Erinevus Pachisi, Ludo ja Parcheesi vahel\nPeamised erinevused: Ludo ja Parcheesi on kaks erinevat lauamänge, mis on oma olemuselt üsna sarnased. Mõlemad on välja kujunenud iidse India mängust Pachisi. Kõigil kolmel on sama eesmärk, milleks on kõigepealt saada neli finišijoone.\nLudo ja Parcheesi on kaks erinevat lauamänge, mis on oma olemuselt üsna sarnased. Tegelikult on nad mõlemad nii sarnased, et nad tihti üksteisega eksivad. Selle põhjuseks on asjaolu, et mõlemad on kujunenud iidsest Pachisi mängust.\nPachisi on mingi rist- ja ringlauamäng, mis pärineb iidsetest Indiast. Mäng on olnud juba sadu aastaid ja on olnud nii populaarne kui ka praegu. Mängu mängiti riideplaadil, kus enne koju jõudmist oleks vaja pardal ringi liikuda. Tavaliselt mängiti seda 2-4 inimesel ja esimene inimene, kes sai kõik oma märgid lõpp-reale, võidab.\nGameplay nõudis mängija visata kuus või seitse cowrie kestad ja sõltuvalt arvu kestad, mis seisis üles ja arvu kestad, mis seisavad allapoole, mängija oleks liigutada oma sümbol asjakohase arvu kohti. Tegelikult tõlkib nimi Pachisi tegelikult kakskümmend viis, mis oli suurim arv, mida võis mängida.\nMäng oli oma aja jooksul üsna populaarne, mitte ainult aja tapmiseks, vaid ka kihlveo jaoks. Tegelikult viitab mängu versioon ka Epic Indian Tales'ile. Mängu populaarsuse tõttu töötati välja palju erinevaid mängu versioone. Läbi ei ole võimalik autentselt otsustada, millised versioonid on välja töötatud ja mis tulid hiljem, siis on teada, et mäng oli sarnane Pachisi'iga, mida mängitakse kogu Aasias ja isegi mõnes Euroopa osas. Näiteks oli Hiina mäng Ch'u-p'u või chupu, Yunnori Koreas, Parchís Hispaanias ja Põhja-Marokos, Parqués Colombias, Jeu des petits chevaux (Väike Hobuste Mäng) Prantsusmaal ja Mensch ärgere Dich nicht (mees, ärge ärrituge) Saksamaal. Kõik need on ka Pachisi suhtes väga sarnased risti ja ringi liigid.\nErinevus Samsung Galaxy Tab 3 7.0 ja Samsung Galaxy Note 8.0 vahel\nPeamised erinevused: Samsung Galaxy Tab 3 7.0 sport 7-tollise WSVGA TFT puutetundliku ekraani mõõtmetega 188 x 111, 1 x 9, 9 mm, mis muudab seadme varasema tabletiga võrreldes õhemaks. Tablett on tegelikult suunatud madalama otsa vahemikule. Samsung Galaxy märkuse 8.0 eesmärk on täita lõhe Galaxy märkuse II ja Galaxy märkuse 10.1 vahel.\nH1 ja B1 viisa erinevus\nPeamised erinevused: H1-viisa alusel võivad Ameerika Ühendriikide tööandjad ajutiselt tööle võtta välismaiseid spetsialiste. B1-viisa on põhimõtteliselt äriviisa Ameerika Ühendriikide jaoks sisserändajate viisade jaoks. See viisa on mõeldud inimestele, kes soovivad Ameerika Ühendriikidesse väikese kestusega reisida, äritegevusega seotud tegevuseks. Välismaal reisi\nErinevus südame rünnaku ja kõrvetiste vahel\nPõhiline erinevus: südameatakk on see, kui südame verevool on piiratud, põhjustades südamerakkude surma. Verevoolu puudumise põhjuseks on koronaararteri osaline ummistumine, mis põhjustab haavatava aterosklerootilise naastu purunemise, ebastabiilse lipiidide ja valgeliblede kogumise arteri seinas. Kõrve\nPeamine erinevus: peamine erinevus Kurta ja Kurti vahel ei ole midagi muud kui nende pikkus. Kurta on tavaliselt pikk, tavaliselt põlve või vasika pikkus, samas kui Kurti on sageli lühike mõõtmine talje või puusa pikkuses. Nii Kurta kui Kurti on eri tüüpi topid, mida saab kanda. Need olid algselt mõeldud funktsionaalsuseks, sest nende lahtine puuvillane sobivus sobib ideaalselt India ja teiste Lõuna-Aasia piirkondade kuuma ja niiske kliima jaoks. Aja jook\nErinevus 4G ja LTE vahel\nPeamine erinevus: LTE on kiirem kui see, mida traditsiooniliselt turustatakse 4G-na. Sellega seoses on see tavaliselt ka kallim. 4G on omakorda kiirem kui 3G. Tänapäeval on nutitelefonid kohustuslikud. Kui sellel ei ole nutitelefoni, on neil oht, et see ei kao. FOMO, st hirm kaotada, käsib meil mitte ainult saada nutitelefoni, vaid ka andmeplaani. L\nDSP ja reklaamivõrgu erinevus\nOluline erinevus: DSP tähistab nõudluspoolset platvormi. See on ostja poolne platvorm. See võimaldab digitaalse reklaami ostjatel hallata mitut reklaamivahetus- ja andmevahetuskontot ühe liidese kaudu. Teisalt toimivad reklaamivõrgud mõnevõrra erinevalt. Reklaamivõrk ühendab reklaamijad veebisaitidega, mis soovivad reklaamida. See sob\nErinevus HTML5 ja XHTML vahel\nOluline erinevus: HTML5 on HTML-standardi viies versioon. HTML tähistab HyperText Markup Language. See on hästi tuntud märgistuskeel, mida kasutatakse veebilehtede arendamiseks. HTML5 põhieesmärgid on olnud keele täiustamine, toetades viimast multimeediat. XHTML tähistab Extensible HyperText Markup Language. See o\nPeamised erinevused: riiklikud koolid on koolid, mille on loonud valitsus ja mida rahastatakse avalikest maksudest. Erakoolid asutavad eraõiguslikud asutused, mis ei järgi valitsuse piiranguid. Harta koolid pakuvad täiuslikku hübriidi riigikoolide ja erakoolide vahel. Teatavas elus kannatavad vanemad sageli küsimusi, mis on seotud laste saatmisega teatud tüüpi kooli. Kas n\nErinevus BMI, ASCAP ja SESAC vahel\nPeamised erinevused: Ameerika Ühendriikides tegutsevad kolm peamist esitusõigusega tegelevat organisatsiooni: Ameerika kompositsioonide, autorite ja kirjastajate ühing (ASCAP), Broadcast Music, Inc. (BMI) ja Euroopa etappide autorite ja heliloojate ühing ( SESAC). Kui kunstnik tegeleb tõsiselt muusikatööstusega, soovitatakse tal liituda esinevate õiguste organisatsiooniga (PRO). PRO on\nPeamised erinevused: Petipiim viitab kahele erinevale joogivormile: traditsiooniline ja kultiveeritud. Traditsiooniline petipiim on aine, mis on jäänud aine pärast, kui või koorest välja kooritakse. Kultiveeritud petipiim on piima kunstlik kääritamine, mis põhjustab selle paksenemist. Jogurt on päevik, mis on loodud piima fermenteerimisel bakterite abil. Piima k\nJuuste geeli ja juuksepasta vaheline erinevus\nErinevus XOLO Q800 ja Samsung Galaxy Grand vahel\nErinevus LG Optimus G Pro ja Sony Xperia Z vahel\nErinevus PSD ja PNG vahel\nErinevus Alcatel One Touch Idol Ultra ja Samsung Galaxy S4 vahel\nErinevus Lenovo IdeaPad Yoga 11 ja Dell Latitude 10 Windowsi tableti vahel\nErinevus prantsuse Braidi ja Braidi vahel\nErinevus Kindle ja Kindle Fire HD vahel\nBitcoini ja Blockchaini vahe\nLinnade ja piirkondade vaheline erinevus\nErinevus Lenovo IdeaPad Yoga 13 ja iPad vahel\nMõiste ja teema erinevus\nErinevus ASP ja HTML vahel\nErinevus autotööstuse ja auto vahel\nErinevus HTC Windows 8X ja LG Optimus F7 vahel\nErinevus tavapärase ja traditsioonilise vahel\nErinevus munavalge ja munakollase vahel


Liigeste marke artroos. Enamlevinud luu- ja liigesehaigused\nUmbes igal viiendal haigel tekib silma eesmise osa reumaatiline põletik iriit , ühel-kahel sajast tekib südamepõletik. Artroosi peamised tunnused on valu, jäikus ja liigese funktsioonihäire. Noorteartriidi põhjust ei teata.\nSest nagu me juba tuvastasime, ei saa kõhrkude vereringesüsteemist toitaineid. Ta saab liigesevedelikku, mis aitab eemaldada ka toksiine kõhre rakkudest. Kui organismil ei ole piisavalt toitaineid, kõhre rakud kuivavad ja surevad järk-järgult. Degenereerunud kõhr ei suuda enam täita oma amortisatsioonifunktsiooni ja tagada liigese liikuvust. ArthroNEO — Kuidas see toimib, kõrvaltoimed, arvamused, kogemused, kui Deformeerivate uhiste ravi, arvustused, annus, performance, koosseis.\nMis artroos küünarliigese valu ei ole Sel juhul ei ole liigesevalu ja patoloogia avastatud X-ray Lisaks märke "tennise küünarnukk" on: turse ja tugev. Osteoartroos artroos, lad k. Artroosi nimetatakse liigeste kulumise haiguseks, Liigeste marke artroos liigesekulumuseks. Näiteks kui teeme füüsilist tööd, hakkame tundma valu, eriit õhtul pärast tööd. Või siis varem jooksime oma lemmikringi ilma probleemideta, kuid nüüd tunneme valu pärast igat jooksukorda.\nPõletik põhjustab mitte Liigeste marke artroos vaevusi, vaid ka liigese kiiremat kulumist. Põlvevalu on tunda esmalt trepist laskudes, hiljem ka tõustes. Põlved võivad vajuda väljapoole — kujunevad rangjalad.\nMeestel ja naistel Liideste valud toitumine seda ühepalju.\nPsoriaasi põhjust ei teata. Ei teata ka naha ja liigeste haigestumise seost. Psoriaasi haigestumist mõjutavad pärilikud, immunoloogilised ja keskkonnategurid. Pärilik kalduvus haigestuda nahapsoriaasi on sama tugev kui psoriaatilise Liigeste marke artroos korral, kuid jäsemeliigeste psoriaasi seos pärilikkusega on nõrgem. Mõned nakkushaigused võivad psoriaasi vallandada. Psoriaasi immunoloogilisi tagamaid tuntakse halvasti.\nMetotreksaati on psoriaasi raviks kasutatud tunduvalt kauem kui liigesepõletike raviks. See ravib mitte ainult liigeseid, vaid ka nahapsoriaasi. Sõrmeliigeste kulumus muudab käe kohmakaks ning liigutustel valuhellaks, sõrmeliigeste kohale tekivad artroosisõlmed. Valu saab leevendada Artroosi ei ole võimalik välja ravida, küll aga saab valu- ja põletikuravimitega valu leevendada.


