Kuidas Tenerifel ikkagi soodsamalt puhkust nautida kui Saaremaal... - Saarte Hääl\n– 31/05/2016Rubriik: Teema\nSALONG: Reede õhtul Tenerife Kompassi ees meeleolukal salongiüritusel.\nKasvav trend on, et pensionärid pakivad sügistalvel kohvrid ja lendavad lõunasse. Kuidas seda targasti teha, teab turismiettevõtja Olavi Antons, kes talvel elab Tenerifel ja suvel Saaremaal.\nOlavi Antonsi sõnul oli see ehk kümme aastat tagasi, kui üks vanahärra Jaak naisega talveks Tenerifele läks ja jäigi niimoodi käima. Tasapisi on Tenerifel talvitujate arv kasvanud iga aastaga poole võrra ja Olavi hinnangul oli Eestist pärit talvitujate arv läinud talvel paarisaja ringis.\nNeid on igas vanuses, kuid peamiselt siiski pensionieas rahvas. Tullakse sooja kätte, vanemad inimesed enamasti tervise pärast – Tenerife kliima on sobiv neile, kel on probleeme liigestega või kel vererõhk muret teeb, samuti hingamisprobleemide all kannatajatele.\n“Neid lugusid ei jõua ära kuulata, kuidas kellelgi siit enam ei valuta ja sealt ei kipita ja mismoodi Maimu Astaga möödunud teisipäeval jala üle vulkaani läksid nagu nalja, aga Eestis saavad vaevu poeni ja tagasi,” muigab Antons.\nKoos Wrisiga elu lihtsustama\nEt end talveks Tenerifel sisse sättida soovijate arv on kasvamas, on Antonsi ekskursioonipuhveti Tenerife Kompass ja Wrisi reisibüroo eesmärk asja koordineerida. Wris leiab soovijatele lennupiletid. Tenerife Kompass hoolitseb pensionäride eest kohapeal. “Oleme nagu eakate päevakeskus ja nii see ilmselt jääbki, sest eestikeelseid kohti seal teisi pole,” tähendab Antons.Olemas on veebilehekülg www.tenerife24.ee, mille kaudu pensionärid saaksid ja peaksid leidma seal elamise, ja ka Facebooki grupp Talvitu Tenerifel, mille eesmärk on viia kokku need, kes talvitumiseks kaaslast otsivad. Ka seda osa üritab Wris Tenerife Kompassiga katta, et eakad ei peaks ise suurt vaeva nägema.\nParadiisis talvitumisega on seotud aga mitmeid müüte, mida Antons lahkesti murrab. Osa arvab, et see on jube kallis lõbu. Tõsi on aga see, et kes natukenegi asjale pihta saab, võib Tenerifel odavamalt elada kui siin. Teised arvavad, et see on iseenesest üliodav. Ent niisama ei kuku seal midagi sülle.\nLääne-Euroopa pensionärid, kes samuti armastavad Tenerifel puhata, tegutsevad aasta või kaks ette, et endale soodsalt korter broneerida. “Need, kes tulevad kohvriga kohale ja arvavad, et saavad soodsalt, jäävadki palmi alla,” kinnitas Antons. Sellega peaks tegelema vähemalt praegu, kui on tahtmine juba sel sügisel Tenerifele minna. Päris kõike Wris ja Tenerife Kompass pensionäridele ette ja taha ära ei tee. Ise tuleb teada nt rahvusvahelist reisiterminoloogiat, mis puutub korterite suurusesse. Väga vähe on Eestis pensionäre, kes saavad endale lubada, et üürivad kaheks kuuks Tenerifel stuudiokorteri. See tähendab 1000 eurot kuus, millele lisanduvad kõik muud kulud. Stuudio on suur avatud korter kööginurga, pesemisvõimaluse ja kõige muuga. Eraldi tube seal pole ja see ongi kalleim variant, sest üldjuhul tahavad ühes toas koos elada vaid head sõbrad. Kui tegu on ühe magamistoaga korteriga, siis Eesti mõistes on see kahetoaline, kahe magamistoaga on siinsete arusaamade järgi kolmetoaline jne.\nSoodsalt hakkama saamise võti on selles, et pensionärid koonduvad juba kodus. “Kõige paremini läheb neil seltskondadel, kus on üks aktiivne, üldjuhul proua – ma ei tea ühtegi sellist aktiivset härrat, kes siin Eestis asja korraldaks ja majandaks, et nii, Ilme, sina tuled poolest oktoobrist ja oled jaanuari alguseni, Valve tuleb jaanuari algusest ja on märtsi keskpaigani jne,” selgitab Antons.\nPeaks olema keegi, kes hoolitseb, et korter oleks pooleks aastaks rahvast täis. Seda seepärast, et üldjuhul saab korteri selle vähemalt kuueks kuuks üürides väga hea hinnaga. “Kui rendid kuueks kuuks, maksad kohalikku hinda ja see on palju odavam, kui võtta korter üheks kuuks või isegi nädalaks.” Nõnda tasub kõrvataha panna, et tarvis on aktiivset “vedurit” ja puhkavad pensionärid ses korteris roteeruvad.\nAntons teab inimesi, kes on läinud Tenerifele pead-jalad koos elama, ja siis selgub, et nende päevarežiim ei klapi. Üks ärkab kell 6 ja ajab teise ka üles, kes on võib-olla kella 2-ni öösel raamatut lugenud. Seega oleks hea, kui inimesed, kes koos talvituvad, tutvuks juba Eestis.\nKorteri saab 400–700 euroga\nKorteri üür pooleks aastaks on alates 400 eurost kuni 700 euroni kuus. Sel juhul on tegemist stuudio või kuni kahe magamistoaga korteriga, mis ei asu ööklubide kõrval rannas. Sellised korterid on 10–15 km turismipiirkonnast, kuid ikkagi ookeani ääres.\n“Pensionärile see sobib, sest pensionäril ei ole üldjuhul vaja, et kell 23 hakkaks tal maja allkorrusel Elvis laulma ja laulaks kella 3-ni,” nendib Antons. Kohad, kus asuvad pensionäridele meele järele korterid, on vaiksed ja rahulikud.\nSuhteliselt avastamata on kohalikud linnakesed, mis asuvad 300–400 meetri kõrgusel ja rannikust 10 km kaugusel. Ka seal saab elada ja see on veelgi soodsam.\nSealt ei jaksa aga ilmselt ookeani äärde jalutada. Pead sõitma bussiga, kuid bussiliiklus on Tenerifel täiesti korralik. On ka pensionäre, kes on ostnud auto. “Ostadki 1000 euroga sellise, mis veel liikuda suudab, ei vormista seda isegi enda nimele, sõidad kuus kuud ja siis müüd kohalike abiga 800 euro eest jälle maha,” räägib Antons. “Nii oled saanud pooleks aastaks auto, 200 euroga. Muidu on see umbes viie päeva hind, kui rentida.”\nTenerife Kompass korraldab reedeõhtuti üritust, mille nimi on “Salong”. “Selleks ajaks lõpetame ekskursioonide müümise ära, veame lauad-toolid välja ja siis kogunevad sinna nii kohalikud kui ka turistid, aga ka Eesti pensionärid,” selgitab turismiettevõtja. Seal jagatakse kogemusi ja saadakse tuttavaks.\nSeltsielu on Tenerifel nii aktiivne, et hirmu igavuse ees küll pole. “Saadakse tuttavaks teiste Eesti inimestega, läheb läbisaamiseks ja siis tatsatakse mööda saart koos ringi.”\nToidueelarve vaid 90 eurot kuus\nKohalikelt teadmiste ammutamist on vaja juba seepärast, et mõistlikult majandada. See on ülioluline info, näiteks kus käia ostlemas. Tenerifel maksab loogika, et kui turismipiirkonna nurgakaupluses on igale banaanile, õunale jmt kleebitud hinnasilt “1 euro tükk” ja pudel vett võib maksta 2 eurot, siis sealt 300 meetrit eemal asuvast supermarketist – kõige populaarsem on Mercadona – saab 1 euro eest juba rohkem kui kilo banaane.\n“Kui lähed aga sinna, kus kohalikud inimesed elavad, ja tead, millisel päeval, kellaajal ja kelle juurde minna, võid saada kilo banaane 30 sendi eest,” kinnitab Olavi Antons. Muuga on sama lugu.\nLinnas nimega Las Galletas oli tunamullu selline lugu, et seal elas ühes korteris kolm eesti vanainimest: mees, tema naine ja veel üks proua. Proua oli üliaktiivne, tatsas ringi ja avastas. “Tal oli ruttu teada, kuhu tuleb hommikul minna kartuleid ostma, kust saab pealelõunal odavalt kala, kust apelsine ja kõike muud,” räägib Antons.\nNaine suutis viia kolmese leibkonna toidueelarve 90 euro peale kuus ja see tähendas kolme söögikorda päevas. “Katsu sa siin sellise hinnaga hakkama saada. Ja seejuures sööd rikkalikult, see polnud mingi sellerinärimine,” kinnitab Antons.\nNõnda ongi tema sõnul nii, et kes tegutseb õigel ajal, saab Eestis kütte selleks ajaks kinni keerata või korteri välja üürida, ja ajab Tenerifel odavamalt läbi kui Eestis.\nLennupileteid on erineva hinnaga. On lennatud edasi-tagasi ka 160–180 euro eest, aga üldjuhul jäävad piletid 230–250 euro vahele.\nKass kaasa ja kindlustus samuti\nKa lemmiklooma pole vaja koju jätta. “Lääneeurooplased, isegi kui nad tulevad nädalaks, võtavad kassi või koera alati kaasa. See on elementaarne,” kinnitab Olavi Antons. Kuni kaheksakilone loom võib loomakandekotis lennukisalongiski olla. Seda peab küll iga lennufirma puhul järele kontrollima, aga üldreegel on selline. Ja maksab see paarkümmend eurot.\nAntonsi sõnul ei liiguta enamik Tenerifele tulevatest pensionäridest tervisekindlustuse osas end üldse. “Tulevad Euroopa ravikindlustuskaardiga ja põhimõtteliselt teevad õigesti. Kui midagi juhtub, saavad nad abi.”\nSel juhul peab aga arvestama, et minna saab vaid riiklikesse raviasutustesse ja võib juhtuda, et seal pole inimest, kes räägiks nt vene keelt. Nii võib juhtuda, et peab tõlgi palkama.\nMeditsiin on Tenerifel aga kõrgel tasemel. Antonsi sõnutsi maksab tervisekindlustus ca paarkümmend eurot kuus. “Kui see on olemas, siis on valik suurem, sest erakliinikuid on lademetes,” kinnitab ta. Pealegi pole neis järjekordi.\nSel neljapäeval, 2. juunil kell 13.30 toimub Kuressaare päevakeskuses kohtumine Olavi Antonsiga, kus räägitakse Tenerifel talvitumisest lähemalt. Seal saab kõige kohta ise küsida.\nLisatud: 13.11.2017 / 16:59\nMillal saab veel infot? 13.11.2017.a. telf 53485856


Lastekaitse Liit » Turvalise interneti päeva konverents\nLastekaitse Liit › Uudised › Uudised ja teated › Turvalise interneti päeva konverents\nTurvalise interneti päeva konverents\nTiigrihüppe Sihtasutus kutsub Teid Turvalise interneti päeva konverentsile\nKell 11.00 - 17.00\nMeriton Grand Conference & Spa Hotell,\nTurvalise interneti päeva tähistatakse rohkem kui 60 riigis. Sel aastal kannab päev juhtmõtet:\n“See on rohkem kui mäng, see on Sinu elu!”\nTäna kulutavad noored suure osa oma elust tegevustele internetis - veebipõhistest mängudest suhtlemiseni sotsiaalvõrgustikes. Konverentsil räägime sellest, mida saavad täiskasvanud teha, et virtuaalses maailmas ei satuks ohtu laste privaatsus, maine ja tervis.\nKonverentsile ootame õpetajaid, noorsootöötajaid, lastekaitsetöötajaid ja koolipsühholooge.\nTutvuge programmiga ning registreeruge kuni 01.veebruarini www.targaltinternetis.ee\nTäna kulutavad noored suure osa oma elust tegevustele internetis veebipõhistest mängudest suhtlemiseni sotsiaalvõrgustikes. Konverentsil räägime sellest, mida saavad täiskasvanud teha, et virtuaalses maailmas ei satuks ohtu laste privaatsus, maine ja tervis.


