide diplomitel või tunnistustel on vähe väärtust. Samuti hindame kõrgelt klassiväliseid tegevusi ja saavutusi, mis näitavad valmisolekut ja võimet kogukonda ja ühiskonda panustada.Hinnatud dokumendid Elulookirjeldus, viitedokument, töökoha tõend, ingliskeelse testi ja GRE või GMAT testi tulemused Kriitilisus Pole kriitiline


Kaed sees pintsel. PINTSLI ERI! Iga töö jaoks on oma pintsel\nKui keegi on tapeedi aga näiteks kontaktliimiga seina pannud, siis on tõenäoliselt ka auruti üsna võimetu. Valik on väga lai ja väga kvaliteetne. Väga täpse värvimistöö jaoks eelista kolmnurkset Anza Platinum Precision pintslit, mille puhul saab värvida isegi ilma teipi kasutamata.\nOlen tutvunud privaatsustingimustega ja nõustun nendega. Me peame rääkima pintslitest ja rullidest Sügise saabudes tahame mõistetavalt veeta rohkem aega koduste, soojade ja hubaste seinte vahel. Kuid see on ka hea aeg, et uuendada värvi mõne toa seinal või vahetada ära elutoa tapeet. Lisaks õige värvi valimisele tuleks tähelepanu ka pöörata ka töövahenditele. Õiged töövahendid on aluseks mugavale ja lihtsamale tööle, samuti kindlustavad need hea ja ilusa tulemuse.\nKa seina värvides või põrandat lakkides on suur vahe, millega Mullaga liigeste maiustused teha.\nEhituspoodides on pintslite ja rullide valik nii suur, et võtab silme eest kirjuks, ning neil, kes just iga päevas viimistlustöödega kokku ei puutu, võibki parima töövahendi leidmine olla keeruline.\nSuur osa tootjaid on jaganud pintslid ja rullid nelja kategooriasse kasutatavate värvide-lakkide järgi. Värvid ja lakid, mille järgi pintsleid lahterdatakse on: - vee baasil lakid, läikivad veepõhised värvid - puidukaitsevahendid, õlid, glasuurid - dispersioonvärvid sh vesidispersioonvärvid, vesiemulsioonvärvid, lateksvärvid Pintsli valimise rusikareegel Pintsli valimisel on kõige lihtsam lähtuda rusikareeglist — vesialuselistele värvidele sobib sünteetilise karvaga pintsel ja lahustipõhiste värvide jaoks naturaalse karvaga pintsel.\nSeda lihtsal põhjusel, et lahusti sulatab sünteetilist karva ja vesi muudab naturaalse karva koledaks, millega on edaspidine töötamine võimatu. Lubjavärviga värvimiseks sobib suur ümar tugevate karvadega pintsel, mis võimaldab Kaed sees pintsel lubjavärvi edukalt seinale kanda nii, et see katab täielikult krobelise pinna.\nPintsli laius sõltub sellest, milliseid kohti ruumis soovite värvida. Vali kitsam pintsel nurkade, liistude, aknaraamide, mööblidetailide värvimiseks ning laiem pintsel suuremate pindade tarbeks.\nEraldi on saadaval spetsiaalsed pintslid ja rullid radiaatoritele ja nurkadele, toote peal on see siis tavaliselt ka öeldud. Radiaatorite värvimiseks mõeldud pintslitel on tavaliselt pikk vars ja pintsliosa kinnitatud nurga all, nii et sellega on hea pääseda radiaatorivõrede vahele. Sama kehtib ka värvirulli valides — kitsamad rullid täpsemat viimistlust vajavate kohtade jaoks, laiemad rullid seinte ja lagede värvimiseks.\nLae või seina värvimisel on mõistagi soovitav kasutada ka pikendusvart. Seda ka siis, kui ulatud ise pinnani.\nVarre kasutamine teeb värvimise mugavaks ega väsita selga ja käsi. Värvirulli valimise rusikareegel Värvirulli valimisel võib lähtuda lihtsast põhimõttest — mida siledam pind, seda madalam karv. Madalama karvaga rulliga on soovitav peale kanda lakke ja mööblivärvi. Seina värvimiseks on soovitav valida keskmise pikkusega karvaga rull kuni 11 mm. Lagede värvimiseks sobib hästi 11 mm pikkune või isegi pisut pikem karv.