Kiusajatele ei jää koolides kohta – Pealinn.ee\nKiusajatele ei jää koolides kohta (0)\nFüüsilise vägivalla ning sõnalise kiusamise kõrval koolides tekitab lastekaitsjatele aina rohkem muret küberkiusamine. Kuus Tallinna kooli on otsustanud kiusamisele lõpu teha ning läbida koolikiusamise varajase sekkumise programmi.\nNõmme põhikooli õpetaja ja klassijuhataja Riina Tamm ütles, et kuigi filmis „Klass“ nähtud jõhkrat vägivalda nende koolis ei esine, tuleb kiusamist õpilaste vahel ikka ja jälle ette. „Rohkem esineb kiusamist tavaliselt 3.–4. klassis ning 6.–7. klassis,“ teab Tamm rääkida. „Füüsiline kiusamine hakkab kohe silma, aga psühholoogilist kiusamist on raskem märgata,“ rääkis õpetaja.\nNõmme põhikool on üks nendest kuuest Tallinna koolist, kes on otsustanud osaleda Lastekaitse Liidu poolt korraldatavas koolikiusamise ennetamise programmis. Õpetajad omandavad oskusi ja teadmisi, kuidas kiusamist märgata ja sellele võimalikult vara piir ette panna.\nRiina Tamme sõnul aitab kiusamist vähendada juba ainuüksi seegi, kui õpetajal on oma õpilastega head suhted ja nende vahel valitseb usaldus. „Laps peab teadma, et täiskasvanult abi otsimine pole alati kaebamine,” lausus Tamm. „Kui õpilane näeb, et tema koolikaaslane on sattunud kiusamise ohvriks, siis ta peaks reageerima ja sellest õpetajale rääkima.“\nTartu Ülikooli kasvatusteaduste lektor ja pedagoogikadoktor Kristi Kõiv ütleb, et kooli sisekliima on kindlasti üks võtmefaktoreid kiusamisega toimetulekuks. Kõige paremaid tulemusi annab tema kinnitusel see, kui kiusamise vastu võideldakse nii kooli, klassi kui ka indiviidi tasandil tervikuna.\n„Kiusamise üheks põhjuseks on kindlasti tasakaalu puudumine võimusuhetes: kiusaja üritab näidata, et tema on hierarhias kõrgemal positsioonil ja kiusamise ohver madalamal,“ räägib Kõiv.\nKuna kiusamine on korduv ja pikaajaline tegevus, mis mõnikord võib kesta isegi aastaid, toob see Kõivu sõnul kaasa negatiivseid tagajärgi nii ohvrile kui ka kiusajale endale. „Pidev alandamine ja naeruvääristamine põhjustab ohvril enesehinnangu langemist, minapilt muutub negatiivseks, kujuneb alaväärsuskompleks, tekib depressioon, noor inimene tõmbub endasse ega huvitu enam muust maailmast,“ selgitab Kõiv. „Suure tõenäosusega langeb selline inimene oma edaspidises elus uuesti kiusamise ohvriks.“\nKa kiusaja ise võib Kõivu sõnul hiljem oma elus silmitsi seista väga tõsiste probleemidega – näiteks võib välja kujuneda kuritegelik käitumine.\nKiusamine on oma iseloomult varjatud tegevus ja 80% juhtumitest jäävadki teistele teadmatuks. „Kui laps julgeb öelda, et keegi kiusab teda, siis tuleb seda võtta väga tõsise märguandena. Kindlasti ei tohiks sellist avaldust lapse suust ignoreerida,“ ütleb Kõiv.\nJuhtumid muutuvad jõhkramaks\nLastekaitse Liidu projektijuht Mari-Liis Keskpaik ütles, et koolikiusamise projekt aitab koolidel oma probleemid kaardistada ning töötada välja konkreetse tegevusplaani selle kohta, kuidas kiusamist ennetada ning kiusamisjuhtumite ilmnemisel käituda.\n„Kiusamine eksisteerib suuremal või vähemal määral igas koolis ja uurimustest on kurva tõsiasjana välja tulnud see, et vägivallajuhtumid on muutunud jõhkramaks. Samuti on tüdrukud hakanud rohkem füüsilist vägivalda kasutama,“ tõdes Keskpaik.\nÄra pigista silmi kinni!\nLastekaitsja sõnul on viimastel aastatel füüsilisest ja verbaalsest kiusamisest isegi suuremaks probleemiks kujunenud küberkiusamine. Teise inimese nimele tehtud libakontod, sõimamine ja ähvardamine foorumites, võõraste piltide üles riputamine ja moonutamine – need on vaid mõned küberkiusamise vormid, millega noored internetis kokku puutuvad.\n„Õpilased ei aima, kui suureks võivad paisuda selliste väikeste koerustükkide tagajärjed,” rääkis Keskpaik. ”Nad ei tea, milliseid seaduseid nad teiste isikuandmetega manipuleerides rikuvad.”\nKoolikiusamise ennetamise ja varajase sekkumise programmis osaleb kuus Tallinna kooli: Pääsküla gümnaasium, Arte gümnaasium, Tallinna Ühisgümnaasium, Jakob Westholmi gümnaasium, Nõmme põhikool ning Liivalaia gümnaasium. Igast koolist osaleb programmis viis inimest, nende seas juhtkonna esindajad, õpetajad ja tugivõrgustiku töötajad. „Loengute ja praktiliste tegevuste käigus üritame tõsta õpilaste tundlikkust ja reageerimisvõimet, et nad ei pigistaks silma kinni, kui nad kogevad ise kiusamist või näevad seda pealt,“ märkis Mari-Liis Keskpaik.\nLastekaitse Liidu projekt „Võitlus koolikiusamisega“ viidi esmakordselt läbi seitsmes Eesti koolis aastatel 2004–2006 ning hilisem efektiivsuse uuring näitas, et projektil olid positiivsed mõjud: õpilastevaheline kiusamiskäitumise ulatus vähenes kõikides koolides. Kui näiteks aastal 2004 oli koolides keskmiselt 7,57% kiusajaid, siis 2006. aastal oli see kahanenud 3,98% peale.\nProjekti „Võitlus koolikiusamisega Tallinna koolides“ toetab Tallinna Linnavalitsus.\nPolitsei: registreeritud koolivägivalla juhtumid on kõigest jäämäe tipp!\nPõhja politseiprefektuuri pressiesindaja Pärtel-Peeter Pere ütles, et kiusamisjuhtumitest sageli väljaspool kooli ei räägita ning enne politseisse pöördumist püütakse koolisiseselt asjad ära lahendada. „Kool ei taha ju endale vägivaldse asutuse mainet, seega registreeritud avaldused ehk meieni jõudnud numbrid on kõigest jäämäe tipp.\nPolitseile teadaolevalt on Tallinnas tänavu registreeritud 29-st koolivägivalla juhtumist alustatud 10 kriminaalasja – kõik on kehalised väärkohtlemised.\nEelmisel aastal samal ajal oli kriminaalasju alustatud 20, neist 17 olid kehalised väärkohtlemised, lisaks väljapressimine, ähvardamine ja avaliku korra raske rikkumine.\nKiusamist kogenud õpilased räägivad:\n• Ma olen selline täiesti tavaline tüdruk, kuigi oma klassikaaslastest veidi väiksem ja kõhnem. Ma ei saa aru, kas probleem on selles, et ma õpin veidi paremini kui teised, igatahes on nad pähe võtnud, et ma olen mingi debiilik.\nMa tahaks teada, mis on sellise suhtumise põhjustanud, aga ma ei saa seda ilmselt kunagi teada. Igatahes ütlevad nad mulle halvasti, sõimavad. Mind on piinatud, löödud, lumepallidega pommitatud ja õpetaja laua all kinni hoitud. Ja kui ma piinamise ajal karjun, olen kohe metsloom. Mida ma tegema pean?\n• Ma käin 9. klassis ja meil ikka veel julmalt sõimatakse ja mõnitatakse tagasihoidlikke ja muid valitud õpilasi. On see normaalne? Nad on ju ka isiksused.\nKlassiruumis valitseb alati ebameeldiv õhkkond, kus iga minuti tagant keegi ropendab või solvab kedagi. Tore oleks kõigiga hästi läbi saada, üksteist toetada jne. Ei taha koguaeg kedagi karta ja ennast kaitsta. Õppimise isu kaob ära.\nIga kolmas õpilane kannatab kiusamise all\n• Kiusamise kogemus õpilaste omavahelistes suhetes on umbes kolmandikul õpilastest.\n• Kiusamine seostub õpilaste jaoks eelkõige verbaalse kiusamise liikidega, nagu alandavad märkused, karjumine, solvamine ja sõimamine.\n• Umbes iga neljas õpilane on kogenud füüsilist vägivalda või ähvardamist füüsilise vägivallaga.\nAllikas: Tartu Ülikooli pedagoogikadoktori Kristi Kõivu uurimus, 2006


Naistehaigused 6 686 nõuannet\nNõuanded teemal: Hormoonspiraal\nMirena Hormoonspiraal ja näonahk\n20. Novembril käisin (sünnitusest möödas 7kuud) günekoloogi vastuvõtul Mirena hormoonspiraali paigaldamas. Alguses oli lihtsalt määrimine kuid Detsembri keskpaigast lisandus määrimisele kohutav, põletikuline ...\nTere! Süsteemist vabanev levonorgestreel võib põhjustada peavalu,depressiooni,turseid,rindade hellust ja nahaprobleeme nagu akne või mõnikord hirsutism.Need peaksid küll paari kasutamiskuu jooksul kaduma.Mina ...\nlasin paigaldada Mirena spiraali 2012. aasta mais. Esimesed kuus kuud oli mul veritsust erinevate vahedega, kord 10 päeva tagant, kord 2 kuu tagant, sageli tundsin kõhus valu. Aga kuna olin teadlik, ...


Täna tähistatakse üle Eesti turvalise interneti päeva : Koolielu\nTäna tähistatakse üle Eesti turvalise interneti päeva\nAvaldaja:Laura Vetik03. Veebruar 2017\ntargalt internetis, veebiseminar, internetiohutus, lastekaitse liit\nKategooriad:Targalt internetis, Täiendusharidus, Huvitegevus, Soovitame, Kasulik teada, Alusharidus, Kutseharidus, Üldharidus\nTurvalise interneti päeva tähistatakse 7. veebruaril sõnumiga „Postita targalt”. Selle raames toimuvad üritused keskenduvad teadmistele nutiseadmete ja interneti oskuslikust ja turvalisest kasutamisest, internetis käitumisest ja vajaliku informatsiooni leidmisest.\n7. veebruaril kella 15‒16:30 korraldab Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus lapsevanematele ja kõigile teemast huvitatutele veebiseminari „Elu sotsiaalmeedias: kuidas jagada enda elu lähedaste privaatsust säilitades”. Seminari viib läbi Henry Jakobson, blogi „A mida Henry teeb?” (http://amidahenryteeb.eu) autor. Henry räägib oma kogemusest blogipidajana, kes avaldab igal nädalal infot ja pilte oma pere tegemiste kohta. Veebiseminaril osalemiseks saab registreerida siin.\nProjekti „Targalt internetis” eestvedamisel kutsutakse kõiki koole, lasteaedasid ja noortekeskusi tähistama turvalise interneti päeva ja selle raames läbi viima lastele, noortele ja täiskasvanutele temaatilisi teavitusüritusi. Kõik, kes veebilehel http://www.targaltinternetis.ee oma üritustest enne 6. veebruari teada annavad, kantakse Eesti kaardile. Kaart koos üle Eesti toimuvate üritustega avaldatakse 7. veebruaril „Targalt internetis” ja http://koolielu.ee veebilehel. Tänaseks on infot andnud üle saja asutuse, kes korraldavad õpilastega ja õpilastele temaatilisi kampaaniaid, seminare, arutelusid jpm. Eelmisel aastal viidi sarnase üleskutse raames läbi teavitusüritusi 9600 lapsele ja noorele.\nTurvalise interneti päeva nädalal korraldatakse projekti „Targalt internetis” vedamisel meediakampaania „Postita targalt”, mille raames avaldatakse nii noortele kui ka lapsevanematele videod, mis juhivad tähelepanu internetile kui avalikule ruumile ning kutsuvad üles oma postituste sisu ja ulatuse üle mõtlema.\nTurvalise interneti päeval ilmub ka lastekaitse liidu ajakiri Märka Last, mille artiklid käsitlevad 0‒3-aastaste laste nutiseadmete kasutamist, privaatsust internetis, nõuandeid blogipidajale, infot, mida teha küberkiusamise puhul, mida silmas pidada meemide postitamisel, kuhu nõu ja abi saamiseks pöörduda jpm.\nVeebiseminar „Elu sotsiaalmeedias: kuidas jagada enda elu lähedaste privaatsust säilitades"


Xthree Uus Rhinestone Tikandid Talvel Villast Kootud Müts Naistele Beanie Skullie Soe ühise Põllumajanduspoliitika Tõeline Karusnaha Mp Gorro Naine Kork See Kategooria. Mütsid And Mütsid - Apo-epif.org\nTagastamine > Mütsid And Mütsid > Xthree Uus Rhinestone Tikandid Talvel Villast Kootud Müts Naistele Beanie Skullie Soe ühise Põllumajanduspoliitika Tõeline Karusnaha Mp Gorro Naine Kork\nkarusnaha : reaalne rebase karusnahk\nkangast müts fliis(vill)\nsuurus mp mpde : 15 CM Makse 1) Ali Express toetab Visa, Master Card, Maestro Deebetkaart, ja pangaülekandega pankade vahendusel. Et rohkem teada makseviisid Ali Express, siis palun vaadake http : //help.aliexpress.com/payment_faq.html. 2) Palun tasuda 3 päeva jooksul tellimuse kui võimalik.Me ainult laeva kaupade, et sa vastavalt aadressile, et teil kirjutas Ali Express,kui sa tahad muuta, palun jätke teade, kui paned järjekorda. Laevandus 1) Kui tellida, siis palun valida tarneviisi ja maksta selleks, sealhulgas laevanduse tasu. Saadame elemendil on 2-5days kui teie makse on täielikult tõendatud. 2) Me ei garanteeri kohaletoimetamist kõik rahvusvaheliste vedude (eriti hiina õhu mailpost), mis on tingitud erinevus tolli kliiringu korda igas riigis eraldi, mis võib mõjutada, kui kiiresti teie toode on kontrollitud. Sobivad Kõik mõõdud on mõõdetud käsitsi, seal võib olla 2-3cm kõrvalekaldeid. Värvi Erinevused värv võib olla põhjustatud mõned muud põhjused, näiteks värvi kaaluda, ekraan, valgustus, taust jne. Siiski, kui te arvate, et punkt sai vale värv, palun võtke meiega ühendust, et näha, kui tagasi või raha tagastamist on võimalik. Sõnum 1) Teie tagasiside on meile äärmiselt oluline. Palun klõpsake tärni 5 tagasisidet, kui sulle meeldib meie üksused ja teenust. Mul on pakkuda konkurentsivõimelise hinnaga ja parema teenuse, kõik teed. Palun võtke meiega ühendust enne lahkumist mis tahes negatiivset tagasisidet või avada mis tahes vaidlus Ali Express.Me saame aru, sa õnnetu olla, kui et minna valesti, kui me arvame, et kõik probleemid on lahendatud, pärast aktiivset koostööd ja hea suhtlemine! 2) Kõik e-mailid vastatakse hiljemalt 1 tööpäeva jooksul. Kui te ei saanud oma vastuse, palun uuesti saata oma e-mail ja me vastame teile nii kiiresti kui võimalik\nBrändi Nimi: xthree\nMudeli Number: d5\nMuster: Rein kivi\nKohaldatav: jõulud kingitused\nKohaldatava Vanus: 7-45 vana


Bentley valmistub keskkonnasõbralike sõidukite tootjate sekka astuma. Autocari andmeil peaks luksusbrändi esimeseks pääsukeseks saama mitte enne 2025. aastat valmiv sedaan, millele 2030. aastaks järgneb juba terve rida erineva keretüübiga mudeleid. Selleks ajaks tahetakse täielikult üle minna elektrile ning sisepõlemismootoriga sõidukeid enam mitte tootma. Juba 2026. aastal saavad kõik tootmises olevad mudelid suuremal või vähemal määral elektrifitseeritud versioonid.\nSuure tõenäosusega ehitatakse brändi esimene elektriauto Volkswageni kontserni poolt arendatavale PPE põhjale, mida kasutatakse ka Audi poolt arendatavas projektis Artemis. Selle tulemusena peaks Audi tooma turule innovaatilise elektriauto. Bentley oma seost selle projektiga pole senini ametlikult kinnitanud.\nAutocari andmeil saab esimene elektri-Bentley suhteliselt kõrge kliirensi mahutamaks suurt akupakki põhja alla. Kere üldine disain hakkaks sarnanema eelmisel suvel näidatud ideeautole EXP 100 GT, mida muudetaks vaid paremate aerodünaamiliste omaduste saavutamiseks.\nVolkswagen Groupi juhid on varasemalt samuti kinnitanud, et Bentley saab terve perekonna elektrilisi mudeleid. Bentley enda spetsialistide sõnul loodetakse, et aastaks 2025. muutuvad majanduslikult otstarbekaks 110 – 120 kWh mahtuvustega akud, mis võimaldaksid maha sõita juba kuni 500 kilomeetrit järjest. Seniks oleks mõttekas toota vaid vaikseid ja keskmise suurusega elektriautosid.\nBentley EXP 100 GTElektriautoLuksusautosedaan


Lõppes lugemisprogramm „Raamatuga kevadesse” : Õpetajate Leht\nLõppes lugemisprogramm „Raamatuga kevadesse”\n14. juuni 2016 Mari Sieberk Tallinna keskraamatukogu arendusjuht - Kommenteeri artiklit\nTallinna keskraamatukogu korraldas ajavahemikul 3.11.2015–31.05.2016 noortele ja täiskasvanutele lugemisprogrammi „Raamatuga kevadesse”, et tutvustada head kirjandust ja aidata orienteeruda tänapäeva kirjandusmaastikul.\nJuba neljandat korda toimunud lugemisprogrammi teema oli „Tänapäeva muinasjutt”. Lugemisvalikus leidus lugusid maagilistest juhtumistest, meeldejäävatest üleelamistest ja argipäeva tabamatust ilust.\nLugemisprogrammis osales 101 inimest, edukaid lõpetajaid oli 39. Osalejad täitsid 1105 tagasisidelehte (sh 112 e-sedelit) ning lugesid läbi 1056 raamatut ja vaatasid 54 filmi. Lugemisprogrammi kõige loetum raamat oli Rein Raua romaan „Hotell Amalfi” (Tuum 2011). Eesti ilukirjanduse valikust eelistasid osalejad veel Jaan Mikweldti kunstmuinasjuttude kogumikku „Sõna jõud. Esimene raamat” (Kentaur 2014) ja Epp Annuse filosoofilis-poeetilist romaani „Sina, Matilda” (Tuum 2007). Tõlkekirjanduse valikust loeti kõige enam Astrid Lindgreni mälestuste- ja meenutusteraamatut „Samuel August Sevedstorpist ja Hulti Hanna” (Sinisukk 2002) ning ühtviisi palju loeti Daniel Glattaueri romaani „Igavesti sinu” (Varrak 2012) ja John Steinbecki jutustust „Hiirtest ja inimestest” (Pegasus 2008). Vaadatuim film oli režissöör Steve McQueeni „12 aastat orjana”, mis võitis 2014. aastal parima filmina Ameerika filmiakadeemia auhinna ehk Oscari.\nLugejate tagasiside kinnitas teada-tuntud tõde, et inimesed näevad maailma väga erinevalt ja seetõttu tõlgendati ka loetud teoseid mitut moodi. Huvitava tõigana võib esile tõsta asjaolu, et inimesed leidsid lugemisprogrammi teosest pigem helgeid ja lootusrikkaid emotsioone, mis ongi ju muinasjuttude mõte.\nProgrammi nimekirjas oli 54 teost, sealhulgas kolm mängufilmi. Mitmeid teoseid sai laenata ja lugeda e-raamatukogus ELLU. Lugemisprogrammis oli 18 eesti autorite teost, sh kaks luulekogu ja üks näidend ning 33 välisautorite teost, sh neli autobiograafilist romaani. Esindatud oli ameerika, austria, belgia, india, inglise, itaalia, jaapani, kanada, norra, prantsuse, poola, rootsi, saksa, soome, tšehhi ja vene kirjandus. Programmi lisainfo ja kirjanduse valikuga saab tutvuda Tallinna keskraamatukogu veebilehel ja Facebookis.