Ühisrahastuse teemadele keskenduv veebileht Explore P2P tegi kirjutas oma viimatises blogipostituses teemal, kuidas tunda ära P2P veebilehti, mis on ilmselged pettused.\nExplore P2P üks lugejatest oli saatnud veebilehele kirja, paludes informatsiooni äsja avastatud investeerimisvõimaluse kohta. Internetileheni viis Facebookis olnud reklaam, mis lubas suurt tootlust. Konkreetset lehekülge mainida ei taheta, kuna ei soovita sellele reklaami teha, kuid blogi kirjutaja hinnangul on tegemist kindlalt pettusega.\nSelliseid petulehekülgi on internetis inimestelt raha välja meelitamiseks teisigi ning seetõttu toodi välja 10 põhjust, mida tasub tähele panna, kui on soov kindlaks teha, kas investeerimisvõimalus võib olla pettus.\n1. Pakutavad tootlused pole realistlikud.\nLehekülg, mis oli antud blogipostituse päästikuks, lubas aastatootlust kuni 30%, pakkudes seejuures ka platvormi poolset tagasiostugarantiid. Siin kehtib see ütlemine, et kui midagi tundub, et on liiga hea, siis tõenäoliselt see nii ka on. Ebareaalsed tootlused koos tagasiostugarantiiga suurendavad selgelt võimalust, et tegemist on pettusega.\n2. Veebikeskkond konverdib sissemakstud eurod coini või krüptovaluutasse.\nSee on kõige suurem ja silmapaistvam ohumärk. Pole mingit tõsist põhjust, miks peaks investeerimisvõimalust pakkuv keskkond eurod ümber konvertima mingiks enda poole loodud krüptovaluutaks. Unusta kõik, mis sa oled kuulnud blokiahelast – kui veebileht mainib midagi coinidest või krüptorahast, siis hoia heaga eemale.\n3. Aktsepteeritakse ebastandartseid makseviise.\nKõnealune veebileht lubas inimestel maksta raha sisse krediitkaardiga. Reeglina, ühisrahastusportaalid ei lase krediitkaardiga tehinguid teha, kuna nende protsessimine on kallim ja säilib makse tühistamise risk. Kui veebileht lubab tasuda krediitkaardiga, bitcoinides, Western Unioni või mõne muu sellise makseviisi kaudu, mis pole tavaline pangamakse või legitiimsed vahendajad nagu CurrencyFair ja TransferWise, siis võib see olla üks märk, et platvorm pole usaldusväärne.\n4. Laenud, mis on ebastandardsed või ei tundu reaalsed.\nKonkreetsel veebilehel pakutud laenud tundusid mitmed ebareaalsed ning lõhnasid pettuse järele. Tõsised P2P platvormid ei paku allutatud laene, mida kasutatakse bitcoini kaevandamise rahastamiseks. Reaalne ei ole ka kinnisvaraarenduseks võtta laenu kõigest kolmeks kuuks. Kõikide selliste imelike tagatiste või ebareaalsete tingimuste koha pealt tasuks olla väga tähelepanelik.\n5. Veebiplatvormi taga oleva ettevõtte kohta puudub info.\nInternetipõhise investeerimistegevuse üheks põhiliseks aspektiks on usaldus. Kui veebilehte haldava ettevõtte kohta avaldatud infos on mingidki lüngad või seda ei õnnestu ametlikest kanalitest kontrollida, siis ei tohiks oma raha ka selle firma kätte usaldada. Lisaks tavapärasele informatsioonile peaks võimalusel uurima ka ettevõtte majandustulemusi ja aktsionäride ringi.\n6. Juhtkond on täiesti tundmatu ning isikute olemasolu ei saa kontrollida.\nUsaldusväärtus tekitab see, kui ühisrahastusplatvormi juhid tegutsevad avalikult ehk käivad esinemas konverentsidel, annavad meedias intervjuusid ning on oma kontoga LinkedIn-i platvormil. Kõnealuse veebiplatvormi tegijad tundusid olevat küll reaalsed inimesed, kuid nende varasem kogemus oli pärit teistest valdkondadest.\n7. Ettevõte on kirja pannud vale aadressi või sellist aadressi ei eksisteeri.\nAntud juhul oli ühisrahastust pakkunud firma kirja pannud aadressi, mis asus nende asukohalinna kõige kallimas büroohoones. Kuigi see tundub esmapilgul muljetavaldav, siis on see ohumärk, kuna reeglina on eriti alustavad ühisrahastusplatvormid oma kontoriruumidega pigem tagasihoidlikud. Eemale tasub hoida kindlasti firmadest, mis üldse aadressi kirja ei pane või esitavad aadressi, mida pole olemas.\n8. Väga suur sotsiaalmeedia reklaami osakaal.\nÜldiselt ei ole soovitatav siduda ennast investeerimisvõimalustega, milleks ainsaks reklaamikanaliks on Facebook. Üksnes Facebookis reklaamimine aitab potentsiaalsetel petturitel jõuda küll ohvriteni, aga samas on võimalik hoida madalamat profiili.\n9. Kui mujal veebilehtedel kajastus puudub.\nKui P2P ühisrahastusportaal ei ole kajastatud sellel teemadel kirjutavatel veebilehtedel või blogides nagu Explore P2P, siis on soovitatav sellest võimalusest eemale hoida. Vähemalt seni, kuni usaldusväärsed allikad kinnitavad, et tegemist pole petuskeemiga.\n10. Ühisrahastusplatvorm ei vasta küsimustele.\nEnamik ühisrahastusplatvorme on loonud endale kliendisuhtluses korraliku reputatsiooni ning küsimustele vastatakse üsnagi kiiresti. Kui päringutele üldse vastust ei tule, siis ei tase antud veebilehe kaudu ka investeerida.\nBlogipostitus ilmus veebilehel Explore P2P 22. veebruaril.\nRahajutud.ee portaal lisab enda poolt veel ühe punkti, mida võiks jälgida kõikide investeerimisvõimaluste puhul:\n11. Kasutage kainet mõistust.\nPetuskeemid töötavad üksnes tänu ahnusele. Kui inimesed suudaksid endas ahnuse maha suruda ning mõelda kõik võimalused külma peaga läbi, siis enamasti saadaks kohe aru, et üritatakse teie raha välja petta. Mõelge alati kõik oma investeerimisotsused läbi ning võimalusel arutage mõne asjatundliku sõbraga. Kui investeerimisvõimaluse pakkuja meelitab teid sellega, et võimalus on kehtib ainult täna ja ainult sel hetkel, siis jookske, kuna tegemist on pettusega.\nKülma pead ja õigeid valikuid!\nPrevious Post Läti suuruselt kolmas pank lastakse põhja, aga mida sellest õppida?\nNext PostSammhaaval | Kooselu ja abielu vormide tähtsus investeerimises ning…


Konkursile "Aasta Keskkonnategu 2011" laekus 9 keskkonnateo kandidaati ja 14 keskkonnateokese kandidaati.\nKategooria "Aasta Keskkonnategu 2011"\nMTÜ Eesti Loodushoiu Keskus - projekt „Happy Fish“, üldvõitja\nProjekti eesmärk on taastada Emajõe kalade koelmualad ning suurendada Emajõe vanajõgede suudmeid setetest ja luhtadelt võsa puhastamise kaudu. Projektist ei saa kasu mitte ainult kalad, vaid ka looduskaitsjad, kalastajad ning paadimatkajad. Hindamiskomisjon leidis, et nii suurejoonelist looduskaitse projekti pole Eestis enne olnud ning projektis on esindatud nii teaduse pool, keskkonnahariduse pool, sel projektil on ulatuslik positiivne keskkonnamõju.\nAhto Kaasiku „Looduslike pühapaikade haldamise juhend“ - Ahto Kaasik korraldas Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUNC) looduslike pühapaikade haldamise juhendi teabepäevade läbiviimise, et teadvustada avalikkusele pühapaikadega seotud temaatikat.\nAndres Eilarti raamat „Pintsliga tõmmatud Eesti“ - 2011. aastal ilmus Aavo Koka ja Andres Eilarti raamat “Pintsliga tõmmatud Eesti”, mis ühitab looduse ja kultuuri väljendusvahendeid ning saavutab suurepärase keskkonnaharidusliku mõjukuse.\nProjekti eesmärgiks on tõsta laste teadlikkust prügi teemal. Põhirõhk on prügil, prügi sorteerimisel ning prügi taaskasutamise võimaluste näitamisel. Enamus lastele suunatud jäätmeteemalisi projekte on piirkonnakesksed ning kampaaniapõhised, kus erinevad keskkonnamaskotid kannavad laias laastus ühte sõnumit. Eesmärgiks on ühtlustada olemasolevate keskkonnategelaste poolne sõnum, tuues nad kokku nukuetendusse „Prügihunt ja Superjänes“ ning keskkonnahoiule kutsuvatesse õppematerjalidesse. Projekti raames valminud nukuetendust näidati pea 6000-le lapsele koolides ja lasteaedades üle Eesti 50-l korral. Etendus salvestati DVD-le, mida jagati kõikidele Eesti lasteaedadele ja koolidele tasuta, tundides kasutamiseks. DVD-l on muuhulgas õppematerjali prügi sorteerimise kohta kodus, infot, mis saab jäätmetest edasi, kuidas taaskasutada prügi ning muud vahvat prügiteemalist materjali.\nMTÜ Ida-Eesti Jäätmekeskus „Jäätmevihik“\nHea õppematerjal lasteaedades ja algkoolides vanuserühmale 5-8 aastat. Vihik sisaldab õpetlikke pilte prügi ohtlikkusest loodusele, tekst selgitab, milliseid erinevaid jäätmeid tekib ja õpetab, kuidas neid sorteerida.\nKesk-Eesti Noorsootöö Keskuse programm „Hoia metsa!“\n2011. aasta on pühendatud metsale. Hoia metsa 2011 programmi tegevused olid planeeritud lähtuvalt sellest aastast\nMTÜ Keila Roheline Punkt „Keskkonnakuu ja Keskkonnapäev Keila koolis“\nKeila koolis toimus sel aastal KESKKONNAKUU JA KESKKONNAPÄEV, mille eesmärgiks on tõsta laste ja noorte keskkonnateadlikkust läbi erinevate keskkonnaalaste tegevuste, tuues vaheldust igapäevasesse kooliellu ja kinnistades seeläbi keskkonnahariduse rakendumist.\nTallinna Tuule Lasteaed on pööranud viimaste aastate jooksul tähelepanu Lasnamäe rohelisele ümbrusele. Üheskoos oma maja pedagoogidega on valminud mitu õpperadade juhist teistele Tallinna lasteaedadele.\nAS Väätsa Prügila kampaania „Vabapaber“\nAS Väätsa Prügila on korraldanud koolidevahelisi vanapaberi kogumise kampaaniaid alates 2003. aastast. Lisaks Järvamaa ja Raplamaa koolidele osalevad kampaanias ka Raplamaa haridusasutused. Kampaania eesmärk on vanapaberi kogumise ja taaskäitlusse suunamise abil hoida kokku loodusressursse ning vähendada prügilatesse minevaid vanapaberi koguseid.\nVigri lasteaia projekt “Vigri lasteaia keskkonnateadlikkuse tõstmine“\nKavandati vähemalt 8-10 üritust (metsateemaliste aktiivõppe tundide-päevade läbiviimine – otsene vahetu tegevus, õpetamaks lapsi tundma, armastama ja hindama meid ümbritsevat). Teemadest on käsitletud nii keskkonnasõbralikku jäätmemajandust ja veemajandust, kaitsealuseid taimeid, lindude kaitset, metsatemaatikat.\nKärstna kooli kaks projekti: "Maanteeääred puhtaks“ ja "Loodushariduslik tegevus õppekäikude kaudu Kärstna koolis“\nKärstna kool korraldas maanteeäärte puhastamisaktsiooni oma kooli õpilastele, puhtaks sai enam kui 50 km ulatuses kraave ja teeääri, Kärstna küla keskuse ümbrusest.