\nPikema karvaga rulle tuleks kasutada ka hööveldamata, karedate ja krobeliste pindade värvimisel.\nSeda just seepärast, et selliste pindade värvimiseks kulub rohkesti värvi ning pikem karv võtab seda enda sisse rohkem. Samuti on pikema karvaga võimalik pääseda krobelise pinna poorsetesse kohtadesse ja katta kogu pind.\nVärvimisel kasuta ka värvialust, see võimaldab võtta õige koguse värvi ja nii ei tilgu kõikjale.\nVärvides rulliga aitab värvialuse kasutamine värvil ühtlasemalt rullile jaotuda ja nii jääb see ka seinale ühtlasemalt. Värvialuse võib katta kilekotiga, mille saab lihtsasti koos värviga eemaldada ja värvialus jääb kenasti puhtaks.\nTäna on aga kodule uue ilme andmiseks vahendite valik peaaegu raketiteadus: iga värvi, laki ja muu olluse jaoks on eri pintsel, rull, prits või püstol. Siiski: lähemal vaatlusel selgub, et maalritöö abivahendite klassifikatsioonis valitsevad sõltumata tootjast üsna kindlad reeglid. Ka on vähegi kvaliteetsel pintslil ka rullil, püstolil jne peal silt, millal just seda vahendit kasutada. Sama kehtib ka värvirullide puhul.\nEnne värvima asumist on vajalik, et loputad leige veega kergelt pintslid ja värvirullid üle. See eemaldab lahtised karvad ja udemed ning need ei jää koos värviga seinale.\nKuivata pintslid ja rullid või lase neil kuivada ning seejärel võid asuda värvima. Lõpptulemus jääb puhas ja korrektne. Kui oled värvimise lõpetanud, on oluline Kaed sees pintsel pintslid ja rullid puhastada, et neid saaks ka järgmisel korral kasutada. Vesialuselist värvi on lihtne pintslitelt ja rullidelt eemaldada sooja veega.\nPese töövahendit või hoia jooksva vee all nii kaua, kuni vesi jääb puhtaks. Kui oled värvinud lahustipõhiste- või õlivärvidega, kasuta töövahendite puhastamiseks lahustit. Allikad: espak.


, Põie haigused naiste sümptomite ravi\nToimeaine norfloksatsiin kuulub fluorokinoloonide rühma. Samuti on oma tõhusust tõestanud ka teised fluorokinoloonide rühma kuuluvad ravimid: tsiprofloksatsiin, Ofloksatsiin. Nolitsini hind on taskukohane ja on umbes rubla. Võib-olla kõige populaarsem ravim kuseteede infektsioonide vastu. See on ette nähtud isegi kinnitamata põiepõletikuga ilma uriinianalüüsi tulemusteta.\nHalb uriin ja veri\nNeerukoolikute sümptomid. See on äge seisund, mis nõuab kiiret hospitaliseerimist. Inimesel tekib intensiivne alaseljavalu, mida süvendab ribide alla koputamine ja kõndimine.\nValu kiirgub perineumi ja reie esiosa.\nTavaliselt ilmnevad kõik sümptomid ühel küljel. Pärast spasmolüütikute Drotaverin, No-shpa ja kombineeritud ravimite Spazmalgon, Baralgin võtmist väheneb.\nKusepõie kahjustusest tulenevaid lokaalseid sümptomeid täiendavad "kasvaja mürgistuse" tunnused: nõrkus, mis püsib nädalaid ja kuid; unehäire; kerge palavik 37,6 pikka aega kuid ; järkjärguline kaalulangus - kg kuus, säilitades samas dieedi ja kehalise aktiivsuse.\nVähi 4. Kuidas määratleda turset? Algoritm on järgmine: vajutage kahe sõrmega nahale, oodake sekundit, seejärel vabastage kiiresti ja jälgige kohalikke muutusi.\nSee seisund on vähihaigete peamine surma põhjus.