Ajaloo ja tõlke võrgustiku esimene konverents – Tõlkimine ajaloos\nAlari Allik|Avaldatud juuni 13, 2021\n25.-28. mail 2022 toimub Tallinnas ajaloo ja tõlkeuuringute võrgustiku (historyandtranslation.net) konverents “Ajalugu ja tõlge: multidistiplinaarsed perspektiivid”.\nAjaloo ja tõlkeuuringute võrgustiku konverents keskendub kirjaliku ja suulise tõlke ajaloole ning selle uurimisega kaasnevatele teoreetilistele ja metodoloogiliste probleemidele. Osalejatelt oodatakse ettekandeid, milles tõlkimist käsitletakse nii ajaloo uurimise konstitutiivse kategooriana kui ka ajalooliselt spetsiifilise praktikana.\nKonverentsil käsitletakse erinevaid tõlgete ja tõlkimisega seotud probleeme transnatsionaalsest ja võrdlevast perspektiivist, mistõttu sellest võivad osa võtta teadlased, kes tegutsevad erinevates valdkondades: kirjaliku ja suulise tõlke uuringud, ajalugu, kirjandusteadus, kultuuride uuringud, sotsioloogia, võrdlevad uuringud, filoloogia ja keeled, antropoloogia, religioon, rahvusvahelised suhted, filosoofia, arhiiviuuringud, muuseumiuuringud jne.\nKonverentsikutse on leitav siin.\nPrantsuse kirjanduse lektor Kaia Sisask kirjutab 3. septembri Sirbis Marcel Prousti „Du côté de chez Swann“ eestikeelsest tõlkest „Swanni poolel“ (tõlk Tiina Ainola), mis […]\n11. jaanuaril kaitses Miriam McIlfatrick-Ksenofontov doktoritööd “Mapping the Invisible: The Elaboration of a Creative Approach to Translating Poetry” („Kaardistades nähtamatut: loova luuletõlke […]\n16. juunil tähistasid iiri kirjaniku James Joyce’i loomingu austajad Dublinis ja üle kogu maailma Bloomi päeva, sest just sel kuupäeval toimub Joyce’i […]\nPrevious post Miriam Rossi artikkel tõlkimisest Nõukogude Liidus\nNext post Loodi ajaloo- ja tõlkeuuringute rahvusvaheline võrgustik