Kommentaarid: Evelin Ilves: Tegelikkus nii hiilgav polnud. Mis siis juhtus?\nEvelin Ilves: Tegelikkus nii hiilgav polnud. Mis siis juhtus?\nToidutare, 30. september 2018, 12:26\nniipea kui/ 2. oktoober 2018, 07:09\nnäen seda ...kaob söögiisu ja elurõõm\nJuSS/ 1. oktoober 2018, 11:17\nOn ju hea, kui inimene leidis lõpuks, mis sellest et üsna hiljavõitu, oma tõelise ande ning kutsumuse.\n1. oktoober 2018, 10:26\nLõpetage ometi ära aitab juba selle evelini jurast. Ta ei saa ju ise aru et on juba tüütuks muutunud\nmitte ainult tüütuks/ 1. oktoober 2018, 20:03\nja läti keelt ta ka ei räägi/ 9. oktoober 2018, 15:27\nFotoshopitud/ 1. oktoober 2018, 06:35\nPenskar 66+/ 1. oktoober 2018, 01:29\nVanasti oli ikka nii, vaeslapsest kuningatütreks, aga nüüd on diplomiga arstist tainaväänjaks, kirjutage, kes teab, et esileedi saatus on mõnes meile tuntud riigis sarnane?\nmis esileedi?/ 1. oktoober 2018, 20:04\nta polnud isegi taga- ja mitte mingi leedi. tavaline väntsakas\nT.Mets/ 30. september 2018, 22:52\nMadam Evelin, te ju diplomiga arst, Misajast tohter pirukatele üle läinud. Muide mulle meenub aeg, mil te Ärmal külastajatele roogasid tegite ja siiani imestan, missugune paks pidi olema selle külastaja rahakott, sest tegemist oli tõeliste kirveshindadega\nõl,miks te/ 30. september 2018, 22:26\nahistate lugejaid selle burgeriga?\nEvelinil oleks juba / 30. september 2018, 22:18\nammu aeg üle oma võimete mitte elada!\nE621 Lots of love. / 30. september 2018, 19:46\nVaatasin siis wolti lehel järgi selle burksi. Hinnaks röögatu 14.40€ ja koostisosade hulgas Sriracha majonees, mis sisaldab muuhulgas soja ja mürgist naatriumglutamaati E621. Head isu!\nMenüüs ka mitu kirjaviga. Piinlik lugu.\nhuvitav/ 30. september 2018, 19:28\nkasv Evelin ise ei saa aru et ta on ise üks vana laagerdunud lihaveise burger\nahhhaaaaa/ 1. oktoober 2018, 20:06\nahhhaa haaa ! on jah, täiesti laagerdunud! väga tabavalt väljendatud. hihiiii\nmjah/ 30. september 2018, 18:01\nVäga tüütu inimene.\n30. september 2018, 17:30\nHea meelega läheksin nende restorani seda hõrgutavat toitu maitsma, kuid koduleheküljel on kirjas et tuleb lausa ette tellida aeg ja päev ja toit ja kas see aeg üldse pererahvale sobibki, sest äkki pole neid kodus.\nSee vana reduktor hakkab kohe krigisema/ 30. september 2018, 17:23\nkui pole nädal aega määrdepritsi saanud\nHuugo/ 30. september 2018, 17:20\nMeenub aeg kui tuldi välja antireklaamiga; see välgumihkel ei sütti kunagi - mustvalges televiisoris keegi klõpsas poolsada korda vist BIC või muud jura-:) Ja toimis-:) Kes krt. andisid ülla ameti perearst või midagi sellist. Kui oled leivanduses läbikõrbenud on raske uskuda, et jagad midagist biokeemiast, mikrobioloogist/rääkimata anatoomikus nähtavast/ jne.\nJuku/ 30. september 2018, 17:01\nLastes lihaveiseliha kaua laagerduda tulevad sellele kärbsetõugud, mis annavad lihale eriti pikantse maise\nTrükiviga/ 30. september 2018, 17:03\nPeab olema maitse\nhüva nõu/ 30. september 2018, 16:50\nEvelin, tegele asjadega, mida tõeliselt naudid enda jaoks, ära taha kogu aeg esiplaanil särada, valskuse ja valega.\n---/ 30. september 2018, 17:41\nton hüva nõu. ela ise ja lase teistel elada.\nmaamees/ 30. september 2018, 15:45\nKas Evelin on tõesti Õhtulehel palgaline intervjueeritav.Miks muidu päevast päeva peame tema pilti nägema.\ntüütus/ 30. september 2018, 19:45\nKas Toidutare toimetajal Manona Parisel teisi kirjutajaid polegi võtta? Ikka Evelin ja Evelin. Tüütuks läheb see üks ja sama kirjutaja liiga sageli.\nEhh/ 1. oktoober 2018, 04:59\nAjusaagimiga paras paar.\nÜllas Efka/ 30. september 2018, 15:22\nEvelinil on nii sügavad ja targad mõtted. Küllap see Evelini teene oli, et selline keskpärane mees, nagu Toomas hendrik, sai presidendiametis üleüldse hakkama. Kas poleks nüüd Evelinil aeg poliitikasse siirduda. Eriti arvestades, et parlamendi targim naine peagi Hispaaniasse lahkub?\nsa oled/ 1. oktoober 2018, 20:08\nsuht see ja teine\nJuulius / 30. september 2018, 14:39\nTundus, et see nädalavahetus möödub ilma pr.Evelinita. Aga ei, ikka kohtusime. Mida on sel proual kogu aeg rääkida?\nno/ 30. september 2018, 14:46\nei saa nii lihtsameelne ikka olla\nTa.../ 30. september 2018, 15:39\n..ju nende kirjade ja enese kohta info jagamise eest teenib raha.Seega üks tema sissetuleku allikas.\noi,oi/ 30. september 2018, 14:16\nei tea, kas see naine saab ka mõne tõsisema tööga hakkama, või jääbki igaveseks pläkutajaks leheveergudel\nno/ 30. september 2018, 17:32\nsa ära loe neid ja ongi korras.\nnii ongi/ 30. september 2018, 14:13\nVõiksid minna juba maale, lihtrahva sekka,seal inimesed töökad ja lahked, ununeb enda ülehindamine, lihtsalt võta vabalt\ne-maalt/ 30. september 2018, 14:06\nkas foto on tegelik.\nNüüd.../ 30. september 2018, 15:41\n..on rohkem priskem,ei mingeid dieete,mis kunagi rahvale peale suruti.Ainult tema oskas õieti toituda ja meie olime ullikesed.\ntippkokk/ 30. september 2018, 13:46\nVast oli liiga kaua ligunema jäetud kui inimesed osta ei tahtnud? Toidul peab valmistamise käigus ikka pidevalt pilku peal hoidma ja lõustaraamatu selleks ajaks kinni panema.\nMina saan nii aru/ 30. september 2018, 13:33\nevelini vaja poliitikasse tõugata, aga tegelikkus nii lihtne pole, kohe iga korraga, kui jälle meedias, muutub antipaatsemaks. Helle ja Ingrid on vastupidi, väga sümpaatsed.\nno/ 30. september 2018, 13:28\nKüll on tüütu inimene,iga päev pildil.\nHakka oma tütart kasvatama,ära sobra teiste inimeste eludes.\naitab/ 30. september 2018, 13:26\nKaua ajakirjandus kuritarvitab ebaadekvaatset eneseimetlust? Lõpetagu haige inimese "müümine" ja läinud ta ongi - Soome nagu teine Arnold


Vahur Kersna ja Jaak Lõhmus püüavad võidu Kadrioru ajalugu telepurki\nVahur KersnaFoto: Teet Malsroos\nKroonika, 20. juuli 2018 07:55\nKadrioru park tähistab tänavu 300. sünnipäeva ja sel puhul toimetavad kaamerate ja mikrofonidega Kadriorus kaks korüfeed korraga – Jaak Lõhmus nokitseb juba aasta otsa filmi kallal Kadriorust, selle pidulik esilinastus toimub septembris, kuid esimese koore vaatajahuvi näol näikse riisuvat hoopis Vahur Kersna, vahendab Kroonika.\n“Jah, ma tean, et Lõhmusel on kümme korda rohkem aega ning ilmselt ka kümme korda suurem eelarve. See andis meile põhjuse pingutada, et meie tulemus oleks vähem kui kümme korda viletsam. Aga – kes ees, see, mees, kes taga, see kassi saba,” muigab Kersna, kes teeb Kadriorust teleseriaali.\nKersna provokatsioonist: filtreerisin välja kõik, kes mind ei armasta! (187)\nTele 25. juuli 2018 12:42\nTELETOP: tabelit troonib „Aktuaalne kaamera“, Kersna saade tabelis kesisel kohal (11)\nTele 24. juuli 2018 16:40\nKersna kasutas telesaates venekeelset roppust, mees ise asjas probleemi ei näe (143)\nTele 24. juuli 2018 15:02\nKadrioru loss ja park – Eesti oma mini-Versailles (5)\nTele 20. juuli 2018 20:53\noravaneiu 20. juuli 2018 18:49\nÕudne inimene kuidas ta võõrast vara ihaldas omale saada pettuse teel,mis läks ka korda .\nVahur 20. juuli 2018 14:05\nVahur Kersnal on aastakümneid telekogemust ja ta oskaks saateid teha küll kui ta vaid tahaks. Kuid kahjuks on ta viimastel aastatel valinud oma stiiliks IGAVUSE. No tõesti on piinarikas ta saateid otsast lõpuni ära vaadata.


Kodu: Kuidas Puhastada Hallitust Ja Hallitusest Sheetrocki Seintest, Puitpõrandadest Ja Äädikat Sisaldavatest Mööblitest - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Puhastada Hallitust Ja Hallitusest Sheetrocki Seintest, Puitpõrandadest Ja Äädikat Sisaldavatest Mööblitest\nKuidas Puhastada Hallitust Ja Hallitusest Sheetrocki Seintest, Puitpõrandadest Ja Äädikat Sisaldavatest Mööblitest\nKodu, suvila või kabiin, mis ajutiselt suletakse või on kokku puutunud vähese valguse või värske õhuga aja jooksul, on tõenäoliselt valuvorm, hallituse ja lõhn on mustad. Need probleemid ei vali üht pinda üle teise; hallitus ja hallituse võib mõjutada seinu, puitpõrandaid või isegi mööblit. Vabanemine kõigist hallitusest ja...\nKõva mööbli pinnad\nPuhastamine aitab eemaldada paljudest pindadest lahtise hallituse ja hallituse.\nKodu, suvila või kabiin, mis ajutiselt suletakse või on kokku puutunud vähese valguse või värske õhuga aja jooksul, on tõenäoliselt valuvorm, hallituse ja lõhn on mustad. Need probleemid ei vali üht pinda üle teise; hallitus ja hallituse võib mõjutada seinu, puitpõrandaid või isegi mööblit. Kõigi vormide ja hallituse väljalangemine on võti ruumi muutmiseks mugavaks, ohutuks ja lõhnast vabaks. Kui soovite allergiat või astmahooge, mis on põhjustatud kas hallitusest või hallitusest, võtke keegi teine sisse puhastusvahendi tegemiseks.\nPuhastage oma puitpõrandadest nii palju kuiva hallitust või hallitust, kui kasutate tolmuimejaga polstriharja kinnitust, või tolmu tolmu tolmu tekitamisel lahtige puhtaid pintsliga puhastuspintsliga. Vahetada tolmuimeja kott ja filtreerida või plastist tolmuimeja kambrist hoolikalt pesta. Pühkige põrand pehme lapiga, mis on sukeldatud veidi pehmeks lahuseks, kõigepealt eemaldades suurema osa niiskust. Proovide leviku vältimiseks loputa korgi regulaarselt. Kuivatage põrand pehme lapiga. Kui näete palju hallitust laike, pritsige see ala äädika abil, seejärel pühkige see pehme, seebiva lapiga, millele järgneb niiske lapiga ja kuiva lapiga.\nKipsplaat või kipsplaat, nagu seda mõnikord nimetatakse, on samuti niisama kergesti vormitud ja peenestatud kui mis tahes muu ruumipind. Kui värvimata kipsplaat on vormitud, võib probleem olla vesi. Kui kipsplaat on näiteks lekke korral äärmiselt niiske, võib tekkida vajadus selle väljavahetamiseks. Otsige professionaalset abi lekke parandamiseks ja asetage kipsplaat. Kui pehmest tingimusest on lihtsalt mõni hallitus- või pleekimiskoht, vaakumige laigud koos polstri harjaga, seejärel visake vaakumkott ära või puhastage tolmuimejaga varustatud plastist tolmuimeja kambrist. Pühkige hallitusseened või jahvatatud lehed äädikas riputatud riidega ja keerake välja peaaegu kuivana; võite seda teha uuel või värvitud kipsiparkil.\nÜkskõik milline teie mööbel on valmistatud, tolmuimeja see puhastusvahendi harja kinnitusega aitab eemaldada lahtisest hallitusest või hallitusest osakesed. Pühkige kogu tükk maha pehme, seebilahusesse imbunud pehme lapiga ja eemaldage enamikku niiskust, seejärel pisut niisket lappi. Töötlege hallitust ja hallituspaiku koos alkoholiga hõõrudes kasutatava lapiga, katsetades kõigepealt silmatorkavat ala. Äädikat võib kasutada, kui teil pole alkoholi hõõrumist. Niiskuse eemaldamise vältimiseks kuivatage mööbel õues vähemalt mitu tundi. Kui sahtlitel on sahitud lõhn, asetage sahtlis olev ajalehepall koos kohvisubulate kaussiga või kohvioad, samal ajal kui mööbel istub vabas õhus. Mõlemad ajalehed ja kohv aitavad eemaldada lõhnu.\nPehme mööbli riiulipinnad, nagu padjad, käsipuud ja tugitoolid, võivad hallitust ja hallituse põhjustada, kui see mõjutab ruumi teisi pindu. Puhastage polsterit põhjalikult, seejärel eemaldage vaakumkott, kui kasutate koti stiilis vaakumit. Kui tolmuimejal on eemaldatav kamber, mida saab pigem tühjaks kui kotti, visake ära kõik tolmuimejaga materjalid ja pesta plastkambri põhjalikult seebiveega, et vältida hallituse või hallituse kosutamist järgmisel vaakumis. Võtke mööda õues ja laske õhul mitu tundi kuivas, mitte-niiskes päeval. Puhastage pehme harjaga võimalikult palju hallituse, seejärel puhastage laigud alkoholi või äädika hõõrumisel niiske lapiga, tihti riideid loputades. Esmalt kontrollige vedelikku silmatorkavas piirkonnas, et kangas oleks värviline. Küpsetatud küpsetamine küpsetatakse üle kangast ja tolmuimeja tunni möödudes eemaldab mööda lõksud. Spritz mööbli äädikas valgus udu, et värskendada kangast veelgi, kui mööbel õues vabas õhus.\nKuidas Sirgestada Põrutamata Puu\nKuidas Kasvatada Rahustiku Lilli Fluorestsentsvalgustuse All


Eesliide 06334 on Thaleischweiler-Fröschen suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 8262096 ja suunakoodi 06334 jaoks tuleb valida number 06334 8262096. Thaleischweiler-Fröschen asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 8262096, suunakoodi 06334 (Thaleischweiler-Fröschen) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 6334 8262096. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 06334.\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Thaleischweiler-Fröschen, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Thaleischweiler-Fröschen, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 6334. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 8262096, suunakoodi 06334 (Thaleischweiler-Fröschen) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 6334 8262096.