\nEtapid Sõltuvalt põievähi konkreetsest arengustaadiumist eristatakse järgmisi etappe: 0. Sel juhul räägime vähirakkude avastamisest põies, ilma et need leviksid selle elundi seintele. See etapp jaguneb omakorda 0a ja 0is etapiks. Peatume näidatud valikutel 0a ja 0is: 0a - staadium esitatakse mitteinvasiivse papillaarse kartsinoomina. Määrab sellise arengu etapis, kus kasvaja moodustumise kasv toimub kusepõie valendiku piirkonnas, kuid ilma selle idanemiseni selle elundi seintele ja lümfisõlmedesse levimata.\nNäitab, et pahaloomuline moodustis ei kasva põie luumenis ega kasva ka selle seinast kaugemale. Süstimise toimed kestavad tavaliselt kuus kuni kaheksa kuud, seega võib vajada korduvat ravi. Närvide stimuleerimine See protseduur muudab närvide elektrisignaali, mis kannavad impulsse põiele. Elektrilist stimulatsiooni saab läbi viia väikese alaselga sisestatud traadi või läbi sääre naha sisestatud väikese nõela abil.\nEhkki see pole täpselt kindlaks tehtud, võivad mõned uuringud näidata, et see võib leevendada üliaktiivse põie esinemissagedust ja kiireloomulisust.\nKirurgia Teie arst võib soovitada operatsiooni teie põie võimekuse suurendamiseks, kui teie sümptomid ei parane ravimite, närvistimulatsiooni või muu ravi abil.\nSeejärel saadab teie aju signaale, mis kästavad teie kehal urineerida. Teie vaagnapõhjalihased lõdvestuvad ja võimaldavad uriinil kehast väljuda. Üliaktiivne põis põhjustab teie põie lihaste tahtmatut kokkutõmbumist.\nSee tekitab tunde, et peate sageli urineerima, isegi kui teie põis pole täis. Erinevad seisundid ja tegurid võivad põhjustada OAB sümptomeid: joomine liiga palju vedelikku ravimite võtmine, mis suurendavad uriini tootmist kuseteede infektsioonid kofeiini, alkoholi või muude põit ärritavate ainete tarbimine suutmatus põit täielikult tühjendada kusepõie kõrvalekalded, näiteks põiekivid Üliaktiivse põie täpne juhtum pole teada. Selle seisundi tekkimise oht suureneb vanusega. Kuid üliaktiivne põis ei ole normaalne vananemise osa, nii et te ei tohiks sümptomeid ignoreerida.\nArsti poole pöördudes saate veenduda, et saate õige diagnoosi. Kusepõie funktsioon tugineb kuseteede heale tervisele.\nÜliaktiivse põie põhjused on sageli kuseteede probleemide tagajärg. Kusepõie üliaktiivne diagnoosimine Üliaktiivse põie sümptomite diagnoosimiseks võib arst täita mitu testi.\nArst võib suunata teid ka spetsialisti juurde, kes tegeleb kuseteede probleemidega. Neid arste nimetatakse uroloogideks. Tavalist bakteriaalset tsüstiiti ravitakse antibiootikumidega, muude põletikuvormide ravi sõltub nende põhjustest. Põiepõletikku võib diagnoosida nii sümptomite põhjal kui ka uriiniproovi abil. Tavaliselt vähenevad bakteriaalse põletiku korral peale antibiootikumravi alustamist haiguse sümptomid juba esimese päeva jooksul. Sümptomiteks on: Tugev, püsiv urineerimistung, mida varem ei ole olnud; Põletustunne, kipitus ja pakitsus urineerimisel; Sagedane urineerimine väikeste kogustega; Hägune uriin või ebameeldiv uriini lõhn; Ebameeldiv tunne alakõhus ja vaagnas; Kerge palavik, nõrkus.\nÜliaktiivne põis: sümptomid, põhjused ja ravi Mis on üliaktiivne põis? Üliaktiivne põis OAB põhjustab järsku urineerimisvajadust. See võib põhjustada ka uriini uriinipidamatuse tahtmatu kaotuse. Üliaktiivne põis mõjutab umbes 33 miljonit ameeriklast. Naised on sagedamini mõjutatud kui mehed.