Teisenda µNm mõõtühikuks dyncm (Mikronjuutonmeeter mõõtühikuks Dyne-centimeter)\nµNm to dyncm\nMikronjuutonmeeter to Dyne-centimeter\nKui palju on Dyne-centimeter ühes Mikronjuutonmeeter?\n1 Mikronjuutonmeeter [µNm] = 10 Dyne-centimeter [dyncm] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Mikronjuutonmeeter mõõtühikuks Dyne-centimeter teisendamiseks.\nTeisenda Mikronjuutonmeeter mõõtühikuks Dyne-centimeter (µNm mõõtühikuks dyncm):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '94 Mikronjuutonmeeter'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Mikronjuutonmeeter' või 'µNm'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Väändemoment'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '91 µNm na dyncm' või '17 µNm to dyncm' või '17 Mikronjuutonmeeter -> Dyne-centimeter' või '76 µNm = dyncm' või '88 Mikronjuutonmeeter na dyncm' või '46 µNm na Dyne-centimeter' või '39 Mikronjuutonmeeter to Dyne-centimeter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(73 * 18) µNm'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '94 Mikronjuutonmeeter + 282 Dyne-centimeter' või '34mm x 99cm x 74dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Kooliaasta on alanud\n31. augustil alustanud Tartu ülikoolis on lõppenud õppeaasta avaaktus.\nEhitajad ei saanud hakkama: TÜ uusima õppehoone, esialgu lihtsalt uueks keemiahooneks kutsutu ümber valitses 2. septembril tühjus, …\n… fuajees transpordi- ja …\n… laboreis lahtipakkimismeeleolu.\nÜle tänava Biomeedikumis oli aga täiskoolipäev, milles ei puudunud vaheajalõõgastus.\nMaaülikooli esmakursuslased: targema vanema kaaslase juhatusel õigesse loengukohta.\nÕppehoonete jalgrattahoidlad vajaksid kiiresti laiendusi.\nRõõmsalt kirevat ja avastusterohket õppeaastat!\nTallinna ülikoolis alustas uut õppeaastat 9533 tudengit\n1. septembri keskpäeval tervitati õppeaasta avaaktusel Tallinna ülikooli (TLÜ) akadeemilist peret, millesse lisandus tänavu 2873 uut tudengit. Ülikoolis kokku on 9533 üliõpilast.\nTLÜ rakendusliku kõrghariduse tasemele võeti tänavu vastu 72, bakalaureuseõppesse 1900, magistritasemele 833 ning doktoriõppesse 65 tudengit. Kokku on uute õppurite arv mullusest 186 inimese võrra suurem, kogu üliõpilaskonna suurus ületab eelmise õppeaasta hulka rohkem kui 600-ga. Õppimaasujate kasvutendents on ilmne nii bakalaureuse-, magistri- kui ka doktoriõppes. Riigieelarvelistele kohtadele asub õppima 1152 ning riigieelarvevälistele kohtadele 1721 uut tudengit.\n1.–3. septembril toimus värsketele tudengitele mõeldud eelnädal, mille käigus oli võimalik tutvuda instituutide töö, akadeemiliste traditsioonide, raamatukogu, üliõpilasorganisatsioonide ja palju muuga, mis on seotud ülikoolieluga. Eelnädala raames alustas 3. septembril ka sügissemestri TLÜ Studia Generalia, avaloengu “Teadmine” pidas rektor professor Rein Raud. Õppetöö algab 7. septembril.\nTallinna ülikool ja Tehnopol kinnitasid vastastikust koostööd\nTLÜ rektor Rein Raud ja Tallinna Tehnoloogiapargi arendamise sihtasutuse Tehnopol juhatuse liige Alar Tamkivi allkirjastasid 1. septembril TLÜ-s vastastikuse koostöö lepingu.\nLepingu eesmärk on edendada Tehnopoli ja tema klientettevõtete ning TLÜ koostööd vastastikku kasulikul alusel. Üheskoos hakatakse regulaarselt korraldama ettevõtete ja üliõpilaste seminare ja muid ühisüritusi, kus tutvustatakse ettevõtlikku mõtteviisi ja tööd ettevõtjana ning analüüsitakse firmade tegevust. TLÜ plaanib Tehnopoli ja tema klientettevõtete tippeksperte kaasata ülikooli õppetöösse ning tagada ettevõtetele vajalikke uurimusi, Tehnopol pakub omalt poolt üliõpilastele praktikavõimalusi ning toetab üliõpilaste kaasamist uue firmade loomisse ja käivitamisse ettevõtlusinkubaatoris.\nEMÜ silmatorkavalt iselaadne spordihoone kerkis peahoone taha Tallinna maantee äärde.\nEsmaspäeval avatakse Eesti maaülikooli spordihoone\n7. septembril kell 17 avatakse pidulikult Eesti maaülikooli (EMÜ) spordihoone. Tseremoonial osalevad maaülikooli rektor Mait Klaassen, Tartu linnapea Urmas Kruuse, haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas, kultuuriminister Laine Jänes.\nUut spordihoonet on palutud avama ka maaülikooli spordiklubi veteranid, teiste seas Jaak Uudmäe, kes 1980. aasta olümpiamängudel võitis kolmikhüppes kuldmedali, ja Enn Sellik, kes samal olümpial saavutas 10 000 meetri jooksus 8. koha.\n4600 ruutmeeri suuruses hoones on profi- või harrastustasemel võimalik tegelda paarikümne alaga. Sportijate käsutuses on pallimängu-, aeroobika-, maadlus-, tõste- ja jõusaalid, suusabaas, saunad, lastenurk. Pealtvaatajaile on 500-kohaline tribüün. Hoonest väljas paiknevad rannavolle- ja tänavakorvpalliplatsid, auto- ja jalgrattaparklad.\nSpordihoone on ehitanud AS YIT Ehitus, projekteerinud arhitektuuribüroo Salto AB. Ehitus läks maksma 86 miljonit krooni, sellest andis riik 23 miljonit ja Tartu linn 2 miljonit. Spordihoone ehitusleping sõlmiti 10. märtsil 2008, nurgakivi pandi 20. juunil 2008, hoone sai kasutusloa tänavu 14. augustil.\nTavapärasest erinev, väljavenitatud nurkade ja muruterrassidega ümbritsetud hoone muudab arhitektuuriliselt põnevamaks ka Tartu linnapilti ja seob tervikuks maaülikooli linnaku.\nValitsus otsustas müüa Eesti heitekvoote\nValitsus otsustas 28. augusti kabinetiistungil müüa Eestis ülejäänud kasvuhoonegaaside heitkoguseid rahvusvahelisel turul.\nValitsuse otsuse järgi tuleb keskkonnaministeeriumil tagada Kyoto protokollist tulenevate nõuete täitmine: see on eeldus, müümaks kasvuhoonegaaside heitekvoote rohelise investeerimisskeemi rakenduse kaudu. Ostja leitakse koostöös rahandus- ja välisministeeriumiga, keskkonnaministeerium peab ette valmistama tehingu rahvusvahelised lepingud.\nPraegu on vabu heitkoguseid 85,19 miljonit tonni CO2 ekvivalenti. Heite ülejääk tekkis Eesti majanduse põhjalikul ümberkujundamisel, kui võeti tarvitusele tänapäevasemad tehnoloogiad ja teistsugused energiatootmisviisid, hakati enam kasutama taastuvaid energiaallikaid, rakendati säästumeetmeid energiakasutuses jne.\nRiik võib riikidevahelise heiteõiguskaubanduse raames müüa Kyoto protokolliga lubatud heitkoguse ja kohustusperioodi kohustusliku reservi vahe ehk kaubelda heitekvootidega. Kyoto protokolli järgi on lubatud heitkoguse ühik võrdne 1 tonni süsinikdioksiidi ekvivalendiga.\nKevadel Piirissaarel: püügiriistad korda.\nValitsus muutis kalapüügiandmete esitamise korda\n27. augustil kiitis valitsus heaks kalapüügiandmete esitamise korra muudatused, mille alusel peavad kalurid püügiandmed keskkonnainspektsioonile esitama ka naastes Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel mõrrapüügilt.\nEelnõu järgi tuleb andmed Peipsi järvel põhjanoodaga püütu ning Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel mõrraga püütu kohta esitada keskkonnainspektsioonile vähemalt üks tund enne püügilt sadamasse või kaldale saabumist. Püütud kalakogused teatatakse kilogrammides liikide kaupa vähemalt 100 kilo täpsusega. Seni tuli need andmed esitada üksnes Peipsi järvel põhjanoodapüügi kohta.\n“Peipsi järvel põhjanoodapüügilt naasmise kohta andmete esitamise kohustus on andnud positiivseid tulemusi ja kalurid on hakanud korrektsemalt täitma oma kalapüügipäevikut,” märkis keskkonnaministeeriumi kalavarude osakonna juhataja Ain Soome. “Seega aitaks see määrusemuudatus parandada kontrolli ka mõrrapüügil püütud kala koguste üle.”\nEelnõus toodud muudatusettepanekut on arutatud juunis kohtumisel Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kaluritega, kes toetasid seda ettepanekut. Samuti tegid Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kutselisi kalureid ühendavad organisatsioonid samasuguse ettepaneku nii põllumajandus- kui ka keskkonnaministeeriumile.\nAlates septembrist rakendub Euroopa Komisjoni määrus, mille järgi tuleb Läänemerel nagu ka mujal Euroopa Liidu vetes mõõta püügivahendite silmasuurust elektroonilise mõõteriistaga.\nKalavarude kaitseks on kehtestatud püügipiirangud, sealhulgas on määratud püügivahendite silmasuurus, et vältida alamõõduliste kalade püüki. Seni on püüniste silmasuurust kontrollitud mõõtekiilu abil, mis surutakse võrgusilma ning kiilu külgedele kantud mõõteskaala näitab võrgusilma suuruse.\nKui käsitsi mõõtmisel on inspektorite ja kalurite vahel tekkinud mõõtetulemuse kohta vaidlusi, siis elektroonse mõõtmise puhul peaksid need olema välistatud. Elektrooniline seade surub võrgusilma ühtlase jõuga ning kõigi sooritatud mõõtmiste andmed salvestatakse automaatselt.\n15 Euroopa Liidu liikmesriiki, sealhulgas Eesti, soetavad elektroonilised võrgusilma mõõtjad ühishanke korras. Poole seadmete soetamiseks vajalikust summast annab Euroopa Liit, teise poole eraldab meil KIK.\nPeipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel ning Eesti siseveekogudel elektroonilist mõõteriista esialgu kasutama ei hakata. Seal kontrollitakse püüniste silmasuurust endiselt mõõtekiilu abil.\nEeloleval neljapäeval ilmub koos karumargiga ka asjakohane maksikaart\nEesti fauna – pruunkaru\n10. septembril annab Eesti Post välja järjekordse margi suures ruutformaadis postimaksevahendite seeriast “Eesti fauna”. Seekord on Sándor Stern kujundatud margil pruunkaru; margi nimiväärtus on 5.50 krooni.\nKoos margiga tulevad käibele ka esmasümbrik ja maksikaart.\nFotomälestus eelmisest aastast: Hiie sõber Martin Kivisoo saab Maavalla koja vanemalt Ahto Kaasikult hiie sõbra kirve (foto: Auli Kütt).\nOtsitakse hiite sõpru\nMaavalla koda kutsub taas üles esitama ettepanekuid hiie sõbra aunime andmiseks, et tunnustada neid, kes on hiite ja teiste ajalooliste looduslike pühapaikade hea käekäigu nimel tublilt tegutsenud.\nHiie sõber võib olla inimene, ühendus, ettevõte või asutus, kelle sihikindla tegevuse tõttu on sel aastal või eelmistel aastatel looduslik pühapaik säilinud või selle seisukord paranenud. Ettepaneku anda hiie sõbra aunimi võib esitada iga era- ja juriidiline isik. Ettepanek peab sisaldama hiie sõbra nime, tunnustamisväärse tegevuse kirjelduse ning paiga võimalikult täpsed asukohaandmed, samuti esitaja nime, telefoninumbri ja (e-)kirja-aadressi. Ettepanekud tuleb saata hiljemalt 31. oktoobriks Maavalla kojale: koda@maavald.ee või Maavalla koda, postkast. 363, Tartu 51001.\nLähem teave telefonil 5668 6892 või elektronposti teel: koda@maavald.ee\nValminud on “Eesti parkide almanahhi” teine osa\nKeskkonnaministeeriumi ja muinsuskaitseameti koostöös on valminud “Eesti parkide almanahhi” teine osa, milles eri alade spetsialistid käsitlevad parkidega seotud temaatikat ning probleeme nii Eestis kui ka välismaal.\n“Eesti parkide almanahhi” eesmärk on väärtustada Eesti maastike eri aspekte, parandada inimeste keskkonnateadlikkust ning aidata kaasa Eesti parkide ja seeläbi kultuuri ja looduspärandi hoiule. Kogumik kätkeb endas pikemaid ja lühemaid pargiteemalisi artikleid asjatundjatelt. Käsitletakse parkide looduskaitselisi, muinsuskaitselisi, kultuurilisi, ajaloolisi ning nüüdisaegseid probleeme ja lahendusi. Tegu on perioodilise trükisega, mille esimene number ilmus 2007. aastal.\n“Eesti parkide almanahhi” teine number tutvustab laiemale lugejaskonnale ajaloolisi ning praegusaegseid parke, linnahaljastuse probleeme ja lahendusi, samuti parkide hoolduse ja korrastamise küsimusi. Trükis on mõeldud nii maastikuarhitektidele, ajaloolastele, loodus- ja keskkonnakaitsega tegelevatele inimestele kui ka kõigile teistele pargihuvilistele. Väljaannet saab osta suurematest raamatupoodidest ning muinsuskaitseameti raamatukogust.\nSee Ingmar Muusikuse foto sai mulle peaauhinna taimepiltide kategoorias.\nAlates eilsest saab ajakirja Eesti Loodus veebile üles laadida tänavuse fotovõistluse fotosid. Viimane tähtaeg on 31. oktoober. Vt. lähemalt http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/teema17.\nTartu loodusmaja kutsub uusi ja vanu sõpru\nTartu loodusmaja (Kompanii 10) uksed on huvilistele lahti 18. septembrini igal tööpäeval 10–17.\nTutvustatakse loodusmaja huviringide tegevust ja võetakse vastu uusi õpilasi. Uued õpilased saavad tutvuda majaga ning kohtuda õpetajatega. Huviringide kohta saad rohkem teavet veebilehelt http://www.teec.ee/?nodeid=89&lang=et.\nEsimeste kohtumiste ajad on kirjas http://www.teec.ee/?nodeid=328&lang=et.\nSamal ajal on saalis avatud sügisnäitus, kuhu oodatakse eelkõige algklasside õpilasi. Rühmakülastused palutakse enne kokku leppida, tel. 736 1693.\nRaadio Ööülikool ja kirjastus Koolibri esitlevad 10. septembril kell 18 Tallinnas Kullo lastegaleriis (Kuninga tänav 6) Elisabet Sahtourise raamatut “Maailmatants. Evolutsiooni uus lugu”.\nKreeka juurtega teadlase mõnusal kombel jutustatud lugu räägib Maast ehk Gaiast kui elusorganismist, teadvuse ja koostöö rollist evolutsioonis, põlisrahvastest ning iidsest innovatsioonist bakterimaailmas, tänu millele me kõik siin ja sellisel kujul olemas oleme. Universumi evolutsioon ja meie elugi sarnaneb tantsuga, milles vahel komistatakse, tehakse valesamme, aga mis valdavalt on kaunis, graatsiline ja rõõmus.\nEsitlusel räägib Toomas Trapido Gaia poliitikast.\nVt. raamatu kohta http://www.koolibri.ee/book.php?mcid=1&scid=&nid=0&type=subjects&search=maailmatants. Samal teemal ööülikooli loenguid saab kuulata võrgupaigast http://www.ylikool.ee/et/13/toomas_trapido.\nLodi Jõmmu lodjakoja sadamas\nEmajõel sõidab terve septembri jälle looduslodi. Sõitude eesmärk on pakkuda harivaid ja uudseid ajaviitevõimalusi kogu perele, parandada inimeste keskkonnateadlikkust ning tuua tähelepanu keskpunkti Emajõe mitmekesine ja kordumatu loodus.\nKõik looduslodjasõidud tehakse unikaalse vanalaeva Jõmmu pardal. Teemade ring on lai: huvilised saavad kuulda Emajõe linnustikust, kaladest, putukatest, ämblikest, veeselgrootutest, imetajatest, tähistaevast ning loodusfotograafiast. Juhendajateks on kogenud loodusteadlased, fotomehed ja astronoomid. Looduslodjasõidud kätkevad ühtaegu mõnusas õhkkonnas peetud silmapiiri avardavaid trümmiloenguid ning otsest osaluselamust looduses. Lodja trümmi moodne esitlustehnika võimaldab huvitava jutu kõrvale vaadata õppefilme ning pildimaterjali, hiljem viib matsaka tekiehitusega laev loodushuvilised luhtade vahele loodust vaatlema.\nLooduslodja sõite korraldab MTÜ Emajõe Lodjaselts koostöös teaduskeskusega Ahhaa ja Tartu keskkonnahariduskeskusega. Eelmisel aastal tunnustati looduslodja sõite teaduse populariseerimise auhinnaga. Tulevikus on harivaid loodusretki Emajõele ja Peipsile plaanis korraldada regulaarselt igal kevadel ning sügisel. Järgmised looduslodja sõidud tehakse 12.–18. oktoobril tudengite sügispäevade raames. Täpsem info ja sõitudele registreerimine www.lodi.ee.\nHomme ja ülehomme, 5. ja 6. septembril peetakse Tallinnas järjekordne Uue Maailma seltsi tänavafestival.\nFestivali mõte on tuua inimesed kokku mõnusalt aega veetma, anda tänavatele laiem tähendus kui lihtsalt võimalus ühest punktist teise liikuda. Festivalist saab täpsemalt lugeda www.uusmaailm.ee/festival.\nKolmapäeval, 9. septembril kell 16 avatakse Tartus ERM postimuuseumis (Rüütli 15) näitus “Jutt pikk, Ats lühike ehk krihvlist digipliiatsini”.\nNüüdne patendibüroo Käosaar & Co üks omanikest Jüri Käosaar märkas pliiatsit kogumisobjektina 1968. aastal. Neljakümne aastaga on tema kogusse jõudnud ligemale 12 000 pliiatsit. Vanim neist pärineb 19. sajandi lõpust. Tänu tema hobile saame vaadata ajas tagasi, mida kõike on inimene pliiatsiga teinud: eri suurused, kujud, otstarbed, sinna juurde kustutuskummid, pliiatsiteritajad ja pliiatsikarbid. On loodud aspiriinitablette sisaldavaid, šokolaadilõhnalisi, painduvaid, kraadiklaasiga või lükatiga pliiatseid. Mõeldud on nii meestele kui ka naistele ja lastele – olgu nendeks siis vintpüss-, püstol-, daami-, samet-, bridžimängu, iseterituv, laste nimedega või leludega pliiatsid. Samuti on riikide, linnade, presidentide ja firmade pliiatseid.\nNäitust saab vaadata kuni järgmise aasta 17. jaanuarini.\nVt. ka www.erm.ee/pliiats.\nKeemikud pidurdavad kliimamuutust\nEuroopa keemiatööstuse nõukogu Cefic on alustanud teabekampaaniat lahendeist, mida keemiatööstus pakub igapäevaelus kliima tõhusamaks kaitseks.\nRahvusvahelise kliimamuutuste nõukogu IPCC kinnitusel on praegune maailma süsihappegaasiheide kolm-neli korda suurem kui maa looduslik sidumisvõime. Järelikult on majanduses vaja kardinaalseid muutusi, et olukord muutuks. Samas kinnitab rahvusvaheline keemialiitude nõukogu ICCA, et keemiatööstuse leitud lahendusteta oleks CO2-heide olnud veel 11 protsendi võrra suurem. Niisiis on keemikud olnud edukad kliimaolukorra parandajad.\nVt. lähemalt http://www.cefic.be/Templates/shwNewsFull.asp?HID=1&NSID=723.\nInsenerid asuvad planeeti jahutama\nBriti mehaanikainseneride ühendus IMecE on avaldanud raporti “Geo-Engineering: Giving us Time to Act?” (vt. http://www.imeche.org/media/press/GeoEngineeringReport.htm), kus on toodud saja aasta tegevuskava võitluseks kliimamuutusega, kasutades mehaanilisi puid ja vetikaid. Kui tegevuskava hakataks ellu viima, võimaldaks see 2050. aastaks luua miljon kuni kaks miljonit uut “rohelist” töökohta.\nRaporti autorite kinnitusel tuleks valitsusel toetada riiklikke käivitusuuringuid, mis maksaksid kokku 10–20 miljonit naela.\nTaani pealinna suurimail tänavail on igale jalgrattale juba praegu rohkem ruumi kui igale autole.\nKopenhaagenist peab saama parim jalgratturilinn\nVähem kui neli kuud enne ÜRO kliima-tippkohtumist Kopenhaagenis tuli linn välja ideega saada parimaks linnaks jalgratturite jaoks.\nJuba praegu läheb iga kolmas Taani pealinna elanik tööle või kooli jalgrattal; linnas on umbes 350 kilomeetrit jalgrattateid. Nüüd kinnitatakse: aastaks 2015 peab jalgrattal liikuma iga teine linlane. Kopenhaageni jalgrattaprogrammi juht Andreas Rohl ütleb, et tänu 70–80ndail aastail tehtud otsustele on jalgrattasõit saanud inimeste jaoks sama loomulikuks kui hambapesu: sa ei mõtlegi enam sellele, vaid lihtsalt tegutsed. Üks viimasel ajal ette võetud uuendusi on ühe linna peamise silla muutmine täiesti autovabaks; teisele seati mõlemasse serva topeltrattateed. Nüüd plaanitakse laiendada teisigi jalgrattateid; kõneks on olnud ka samasuguse ummikumaksu kehtestamine, nagu on sisse seatud naaberriigi Rootsi pealinnas Stockholmis.\nPILDISTUSI HILISSUVISEST VARASÜGISEST\nSibulakuivatus Peipsiääre vallas\nPriske saak rõõmustab silma, …\n… aga vaevab puud.\nSeda TÜ botaanikaaias nähtud sinisilma kutsutakse tavatuks emajuureks.\nLiiga vara kodusest pesast välja lennanud.\nSeptember: +24 kraadi, aga tühi liiv ja igav rand.\nSuure maalritöö esimesed pintslitõmbeproovid.


Kassid ja kondid | dr. Ruuli loomuomane toortoit\nFebruary 11, 2016 November 23, 2019 Kenno loomulik\n“Miks peab kass sööma luid ja kas need on talle ohutud?” uurivad murelikud kassivanemad sageli.\nJah, kassid on kitsalt kohanenud lihasööjad. Parim toit nende jaoks äsjapüütud hiir, mida nad söövad koos naha ja luudega. Luud on suurepärased kaltsiumi, fosfori, kollageeni, glükoosamiini ja kondroitiini allikaks. Need on ohutud seni, kuni nad on toored ja pehmed, nagu looduses äsjapüütud saagis. Keedetud luud on aga ohtlikud, kuna siis muutuvad need kõvaks ja kiuliseks.\nParaku puudub linnakassidel reeglina võimalus küttida hiiri ja linde. Tulenevalt, võiks need asendada sobivate kondiste lihatükkidega (näiteks kana kaelad või tiivad). Laias laastus võiks kasside toortoit sisaldada 10% luid. Kondiste lihatükkide närimine on erakordselt hea ka hammastele, sest kasside tulemuslik hammastepesu on pea võimatu.\nPikalt kuivtoitu tarbinud kassid võiksid alustada sitkete kanapugudega, kuhu on lisatud munakoorepulbrit või pehmete linnutiivaotstega. Meie tasakaalustud toortoitu on lisatud tükeldamata kanakaelad.\n2 thoughts on “Kassid ja kondid”\nMarch 4, 2015, 3:47 pm\nRaw Diets and Cats, What About Eating Bones?