Ikka š, ž ja č\nJuba pikemat aega on Eesti Keele Instituudi keelenõuandlast mitmele prestiižikale ajakirjandusväljaandele viidates küsitud, kas eesti õigekirjutusreeglid lubavad nüüd š, ž ja č asemel kirjutada sh, zh ja ch. Keelenõuandjate vastus neile pärimistele on alati üks: ei luba. Keelevaistuga lugejates tekitavad kõhklust ja vastuseisu niisugused sõnamonstrumid nagu tshuvashshki pro tšuvašški, shantaazh pro šantaaž kui näotud ja raskesti dešifreeritavad.\nTahaks meenutada, et š ja ž tulid käibele juba 1918. aastal koos ladina šriftile üleminekuga (vt näiteks "Eesti keele õigekirjutussõnaraamat" Tallinn, 1918), mitte nõukogude võimu kehtestamisega, nagu mõnikord arvatakse.\nEesti keeles kasutatakse š-d ja ž-d võõrsõnades, nagu bridž, ženšenn, hašiš ja originaalkirjaviisis või transkribeeritud võõrnimedes, nagu leedu Šiauliai, läti Ainaži, vene Anžero-Sudžensk, Šiškin, bulgaaria Elešnica.\nVõõrtähte č-d kasutatakse eesti keeles ainult võõrkeelsetes nimedes ja väljendites liithääliku märkimiseks, nt tšehhi Čapek, leedu Valančius, läti Čaks.\nTranskribeeringutes ja võõrsõnades pruugitakse tš-kombinatsiooni: Tšitšikov ja tšinovnik < vene чиновник, tšaardaš < ungari csárdás, tšintšilja < hispaania chinchilla, tšempion < inglise champion. Transliteratsioonides on ч vasteks č: nt vene-ladina Čičikov, bulgaaria-ladina Čepelare.\nš ja ž asendamine kahetäheühenditega tekitab hääldusraskusi ja eksitab, sest lugeja ei pruugi teada, kas tegu on algupärase sh ja zh-ga või š ja ž asendustega. Näiteks hääldub š-na nii š (paša) kui ka sh (hiina Alashan, inglise Shelley); sh võib häälduda ka eraldi silpides, s ja h häälikutena: toidunimes pasha, eesti liitsõnades kaunishing, presshein, samuti mitmetes nimedes. zh-ühendi taha võib peituda nii ž (želee, garaaž, leedu Žuvintas) kui ka näiteks tš-na häälduv zh (hiina Hangzhou). ch-ühend võib häälduda tš-na nagu č-gi (inglise Churchill, hispaania La Mancha ja tšehhi Čapek, läti Lāčplēsis), ent ka teisiti: tšh - hiina Nanchang, š(š) - portugali Machado, prantsuse Foch, h(h) - hollandi Berchen, tšehhi Cheb, ladina Pulcher, kreeka Archilochos.\nEelnevast järeldub, et š ja ž asendamine sh ja zh-ga täpsust ja korrektsust nõudvates tekstides nagu igasugused dokumendid (passid, tunnistused, koha- või isikunimeloendid, rahvastikuregister jne) on lubamatu. Kirjaviisi ja tähestikku moonutav tehniline mannetus ei tee ühelegi väljaandele ega kirjastusele au. Vigadeta ja tähestikumoonutusteta keel aitab suhtlemiseks luua soodsa eelmulje. Nii et eestikeelsetel tootesiltidel ja kasutusjuhenditel olgu ikka ketšup, šokolaad, šampanja, šampinjonisupp, šampoon, želee, ženšenn. Vajalike lisamärkide pealt ei tohiks kokku hoida, sest nagu vanasõnagi ütleb: kopika eest kasu ja rubla eest kahju.\nOma lugejaist lugupidav väljaanne peab otsima endale jõukohase lahenduse: kas hankida puuduvad märgid või kirjutada haagid käsitsi juurde. Mainitud kahetäheühendid on hädalahendus, mis on samalaadne telegrammitekstides tehtava asendusega: ARMAS OEDE, PALJU OENNE SUENNIPAEEVAKS! Ladinakirjalistes, š-d, ž-d ja č-d lähtekujus kasutanud keeltes (nagu läti, leedu, tšehhi, slovaki, horvaadi nimedes) võiks haagi pigem ära jätta, kui asendada need tähed sh, zh ja ch-ga: Fučiku, Hašeki, Žižka asemel pigem Fucik, Hasek, Zizka kui Fuchik, Hashek ja Zhizhka.\nLoendites jt andmebaasides tuleb täpsuse huvides leida diakriitikuga tähtede asemele tingtähistus, näiteks s, z ja c ja mõne sümboli -- plussmärgi, noole, graavise vm ühend. Sümboli asemel h-d kasutades võib juhtuda, et paremate (välja)trükivõimaluste saamisel muudetakse š-ks, ž-ks ja č-ks automaatselt ka täheühendid, mis seda algselt pole (näiteks Orašeina tee, Aino Bač).\nRahva Hääl 16.1.1993


Oled sa kõige hullem vaenlane? - 2021\nOled sa kõige hullem vaenlane?\nVastavalt Ameerika Ühendriikide riiklik seedetrakti ja diabeedi instituut tervislik täiskasvanu välistab keskmiselt 14 gaasi päevas kas röhitsuse või kõhupuhituse vormis; enamikul neist ei tohiks olla lõhna, kui vastupidine juhtub, siis on süüdlased bakterid, mis on paigutatud teie peensoolesse; Kas mao gaasi saab vältida?\nÜlemäärase gaasi peamised põhjused on meie elustiil; Näiteks rääkige, kui sööte, sest tehes seda tegevust sõna otseses mõttes alla neelata. Sama juhtub ka närimiskummi ja suitsetamise korral.\nSelle probleemiga seotud halbade harjumuste kindlakstegemine võib olla keeruline ülesanne, sest need on juurdunud meie eluviisist. Seetõttu,GetQoralHealth See pakub viie harjumuse, mida peate kõrvaldama, et parandada oma seedetrakti tervist. Hangi need!\n1. Söö oma sööki puuvilju. Püüa mitte neid lõunaaegadel tarbida. Puuviljad tuleb alati võtta üksi ja abistavad on ideaalsed, et parandada soole liikumist.\n2. Sa sööd stressis ja kiiresti. Närige ja söötke kõik oma toidud, veenduge, et iga teie suhu panna on väike (mitte rohkem kui sõrme suurus). Toiduaeg peaks olema mugav ja vaikne ruum, püüdke mitte rääkida teiega, mis teid rõhutavad.\n3. Piima, näiteks piima ja juustu liig. Püüa võtta ainult bakterites rohkesti jogurtit (acidofilus ja bifidus), kuna need aitavad teil tasakaalustada soolestiku mikrofloora ja vältida soole kääritamist.\n4. Süsivesikute baasil põhinev dieet. Leiba, kartuleid, teravilja ja mõningaid köögivilju, nagu lillkapsas ja spinat, tuleb oma dieedis kontrollida. Nende toidugruppidega juhtub, et neid ei seedu, seega käärivad neid bakterid, mis toodavad gaase.\n5. Joo kohvi. Vältige põnevaid jooke nagu kohvi ja asenda seedetrakti.\nKui teil on juba gaasi ja soovite neid kontrollida, siis on hea nõu võtta söe tarbimine. See neelab gaasid ja väljutab need väljaheidete kaudu. Leiad selle mis tahes ravimtaimest.\n10 ingveri omadusi\nVähktõve sümptomid kehas\nAeg-ajalt esinevad osad, kus naised satuvad karvadeta\nVideo Meditsiin: ВСЯ ПРАВДА в ОДНОМ ВИДЕО Шу Куренай | Фри Де Ла Хойя Free | Луи Широсаги | Вольт Аой Beyblade Burst (Aprill 2021).\nKas teie suhe mõjutab teie mälu ja söögiisu?\nKurbus on üks inimese põhilisi emotsioone, sest see tähistab viletsust, valu ja valu; Kuid erinevalt teistest tundetest nagu armastus või vihkamine mõjutab see meie aju metabolismi.Kuigi, nagu on...\nSaastunud pinnas, terviserisk\nSüsivesinikega saastunud muld kujutab endast ohtu inimeste tervisele, mistõttu on oluline diagnoosida ala enne populatsioonikeskuste paiknemist nende ühenditega kokku puutunud piirkondades.Mehhikos...


Äriseadustik - Kuidas mitte oma liikme suuruse sulgeda\nProkuura võib anda äriühing, äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja või füüsilisest isikust ettevõtja seadusjärgne esindaja ning prokuura andmisel ei ole vaja sõlmida lepingut. Niisugune kohustus on seadusega kehtestatud kõigile osanikele ja selles mõttes on kõik osanikud võrdsed. Millised võimalused meil on. Selgitav näide: Kui googlesse kirjutada isiku nimi, kes on kunagi olnud firma juhatuses, siis ilmub kohe esimesel lehel inforegister.\nSiin saab juriidiline nõustaja Teile erinevaid äriühingute liike selgitada. Kuidas mitte oma liikme suuruse sulgeda pole välistatud, et Teie tegevusteks sobib hoopis mittetulundusühing.\nErandiks saab olla olukord, kus kohtutäituril on Kuidas mitte oma liikme suuruse sulgeda eeldada, et võlgniku vara on antud kolmanda isiku valdusse arestimise vältimiseks. Sel juhul on kohtutäituril õigus arestida kolmanda isiku valduses olev vara.\nKuidas osaühingu tegevus peatada, et kunagi jätkata, kuid et maksuamet ja äriregister kallale ei tule? Ei taha käibemaksukohusluseta ühemehe-OÜ-d likvideerida, sest firma tegevus on hooajaline. Firma lõpetab aasta arvatavalt kahjumiga.\nTahaksin firmat ilma likvideerimishirmuta edasi pidada, tegevuse jätkumisel jätkub ka raamatupidamine, esitatakse aastaaruanne, makstakse maksud. Millal tuleb kallale maksuamet või äriregister likvideerima, netovara seis?\nMeie seadustes OÜ peatamist, et vajadusel majandusliku tegevusega jätkata, pole olemas. Või siiski mingil tingimusel on? Kuidas edasi toimida, et seaduste järgi kõik korras oleks Kuidas mitte oma liikme suuruse sulgeda firmat ei peaks likvideerima? Vastus: Kui mingil perioodil tegevusi pole, siis otseselt midagi tegema ei peagi. Kui töötajaid pole, siis puudub eelduslikult ka vajadus makse maksta, samas kõik kohustuslikud deklaratsioonid tuleb maksuametile ikkagi esitada.\nVastus: Kuna Teie esitatud asjaoludest nähtuvalt võib eeldada, et võlgnikuks on eraisik, mitte juriidiline isik, siis kohtutäituril alust juriidilise isiku vara arestimiseks ei ole. Sõiduki juriidilise isiku nimele vormistamisel peate aga arvestama, et Kas liikme suurust vaheneb seadustik annab võimaluse võlgniku vara tagasivõtmiseks.\nKahjuks ei ole Te täpsustanud, Kuidas mitte oma liikme suuruse sulgeda liiki äriühinguga tegemist on, kas osanikud on ühtlasi ka juhatuse liikmed ning mis on ühingu peamine tegevusala. Siiski eeldame, et kinnisvaraga tehingud väljuvad ühingu igapäevase majandustegevus raamest, mistõttu sellise tehingu tegemiseks on juhatusel vajalik nõukogu või osanike nõusolek. Siiski vaatamata sellele, et äriühingu juhatusel on seadusest ja reeglina ka lepingust tulenev õigus ning kohustus ühingut juhtida ja esindada, sh äriühingu nimel tema vara käsutada ja kohustusi võtta, ei anna juhatuse liikmele õigust ühingu Kuidas suurendada seksuaalset liiget tohusalt enda või kolmanda isiku kasuks pöörata.\nKui osanik müüb oma osa teisele osanikule, kas siis kolmandal osanikul on ka selle ostmiseks mingi võimalus? Osanik A soovib Kuidas suurendada verevoolu seksuaalliikmele osa võõrandada osanikule B, kas C-l on võimalik teostada ostueesõigust või on tal mingid muud õigused A osale?\nOÜ osakapital on veel eurodeks muutmata, puudub osanike otsus, kuna koosolekule tuleb 6-st kohale ainult Kas eurodeks muutmine on kohustuslik või kui seda tehtud ei ole, toimub muutmine automaatselt? OÜ-l Vastus: Aktsia või osakapitali eurodesse ümberregistreerimisele ei ole kehtestatud lõpptähtaega, küll aga kehtib piirang, mille kohaselt alates 1.