KÕIK NOORED KORVPALLURID U-20 EM-I VAATAMA\nJuba eeloleval nädalal algab Eestis suurejooneline spordisündmus - kuni 20-aastaste noormeeste Euroopa Meistrivõistluste turniir. 20 Euroopa parima meeskonna hulgas lööb loomulikult kaasa ka Eesti esindus, kuhu kuuluvad ka mitmed eelmisel hooajal TYCO Rapla särgis mänginud noormehed. Eesti Korvpalliliit soovib, et selle suve suurimast spordivõistlusest - Sportland U20 Euroopa Meistrivõistlustest saaksid osa maksimaalselt suurel hulgal korvpalliga seotud ja ala armastavad inimesed.\nKõik noormängijaid saavad kõrgetasemelisi mänge vaadata TASUTA!\nPersonaalse koodi alusel saab iga mängija piletilevi.ee keskkonnast lunastada turniiri passi, millega saab üks inimene tulla vaatama kõiki turniiri mänge mõlemas saalis (Saku Suurhallis ja TTÜ Spordihoones, kokku 94 kohtumist). Rapla Korvpallikooli õpilased, kes plaanivad mänge külastada, andke oma soovist teada kaia@raplakk.ee (võib ka kirjutada Facebook-i) ning Kaia edastab Teile koodi, millega Piletilevist pääse välja printida (allpool asub ka täpsem juhend tegutsemiseks).\nEesti U20 koondis peab oma alagrupimängud Saku Suurhallis 9.07., 11.07., 12.07. ja 13.07. 9. juunil on mänguaeg 20:45, kõikidel järgnevatel päevadel 20.15. Turniiri kohta leiab lisainfot EKL kodulehelt ja FIBA Europe lehelt.\nSinu koodiga saab TASUTA ühe turniiri passi, millega on võimalik külastada kõiki turniiri kohtumisi. Tasuta pilet tagab sissepääsu saali vabade istekohtade olemasolul.\nSisene piletilevi.ee kodulehel ostukeskkonda (vajuta siia) ning vali OSTA.\nSisene ekspressostu keskkonda ilmuvast aknast (kui sul pole Piletilevi.ee kasutajakontot).\nSisesta oma personaalne sooduskood ja vajuta SISESTA.\nSoodustuse puhul vali hinnatüübiks KUTSE ja vali piletite koguseks 1.\nSeejärel vajuta LISA OSTUKORVI.\nSul on siis ostukorvis 1 pilet, valikust vali SEBRAPILET ja prindi pilet kodus.\nVõta prinditud pilet kaasa ja tule mängule!


Garmin Vivofit 4 - uus aktiivsusmonitor ehk nutikell - ITshop ajaveeb\nGarmin Vivofit 4 – uus aktiivsusmonitor ehk nutikell\npeeter2020-11-25T09:05:28+02:0029. jaanuar 2018|Kõige kuumemad|0 Comments\nGarmin esitles uut aktiivsusmonitori Garmin Vivofit 4.\nSeade on mõeldud ööpäevaringseks füüsilise aktiivsuse jälgimiseks ja salvestamiseks. ITshop kauplustesse jõuab uus nutikell müüki 2018a I kvartalis.\nUus nutikell on varustatud värvilise ekraaniga mis töötab püsivalt sisselülitatuna. Seejuures jätkub patareidest umbes ühe aasta tööks.\nPatareisid saab ise vahetada.\nGarmin Vivofit 4 on populaarse Garmin Vivofit 3-e edasiarendus. Seade loeb samme, mõõdab distantsi ja kulutatud kaloreid, jälgib une pikkust ja kvaliteeti. Samuti tuletab meelde kui kasutaja füüsiline aktiivsus jääb liiga väikseks.\nGarmin Vifofit 4 suudab Smart Bluetooth ühenduse abil olla ühenduses Android või IOS nutitelefoniga. Nutikella oma mälust piisab 4 nädala andmete salvestamiseks.\nGramin Vivofit 4-le on lisatud mitmeid uusi tööriistu, et muuta kasutaja elu mugavamaks. Ilmateate rakendusel näeb kiirelt ja mugavalt ilustreeritud pilti sellest, milline ilm hetkel on. Saab määra nutitelefoni rakenduses äratus, mis annab otse kella pealt märku, millal on aeg ärgata. Telefon kadunud? Pole probleem – Gramin Vivofit 4 aitab sind alati\nGarmin Vivofit 4 on veekindel, sellega võib minna ujuma.\nUus aktiivsusmonitor kaalub umbes 25g ja tuleb müüki neljas erinevas värvitoonis ja kahes rihma suuruses.\nOsta saab siit


CV Keskus tööpakkumine Müügikonsultant/disainer, Tallinn\nTööpakkumise number #635974\nEesti juhtiv kardinate valmistaja AS Sunorek otsib Tallinnas Järve Keskuse salongi müügikonsultant/disainerit, kelle tööülesanneteks on klientidele erinevate kardinalahenduste tutvustamine ja aktiivne pakkumine salongis ning klientide juures.\nSobiv kanditaat armastab suhtlemist ja müügitööd. Kasuks tuleb sisekujundusalane haridus, B-kategooria juhiluba ja isikliku sõiduauto kasutamise võimalus. Vajalik hea eesti keele ja vene keele oskus.\nToredat meeskonda, koolitusi, kaasaegset töökeskonda ning tulemuspalka. Klientidele pakkumiseks on oma valdkonna parimad tooted ja lahendused!\nAS Sunorek on 1993. aastal tegevust alustanud pidevalt arenev Eesti ettevõte. Tänaseks oleme kasvanud Põhjamaade suurimaks kardinate tootjaks. Meil on Eestis 9 salongi ja 4 tehast ning 180 tublit kolleegi.