Kas vaktsineeritud inimene võib koroonat edasi levitada? Selgitusi jagab Soome vaktsiiniasjatundja - eestinen\nKas vaktsineeritud inimene võib koroonat edasi levitada? Selgitusi jagab Soome vaktsiiniasjatundja\ndets. 5 eestinen\nMitmed koroonavaktsiinid on andnud häid tulemusi, aga vaktsiinide kiire loomine on tekitanud küsimusi. Soome Iltalehti kogus kokku sagedasemad küsimused ja esitas need Vaktsiiniuuringute keskuse juhile Mika Rämetile.\nEile tuli uudis, et Turu piirkonnas on esimesed juhtumid, kus koroonahaiguse läbi põdenud isik on uuesti nakatunud. Kas selline uuesti nakatumine mõjutab ka vaktsineerimist?\nPõhimõtteliselt on see halb märk, kui haigus pole andnud head kaitset. Ma ei tea nendest juhtumitest palju ja ilmselt seoses isikuandmete kaitsega neist avalikult palju ei räägita, aga sain aru, et teist korda oli haigus kergem. See on hea märk. Laiemas plaanis on kirjeldatud ka juhtumeid, kus teisel korral on olnud haigus raskem, aga näib nii, et haiguse põdemine annab küllalt hea kaitse. Seda toetab asjaolu, et vaktsiinid on andnud haiguse vastu hea kaitse.\nKas ilma haigusnähtudeta nakatunud isikut võib vaktsineerida?\nVaktsineerimine ei tee asja hullemaks, kui inimene on juba nakatunud. Vaktsiin tõenäoliselt suurendab kaitset ja see ei tee mingit kahju, kui inimene on nakatunud.\nAga kui haigus kulgeb koos haigusnähtudega?\nSiis pole vaktsineerimisest suurt kasu, kuna haiguse läbi põdemine annab ise sama hea kaitse kui vaktsiin. Vaktsiini peaks saama enne, kui inimene nakatub.\nVarem on teatatud uute vaktsiinide kohta, et need kaitsevad haigusnähtude eest. Samal ajal on jäänud segaseks, kas need kaitsevad ka nakatumise eest. Kas vaktsineeritud inimene võib viirust edasi levitada?\nKui midagi uuritakse, peab mõtlema sellele, millistele küsimustele on tahetud vastust saada. Vaktsiiniuuringutes on tahetud teada vastust küsimusele, kas vaktsiin kaitseb haiguse eest. Lisaks küsiti, kas see kaitseb raskete haigusnähtude eest, kas see kaitseb eakaid ja riskigrupi inimesi. Nii on saadud uuringutes vastused, aga neis pole uuritud seda, kuidas mõjutab vaktsineerimine nakkuseohtu.\nTeada on see, et Pfizeri ja Moderna vaktsiinide kaitse efektiivsus on haigusnähtude vastu 95 protsenti. Me ei tea, kuidas see mõjutab nakkuseohtu, aga see ei tähenda, et mõju ei ole. 95-protsendiline efektiivsus tähendab seda, et sajast inimest, kes muidu haigestuksid, haigestuvad vaid viis. Vähemalt need viis, kes võivad vaatamata vaktsineerimisele haigestuda võivad teisi nakatada. Seetõttu ei saa hooldekodude töötajad olla kindlad, et vaktsiin annab kaitse, mistõttu tuleb neil näomaske edasi kanda ka peale vaktsineerimist.\nOn tõenäoline, et vaktsineerimine vähendab nakkuse levikut, aga pole välistatud, et nakkust levitada võivad ka vaktsineeritud inimesed. Lisaksin veel, et kui efektiivsus on 95 protsenti ja keegi ikkagi haigestub, siis ei tähenda see, et vaktsiin on nende inimeste jaoks kasutu. Võib olla, et nende inimeste jaoks oli vaktsineerimine eriti oluline, kuna ilma vaktsineerimata oleks nad haigestunud väga raskelt. Ühiskondlikul tasandil võib spekuleerida, et vaktsineerimine vähendab koroona levikut, aga üksikisiku tasandil pole välistatud, et vaktsineeritud inimene võib teisi nakatada.\n(Külastatud 5,587 korda, 1 külastust täna)\n27. jaanuar 2022, 22:12\n21:32:40 Somero rakennuspalo: keskisuuri\n21:26:40 Nurmijärvi tieliikenneonnettomuus: pieni\n21:24:09 Hyvinkää tieliikenneonnettomuus: pieni\n21:21:30 Vantaa tulipalo muu: pieni\n21:21:30 Helsinki tulipalo muu: pieni\n21:16:19 Vantaa palohälytys\n21:14:39 Lieto tieliikenneonnettomuus: pieni\n21:12:51 Kittilä palohälytys\n21:09:03 Mikkeli tieliikenneonnettomuus: pieni\n21:07:43 Oulu tieliikenneonnettomuus: pieni\nSoome presidendil oli kokkupuude koroonaga, jäi isolatsiooni\nKUUM: Hiina asus jõuliselt toetama Venemaa ambitsioone Euroopas\nEuroopa ravimiamet andis nõusoleku Pfizeri koroonatableti kasutamiseks\nKoroona ülevaade Euroopas: kõrgeima vaktsineeritusega Portugal kerkis 3. kohale, Soome tase püsib madal\nArhiiv Vali kuu jaanuar 2022 (386) detsember 2021 (418) november 2021 (480) oktoober 2021 (292) september 2021 (337) august 2021 (422) juuli 2021 (393) juuni 2021 (340) mai 2021 (262) aprill 2021 (325) märts 2021 (386) veebruar 2021 (369) jaanuar 2021 (513) detsember 2020 (457) november 2020 (430) oktoober 2020 (368) september 2020 (441) august 2020 (444) juuli 2020 (370) juuni 2020 (378) mai 2020 (510) aprill 2020 (547) märts 2020 (760) veebruar 2020 (594) jaanuar 2020 (493) detsember 2019 (415) november 2019 (400) oktoober 2019 (289) september 2019 (304) august 2019 (361) juuli 2019 (334) juuni 2019 (472) mai 2019 (495) aprill 2019 (432) märts 2019 (378) veebruar 2019 (392) jaanuar 2019 (424) detsember 2018 (416) november 2018 (373) oktoober 2018 (313) september 2018 (279) august 2018 (303) juuli 2018 (344) juuni 2018 (197) mai 2018 (124) aprill 2018 (192) märts 2018 (171) veebruar 2018 (133) jaanuar 2018 (156) detsember 2017 (181) november 2017 (121) oktoober 2017 (149) september 2017 (241) august 2017 (243) juuli 2017 (282) juuni 2017 (261) mai 2017 (262) aprill 2017 (242) märts 2017 (200) veebruar 2017 (162) jaanuar 2017 (150) detsember 2016 (108)


Valitsus tahab Lasnamäele rohkem ühiskondlikke hooneid - Äripäev\nValitsus tahab Lasnamäele rohkem ühiskondlikke hooneid\n21. märts 2006, 13:27\nGert D. Hankewitz 21. märts 2006, 13:27\nTallinna Linnavalitsus kavatseb muuta linna omandis olevate Lasnamäel asuvate kinnistute sihtotstarvet, et sinna rajada ühiskondlikke hooneid.\nLavamaa tn 60, 64, 68 kinnistu jagamise tulemusel tekib üks sotsiaalmaa sihtotstarbega kinnistu perearstikeskuse ehitamiseks, kolm ärimaa sihtotstarbega kinnistut vaba aja ja veekeskuse ning kaubanduskeskuse ja parkimismaja ehitamiseks.\nLoopealse pst 8 ning Puju tn 11; 13 ja 15 kinnistute piiride ja sihtotstarvete muutmise eesmärgiks on võimldada rajada alale õigeusu kirik ja kirikut teenindav elamu-abihoone. Moodustatavale transpordimaa sihtotstarbega kinnistule on kavas rajada Loopealse puiestee.


Soojuskiirguritest - Veltekspert\nAku muruniidukidAku murutrimmeridAku hekilõikuridAku lehepuhuridAku kettsaedAku käsisaedAkud ja akulaadijadAku multitööriist\nAmbrogiost rohkemWorxist rohkemPaigaldus\nSoojuskiirgur ahjudestElektrilised soojuskiirguridKonditsioneeridestRentHooldusTasuta tooteesitlusToode prooviperioodiksTule edasimüüjaksReferentsidGalerii\nRobotniidukidMuruniidukidMurutraktorid0-pöörderaadiusega murutraktoridTrimmerid ja lõikuridKõrglõikuridLehepuhuridPinnasepuuridMullafreesidMuruõhutajaPritsid\nAbiks kasutajaleSoojuskiirgur ahjudest\nSoojuskiirgur ahjudest Elektrilised soojuskiirgurid Konditsioneeridest Rent Hooldus Tasuta tooteesitlus Toode prooviperioodiks Tule edasimüüjaks Referentsid Galerii\nHipers või Weltem ahjud on parimad kütusepõletiga infrapuna soojuskiirgur ahjud turul\nPole mingit vajadust eraldi suitsutoru või ventilatsioonitrassi järgi, kui kasutate Hipers või Weltem ahju siseruumides nagu saal, garaaź, maakodu, PVC telk, rasketehnika hoiustamishallid, ladudes, tööstuses või isegi kirikutesse. Ahi ei erita lõhna ega suitsu, kui värske õhu juurdepääs on tagatud. Täielik põlemisprotsess vajab puhast hapniku.\nKütuseks võib kasutada tavalist diislit või biodiislit\nDiislitoitel soojuskiirgurid on ääretult madalate ülalpidamiskuludega. Täisvõimsusel kasutab ahi ainult veidi üle liitri kütust tunnis. Väiksemad ahjud vaid 0,72 liitrit tunnis. Kui köetavaks pinnaks on näiteks normaalselt soojustatud 350-400 m2 ruum, välistemperatuur on +0 °C ja soovitud sisetemperatuur on +15 °C, ja me kasutame kütmiseks Hipersi kõige võimsamat soojuskiirgur ahju, tarbib ahi kõigest 4-5 liitrit kütust päevas. Peame siinkohal silmas tavapärast tööpäeva pikkust. Täpne kütusekulu sõltub mitmest tegurist. Ruumide soojapidavusest, samuti kas ahi töötab non-stopp režiimis ehk etteantud temepratuur on näiteks +40 °C või kui ahi on soovitud etteantud temperatuuri +15 °C saavutanud ning seetõttu kütmine peatunud. Temperatuuri langedes taas-käivitub ahi iseseisvalt.\nInfrapuna soojuskiirgur ahjul pole soojapuhuri tüüpi ventilaatorit. Soojus kandub ruumi ahju küttekoldest soojuse kiirgumisel / õhkumisel, mis kandub materjalidele ja materjalid või esmed ruumis soojenevad ning annavad soojusenergiat tagasi ruumi. Infrapunasoojus kandub ühtlaselt kõikidesse suundadesse\nja tundub meeldiv ka ahju kõrval seistes. Samas kandub soojus ka suurtes ruumides laiali palju ühtlasemalt, kui ventilaatorpuhuritega.\nHipers ja Weltem ahjudel on 12 erinevat ohutussüsteemi, mis muudavad seadme eriti turvaliseks. Kuumus, mis õhkub küttekehalt pole tulikuum ja ta välispinnad pole kõrvetavad.\nSoojuskiirgurit on väga kerge kasutusse võtta, sest ei vaja püsivat paigaldust. All on vastupidavad rattad, mis teevad ahju liigutamise kuhu iganes, väga lihtsaks. Tööreźiim on eriti vaikne, kõigest 32-40 dB.\nWeltem ja Hipers on efektiivseim ja meeldivaim küttelahendus paljudesse ruumidesse, mis vajavad kiiret ja tõhusat ning samas ökonoomset küttelahendust. Soojuskiirgurid on ideaalsed kasutamiseks tööstushoonetesse, garaaźidesse, töökodadesse, katusealustesse, tallidesse, telkidesse, terrassidele, avalikele üritustele ja ehitusobjektidele.\nSoojuskiirguritel on 2-aastane tehasegarantii. Hooldekuluks on soovituslikult vaid aastas korra kütusefiltri vahetus või väiksemad puhastustööd.\nWeltem ja Hipers diiselkütuse põletiga infrapunaahjude kasutegur on ligi 100% (99.9%)\nTavaliselt eritab kütus põlemise tulemusena tahma ja ebameeldivat lõhna. Weltemi või Hipersi põlemiskambrisse pihustatud kütus põleb aga väga kiirest ning järelpõlemine kestab veel torustikus, mistõttu on tahma ja lõhna tekkimine olematu.\nSummutisüsteem väljalasketorustikus teeb soojuskiirgurahju väga vaikseks (ainult 40dB).\nJah, levib. Infrapunasoojus levib ka väga pikkades vahemaades. Selle levikuks pole vaja ventilaatorit – infrapunasoojus soojendab materjale st. seinu, põrandaid ja esemeid ruumis.\nKui kütus on põletatud peaaegu lõpuni, ei jäta ta lõhna või kahjulikke jääkaineid. Süsinik-monoksiid moodustub mittetäieliku põlemise tulemusena. Rohkem kui 20 aastase arenduse tulemusena on nii Hipersi kui Weltem tööprotsess lihvitud täiuslikuni.\nWeltem WHO-095, WHO-135 ja Hipers DSO-90, DSO-120 kulutab tööreźiimis 0,9-1,24 liitrit tunnis. Kütusekulu sõltub soovitavast temperatuuritasemest, ruumi katuse-ja seinaisolatsioonist, akende ja uste arvust ja nende avamise / sulgemise rohkusest, või kas külmi esemeid on toodud ruumi jms. Tööprotsessi alustades tarbib ahi kütust veidi rohkem, sest materjalid ruumis on külmad. Kui need on soojenenud, väheneb kütusekulu oluliselt.\nKui toode on laos, siis garanteerime Sulle, et saad kauba kätte kuni 3 tööpäevaga!\nKui Sul tekib pretensioone e-poest ostetud kaubaga, on sul õigus kaup tagastada 14 päeva jooksul!\nMeil saad maksta ülilihtsalt ja mugavalt ning toetame kõiki Eesti pankasid!


loterii: Elizabeth Bear - The King's Evil (The Book of Swords, 2017)\n11 aprill, 2018\nTekst paistab olevat avaakordiks millelegi suuremale, mis siis toimuks mõneti aurupunklikus fantasymaailmas (no kuivõrd siin on nii maagiat kui ka robotiks muudetud inimene).\nLugu siis selline, et naine koos kahe palgalisega (miski tumedama sekti liige ja see robotmees) maabuvad ühel paradiislikul saarel, et seal olevat mahajäetud keisri lossi heast-paremast rüüstata. Mitte et tegu oleks millegi ebaseaduslikuga – võimuloleva keisri käsul ongi naine selle ekspeditsiooni korraldanud. Probleem aga selles, et viimase tuhande aasta jooksul on see saar enamvähem puutumatu olnud, kuna seal arvatakse miski needus olevat; nii on ka reisiseltskonna närvid üsna pingul. Aga enne ei juhtu suurt midagi kuni leitakse see võsastunud loss / hauakamber ning nüüd tuleb rinda pista iga entomoloogi õudusunenäo ja unistuste avastusega. Ja see tuhat aastat tagasi võimu kaotanud keiser on … kenasti jutualdis (sest selles maailmas on niisugune tehnoloogia, millega saab valitsejate siitilmast lahkumist pikalt edasi lükata – tõsi küll, selle hinnaks on omamoodi võimu jagamine või õigemini selle interpreteerimise võimalus). Noh, juhtub mitmeid koledusi ja to be continued.\nEt siis pooleldi horror ja pooleldi fantasy. Maailma fantasy-osad (näiteks see keisrite elushoidmine ja võimu jagamine) on kergelt … õudust äratavad, mis mõneti näib mulle autoripoolse austusavaldusena sajanditagustele lõunamaade fantasylugude kirjutajatele. Lugu pole teab mis vinge, eks need jälkused on meeldivalt võikad või nii.\nvaata lisaks: 5/10, dozois, Elizabeth Bear, fantaasia, jutt, madin, olendid, õõv