Rohenäppude eri: maitsetaimede kasvatamine toas » Tassike elu topelt koorega\nRohenäppude eri: maitsetaimede kasvatamine toas\n15.02.2011 31 kommentaari\nViimaste aastatega on näppupidi mullas olemine saanud järjest popimaks. Ei teagi, kas Masul on selles olnud oma osa või on lihtsalt isekasvatamise ja koduse tooraine trend ka meie inimesteni rohkem jõudnud. Igatahes on see väga tore! Sellel alal on erinevaid harrastajaid: kes aialapikesel, kes kasvuhoones, kes tubastes tingimustes. Kuna mul on täpselt üks korter-elamine Tallinnas ja üks aialapp Pärnumaal, siis tuleb varakevadel (nii veebruar-märts) tubastes tingimustes pihta hakata ja kevadel aeda ümber kolida.\nMaitsetaimi olen aknalaua peal kasvatanud juba viimased… mmm… mitu aastat. Näiteks rukolat (esimesed seemned sain kusjuures Soomest, siis ei olnud see Eestis veel nii IN), tilli, murulauku, tüümiani, salveid, iisopit, melissi, piparmünti ja loomulikult basiilikut (NB! käänatakse basiilik, basiiliku, basiilikut – päris palju nalja sai, kui lugesin artklist, et “Algaja maitsetaimede kasvataja võiks esmalt istutada endale aeda, verandale või rõdule basiilika…” Olgem ausad, see oleks ka professionaalidele üsna võimatu ülesanne!) :))\nLisaks on mul aknal kasvanud punased tomatid ja kui mul veel läänepoolne rõdu oli, kasvatasin seal neile lisaks isegi kartulit! Olid head ajad. Nüüd on mul vaid idapoolsed ilma aknalaudadeta aknad ja Prantsuse rõdu (kas keegi selgitaks muide, miks seda üldse rõduks nimetatakse?), nii et super tingimusi kasvatamiseks ei ole, aga ma ei anna alla – isu näpud mullaseks teha ja iga päev väikeste taimekeste sirgumist jälgida on lihtsalt mitu korda suurem kui reaalsustaju. Oma kodust on toidu maitsestamiseks paar lõhnavat oksa napsata ju nii mõnus!\nVeel enne kevadkülvi tegemist tuli mul mõte, et peaksin selle toaaianduse endale ikka põhjalikumalt selgeks tegema. Varem olen ikka teinud nii, nagu endale õige on tundunud, aga tegelikult suurt tausta ma ei tea. Rääkimata peensustest. Niisiis otsustasin endale teha ühe (hoiatus: üsna pika!) kokkuvõtte maitsetaimede külvamisest, turult-poest-aiast tuppa toomisest, et oleks hea kuskilt aeg-ajalt asju meelde tuletada. Ehk on abi ka kellelegi teisele? Või on kellelgi veel paremaid õpetussõnu? Ootan! Niisis, läks…\nMaitsetaimede külvamisel tuleks kasutada kindlasti seemnete külvamiseks mõeldud külviturvast, kuna see on haigustevaba ja sisaldab vajalikke väetisi. Seemnete külvamisel tuleb alati jälgida juhiseid pakendil – mõned vajavad mullaga katmist, teised aga mitte, mõned külvatakse juba veebruaris, mõned aprillis jne (ühe külvikalendri leiad ka Eesti Aiaklubist). Taimed tuleks külvata kasti ning katta see näiteks toidukilega või pista kilekotti (või kasutada minikasvuhoonet). Oluline on jälgida, et “kasvuhoone” lakke ei tekiks niiskust. Kui see on tekkinud, eemalda kate ja lase niiskusel normaliseeruda ning kata siis uuesti.\nEnamus maitsetaimi vajavad idanemiseks pimedust (kuid mitte kõik, vaata pakendil juhist!), niiskust ja eelistavad sellel ajal altsoojust (põrandaküte!). Kui alt ei ole võimalik seemnekasti soojendada, siis võib selle katta ajalehega, mis tekitab ka soojema kliima. Kuigi ajaleht võib veidi valgust läbi lasta tuleks kohe, kui seemned on idanenud see eemaldada ning äsja tärganud taimedega kast asetada võimalikult valgesse kota, et taim saaks kohe varakult palju valgust ja kasvaks jämedaks ega veniks pikaks (mis on märk vähesest valgusest). Kui taimed on äsja tärganud, tuleks neid esimese 2 nädala jooksul kasta ettevaatlikult iga päev, edasi juba harvem.\nKui taimedele on kasvanud idulehed ja ka kaks oma lehte, tuleks taimed pikeerida. Ümberistutamisel võib taime kõige alumised 2 lehte ära näpistada ning taim nii sügavale mulda istutada, et äranäpistatud lehed jääksid mulla alla – siis kasvatab taim nendest kohtades juured. Enamus maitsetaimi juurduvad 2-4 nädalaga.\nMaitsetaimed on valguse suhtes väga tundlikud. Tegelikult võiksi öelda, et kui rohenäpul õnnestub tagada taimedele vajalik valgus, on tee tubase aia poole juba poolenisti käidud. Kõige parem on maitsetaimedele tuba, kuhu paistab idapäike, sest seal paistab puhas ja hele päike, mis ei muutu samal ajal liiga kuumaks. Lõuna– ja läänepoolsed aknad on samuti väga head, aga suvekuudel peaks jälgima, et päike liiga ereda ja kuumana neile liiga ei teeks. Põhja suunas avanevad aknad ei ole eriti head maitsetaimede kasvatamiseks, sest lihtsalt puudub vajalik valgus taime normaalseks ja terveks kasvamiseks. Üldiselt võib öelda, et iga aken, kuhu paistab päevas vähemalt 4-6 tundi otsest päikest, peaks maitsetaimede kasvuks sobima.\nTaimed peaks asetama võimalikult akna lähedale, sest mida kaugemal aknast, seda ebatõhusamaks valgus taimede jaoks muutub. Erandiks on lõuna- ja läänepoolsed aknad, kus suvekuudel võiks taimed just aknast veidi eemale tõsta, et need ka suve üle elaksid.\nKui majapidamises ei ole ühtegi soodsat akent ega piisavalt valget ruumi maitsetaimede pidamiseks, võib kasutada ka spetsiaalseid taimekasvulampe (olen ostnud ise Hortesest) või päevavalguslampe, aga tegelikult on ka igasugune muu valgus taimedele alati hea. Tuleks jälgida, et valgusti asuks taimedest vähemalt 16-25 cm kõrgemal ja et taimedele antaks valgusest ka puhkust.\nPoest-turult ostetud ürtide kasvatamine kodus\nPlastpottides ostetud taimede puhul tuleks kohe vaadata, kas need nõuavad ümberistutamist – kui juured on plastpoti põhjast välja kasvanud, tuleb taim ümber istutada. Poetaimed pidavat juurduma hästi, kui taime võrsed kõvasti kärpida, jättes igale taimele vaid mõne päris lehe idulehtede kohale. Taimed vajavad pottides kasvamisel kindlasti drenaaži – selleks aseta enne poti mullaga täitmist selle põhja vähemalt 2,5 cm paksune kiht kergkruusa (kive vms) mis laseks õhul ja veel läbi mulla liikuda ning poti august välja tulla.\nMaitsetaimede muld ei tohi olla liiga raske ja tihke, seepärast on juba poes müüdavatele muldadele lisatud liiva ja mulla pehmemaks tegemiseks tavaliselt ka lupja (pikeerimismuld). Maitsetaimede potid peaksid toalilledest erinevalt olema just pigem suured kui väiksed (vähemalt 1,5 l), sest taime juured täidavad kiiresti poti ning siis hakkab taime kasv aeglustuma ja uued võrsed saavad nõrgad ja väetid.\nÜhesuguste kasvutingimustega taimi võib istutada ka ühte potti, kuid tuleks arvestada, et pott liiga täis ei saaks (20 cm läbimõõduga potti mahub 3-4 taime). Ovaalsesse potti või taimekastidesse istutades peaks taimede vahe olema vähemalt 8-10 cm. Kui taimed istutatud, tuleb neid paar nädalat otsese päikesevalguse eest kaitsta, et need saaksid juurduda. Juurdumist kiirendab igapäevane võra piserdamine pulverisaatori abil toasooja keedetud või filtreeritud veega; otse kraanist võetud vesi kipub suurtele lehtedele jätma inetu valge sademe. Istutatud taimede mulda tohib uuesti kasta alles siis, kui istutamise juures täielikult läbiligunenud potimuld on jõudnud paari sentimeetri sügavuselt läbi kuivada ja heledaks muutuda. Eduka juurdumise kindlaks tunnuseks on esimeste uute võrsete ilmumine. Nüüd võib hakata taimi juba kastma, kallates toaleiget vett potialusele või otse mullale. Ka päikese eest pole taimi enam vaja varjata.\nTemperatuur ja kastmine\nEnamus maitsetaimi eelistab sooja, kuid mitte liiga palavat kasvukohta (u 16-21 C). Lisaks temperatuurile on oluline ka jälgida õhu liikumist ning maitsetaimede kõrvale soovitatakse isegi asetada ventilaator, et neid tuulutada. Kastmisel tuleb jälgida, et ei kastetaks taimi üle, mistõttu võivad taime juured kergesti mädanema minna. Selle vältimiseks on hea kasta alati hommikuti, siis jõuab üleliigne niiskus päeva jooksul ära aurata. Vana hea näputest aitab kontrollida, millal tuleks taime kasta. Pista näpp u 1,5 cm sügavusele mulda. Kui näpp on välja võttes kuiv, tuleks taime kasta, kui ei, tee sama test järgmisel päeval uuesti. Samuti soovitatakse maitsetaimi kasta pigem harvem ja korralikult kui tihti ja vähe. Selleks kasta taime nii kaua, kuni poti põhjas olevast august hakkab vesi välja tulema. Kui vesi ei tule välja, uuri, mis drenaaži takistab ja kui pott tundubki umbes olevat, tuleks taim parema drenaažiga potti istutada. Näiteks tüümian, salvei, oregano, majoraan ja loorber tuleks enne kastmist lasta peaaegu läbi kuivada, aga näiteks rosmariini puhul ei tohiks seda kunagi teha.\nMaitsetaimede jaoks on oluline ka õhuniiskis. Tubastes tingimustes on see tihti liiga kuiv. Selle vastu aitab taimede ümbruses õhku vee pihustamine või pottide alla asetatud lai anum, mis on täidetud väikeste kivikeste ja veega. See tekitab taimede ümbruses niiskust ja üsna kindlasti üllatab see, kui ruttu tegelikult sinna vett juurde lisama peab.\nKui tundub, et taimi on kimbutama tulnud mõni kahjur, siis tasub taime “uputada“. Selleks tuleb taime roheline (maapealne osa) üleni leigesse ja kergelt seebisesse vette pista (tagurpidi, samal ajal käega potti toestada, et mullakadu vähendada) ning lasta nii paar minutit seista. Seejärel võtta taim veest välja ning asetada tagasi oma kohale. Protseduuri võib vajadusel korrata iga nädal 1-2 korda, nii peaksid 2-3 nädalaga kahjurid kaduma. Kui taime ei saa tagurpidi keerata, võib samasugust vedelikku pihustada ka otse taimele, kuid seejuures tuleks jälgida, et pihustatakse ka lehtede alla, kuna tavaliselt pesitsevad kahjurite munad just seal. Sellise kahjuritõrje puhul tuleks maitsetaimed ka alati enne toidutegemisel kasutamist ära pesta.\nMaitsetaimed ja nende vajadused\nBasiilik – vajab päikselist kasvukohta ja kannatab kuiva õhku, seetõttu soovitatav kasvatada tubastes tingimustes soojadel ja päikeselistel suvekuudel. Et kasvuiga pikendada, tuleks vältida taimel õite loomist ning taimevars tagasi näpistada, aga mitte kunagi rohkem kui 1/3 taimest.\nMurulauk – võrreldes paljude teiste maitsetaimedega ei nõua palju valgust, mistõttu soovitatakse algajatel sellega katsetada. On aretatud ka eraldi tubane sort – Grolau (Horteses täitsa olemas).\nLavendel – toas kasvatamiseks soovitatakse kääbusvariante. Armastab otsest päikesevalgust. Kasvab hästi suuremat sorti anumates.\nMajoraan – kasvab hästi eraldi potis. Sooja toa jaoks soovitatakse valida magus majoraan.\nPiparmünt – kasvatada soovitavalt eraldi potis, sest kasvab kiirest. Ei taha kuuma päikest.\nPetersell – ei nõua palju päikest, kuid on ka väga aeglase kasvuga ja ei anna seetõttu ka palju “vilja”.\nEstragon – kasvab hästi eraldi potis. Kannatab otsest päikest, aga talub ka üsna hästi varju.\nTüümian (aed-liivatee) – vajab palju valgust (tõenäoliselt ka lisavalgust) ning kasta tuleks pigem ettevaatlikult ja vähehaaval.\nRosmariin – vajab palju valgust (tõenäoliselt ka lisavalgust) ja ei talu liiga sooja ruumi (normaalne u 18 C). Eelistatum on madal ja tihe puhmas kui pikk üksik oks, seepärast võiks ka rosmariini tagasi lõigata, aga mitte kunagi rohkem kui 1/3 taimest. Väga tundlik ka ülekastmisele. Toitudesse kulub üsna vähe ja seetõttu on toas kasvatamiseks jällegi hea taim.\nSalvei – armastab otsest päikesevalgust, kuid on ülitundlik ülekastmise suhtes ja ka väga kopitusealdis. Peetakse üsna raskeks taimeks, mida toas kasvatada. Aga kui proovida, siis võiks eelistada kääbussorte, mis kasvavad toatingimustes paremini.\nOregano – vajab heaks kasvamiseks väga palju valgust.\nMeliss – kasvab isegi üsna halbades valgustingimustes hästi.