Tahaksin midagi kirjutada | minny\nTegin end täiega lolliks →\nEga mul midagi polegi öelda. Ootan kahe eksami tulemusi. Ei saa seda semestrit enne lõppenuks lugeda kui tulemused pole käes.\nJa raske on alustada uute asjadega enne, kui vanad pole lõppenud või vanu ei saa lõppenuks lugeda.\nNii ma siis vaatan taas seda arvutiekraani. Uudised olen mitu korda üle käinud. Tuleks kirjutada õppejõududele tagasisidet, aga mu internett suudab mind närvi ajada. Jookseb kokku ja kogu mu töö on kadunud. Sellega kaob ka motivatsioon tagasisidet anda, sest eelnevalt olin ju suure mõtte-töö teinud ja teksti valmis kirjutanud.\nTänane päev on mul üsna ära raisatud. Hommikul ärkasin kell 6:30, siis läksin jooksma. Peale seda läksin kooli, käisin oma koduste tööde järel. Siis tõin kassile liiva. Mõtlesin bussiga tuua, et säästa oma selga, aga käisin ikka jalgsi. Siis käisin poes ja tõin järgmise nädala söögi. Ülejäänud päev on kuhugi kadunud. Rääkisin oma vendadega ja muud nagu polegi välja tuua.\nTäna on kuidagi raske keskenduda. Tahaks nagu kõike ja kohe teha ja samal ajal tahaksin olla niisama. Mitte midagi teha, vaadata merd, puhata.\nTegelikult kell on palju. Tuleks magama minna. Lükkasin kõik oma toimetused homsesse. Mille muu jaoks see homne ikka on, kui tänaste tegemata toimetuste jaoks.\n4 kommentaari postitusele Tahaksin midagi kirjutada\n15. juuni 2014 kell 05:30\nKuhugi internetiaknasse pika teksti kirjutamine on eriti närvesööv. Mäletan, kui palju kordi olen vihastanud, kui HT foorumisse postitust kirjutasin ja send nupu vajutamise järel lööb ette kiri “logged out!” Alguses kohe ei tulnudki selle peale, et back nuppu vajutades saab veel teksti kopeerida endale. Blogi postitust kirjutades võid ka tekstist ilma jääda. Mina ei tea, nt kas kui teksti kogemata siniseks tõmbad ja kogemata peale kirjutad, kas siis kuidagi siin aknas vana teksti veel kätte ka saab. Wordis vähemalt saab…\n15. juuni 2014 kell 09:39\nVahel mul teeb lause või lõigu siniseks, ma ei märka seda ja kui vajutan mõnd tähte, siis kaob ära. Seda ma vist tagasi ei saa. Aga vahel olen kirjutanud postitust ja siis on miskit kokku jooksnud ja kõik on nagu kadunud. Ma olingi neid kadunuks pidanud, aga eelmisel nädalal avastasin, et mul on mingid mustandi postitused. Päris palju oli neid kogunenud. Täisa uudis oli. Seal oli isegi aasta taguseid poolikuid postitusi. Eile just tegin seal suurpuhastust, kustutasin need ära.\nÕppejõududele tagasiside kirjutamisel ma tegin Word-i faili ja kirjutan sinna, siis saan kopeerida nii palju kordi kui vaja. See kopeerimine on oluliselt lihtsam kui iga kord otsast kirjutada. Ja need küsimused kirjutasin ka ühele lehele, siis saan nt jalutades mõelda, et mida ma kirjutan. Saan teha mitu asja koos.\n15. juuni 2014 kell 20:14\nbloggeris vanasti mustand kustub, kui mustandis kogemata sinisega üle lasta:)\n15. juuni 2014 kell 20:57\nSeda ma ei oska kommenteerida. Ma ei teadnud, et see mustand kuhugi üldse jääb. Nägin küll, et iga mingi aja tagant näitas, et salvestatud mustanditesse, kuid kus need mustandid asuvad, seda ma ei märganud. Ei jäänud nagu ette ega taibanud isegi otsida. Seega ma mustandites parandamisi ei teinud. Kuna mul polnud neist aimugi, siis ma isegi ei avanud neid. Võib-olla kui oleksin seal teksti siniseks tõmmanud, võib-olla oleks kadunud ka.