Järjekordse esikümne mängija alistanud Kontaveidi jaoks on Rooma maagiline koht - Tennis\nJärjekordse esikümne mängija alistanud Kontaveidi jaoks on Rooma maagiline koht\n18.mai 2018 19:27\nAnett Kontaveit rõõmustamas Caroline Wozniacki alistamise üle.\nFoto: Max Rossi, Reuters/Scanpix\nTänavuse Austraalia lahtiste tšempioni ja maailma edetabeli teise numbri Caroline Wozniacki alistamisega suutis Anett Kontaveit (WTA 26.) karjääri jooksul kuuendat korda üle mängida maailma edetabelis esikümnesse kuuluva mängija.\nSeejuures tuleb märkida, et Kontaveidi jaoks on maagiliseks kohaks olnud just Rooma. Roomas alistas ta eelmisel aastal toonase maailma esireketi Angelique Kerberi. Tänavu on tema jõud Itaalia pealinnas üle käinud Venus Williamsist ja nüüd Wozniackist. Seega on Kontaveit kuuest nimetatud võidust pooled saavutanud just Roomas.\nSamamoodi on eestlanna enda kõige kaalukamad võidud saanud liivaväljakutel. Antud kuuest võidust viis on tulnud liivaväljakutelt. Kuuendaks esikümne mängija alistamiseks on Austraalia lahtistel (kõva kattega väljak) Jelena Ostapenko seljatamine.\nKontaveidi võidud maailma esikümne mängijate üle:\nAnett Kontaveit – Garbine Muguruza (Hispaania, WTA 6.) 2:6, 7:6 (7:1), 6:2 (Stuttgart 2017)\nAnett Kontaveit – Angelique Kerber (Saksamaa, WTA 1.) 6:4, 6:0 (Rooma 2017)\nAnett Kontaveit – Jelena Ostapenko (Läti, WTA 7.) 6:3, 1:6, 6:3 (Melbourne, 2018)\nAnett Kontaveit – Venus Williams (USA, WTA 8.) 3:6, 6:3, 6:2 (Madrid, 2018)\nAnett Kontaveit – Venus Williams (USA, WTA 9.) 6:2, 7:6 (7:3) (Rooma, 2018)\nAnett Kontaveit – Caroline Wozniacki (Taani, WTA 2.) 6:3, 6:1 (Rooma, 2018)\nSelgus Kontaveidi järgmine võimalik vastane (1) 18.05.2018\nEestlannade kange konkurent ja Kontaveidi tänane vastane Wozniacki jõudis sel aastal lõpuks oma suure unistuseni (1) 18.05.2018\nMaria Šarapova alistas Jelena Ostapenko ja jõudis Roomas samuti poolfinaali (6) 18.05.2018\nAnett Kontaveit suurepärase võidu järel: kindlasti mängin elu parimat tennist (20) 18.05.2018\nKontaveit tõuseb maailma edetabelis karjääri parimale kohale. Roomas on eestlanna teeninud juba võimsalt auhinnaraha (30) 18.05.2018


SKOGSTAD SPORT UUS KEVADKOLLEKTSIOON üllatab heade hindadega | Buduaar\n2019. aasta 5. aprill 14:28\nÖeldakse, et ei ole halba ilma, vaid on halb riietus. Eesti kliimas on õige rõivavalik eriti oluline. Kuna meie kevad on reeglina jahe – külmad tuuled ja paduvihmad –, on mõistlik investeerida kvaliteetsetesse üleriietesse, millega ka kehva ilma rõõmsalt trotsida.\nLisaks naiste ja meesteriietele pakub raheriided.ee ka suures valikus lasteriideid. Lapsepõlv on aeg, mis võiks nutitelefonis skrollimise või teleka vaatamise asemel mööduda pigem vabas looduses. Selleks, et õues mängides külm ei hakkaks, tulevad taas appi vastupidavad õueriided. Sel kevadel rõõmustavad lapsi pastelsed ja erksad värvitoonid, mis sulanduvad märkamatult kokku vikerkaarega.\nSkogstad kevadsuvine uus kollektsioon nüüd saadaval raheriided.ee veebipoes. Sooduskoodiga “Buduaar19” hinnad kuni -25% soodsamad. Rahe Riided tulevad müügile ka Buduaari Pärnu turul, 13. aprillil, Port Artur 2 keskuses. Uus kollektsioon kuni -25% soodsam, näidised kuni -50% soodsamalt.


Kaks Soome piiskoppi sooneutraalse abieluseaduse jõustumisest: positiivne pööre ühiskonnas\nEsmaspäev, 27 Veebruar 2017\tKirjutas Meie Kirik\nSoome evangeelse-luterliku kiriku Helsingi piiskopinna Irja Askola ja Porvoo piiskop Björn Vikström kirjutasid ühise artikli, mille ajaleht Helsingin Sanomat avaldas 25. veebruaril juhtkirjana. Piiskopid tervitavad Soome sooneutraalse abieluseaduse jõustumist, märkides et võrdne abieluseadus pole ohuks heteroperedele ega ka kirikule.\nMõlemad kirikujuhid on endale alluvatele vaimulikele andnud juhised osaleda võimaluse korral samasooliste paaride pulmapäevadel ning kiriku esindajana paluda abiellunutele Jumala õnnistust kas kirikus, pulmapeol või nende kodus. Kiriku palvetraditsioon, muusika ja erinevad sümbolid loovad võimaluse kauni ja meeldejääva sündmuse korraldamiseks.\nPiiskopid: kiriku õpetus abielust ja seksuaalsusest on muutunud\nPiiskopid Askola ja Vikström märgivad, et praegu ei ole veel võimalik samasooliste paaride kiriklik laulatamine, millega Soome kirik erineb teistest Põhjamaade kirikutest. Samuti märgitakse, et kirik ja kristlikud liikumised on seksuaal- ja soovähemustele tekitanud sügavaid hingehaavu ja traumasid: "Pealesunnitud häbenemine ja vaikimine on olnud julm."\nPiiskopid väljendavad ühiselt kurbust, et ligimesearmastust vastandatakse Piibliga ning viitavad sellele, et sarnaselt on vaieldud orjapidamise, meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ja ühiskonna demokratiseerumise küsimustes. Kuna kiriku õpetus perekonnast, seksuaalsusest ja abielust on sajandite jooksul muutunud, ei peaks enam vastandama Piiblit ning inimeste igatsust armastavaks kooseluks.\nAskola ja Vikströmi arvates on abielu eesmärk anda abielupaarile vastastikusele usaldusele rajanevat kindlustunnet. Selle põhjendusega on kirik traditsiooniliselt soovitanud abiellumist n-ö vabalt kooselavatele inimestele. Kui nüüd leidub üha enam samasoolisi paare, kes tahavad pühenduda teineteisele ja sõlmivad abielu, on piiskoppide arvates põhjust selle üle rõõmustada.\nPiiskopid Askola ja Vikström peavad sooneutraalse abieluseaduse jõustumise päeva, 1. märtsi 2017, positiivse pöörde päevaks Soome ühiskonnas. Käesoleva aasta 1. märts on tuhkapäev, mil lääne traditsiooni järgivad kristlased alustavad tõsisele meeleparandusele ja patukahetsusele pühendatud paastuaega.\nKaks piiskopkonda eiravad kirikukogu seisukohta\nSoome luterliku kiriku peapiiskopi Kari Mäkineni juhitav Turu peapiiskopkond on avaldanud oma kodulehel samasoolise "abielu" õnnistamise juhendi, mis on vastuolus kirikukogu 2010. aasta seisukohavõtuga, et palvetamine partnerluse sõlminud samasoolise paari eest peab olema eraviisiline ning sel puhul ei kasutata kindlaksmääratud korda, samuti ei tohi selles olla kiriklikule talitusele iseloomulikke osi.\nKa piiskopinna Askola juhitav Helsingi piiskopkond on avaldanud juhise samasoolise "abielu" õnnistamiseks (vt allpool).\nEELK kirikukogu seisukoht ja tegelik praktika\nEELK kirikukogu on 2009. a deklaratsioon sedastab, et homoseksuaalsus on Piibli järgi patt.\nEELK kirikuvalitsuse misjoniassessor Tauno Toompuu hinnangul ei takista Eesti ja Soome kirikutes esinevad erinevad arusaamad homoseksuaalsusest kirikute omavaheliste sõprussuhete jätkumist ning märgib, et inimese seksuaalsus ei ole kirikus kõige olulisem teema.\nSoome luterlike piiskoppide kogu on korduvates ühisavaldustes kinnitanud, et abielu on mehe ja naise vaheline liit. EELK ja Soome luterlik kirik soovivad sõlmida koostööleppe, mis kavatsetakse alla kirjutada EELK 100. aastapäeva kirikukongressil 26.–27. mail 2017 Tartus.\nVärsid Helsingi piiskopkonna kodulehelt samasoolise paari "abielu" õnnistamise puhuks\nEESTPALVE ABIELLUJATE EEST\nHingaku Jumal meis ja meie juures,\net näeksime üksteise palgeis püha.\nLaulgu Kristus meis ja meie juures,\net aimaksime argipäevas armu aroomi.\nTantsigu Püha Vaim meis ja meie juures,\net leiaksime ilu headuse\nja endast jagamise rõõmu, jagamise rõõmu.\nÕnnista meie armastust,\nSina, kes sa lõid igatsuse\nkui see täitub.\nÕnnista meie tulevikku,\nSina, kes julgustad\nÕnnista meie unistust,\nSina, kes oled meis,\nN ja N\nte lähete nüüd õnnistusega,\nJumal olgu teiega!\nVihm ei tee teid enam märjaks,\nsest te olete teineteisele varjuks.\nKülm ei ole teile enam vaevaks,\nsest te annate teineteisele sooja.\nÜksindust ei ole enam,\nsest te olete teineteise kaaslased elus.\nTe olete nüüd kaks inimest,\naga teil on ees ainult üks elu.\nAstuge nüüd ühiselt teie elu päevadesse.\nJa olgu teie elu maa peal õnnelik ja pikk.\nÕnnistagu sind kolmainus Jumal, sind ja sinu kaasat.\nMeie Looja lasku sul saada rõõmu tema lähedusest ja puudutusest.\nMeie Lunastaja aidaku sind rääkida temaga armastuse keelt ja lepituse sõnu.\nMeie Pühitseja sind pühitsegu teda toetama ja aitama.\nMa mähin sind Kristuse varjusse;\nSaadan Jumala kaitse su ellu,\nvõtma sind enda omaks,\nkandma sinu eest hoolt,\nkäima koos sinuga kõigil su radadel\nläbi mure, läbi ohu, läbi lüüasaamise.\nSaadan Püha Vaimu tantsima su ümber\nlohutama, rõõmustama ja innustama sind,\niga päev, iga öö,\niga päev, iga öö.\nToeks meid teineteisele anti\nallikateks argipäeva hallusesse,\nrõõmusädemeiks päevisse, mis pimestatud ööst,\ntunnil, kui elu juuredki valusse mähitud;\n- üheskoos avame värava.\nJumal, naerata meiega, sest armastus on leidnud meis kodu.\nRõõmusta meiega, kui julgus sai teoks ja valgus võitis.\nTantsi täna koos meiega, kui saame varjamata ja sinu õnnistusega astuda meie ühise tuleviku poole.


Microgaming | Mängusloti ülevaade: Lucha Legends (96.38% RTP)\nVõimalik võit: kuni 165,000 mündid\nVaata Lucha Legends videot\nLucha Legends ülevaade\nKas teadsid et Mehhikos on poks ja maadlus ääretult populaarsed spordialad? Väiksed aga vihased mehed võivad vahel ka suure koljati kõikuma panna! Lucha Legends tegemisel on kasutatud multikastiili ja taustaks on maadlusring. Sõna “lucha” tähendab hispaania keeles “võitlust” ning tõenäoliselt on tegemist Microgamingu kõige tulisema mänguga üldse. Vali hispaania muusika, kaasaelav publikja trumpetite hääled loovad täiusliku atmosfääri, et võita suuri rahasummasid. Sümboliteks on lisaks tavapärastele mängukaartidele ka suure hingega võitlejad– El Diablo, Martio, Burro ja kahemehe duo Sal ja Pepe.\nAstu sinagi julgelt ringi Microgaming mängulooja “Lucha Legends” nimelisel slotikal. Parimad selgitatakse välja 5 rullikuga mängus, kus on 25 võiduliini ja Mehhiko maadluse temaatika. Tegemist on keskmise volatiilsusega mänguga, mis pakub sagedasi väikeseid võite, kuid suure saamiseks pead natuke kannatust varuma.\nTasuta spinnide voor käivitub, kui kogud 3 maadlusvöö kujutisega scatter-sümbolit 1., 3. ja 5. rullikul samaaegselt. Tasuta spinnide vooru alustad 10 spinniga ning võid neid hulgaliselt juurde võita. 3 scatter sümbolit taaskäivitavad tasuta spinnide vooru ja 2 neist annavad sulle 1 lisaspinni.\nIga rullikutel pidama jääv Wild käivitab Super Wild funktsiooni, mis tähendab sinu tehtud panuse summast kuni 2200 korda suuremaid võite. Power Up režiim tähendab, et võid saada 4 lisawildi ja 5 korda suuremaid võite. Kui valid Power Up režiimi, korrutatakse sinu panuse summa– see tähendab, et teed panuseid 50sendist 75€ni spinni kohta ning ka Super Wild funktsioon muutub oluliselt hinnalisemaks. Samuti tõuseb Super Wild funktsiooni esinemissagedus. Super Wild funktsioon tähendab, et wild võidukordaja aitab sul saada kuni 3 korda suuremaid võite või 2 lisawildi, mis lisatakse rullikutele juhuslikult.\nPanuseid saad teha alates 25 sendist 75€ni spinni kohta ning lisaks Power Up režiimile või vabalt mängida ka tavarežiimil. Tavarežiimis võid oma tehtud panuse summa tagasi võita kuni 960 kordselt, kui kasutad 3-kordset wild-võidukordajat.