\nLisaks võib vaadata ka Eesti Aiaklubi artiklit erinevate taimede kasvutingimuste kohta.\nKui ma järgnevate nädalate jooksul külvamiseni ja esimeste taimenupukesteni jõuan, teen kindlasti reportaaži! :) Ja tahaks kohe põnevusega teada, missuguseid taimi on teistel õnnestunud kasvatada? Nipid-nõuanded?\nNÄITA PEIDA 31 kommentaari\nNo nii, see on nüüd siis postitus, millest ma olen unistanud…mulle hetkel väga huvitav teema ja nii põhjalikult kirja pandud! Suur tänu! Tundub, et unistused lähevad täide ja mul ei jää muud üle kui see välja printida ja näpuga järge ajama hakata :)VastaTühista\nSuper! Ma olen ise ka täielik külvamise ja taimede kasvatamise hull, nii et elan kõikidele katsetajatele 100% kaasa! Sul ju kevadel suurepärane võimalus kohe akna alla aeda ümber kolida – kadestan! :PVastaTühista\nVäga huvitav ja (ma ei väsin end kordamas) ilus ka veel. Kas sa koriandrit oled kasvatanud? Muud ürdid mu aknalaual veel kasvavad, aga koriandriga ei saa ma kuidagi hakkama. Ja mu õel on sama mure. Kusjuures koriandrit tahaks just kõige rohkem kasvatada. Esiteks kipub ta lihtsalt välja surema ja teiseks on kohe ka kahjurid platsis. On sul koriandri jaoks mõni hean näpunäide tagataskus?VastaTühista\nKahjuks mul ei ole kogemusi koriandriga, sest see on maailmas vist ainuke asi, mis mulle eriti ei maitse (tõenäoliselt läheb mul selle mõistmiseks veel lihtsalt veidi aega).\nAga nii palju kui ma uurimise käigus targemaks sain, siis öeldaksegi, et koriandi kasvatamine tubastes tingimustes (eriti seemnest) on üsna lootusetu ettevõtmine. Koriander hakkab tihti lehtede asemel kohe õisi ja seemneid kasvatama. Üks professionaalne aednik soovitas neid lihtsalt madalasse ja laia nõusse külvata, üsna tihedalt, ja kui nad on kasvanud u 10 cm pikkuseks, juurtega välja tõmmata, ära pesta ja süüa nii, pigem nagu idudena siis.\nTeine võimalus on osta Vietnami koriandrit, mis ei ole küll päris õige koriander, aga tal on hea omadus pärast saagi korjamist ka edasi kasvada. Õige koriander pärast napsamist seda enam ei tee :(\nLoodan, et said vähekenegi abi või lohutust, et see ei olegi nii lihtne. Ja loomulikult pöidlad pihku, et aiandusnurgake ikka vohaks! :)VastaTühista\nSuur aitäh Sulle. Peaks siis vist uurima, kust seda Vietnami koriandrit saada. Koriander, mida vietid oma toitude sisse panid, maitses küll nagu koriander, mida mina tean, nii et äkki polegi vahe nii suur. Issake, ma mäletan, kuidas ma oma suvila peenral oma esimese koriandripuhma kasvatasin, seda maitsesin ja sügise hakul komposti viskasin. Algul ikka kohe üldse mulle see asi ei meeldinud. Nüüdseks on vastumeelsusest omamoodi sõltuvus saanud hoopis, tahaks teda iga päev kohe! :)VastaTühista\nEhee :D Mul on niimoodi, et kui supirohelise, salati vms sisse on koriandrit pandud, siis ega ma päris pirtsutama ei hakka ja järele ei jäta, aga see kohe nagu karjub mulle sealt vastu. Aga olen suga sama meelt – tõenäoliselt läheb mul see pirtsutamine ajaga üle :)VastaTühista\nKusjuures mul aknalaual just koriander kasvab täieliku põõsana. Õisi tekib ka, aga neid peab lihtsalt aeg ajalt ära lõikama. Aga ma ei ole seemnest kasvatanud vaid Hansaplantist istikuid ostnud. Ja Marju, harjuta ennast väikeste koriandrikogustega:) kui seda on korraga palju, siis tekib jah täielik vastumeelsus, millest on hiljem juba keeruline jagu saada.\nNüüd ei ole mul enam ühtegi põhjust lükata edasi potipõllundusega alustamist. Varasemalt olen ainult rohelist sibulat kasvatanud, aga olgem ausad – kes ei oleks :) Sel aastal võtan kätte ning üritan mõned maitsetaimed kasvama panna. Seetõttu oli see postitus nagu rusikas silmaauku.\nMilliseid taimi soovitaksid sa algajal kasvatada? Praegu on ainuke kindel soov basiilik, aga tahaks veel midagi.\nKuna meie kodus sirgub kassipoeg, kelle üks omadusi on kõik hamba/käpaga järele katsuda, siis äkki oskad sa nõu anda, kuidas nö kindlustada oma tärkavaid taimi ning millised taimed ei ole kassile mürgised?VastaTühista\nTere Keiu! Nii tore, et sain su potipõllunduse lainele :)\nMul endal ka just 2 sibulat akna ääres vohamas, see on tõesti hea ja lihtne algus! ;) Aga kui rääkida headest taimedest, millest alustada, siis tegelikult ma ise arvan, et basiiliku jaoks on praegu veel liiga vara, sest ta tahab ikka lõõskavat päikest ja sooja suve. Nii et ma ise plaanin neid rohkem panna ehk kuu-paari pärast, aga katsetada muidugi võib.\nAlguses on lihtsam osta mõnest aiandusekeskusest potiürte – nt loorberipuu, tüümian või ka rosmariin, taimedena on neid kindlasti lihtsam edasi kasvatada. Poest-turult soovitan osta punt sidrunheina – sidrunheinaga lihtne nagu sibulagagi ja kevadel saab aeda edasi istutada (kui on see võimalus). Sidrunheinast on blogipostituses täpsemalt juttu ja video ka. Saab teha head teed ja ka toidumaitsestamisel kasutada.\nLisaks võin seemnest soovitada murulauku (seda peetakse üheks lihtsamaks maitsetaimeks, millest alustada), rukolat (tärkab juba paari päevaga) ja üks mu lemmik on veel hernevõrsed: tuleb panna herneterad tihedalt (u 1cm vahedega) niiske mulla peale, kergelt sisse vajutada – kuni tärkamiseni katta kilega. Võrsed kasvavad kiiresti – juba paari nädala pärast saab saaki. Neid on lihtne “külvata” ja maitsevad salati sees väga hästi. Võib kasutada ka supi, võileiva vms kaunistamiseks. Kohe selline kevadine mekk juures :)\nKassile on mürgised tomatitaime kõik osad (v.a. küps vili). Ka avokaado (mainin, sest mul selle kivi hetkel leos). Teiste taimede kohta 100% kindlalt ei oska öelda, kuna mul pole endal kunagi päriselt kassi olnud :) Loodan, et oli abi ja hoian pöialt!VastaTühista\nMa ei tea, kas Sa kaks aastat hiljem siia kommentaariumisse üldse piilud, aga räägi palun avokaadotaime kasvatamisest natuke lähemalt.. See kõlab üleütlemata põnevalt! Tänud! :)VastaTühista\nKusjuures, hetkel on see sama asi mul lausa mitme avokaadoseemnega just (jälle) käsil! Eemalda avokaadolt seeme, pese see ära ja kuivata. Torka avokaado keskele 3-4 hambatikku, nii et saad avokaado purgi suudmesse hambaorkide toel seisma panna. Avokaado panna purgi või klaasi vms peale seisma ja täita anum veega, nii et seeme oleks vähemalt 1/3 osas vees – juuri hakkab ta ajama tavaliselt lamedamast otsast (vt seemnel on ka väike täpp selles kohas). Vett võib avokaadol aeg-ajalt vahetada, aga tuleks jälgida, et see kuivale ei jääks. Idee järgi peaks seeme varsti n-ö pooleks minema, juured kasvavad anumasse vette ja pealt hakkab sirguma taim. Sellest videost, mille lingi ka siia panen, sain soovituse, et taime võiks kasvatada purgis päris kaua, seni, kuni tekivad juba esimesed korralikud suured lehed ja alles seejärel taim hästi ettevaatlikult (sest juured on hästi õrnad) mulda istutada. Soe koht tuleb igati kasuks :)\nSiin ka üks video, mis tundub üsna asjalik: http://www.youtube.com/watch?v=6ED074Ymz18\nSoovitan paralleelselt katsetada erinevate seemnetega, sest mõni ei pruugigi idaneda, mõned on aga juba avokaadost välja võttes pooldunud ja isegi juured alla ajanud (mu eile avastus nt), aga viimaseks peaks olema tõenäoliselt hästi küps avokaado, mida õnneks praegusel ajal poest just leiab ja väga soodsa hinnaga :)\nLoodan, et oli abi, Liis, igaljuhul edu! :)VastaTühista\nKulla Marju, ole palun teinekord enne internetti info kirjutamist faktide kontrollimisel hoolikam. Oled kirjutanud, et rosmariin on kassile mürgine, kuid rosmariin ei ole kassile mürgine, seda kasutatakse kassitoitudes, ning selle eesmärgiks on kassi hingeõhu värskendamine. Ajad arvatavasti segamini inglise keelsed nimetused Rosemary (rosmariin) ja Rosemary Pea (kee-palvehernes). Nimetatutest viimane on tõesti kassidele mürgine. Kassile on mürgised ka näiteks murulauk, sibul ja küüslauk, mis teadjate kohaselt pidid vähendama kassi veres punaliblede hulka ja looma organism võib jääda hapnikupuudusesse.\nMina oma tubasele kassile kasvatan aastaringselt kaera. Ning meil on nii, et kui kassil on tema potis kassirohtu piisavalt, siis ei kipu teiste taimede kallale (õnneks :-) ).\nKirjutaksin sõna sekka ka avokaado tubase kasvatamise osas. Mina pistsin seemne potti mulda, hoidsin mulla pidevalt niiskena ja tegelane muudkui kasvab. Kahjuks ei ole keskküttega korteris vist piisavalt niiske õhk (avokaado vajab teatavasti tiba suuremat õhuniiskust), sest kasvatas algul 2 haru, millest ühe nö katsetamiseks ladvast ära kaksasin, et hargnema hakkaks. Taim otsustas seepeale, et kasvatab teist haru lihtsalt edasi. Kolm aastat ja siiani ei mingit hargnemist, ise juba kogu akna pikkune. Kuna avokaado looduses 20 m kõrgune puu, siis ei ole vast mõistlik seda meil erilises saagilootuses toas kasvatada, kui just talveaeda ei ole :-)VastaTühista\nAitäh sulle, armas Monika, et võtsid vaevaks sellele tähelepanu juhtida! Kahjuks tõesti olen teinud 6 a tagasi vea, kirjutades, et rosmariin on kassidele ohtlik – ei ole tõesti! Tõenäoliselt tuli apsakas ühest kassisõprade veebilehelt, kus loetellu oli rosmariin sattunud. Usaldasin pimesi, aga fakte ei ole vist kunagi liiga palju kontrollitud tõesti! Tõenäoliselt sai ka nende nimekirja see apsakas just sarnase eksituse tõttu, nagu pakkusidki. Muudan selle oma kommentaaris ka ülevalpool korrektseks ja tänan veel kord, et sellele nii hoolivalt tähelepanu pöörasid!\nAvokaadokasvatamise osas on ka rõõm kuulda, et taim juba nii suur ja eks see avokaadoseeme ongi rohkem puhas katsetamisrõõm :) Iseenda viimaste aastate kolimiste tõttu olen tubases aianduses väga tagasihoidlik olnud, sest raske on loobuda taimedest, kui jälle varsti kolima peab. Aga nüüd olen tagasi Eestis ja paiksem ja kavatsen sel kevadel kindlasti ka potipõllunduse käsile võtta, sest nüüd on mul ka suur rõdu, kuhu taimed suvitama ja vilju kasvatama viia. :)VastaTühista\nMina püüdsin kasvatada eelmine aasta potis korindrit, ei tulnud miskit erilist välja. Soojade ilmade tulekul aga külvasin seemnest otse peenramaale. Võin öelda, et sellest külvamisest sai õpetlik katse. Ühe rea külvasin veidi niiskemasse ning pimedamasse poolde ning teise ilusasse päikesepaistelisse külge, kus koriandritele naabriteks vaid veidi salveilehti.\nSoovitan külvata päikeselisse kohta ning kastmisega mitte väga helde olla. Toimisin nii ja sain endale ilusaid koriandrilehti salati rikastamiseks ning suppidesse maitsetäienduseks. Need, mis jäid aga varju jäid veidi nukrateks ning hõredateks raagudeksVastaTühista\nJeerum kui asjalik teemaarendus. Minu ürditeemalised katsetused on ka olnud nii sise- kui välistingimustes ja seni pole taibanud neist ülevaatelist ja kirjapandud muljetamist ette võtta. Sel talvel tõstsin mitmed oma ürdipotid garaaži talvituma (just need külmaõrnad, ehk salvei, rosmariini ja tüümiani). Hea on see, et osad neist on ka praegu tarvitatavad. Eks siis kevadel näe, millised suutsid talve üle elada. Eelmisel külmal talvel jäid õues ellu koriander (millest moodustus kevadel muru), piparmünt ja meliss. Muidu umbrohu mõõtmed saavutanud rucola ei elanud mullas karmi talve üle ja vaid mõnes kohas pressis paar taime ennast pinnasest välja. Eks sel kevadel ootan põnevusega, kes sõpradest ellu jäid ja kes pakasele alla andsid. Kui vähegi võimalik, kasvatan ürte ikka õues. Võib-olla on see peas kinni, aga välitingumustes tundub maitse olevat kuidagi rikkalikum.