Artriidi salvid, Mazi sormede liigeste artriidi artriidi\nÜks haiguse peamisi märke on liigese liikuvuse piiramine. Neid kasutatakse ainult siis, kui muu teraapia on olnud jõuetu. Võite salvi kanda mitte rohkem kui 3 korda päevas ja mitte kauem kui 2 nädalat ilma arstiga nõu pidamata. Vaieldamatu eelis on see, et see ravim toimib lokaalselt, mõjutamata seedetrakti negatiivselt.. Mesilase mürgiga preparaate on soovitatav testida allergilise reaktsiooni suhtes.\nEneseravimise katsed võivad seisundit veelgi halvendada: sõrmede deformeerumine ja nende liikuvuse vähenemine. Diagnostilised funktsioonid Et mõista, kuidas leevendada liigesepõletikku, on vaja diagnoosi õigesti määrata.\nKuidas ravida, kui sõrmede liigesed valutavad? Selle vaevusega ravi aitab kõrvaldada nii ebameeldivad aistingud ise kui ka nende väljanägemise põhjused.\nNiisiis, põletikulistes protsessides on ette nähtud mittesteroidsed või hormonaalsed põletikuvastased ravimid, samuti infektsiooni korral antibiootikumid. Düstroofsete kahjustuste korral on ravi eesmärk kõhre taastamine kondroprotektorite, füsioteraapia ja massaaži abil.\nIbuprofeen Põletikuvastane anesteetiline kohalik preparaat toimeaine ibuprofeeniga.\nSpetsiaalsed harjutused aitavad ka sõrme liikuvust taastada. Kõige tõhusam viis väikeste liigeste töövõime taastamiseks on füsioteraapia: magnetresonantsteraapia, elektroforees novokaiiniga, elektrokon ja mõned muud protseduurid. Remissiooniperioodil on soovitatav kasutada vesiniksulfiidi ja radooni allikatega spaateenuseid.\nKliiniline toitumine liigesepatoloogiate korral: mereannid ja kalad - sisaldavad kaltsiumi, rauda ja fosforit; õunasiidri äädikas - aitab vabaneda toksiinide kehast; linaseemneõli, kalaõli - sisaldavad rasvhappeid, aitavad kaasa rasvade ainevahetuse taastamisele.\nLisaks on soovitatav dieeti lisada lehtsalat, redis, pähklid, sõstrad, granaatõunad, viigimarjad, ingver. Piirake rasvade piimatoodete, majoneesi, maiustuste, küpsetiste, vürtsikute toitude ja suitsutatud liha tarbimist. Liigeste haiguste ennetamine Järgmised soovitused aitavad kaitsta liigesehaiguste eest: proovige käsi mitte külmuda; suitsetamisest loobumine ja suures koguses alkoholi tarbimine; söö rohkem värskeid puu- ja köögivilju ning võimalikult vähe konserveeritud ja vürtsikaid toite; SARS-iga kindlasti ravige, ärge proovige haigust "jalgadel" üle kanda; jälgige kaalu; ära klõpsa sõrmedel.\nPöörake pöidlaid päripäeva ja vastupäeva. Kas proovite välja mõelda, mida teha, kui sõrme liiges valutab või on paistes? Tehke meiega kohtumine - kogenud arstid kontrollivad uusimaid diagnostikaseadmeid ja määravad tänapäevaseid mittefarmakoloogilisi meetodeid kasutades kõige tõhusama ravikuuri.\nValud kätes ja sõrmedes Kui käed ja sõrmed on valus, tähendab see, et keha annab märku liigesehaigustest või sisemistest patoloogiatest. Sageli püüab patsient probleemi iseseisvalt lahendada, kahtlustamata lühikese aja jooksul puude saamise ohtu.\nTänu sellele kompositsioonile ei vähenda salv mitte ainult valu intensiivsust, vaid sellel on ka väljendunud resorptsioon ja põletikuvastane toime.\nTeave, miks sõrmede liigeste valu avaldub, ja mida teha, on kasulik neile, kes tundsid haiguse esimesi sümptomeid, kelle lähedased sugulased kannatavad liigesepatoloogia all. Põhjused On mitmeid haigusi, millega kaasneb käte valulikkus ja põletik. Need sisaldavad: Mazi liigeste folk oiguskaitsevahendeid artriit Haigus avaldub üle aastaselt.\nPöidlad puutuvad enne teisi kokku põletikulise protsessiga. Esineb liigesepõletiku paroksüsmaalne käik. Rünnak algab sageli öösel.\nLiigeste valu on äge. Mõjutatud liigese kohal asuv nahapiirkond omandab karmiinpunase värvuse. Sõrm kuumeneb, seda on raske painutada. Põletik kestab maksimaalselt 10 päeva. Rünnak võib taanduda ootamatult, ilma ravita, kuid avaldub peagi Mazi sormede liigeste artriidi artriidi.\nPolüosteoartroos Üle aastased on haiged: mehed - harvemini kui naised. Haiguse eripäraks on Heberdeni sõlmed, kui sõlmed hakkavad moodustuma, täheldatakse liigeste turset ja punetust, põletust, teravat valu, mõnel patsiendil on sõlmed asümptomaatilised.\nPolüosteroartroosiga täheldatakse ka sõrme keskosas olevate liigeste sõlmede moodustumist. Bushari sõlmed on spindlikujulised, peaaegu valutud, neid iseloomustab aeglane kasv. Reumatoidartriit Haiguse algus avaldub nimetissõrme ja keskmise liigeste põletikul.\nKoos metakarpofalangeaalsete liigestega muutuvad nad põletikuliseks, paisuvad ja randmeliigesed valutavad. Sõrme liigesevalu on eriti valulik hommikul.\nReumatoidartriidiga kaasneb nõrkus, liigesvalu, palavik. Psoriaatiline artriit Patoloogia areneb psoriaasiga patsientidel. Patoloogiaga märgitakse liigesevalu ja turset.\nSamal ajal muutuvad kõik sõrme liigesed ja liigesed põletikuks. Harvadel juhtudel muutuvad mõlema käe liigesed põletikuks, kuid erinevatel sõrmedel. Tenosynovit de Kervena Põletik mõjutab ainult pöialt. Valu avaldub, kui proovite seda küünarnuki poole laiendada. Mõnikord valus sõrm ilma nähtava põhjuseta. Rizartroos Harv patoloogia. Rizartroos on artroosi krooniline vorm.\nLokaliseerimine on märgitud pöidla põhjas. Haigus viib kõhre deformatsioonini. Pöidla luu on deformeerunud, mis piirab põletikulise liigese liikumist.\nKarpaalkanali sündroom Valu on tunda pöidla siseküljel.\nNimetissõrm valutab. Seal on peopesa nahapiirkonna tuimus. Pintsli liikuvus väheneb. Raynaud 'tõbi Haiguse põhjused on kapillaaride toonuse vähenemine. Avalduvad sümptomid: tuimus, käe naha kahvatus, veresoonte laienemine, mille tagajärjel sõrmed punetavad. Mõnikord on sinakas värv, äge valu, turse.\nPatoloogiat iseloomustab käte pidev külmutamine, mis viimases arenguetapis muutuvad tsüanootiliseks või mustaks. Sageli täheldatakse troofilisi haavandeid.\nVigastused Kätevalu ilmneb kõige sagedamini verevalumite ja nikastustega. Käe verevalum avaldub järgmiste sümptomite kaudu: verevalumi turse, sinisus või punetus, tugev valu Mazi sormede liigeste artriidi artriidi liigutamisel, hematoomide moodustumine, vigastatud sõrme patoloogiline liikuvus. Tendiniit Haigus mõjutab inimest, kes täidab pidevalt ühtlaseid liigutusi õmbleb, kirjutab, mängib klaverit.\nKirjutamiskramp tekib igapäevase masinakirjastressi ajal. Emakakaela osteokondroosiga inimestel ilmneb valulik sündroom.\nRandmevalu on eriti tunda öösel. Valuga kaasneb sageli krõmpsuv heli. Torkimine, tuimus sõrmedes ilmneb inimesel, kes teeb oma kätega väikeseid liigutusi.\nKäe sõrme sündroomi tekkimist soodustab käe korduv ületreenimine. Pingutatud sõrme on raske sirgendada, kui rakendate jõudu laiendamiseks, kuulete klõpsatust.\nSellest artiklist saate rohkem Valud polveliigendid valu ilmnemise kohta sõrmedes paindumise ajal. Sisepatoloogiate valu Sageli valutab see kätt ja sõrmi põhjustel, mis pole seotud liigesehaigustega. Riskigrupis on patoloogiatega inimesed. Müokardiinfarktiga langeb rünnaku algus sageli kokku vasaku käe valulikkuse ja kipitustundega.\nPatoloogia viib käed vereringehäirete tõttu tundlikuma seisundini. Sageli täheldatakse rasedatel valu, tuimus. Järgmised muutused põhjustavad sõrmede liigeste turset ja valu raseduse ajal: suurenenud hormoonrelaksiin, kaltsiumivaegus, kesknärvi pigistamine, depressioon.\nParema käe sõrmede valu Mitmed sõrmed valutavad korraga. Pooled valusatest ilmingutest esinevad sõrmuses ja väikeses sõrmes, kolmas - indeksil ja pöial. Kui valu on tunda parema käe kõigis sõrmedes, on probleem veresoontes.\nValu nimetissõrmes ja suured signaalid selgroo patoloogiate kohta. Kui nii indeks, rõngas kui ka pöial on korraga valus, näitab see radiaalse närvi haigust. Samaaegsed valud väikeses sõrmes ja sõrmusesõrmes viitavad foraminiaalse songa olemasolule. Vasaku käe sõrmed valutavad Kui valu ilmneb ainult vasaku käe kõigis sõrmedes, otsitakse probleemi veresoontes. Pöidla, nimetissõrm ja sõrmusesõrm valutab - mõjutatud on radiaalne või keskmine närv, indeks ja pöial on lülisamba patoloogia.\nVäikese sõrme ja sõrmuse sõrme valu avaldub foraminiaalse hernia C5-C6 abil. Keskmise sõrme liiges valutab foraminiaalse songaga C4-C5.\nMillist spetsialisti valida? Ükskõik mis põhjustel käsi ei valuta, on vaja külastada arsti. Posttraumaatilise valu korral peate eelnevalt kokku leppima traumatoloogi juures.\nKui liigesed muutuvad põletikuliseks, ilmneb turse - aitab reumatoloog. Kui valu põhjus pole selge, pöörduge kardioloogi ja endokrinoloogi poole.\nDiagnostika Patoloogia diagnoosimine on võimalik järgmiste riistvarauuringute abil: Rentgenograafia Valutu protseduur võimaldab uurida luukoe.\nUurimistulemused on salvestatud filmile 3 projektsioonis. CT Uuring viiakse läbi röntgenkiirguse abil. Pärast arvutitöötlust saadud tulemused on ristlõikega pildiseeria. Tuvastab kõrvalekallete olemasolu selgroo selles osas, mis vastutab käte töö eest.\nPatoloogia tuvastatakse arengu algfaasis. MRI Diagnoositakse elektromagnetilise kiirguse abil. Uuringu tulemusel saadakse piki- ja ristlõike kujutised.


Kommentaarid: Margus Punab: näen liiga palju mehi, kes on steroididega oma tervise ära rikkunud\nÕhtuleht.ee, 22. jaanuar 2016 20:32\nSvonks / 23. jaanuar 2016 18:24\nJõusaali ja üksteise peksmist minnakse ikka harjutama mingil kindlal eesmärgi. Suur osa on siin ikkagi skoorimisel, et oleks lihtsam. Samas paljud käivad oma hirmudest vabanemas. Põhjusi on erinevaid. Kindlasti mõjub ületreenimine halvasti potentsile ja lisab veel ebakindlust. Ma ei usu, et jõusaalimehel või arutul jooksjal on vahe. Mõlemad on probleemiga. Kõike tuleb mõistusega võtta ja jätke meelde, et trenn ei pikenda eluiga vaid õige toitumine. Mitu tundi trenni päevas pigem lühendab teie elunatukest. Mina olen surematu seega teen mis tahan.\nM/ 23. jaanuar 2016 11:02\nMoes olemisega pole siin midagi pistmist. . .kui sa oled suur,tugev,tark ja haritud on ärimaailmas kompromissid mingil põhjusel kergemad tulema. . .steroididega selliseid eeliseid ei saavuta sest oled tegelikult võlts!\nPeeter/ 23. jaanuar 2016 10:46\nMuskel on keemiaga saavutatud, õhtuti pannakse nina kaudu ka või keeratakse tobi, Punabi juures käiakse retsepti sinise tabla jaoks võtmas, et siis pärast rinnale taguda, mul toimib kõik laitmatult,\nRaix/ 23. jaanuar 2016 08:22\nOlen käinud 13 aastat jõusaalis regulaarsusega 3 korda nädalas. Ma olen ammu juba euroopa riidesuuruste tabelist väljas, sest need pirnkehade jaoks tehtud riided selge ei mahu ja ei sobi.\nOlen tugevalt üle keskea ja mul küll HR Punab-i juurde asja pole, sest kõik toimib laitmatult. Samas olen kulutanud tohutid summasid toidulisandite peale. Samas näen tüüpe, kes teevad sama tulemuse paari aastaga ja ostes "kemmi" kulutavad kümneid kordi vähem raha. Meditsiin see on TEIE enda süü, et nüüd ukse tagused rumalukiesi täis on kontrollimatus(kahe terega mõõk).... samas Tõstamaa vanasõna ütleb: "Küürakat parandab ainult haud".\n23. jaanuar 2016 12:14\n13 aastaga ei tule midagi , eriti veel siis , kui ainult 3x nädalas harjutada . Sa ainult arvad , et oled ugati kõva mmes , samal arvamusel olid sa ka juba peale esimest aastat . Parem laseks naistel rääkida , kes oled .\nRaix/ 23. jaanuar 2016 14:43\nLP. anonüümne, küsiks siin Teie staasi ja regulaarsust jõusaali külastamisel, et Teist selline ekspert peidus on? Või olete eluaeg naistel enda eest rääkida lasknud ja nende selja taga peidus olnud .. ?\npihkva oblast/ 23. jaanuar 2016 01:41\nsuurim keemikute armee oli ja on pihkva oblastis\nHorros/ 23. jaanuar 2016 01:12\nPiiratud haridus, mis viitab edasi, Eesti riigi hariduspoliitikasse.\nLisandub vägagi haige nn ajakirjandus / kõik meedia, mis tõlgib mingit ameerika väheväärtuslikku saasta. Nagu ÕL Tervispluss rubriik.\nLoodetavalt suureneb siis enesetappude hulk ja majapidamistarvete poodides nööri läbimüük, ning riigikassasegi kukub väike kõll.\nJunnu/ 23. jaanuar 2016 01:00\nNeed,kes kärnas on,manustavad steroide.Püsiv akne.Ka terve rida muid kôrvalmôjusid.\nolen impo/ 23. jaanuar 2016 00:49\nAga rsk kus mul on musklid alles, tõeline ambaalkoll olen!\nJaanus/ 22. jaanuar 2016 23:35\nTänased mehed on veel mehed , aga mida saab nendest 15 - aastastest poistest , kes praegu steroide kasutavad .\nMarguse/ 22. jaanuar 2016 23:24\nkommentaarist on veidi välja jäetud, mis veidi moonutab seda. Terve kommentaar oli selline:\nMa näen jõusaalimehi oma vastuvõtus väga palju. Kindlasti näen negatiivset selektsiooni nendest – see tähendab neid, kellel on miskid probleemid. Ja see ongi peamine probleem. See on meditsiini kõige suurem probleem laiemalt - nähakse vaid ühte äärmust – haigeid inimesi. Samas olen õnnega koos, et tänu oma teadusuuringutele on mul olnud võimalus siiski põhjalikult uurida ka tuhandeid terveid eesti mehi ja seeläbi ma vähemalt tean seda viga. Kindlasti näeme me ka ajalugu. Võimalik, et täna on situatsioon juba hoopis erinev.\nNäen liiga palju mehi, kes on tarvitanud anaboolseid steroide ja sellega oma tervise ära rikkunud. Neid steroide (ja mitte ainult steroide) ostetakse samast saalist, kus tehakse trenni. Tüüpiline anaboolide tarvitaja kasutab sageli kõrvale ka rahusteid. Neid suisa müüakse jõusaalis ühe paketina! Tean skeeme mida tarvitatakse lihaskasvuks ja skeeme mida kasutatakse vastavast kuurist välja tulles. Lisaprobleemiks on see, et need ained (see kultuur laiemalt) on viimastel aastatel jõudnud ka üha populaarsust võitvasse kestvusalade rahvasporti.\nNäen liiga palju sõltuvushäirega jõusaalitreenijaid ja laiemalt sõltuvushäirena sportijaid.\nNäen mehi, kellel on sportimisest tekkinud düsmorfofoobia. Võib-olla nad kasvatavadki oma lihaseid selle tõttu, et neil ongi sisemine ebakindlus juba algselt väga suur.\nNäen seda, et suur osa treeneritest nimetavad ennast ka toitumis- või tervisenõustajateks. Omamata selleks elementaarsedki haridust. Olen näinud palju personaalseid terviseprogramme, mis pole alustajale realistlikud või on otseselt tervistkahjustavad. Toitumisprogrammidest sinna kõrvale parem ei räägi.\nNäen seda, et Eestis suudetakse väga harva harmooniliselt kokku panna inimese arengu vaimne ja füüsiline pool. Seda nii rahvaspordis (kahjuks ka tippspordis) kui ka vaimsetes praktikates.\nPean jõusaalitreeningut üheks võimaluseks üldtreenituse saavutamiseks. Sama tulemust on ilmselt võimalik saavutada ka kodus hea juhendaja või mõne selleteemalise raamatu kaasabil.\nJa kõige lõpuks – püüan juba sel aastal jõuda nädalas kord-paar ka jõusaali.\nHugo/ 22. jaanuar 2016 22:09\nÕnneks mood olla suur musklites kast on läbi. Ja need inimesed näevad friikidena välja. Ei ole ilus. Mood jõudis sinna, et tervislik keha, sinna veidi kõhnuse poole - kuivade musklidega, kes panustab kardio treeningutele (vastupidavus - suusad, jooks, fitnes jne... ehk keskmise pulsiga toimetamine ) - näeb ilus, värske ja tervislik.\nFUKC THE MACHO! (sellise kirjaga t-särk oli väga ilusal tibil diskol türgis)\n- ütleb palju - olen ka mina nõus.\n22. jaanuar 2016 23:54\nEi ole see mood kahjuks läbi , naistele meeldivad musklimehed ja see dikteerib kogu loo .\nQ/ 22. jaanuar 2016 22:06\nNeed mehed on üleni kehast kärnas olen ise näinud neid mehi.\nKurb/ 22. jaanuar 2016 21:51\nKuna näen seda jõusaali äri igapäevaselt, siis on kerge ühtida dr. Punabi kommentaariga. Teine pool sellest ärist on toidulisandite müük, paljud harrastajad/sõltlased on loobunud tavalise toidu tarvitamisest ja kasutavad ainult lisandeid. "Tulemused" maanduvad meditsiini vastuvõtutubadesse. "Juhendajad" ja nende jüngrid meenutavad oma tegevusega ärapööratud ususekti liikmeid. Kurb!\ntean, millest räägid/ 22. jaanuar 2016 22:16\nkõige hullem on see, et veel täitsa poisikesed, kes isegi piimahabe pole tärkanud, on juba sõltuvuses\ntt/ 22. jaanuar 2016 21:19\nohhoohoo/ 22. jaanuar 2016 21:04


Pretsedenditu juhtum: sissetung alajaama põhjustas elektrikatkestuse - Ärileht\nPretsedenditu juhtum: sissetung alajaama põhjustas elektrikatkestuse\nEleringi Kunda alajaam\nPühapäeva õhtul tungiti Eleringi Kunda 110-kilovoldisesse alajaama ning sissetungija tegevuse tulemusel jäid alajaamast elektrit saavad Kunda piirkonna kliendid umbes pooleteiseks tunniks elektrita.\nElering teavitas juhtunust politseid ja tegeleb juhtumi asjaolude väljaselgitamisega. Sissetungija motiivid pole selged. Samas viitab sissetungija tegevus sellele, et tegemist oli elektriseadmeid tundva isikuga ja tema tegevus oli sihipärane.\n„Selline juhtum on viimaste kümnendite vaates pretsedenditu. Elering vabandab Kunda piirkonna klientide ees tekkinud ebamugavuste pärast! Arvestades tänast julgeolekupilti, palume inimeste abi. Kui märkate oma kodukohas võõraid inimesi toimetamas Eleringi elektri- ja gaasitaristu juures, palume selles kindlasti teavitada Eleringi. Need samad alajaamad, liinid ja gaasijaotusjaamad hoiavad teie kodudes tuled põlemas ja toad soojad," ütles Eleringi juhatuse esimees Taavi Veskimägi.\nEbaseadusliku tegevuse märkamisel energiataristu juures palutakse teada anda Eleringi telefonil 6056825.\nElering haldab elektri ja gaasi ülekandevõrku. Elektri ülekandevõrk koosneb enam kui 5000 kilomeetrist kõrgepingeliinidest ja ligi 150 kõrgepingealajaamast. Elering hallatava gaasi ülekandevõrgu kogupikkus on ligi 1000 kilomeetrit, gaasivõrku kuulub 36 gaasijaotusjaama, kolm gaasimõõtejaama, kaks kompressorjaama ja üks gaasirõhu reguleerjaam.


5. Suurtükiväegrupp – Vikipeedia\n5. Suurtükiväegrupp oli Eesti sõjaväe suurtükiväeüksus Viljandis.\nViljandi, Jakobsoni tänav 8a\n16. märts (29. jaanuar)\nkolonelleitnant Georg Kirschbaum\nmajor Artur Tenno ülema ajutine kt (1934–1935)\nmajor Artur Tenno ülem (1936–)\nEnne 1940. aastat kuulus suurtükiväegrupp 3. Diviisi koosseisu, hiljem 4. Diviisi koosseisu.\nSuurtükiväegrupi ülem oli major Artur Tenno.\n5. Suurtükiväegrupi baasiks oli Ülemjuhataja päevakäsuga 14. märtsist 1919. formeeritud 3. Raske Välja Suurtükiväe Divisjon ja selle komplekteerimiseks kasutati 1. ja 2. suurtükiväepolgust toodi üle 5 patareid. Divisjoni ülemaks määrati Suurtükiväe valitsuse Varustuse osakonna ülem polkovnik Martin Terras, kes asus väeosa vormeerimisele Tallinnas 16. märtsil.\n3. Raske Välja Suurtükiväe Divisjon formeeriti ümber 3. Suurtükiväepolguks ja saadeti peale Vabadussõja lõppu laiali, kuid formeeriti 1921. aastal uuesti. 1925. aastal jagati 3. suurtükiväe rügement 5. ja 6. suurtükiväe grupiks.\n1924. aastal muudeti Eesti suurtükiväe organisatsioon järgmiseks: 1. diviisil oli 1. diviisi suurtükivägi, 2. diviisil 2. diviisi suurtükivägi ja 3. diviisil 3. suurtükiväe rügement. Mõlema diviisi suurtükiväed jagunesid kaheks grupiks. 1. augustil 1925. aastal loodi uus organisatsioon, kus suurtükivägi jagunes suurtükiväegruppideks: 1. diviisil oli 1. suurtükiväegrupp ja 2. Suurtükiväegrupp; 2. diviisil 3. suurtükiväegrupp ja 4. suurtükiväegrupp ja 3. diviisil 5. Suurtükiväegrupp.\n5. suurtükiväegrupi staap asus Viljandis, Jakobsoni tänav 4.\n1. patarei - Heimtali mõisas\n2. patarei - algselt Heimtali mõisas, hiljem Viljandis\n3. patarei - Viljandis, Eha tänav 2 (Viljandi Saksa käsitööliste seltsi maja), hiljem asus Heimtali mõisa.\n3. diviisi hilisema 6. suurtükiväegrupi staap, patareid nr. 4 ja 5 - Loodi mõisas Viljandimaal.\n1928. aastal kehtestati "Kaitseväe organisatsiooni ja koosseisude seadlusega, Eesti kaitseväe rahuaegne organisatsioon. Välisuurtükivägi oli koondatud A, B ja C tüübilistesse gruppidesse. A tüübilises suurtükiväegrupis (1. ja 3.) on staap, spetsialistide komando, kaks kerge kahuri-, üks kerge haubitsa- ja üks raske kahuri-või haubitsapatarei ning igas patareis on kaks rühma.\nSeoses 1928. aasta muudatustega ja ajateenijate arvu vähendamisega likvideeriti 3. diviisi piirkonnas 6. suurtükiväegrupp ning ka 3. diviisi suurtükiväe juhatus. Suurtükiväe laod ning muud spetsiaalosad hakkasid alluma 5. suurtükiväegrupi ülemale, suurtükiväegrupi patareid koondati Viljandisse. Ülemaks (1928–1934) määrati senine diviisi suurtükiväe ülem kolonelleitnant Georg Kirschbaum.\n↑ Sõjaministri käsukiri Nr. 76. Tallinnas, 18. veebruaril 1926 a.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=5._Suurtükiväegrupp&oldid=5496229"\nLehekülje viimane muutmine: 25. november 2019, 20:10\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:10, 25. november 2019.


Kümme lunastavat päeva - Kultuur\nAnne Aavik muusikaajakirjanik\n14. september 2015, 23:59\nArvo Pärt uurib kingituseks saadud kelli.\nEestis elab helilooja, kellest on saanud peaaegu et pühak. Ei ole isegi vaja vaadata tema kiirgavaid silmi. Piisab muusikast, mis on sündinud sõnadest — aga need sõnad tuleb rüütada helidesse, et kuulajad kuuleksid. Või tunneksid, lastes puudutada oma hellemaid nõrkusi või osatada allasurutud valu, mis lõpuks siiski nootide kirkuses lahustub. Mul pole aimugi, kas teile ka nii tundub. Kas üldse saab olla isiklikumat muusikat kui Arvo Pärdi looming?\nTeisalt on need harva dramaatilised, pigem malbed, peaaegu vaikuseks redutseeritud helid raputanud kogu klassikalise muusika maailma, lükates ümber senised arusaamad väärtmuusikast. Tõeline kunst on mõistetav vaid vähestele õnnelikele, näib kinnitavat 20. sajandi teise poole nüüdismuusika paremik. Kas teie olete julgenud ausalt tunnistada oma küündimatust, kui maailmakuulsa helilooja teos jättis täiesti külmaks? Ei puudutanud, hoopis tüütas, võibolla pani isegi pea valutama?\n«Sina ka siin Pärti kuulamas, ma ei teadnudki, et sellistel kontsertidel käid,» kuulsin Oleviste kirikus pealt kahe 20. eluaastates noormehe üllatunud kohtumist. «Ei, ma olen esimest korda.» – «Mina ka.» – «Ja kuidas meeldis?» – «Hullult!»


Põhikooliõpilastele tuleb veebipõhine füüsikaviktoriin : Õpetajate Leht\nPõhikooliõpilastele tuleb veebipõhine füüsikaviktoriin\n6. apr. 2015 - Kommenteeri artiklit\nKolmapäeval, 8. aprillil paneb rahvusvahelisele valguse aastale pühendatud veebipõhine füüsikaviktoriin „Spekter”, proovile 8.–10. klassi noorte füüsikateadmised. Võistlusel, mida saab teha ka nuhvlis, tuleb osalejal 30 minuti jooksul lahendada nii palju põhikoolifüüsikal põhinevaid valikvastustega ülesandeid, kui jõuab. Parimad saavad auhindu.\nViktoriini idee autori, Tartu ülikooli (TÜ) teaduskooli haridustehnoloogi Ly Sõõrdi sõnul on füüsikaviktoriini eesmärk tuua füüsika õppimisse mängulisust. „Füüsika ei ole ainult mehaaniliste arvutusülesannete lahendamine, vaid ka loogiline mõtlemine, kogemuste analüüsimine ja õigete-valede arutluskäikude äratundmine,” ütles ta.\nTartu ülikooli koolifüüsika keskuse juhataja Kaido Reivelti sõnul on plaanid IKT-potentsiaali rakendamisest koolihariduses jäänud siiani paljuski paberile. „Õppimine saab olla palju rohkem fun, kui ta seda täna on. Ma arvan, et sellise füüsikaviktoriini korraldamine on üks hästi ajastatud samm õiges suunas,” lisas Reivelt.\nKorraldajate sõnul soovivad nad viktoriiniga tähelepanu tõmmata ka info- ja kommunikatsiooni tehnoloogiate kasutamisele füüsika õppimisel ja õpetamisel.\nFüüsikaviktoriini korraldab TÜ teaduskool koostöös TÜ koolifüüsika keskuse ja Eesti füüsika seltsiga. Viktoriini rahastab hasartmängumaksu nõukogu.\nVeebipõhine viktoriin viiakse läbi füüsika e-õpikute (http://õpik.füüsika.ee) juurde loodud testide keskkonnas. Kuni 7. aprillini saavad huvilised sooritada prooviviktoriini.\nLisainfot leiab veebilehelt http://www.teaduskool.ut.ee/spekter.


Oodatud on igasugune lisainfo Eesti Vabadussõjalaste (Kesk)Liidu kohta - fotod, trükised, viited meedias (ka EW, EV ja välisajakirjandus, trükised, raamatud jne.) avaldatud kirjutistele jne. Jah, Kreekas, Hiinas ja Egiptuses - isegi Kiievi-Vene oli selline asi nagu "pederastia" - patt pederastia. Meetodit peetakse kõige steriilsemaks, kuna kirurg ei puuduta kasvu käte või instrumentidega. Eriti ohtliku parafiiliaga (agressiivne pedofiilia, sadism) on ainus võimalik ennetamise vorm seksuaalse soovi vähendamine.\nJahutatakse kassi hüüdnimed. Tal on palju kogemust erinevates valdkondades ning kui endal teadmistest puudu jääb, siis kutsub ta appi oma ala eksperdid. Kui Marshall oli 8-kuune, lahkus tema isa, jättes kaheksateistaastase Debbie üksi. Aga vaata seda pilti ja ütle, et sina ei tahaks endale sellist keha või et see keha pole ilus.\nKui viiksite sama pildi reaalsusesse: oleksite võtnud initsiatiivi, kui naeratasite, silma vaatasite või midagi sellist. Mõned neist on hästi teada ja te pole kunagi midagi kuulnud. Kaart sisaldab riimitud teksti või salme, milles puudub üks sõna (või rohkem).\nKui soovitakse, siis miks mitte, aga endal huvi puudub. Insertiivne positsioon on heteroseksuaalsele praktikale lähedasem, pole koormatud stigmaga ja võimaldab kergesti orgasmi saavutada. Lisaks annavad värvimislehed teile vabaduse otsustada, milline värvimisleht sobib kõige paremini lapse huvialale.\nMe nägime Kim Kardashianit seda, Calvin Klein, laulja Tommy Genesis ja Rihanna. Näiteks kui teil on õla rotaatoriga manseti lõikamine ja arst teatas, et võtate nädala kergendatult, planeerige nädala jooksul sugu hoidumist. Tal on piisavalt hea maitse, et aeg-ajalt ka mulle midagi välja valida.\nSeks Samo V Sanjah


Villatee: Seened vol 2\nKuigi veel pole sügis, ei saa seeni mõtteist.\nAlice hiiglaslike seente metsas jne....\nTahtsin saada koju oma seenekändu, no nagu see siin. Aga meie kaks kassi on nii mõistlikud ja seega sellist diivanit mul lihtsalt pole. Kunagi lapsena vist käsitööringis heegeldasime seeni ja kinnitasime need mingile alusele. Mäletan metsast toodud sammalt ja käbisid.\nKui diivaniseeni netis nägin, jäi silma ka palju toredaid seeni, mis meisterdatud nõelapatjadeks. Tekkis hirmus tahtmine ka endale villast nõelapatja teha.\nMättaks sai tükike vanutatud villast salli, seenekübarad aga on ehtsast kashmiirist!\nPosted by Heli at 4:45 PM\nTriinu April 10, 2010 at 7:53 PM\nSee on tõeliselt vahva idee :) Seened on väga efektsed ja "istuvad" suurepäraselt ka oma samblale!\nHeli April 10, 2010 at 9:58 PM\nAitäh Triinu!, nüüd on sammal juba ka nõelu täis ja meie noorem kiisu ei kipu enam seentega mängima;)