\nVäga kaunid fotod ürtidest!VastaTühista\nAitäh, Tuuli, jällegi! :) Loomulikult, ma eelistan ka peenra pea ja aianurgas kasvavaid ürdikesi, aga mis teha, kui pole võimalust koguaeg 10 sammuga aeda astuda :( Ja kuna meie suvi on ju nii lühike, siis panustan päris suuresti ka sügisel aiast taimede korterisse toomisesse – mul on tunne, et nii kestab “suvi” kodus kauem :)VastaTühista\nVäga tore ja õpetlik lugemine. Olen mitu aastat suhteliselt tulult üritanud kasvatada aknalaual ürte. Päris ebaõnnestumiste kuninganna ma ei ole aga noh, võiks palju paremini…Sel aastal tahaks oma haaret laiendada ja ühe kortermaja ühiskasutuses olevatest rõdudest ka kasutusel võtta. Kas sa võiksid jagada oma toas tomatikasvatamise saladusi. Ma tahaks pisikesi kirsstomateid proovida kasvatada.VastaTühista\nTere Ave! Tomatite kasvatamine on mul õnnestunud kõige paremini rõdu peal – kasutasin siis selleks valmis kasvukotte (vt http://www.hortes.ee/est/taimekaitse-hooldus/mullad-ja-turbad/biolani-kasvukott). Nendega oli hästi mugav ja lihtne, tomatite vahel kasvatasin seal veel ka basiilikut – see hoiab muide tomatitelt mõned kahjurid eemal. Midagi erilist ma ei teinud – mul oli läänepoolne rõdu, nii et väga tugevat päikest nad ei saanud ja rõdu toestas isegi ise tomatitaimi, nii et siduma ei pidanudki. Saak oli päris hea, kasvatasin seal nii kirsstomateid kui ka tavalisi (sorti hetkel ei mäleta enam).\nAknalaua peal olen ka kirsstomateid kasvatanud – enamasti ma olen tegelikult loobunud ise tomatitaime nullist kasvatamisest ja ostnud ilusaid ja tugevaid taimi kevade poole Hortesest, Hansaplantist, turult vms. Jällegi – midagi erilist ma ei ole neile teinud – palju päikest ja hästi kastmist (kasta tuleks õhtul, kui päike ära vajunud ja enam ei kuumuta). Igal juhul soovin edu ja palju magusaid vilju, sest oma kodu aknalaualt on need väiksed viljad küll eriti magusad mul tulnud! :)VastaTühista\nPanin eile seemned mulda (nagu lubasin) ja tahtsin igaks kümneks juhuks üle täpsustada. Panin esialgu ainult basiiliku, tüümiani, rukola ja piparmündi- kõik eraldi pottidesse. Kile peale, ajalehe asemel linane rätik ja kuna põrandakütet pole, siis radika alla- see meil leige koguaeg. Kas nii ikka sobib? Enne pottide kokku pakkimist niisutasin mulda pealt veidi, aga kas enne võrsete ärkamist rohkem kastma või niisutama ei peakski? Ja väikesed õhuaugud tegin ka kile sisse.VastaTühista\nMinul pole ka elutoas põrandakütet, nii et mina panin potit ja kastid isegi radika peale (õrn soojus koguaeg alt). Ajalehte ma ei pannudki ühelegi tegelikult peale, sest nt rukola seemned vajavadki idanemiseks valgust (neid ei panda mulla alla, vaid peale, see kehtib ka teiste selliste seemnete kohta).\nAga kile panin küll kõigile peale. Kuni rohelise pea välja pistsid. Kile sisse auke ei teinud, kuna kile eesmärk ongi hoida niiskust anumas, millega seda katad. Kui kile peale tekib kondents, siis tuleb anumaid õhutada veidi aega, kuni niiskus normaliseerub.\nMina olen harjunud mullaga nii tegema, et kõigepealt panen selle suuremasse ämbrisse ja kastan üleni niiskeks. Siis hakkan sealt järjest võtma ja pottidesse pistma. Kui seemned külvatud, siis pihustan veel pritsungiga üle. Kiiresti idanevate seemnete puhul ei pea jah vahepeal kastma. Aga nt füüsal, mis mul veel 2 nädalat hiljem alles välja tuleb, olen ikka kastnud uuesti vahepeal (radiaatori soojus kuivatab neid ka kindlasti kiiremini kui tavaliselt).\nLoodetavasti oli abi, üks põnev jändamine on see tubane potimajandus! :) Edu, Elis, anna teada, kui on veel muresid või edusamme! ;)VastaTühista\nOlen täiesti verivärske maitsetaimede kasvatamise juures. Mis saab nende taimedega sügisel ja talvel(ütleme näiteks tüümian)kui nad toas on? Veel, ma ei saanud täpselt aru, kuidas see ümberistutamine käis – selles mõttes, et kas ma pean peaaegu kõik, mis taimest mullast ülespoole jääb maha lõikama, jättes ainult mõned lehed?\nSuur tänu selle lehekülje eest!\nTere, Joonas! :)\nÜldiselt on taimedega see lugu, et neile meeldib rahus ühe koha peal kasvada. Mõned taimed on aga sellised, mis meie talve üle ei ela, nt rosmariin või ka mõni tüümianisort. Rosmariini soovitatakse toa asemel hoida talvel nt keldris, aga kui soovid mingid taimed koju tuue, et ka talvisel perioodil saaks noppida, siis võib proovida taimede uute võrsetega. Mina olen neid nii paljundanud. Kui nii teed, ei pea midagi maha lõikama, lõigata on soovitatud siis, kui ostad näiteks poest mingi maitsetaimepoti ja kasutad selle ära, siis selle tagasilõikamisel (nii et jääks jah vaid paari sentimeerine könt) peaks taim uuesti kasvama minema, aga garantiid loomulikult anda ei saa, sest kõik sõltub tingimustest.\nTalvel on meil ikkagi suhteliselt pime ja taimed ei saa piisavalt valgust, rääkimata ka niiskusest (kütmine teeb meil õhu väga kuivaks). Aga proovima muidugi peab, muidu ju teada ei saa :) Edu igal juhul!VastaTühista\nTere! Maitsetaimi aknal (ja üldse taimi) olen kasvatanud üle 20 aasta :), seega päris algaja ma ei ole. Mõned tähelepanekud ülaloleva postituse ja kommentaaride ainetel.\n– lehed, mis ksavavad taimele peale idulehti, on pärislehed (mitte “päris lehed” ega “oma lehed”).\n– oreganol on kena eestikeelne nimi ka, pune.\n– rosmariin tahab minu kogemuse järgi ikka väga sooja ja valget kohta, korralikult kasvab siis, kui temperatuur on üle 25 kraadi. kasvab ta ju poolumbrohuna päikeselises toskaanas, emilia romagnas, horvaatia saartel jne.\n– koriander kasvab mul aknalaual hästi, aga ta tahab jahedamaid öid, seega keskkütreradika kohal ta hästi ei edene jah. ja kui tal lehti näpistada, siis kasvab kenasti edasi.\n– rosmariin elab meie talve üle küll, eeldusel, et ta ei jää “jalgupidi vette”. s.t. kõrgema ja kuivema koha peal talvitub kenasti. muidugi ei või ta paljalt pakase käes ka olla, ikka kas lume all või siis tuleb katta. kergkruusaga näiteks.\n– kasvumullad segan tihti ise valmis, ka kasvukottide jaoks. poemullad on esiteks väga turbased, mina kasutan komposti. teiseks on nad täis sünteetilisi väetisi, mida ma eriti süüa ei taha. kui tahetakse idandamiseks (eriti veidi kapriissemate taimede seemnest idandamiseks, näiteks maasikad) kasutada mulda või komposti, tuleks seda eelnevalt kas praeahjus ca tund aega 150 kraadi juures kuumutada või sama kaua madalal kuumusel keeta. see väldib hallituse teket. hoiatan ette, haiseb kõvasti :).\n– kahjurite puhul aitab ka pritsimine/uputamine veega, kuhu on ca 5 l kohta pressitud 3 küüslauguküünt. samas mõne hellikuma taime võib see plekiliseks ehmatada.\nVäga kasulikud tähelepanekud, suur tänu sulle vaeva eest need siia lisada! Minu taimekasvatuskogemusi ei saa 20 aastaga võrreldagi, aga kuskilt peab ju alustama :)\nSel aastal on mul aias 2 rosmariini – ühe jätan õue, teise viin potiga sisse talvituma (kasvas ka potiga peenras). Katsetan, mis saab. Mind aga huvitab, kuidas sul taimed talve aknalauapeal/toas üle elavad? Nt salvei või rosmariin? Missuguseid maitsetaimi veel tubastes tingimustes kasvatad? Oleks väga huvitav ka seda kuulda :)VastaTühista\nMa pean ühinema esimese kommenteerijaga!\nOtsustasin ka see aasta täitsa asja kätte võtta ja see blogi oli 100%’ne lüke!\nNüüd on ka minul üleeilsest osad asjad juba aknale pandud ja minu rõõmsaks hommikuseks üllatuseks on aedsalati pisikesed 5 valget idu tärganud ja tästavad mulla alt pead :)\nMinu õnn on hetkel piiritu!\nSuured tänud :)VastaTühista\nEhh, nii väga lahe, Liis, seda kuulda! See külvamine ja mässamine ja tärkamise jälgimine on just praegusel ajal see päikesekiir päevades, sest õues on tuisk, lörts, hall ja märg… tean omast käest! Edu kasvatamisel! :)VastaTühista\nTäna just parasjagu lühike tööpäev, et saab näpud veel päevavalges roheliseks. Või mullaseks. Kevad, lörtsist hoolimata! Aitäh põhjaliku ülevaate eest, alustamise barjäär kohe madalam :)VastaTühista\nEheen vaga hea lugemine ja siin on 1 koige kenamate piltidega blogi yldse. Heee nyyd naerukoht,,,lahen toon rodult oma suured kasteid tuppa,,,kuhu klyvasin just oma tilli j a redise …esimene kord ikkagi…ise varisesin ja kylmetasin ja motlesin et kuidas need vaesekesed seal kasvama hakkavad. Noh ega ma ei teagi kas midagi yldse valja tuleb,,,,, Aga suur tänu katsetame.VastaTühista\nTahaks väga kysida, kuidas on selle maitsetaime nimetus. Teda saab kasvatada isegi supitaldrikul, pannakse mitmekordse filterpaberi vahele seemned idanema ja filter- vöi tavaline kempsupaber hoitakse niiskena. See paari sentimeetri pikkuseks kasvav maitsetaim on sarnane Teie blogis oleva esimese pildiga.\nTere, In.! Selle taime nimi on kress-salat! Minu esimesel pildil on küll tüümianitutsakas, aga kress-salatist näeb pilte nt siit: http://goo.gl/vQvtQ7 Jõudu ja tervitused Soome ka siit kaugelt maalt! :)VastaTühista\nSee on väga huvitav artikkel. Panin basiiliku ja metsmaasika mulda (ehk siis seemned niiske mulla peale). Kahjuks esimene katse ebaõnnestus kuna muld läks hallitama, seega põrandakütet ma algajale väga ei soovitaks. Aknalaual seda ei juhtunud, paari nädalaga oli juba basiiliku idulehti näha, maasikas võtab vist kauem aega.\nAga siiski, artikkel oli huvitav ja innustav. Peale selle lugemist võtsin end kokku ja läksin poodi.VastaTühista\n© 2017 Tassike elu topelt koorega|ProPhoto Blog Template Designed by Dawn Alderman Design


Kasutatud Labounty prügi/käitlemise/karjäärimasinate varuosad müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Käitlus/taaskasutus/karjääriseadmed > Prügi/käitlemise/karjäärimasinate varuosad > Labounty\nKasutatud Labounty prügi/käitlemise/karjäärimasinate varuosad müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Labounty prügi/käitluse ja karjäärimasinate varuosad üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Labounty prügi/käitluse ja karjäärimasinate varuosad vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nLabounty MSD30RÜldine hinnang: 3, Varasemaid omanikke: 1, Sobib järgmiste masinatega: Snelwissel CW45S. Draagmachine minimaal 30 ton.gemonteerd aan Lepelsteel (3e deel) Wordt geleverd met adapter om indien gemonteerd direct , Transpordikaal: 2750, Transpordimõõtmed (p x l x k): 3.8 x 0.52 x 0.7 , Garantii: "As is"\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Labounty prügi/käitlemise/karjäärimasinate varuosad müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Labounty prügi/käitlemise/karjäärimasinate varuosad. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Mis juhtub, kui ma söön enne treeningut valgu raputamist?\nValgu raputused koosnevad veest või piimast segatud valgupulbrist. Tavaliselt valmistatud segistis või loksu tassis on valgu raputamine paljude inimeste jaoks ettevalmistusrežiimi lahutamatuks osaks. Enne treenimist peab proteiini raputamise joomine parandama oma treeningut ja abi sobivuse eesmärkide saavutamiseks. Kuigi valgu raputused ei ole kõigile, võib jootmine enne treeningut olla kasulik.\nBodybuilding.com sõnul on joomine valkude raputamiseks enne treenimist oluliseks nende jaoks, kes soovivad lihaseid ehitada. Lihased koosnevad peamiselt valgusisaldusest ja valgu raputamine enne töö tegemist annab teie kehale proteiini, mida ta vajab tugevamaks ja lihaseid üles ehitama. Proteiini kasutatakse ka ensüümide ja teiste hormoonide loomiseks, mida teie organism vajab tugevuse suurendamiseks.\nTöötamine põhjustab intensiivseid kokkutõmbeid, mis põhjustavad teie lihaste kiududele väikesi pisaraid. See väike kahjustus lihastele, kui teete välja, on üks põhjusi, miks puhkepäevad on nii olulised – lihased vajavad aega oma ennast parandada ja parandada. Valk aitab kaasa paljudele olulistele toitainetele, mida teie keha vajab seda parandust. Piisava valgu saamine võib põhjustada teie lihaste liigset väljaõpet, mis võib lõppkokkuvõttes põhjustada vigastusi. Valgu raputamise joomine enne töö tegemist võib aidata teie keha paranemist treeningu ajal kiiremini ja tõhusamalt, teatab Bodybuilding.com.\nValgu raputused sisaldavad kompleksseid süsivesikuid, mis on keha jaoks oluline energiaallikas. Valguse raputamise joomine enne treeningut aitab tagada, et teil on piisavalt energiat, et kõik oma treeninguks ära kasutada ja sellest võimalikult palju ära kasutada. Enne treeningut võtke valgu raputamine päevadele, mil vajate natuke lisatõusu, et saaksite minna.\nValgu raputamise eelised võivad olla need, kes otsustavad pärast ravimi väljaarendamist neid võtta, ka Straight Healthi aruanded. Kuigi pole mingit võimalust saada oma treeningu ajal valgurikkumisega seotud energiat annavad kasu, nagu oleksite selle eelnevalt võtnud, võib pärast selle välja töötamist raputada veelgi aidata välja töötada tekkivate kahjude parandamiseks vajalikke valke Tehke oma lihaseid. Proovige valgu raputamist enne ja pärast treeningut ja vaadake, mis teie jaoks kõige paremini sobib.\nEnne treeningut ja pärast treenimist\nPrevious Previous post: Mis on bambusest leiva tee?\nNext Next post: Kõige turvalisem viis beebi köha tegemiseks


vizsla vs rodeesia ridgeback: kuidas nad erinevad?\nVizsla ja Rhodesian Ridgeback on mõlemad silmatorkavalt ilusad koerad kellel mõlemal on palju isiksust, mis on pakitud nende punastesse ja roostes koerakehadesse, kuid kuigi nad mõlemad näevad üksteisest erinevad, eristab neid just nende temperament. Vizsla on üks originaalsetest velcro koertest, kes leitakse igavesti kapteni kõrval, ükskõik kuhu ta ka ei läheks. Kuigi Rhodesian Ridgeback naudib ka oma meistri seltskonda, naudib ta ühtviisi ka oma oma ning tihti leiate teda aias päevitamas või köögilaua all tukastamas.\nKuigi Rhodesian Ridgeback on visa ja sobib paremini kogenuma koeraomaniku jaoks on just Vizsla kahest tõust kõige energilisem ja nõudlikum ning ta tuleb paigutada väga aktiivsesse perre, kes saab temaga ka palju aega veeta.\nNiisiis, enne kui otsustate, millist pooki eelistate nende suuruse ja väljanägemise järgi, võiksite veidi rohkem tähelepanu pöörata tema temperamendile ja treeningvajadustele, nii et vaatleme neid mõlemaid lähemalt.\n2.2 Rodeesia ridgeback\nKõrgus 22–24 tolli (M)\n21–23 tolli (F)\n25–27 tolli (M)\n24–26 tolli (F)\nKaal Kuni 55–60 naela (M)\nKuni 44–55 naela (F) 70–90 naela (M)\n60–75 naela (F)\nTemperament Armastav, õrn, energiline Armastav, väärikas, julge\nEnergia Intensiivne aktiivsus Mõõdukas aktiivsus\nEluaeg 12-14 aastat 10 aastat\nHind 1200 dollarit + 1200 dollarit +\nNende koeratõugude mõistmiseks ja millised need perekonnakodus võivad olla, on oluline saada arusaam nende ajaloost ja milleks neid sihipäraselt kasvatati. Vizsla ja ridgeback olid aretatud väga erinevatel eesmärkidel , nii et laseme sukelduda ja võrrelda iga tõugu.\nTuntud ka kui Ungari Pointer , rafineeris Vizslat algselt Ungari riik, kes aretas ta vilgas ja järeleandmatu jahimees, kes oli tõsiselt kuulekas ja lojaalne. Tema kütitud ulukid ja muud väikesed imetajad , ja tema uskumatult kõrge saakloom on endiselt atribuut, mida ta tänaseni hoiab, ja ta on üks paljudest Sporting Groupis leiduvatest kihvadest. Väljaspool Ungarit ja ümbritsevaid riike leidub teda sagedamini perekodudes ning ta on ka teenistuskoer. Samuti leidis ta end pärast 2001. aasta New Yorgi terrorirünnakuid Ground Zero juures, mistõttu teda tavaliselt nimetatakse nagu mitmekülgne Vizsla .\nEsimene Vizsla saabus Ameerikasse 1950. aastatel pärast seda, kui Ameerika välisministeeriumi töötaja ta kommunistlikust Ungarist välja tõi ja sellest ajast alates on tema populaarsus kasvanud. 2019. aastal on Vizsla 31. kohalst populaarseim koeratõug autor Ameerika Kennelklubi (AKC) . Kui te pole kunagi vizslit kohanud, vaadake kindlasti Tuckeri Instagrami konto ja järgige teda, kui ta oma asju New Yorgis ringi sirutab. Vizslal on ilus punane mantel ja on sageli ekslikult Weimaraneriga või punasega kaetud labradori retriiver .\nRhodesian Ridgeback on uuem tõug, kes pärineb Rodeesiast (praegu tuntud kui Zimbabwe) Lõuna-Aafrika , ja ta on osa hagijasrühmast. Tema esivanem Khoikhoi aretati teiste Aafrika ja Euroopa koertega ning avastati, et eristuva seljandikuga järeltulijad leiti neil on ainulaadne koerte talent metsikute lõvide, leopardide ja paavianide vastu võitlemisel ja nende hoidmisel oma isanda kaitsmiseks. Just need jahimehed panid aluse Rodeesia ridgebacki tõule, mida me täna tunneme ja armastame. Tal oli perepakis veel üks suur roll, kuna ta lahkus rühmast jahtis loomi, näiteks antiloopi, ja tõi nad kööki tagasi, nii et see tüüp on alati oma hoidmise ära teeninud.\nEsmakordselt tuli ta Ameerikasse 1911. aastal ja ta sai peagi populaarseks, kui kuulsused nagu Patrick Swayze, Grace Kelly ja Prince Rainier said Ridgebacki omanikeks ja tõstsid tema profiili. Aastal 2019 AKC reastas selle tõu nagu 41st kõige populaarsem koeratõug Ameerikas. Teda leidub endiselt töötavates rantšos kogu maailmas, kuid nüüd leitakse teda sagedamini pere diivanil parimat kohta jahtimas. Ta on sageli ka populaarne vanematõugude segu labradoriga ristatud .\nVizsla ja Rhodesian Ridgeback on mõnevõrra sarnased treenimata silmaga, kuid nende vahel on palju selgeid erinevusi. Esiteks on ridgeback välimuselt palju suurem ja tohutum. Vizsla mõõdab vahemikus 21 ja 24 tolli kaugusel käpp õlale, samas kui ridgeback mõõdab 24–27 tolli . Vizsla kaalub vahemikus 44 ja 60 naela , samas kui isane ja emane ridgeback kaaluvad 70 ja 85 naela vastavalt ja harva kaaluvad nad sellest palju vähem.\nJärgmine kõige nähtavam erinevus kahe tõu vahel on see, et ridgeback kannab oma unikaalselt eristuv seljahari , mistõttu teda kutsutakse ridgebackiks. See on juukseriba piki tema selgroogu, mis on suunatud ettepoole, mis on vastupidises suunas tema ülejäänud karvkattega. Vizslal on loomulikult dokitud saba, Ridgebackil aga loomulikult pikk saba.\nNeil on sarnane värv, ehkki erinevate nimedega, ja võtavad endale a roostes punane toon. Vizsla ja ridgeback on mõlemad ühevärvilised, välja arvatud väike valge rinna- ja varbajälg. Vizslal on tavaliselt pruun või punane nina ja ridgebackil on sageli tumedamad jooned, näiteks must nina ja must näomask.\nLisateavet nende välimuse kohta leiate Vizsla täielikud tõustandardid siin ja Rhodesian Ridgebacki täielikud tõustandardid siin.\nKa Vizsla ja Rhodesian Ridgeback on oma temperamendilt üsna erinevad. Vizslat tuntakse Velcro koerana selle poolest, et ta ei jäta kunagi oma omanikke kõrvale ja ta soovib väga tähelepanu pöörata, samas kui Ridgeback on teadaolevalt palju rohkem iseseisev koer ja kuigi ta on sügavalt lojaalne, pole ta kunagi klammerduv. Niisiis, kui otsustate nende kahe tõu vahel, peate endalt küsima, kas soovite poohi, kes ei lase teid kunagi oma silmist, või sellist, kes tuleb teie juurde alles siis, kui tunneb, et vajab natuke inimlikku lohutust ? Need on mõlemad jumalikud koerte omadused, kuid omadused, mis meeldivad erinevatele peredele.\nMõlemal on a samamoodi kõrge saakloom , nii et peate teda avalikus kohas viibimise ajal rihma otsas hoidma ja kõige parem olete valmis selleks, et naabruskonna kass igal hetkel auto alt välja hüppaks! Soovitav on, et neid kõnniks tugev meister või mis veelgi parem, veenduge, et investeerite palju aega rihma treenimine neid noorena.\nMõlemad on oma perega äärmiselt kiindunud, kuid Ridgeback, olles perekonna kaitsja, on võõrastega eemal ja võtab vaikselt toanurgas koha sisse, et valvata oma perekonda, kui ümberringi on külalisi. Vizsla asub inimringi keskel, veendudes, et ta oleks võimalikult lähedal oma peremehele, enne kui keegi teine nende tähelepanu saab, nii et võite olla kindel, et vizsla on palju rohkem seltskondlik ja sõbralik . Niisiis, kui see on valvekoer, kellega tegelete, siis on Ridgeback teie jaoks parim panus, samas kui kui olete pärast sotsiaalset koerte liblikat, on Vizsla selle katnud!\nVõib olla üllatuseks teada saada, et koerte lõhkuv lõvi vajab vähem harjutust kui Vizsla. Vizsla nõuab iga päev vähemalt 60 minutit intensiivset treeningut , samas kui Rhodesian Ridgeback nõuab ainult vahel Iga päev 30 ja 60 minutit mõõdukat treeningut . Kuigi Ridgeback on paar korda nädalas turvalises koerapargis ringi jooksmiseks osaline, on ta üsna rahul ka paari pika jalutuskäiguga, samas kui Vizsla treening rutiin peab koosnema sörkjooksust, interaktiivsetest tõmbemängudest ja kindlast tunnist ringi jooksma, et ära kasutada kogu see intensiivne energia, mis tal on. Isegi kui see on lõpule jõudnud, vajab vizsla seda palju rohkem vaimset stimulatsiooni ka kogu päeva jooksul.\nMõlemad tõud võib olla igav ja rahutu hävitav , kuid selle punktini jõudmine võtab vizsladel palju vähem aega. Ridgeback võtab end hea meelega mõneks tunniks aeda päevitama, ehkki silm on lahti, et neid tüütuid lõvisid jälgida! Nii et kui te ei saa pühenduda tõsiselt energilisele koerale, võib Ridgeback olla teie jaoks parem valik.\nNii Vizsla kui ka Rhodesian Ridgeback on intelligentsed koerad, kes on nii treenitavad kui ka kuulekad . Kuid Vizsla, olles palju innukam oma peremehele meeldima, on kahest tõust kõige lihtsam koolitada. Rohke suulise kiituse ja kummalise kohtlemisega ei ole Vizsla oma peremehe jaoks palju ja järjepidev koolitus lasete tal aja jooksul trikke teha.\nRidgeback on aga palju iseseisvam ja teeb asju tema tingimustel, nii et kui treeningut tema päevikus ei ole, siis ärge oodake, et ta selleks aega leiaks. Teda saab koolitada järjepideva ja range režiimiga, kuid Rodeesia ridgebackid töötavad ridgebacki ajal, nii et peate ootama kangekaelset poohi. Niisiis, kui olete algaja koeraomanik, siis võib Vizsla siin teha parema võimaluse.\nMõlemad kutid, oma suure saakloomaga, tuleb noorelt peale sotsialiseerida , vastasel juhul näevad nad kõike järgmist söögikorda. Registreerige nad kindlasti kutsikate koolitustundidesse või viige regulaarselt kohalikku kutsikaparki. Samuti on oluline tagada, et nad seguneksid inimestega väljaspool oma perepakki, vastasel juhul võivad nad muutuda veidi liiga kaitsvaks.\nNii riiklikud tõuklubid nõuavad nii Vizsla kui ka Ridgebacki testimist Puusa düsplaasia , mis on puusaliigese ebanormaalne moodustumine, mis põhjustab hilisemas elus liigesevalu ja artriiti. Samuti tuleb testida Ridgebacki Küünarliigese düsplaasia , mis on sama seisund, kuid asub küünarliigeses.\nVizslat tuleb kindlasti ka kindlalt testida silmahaigused , kusjuures kõige sagedasemad probleemid on progresseeruv võrkkesta atroofia ja entropioon, samuti Autoimmuunne türeoidiit mis on hormonaalne tasakaalutus, mis võib põhjustada selliseid sümptomeid nagu seletamatu kaalutõus, letargia, juuste väljalangemine ja vaimne tuimus. Rhodesian Ridgeback on vastuvõtlik ka kaasasündinud Dermoid Sinusele, mida iseloomustavad naha all olevad torukujulised süvendid, mis paljastavad teda naha kudedes kuni seljaajuni.\nÜldiselt on nii Vizsla kui ka Rhodesian Ridgeback üldiselt terved koerad , kusjuures vizsladel on Ridgebackiga võrreldes pikem eluiga.\nNii Vizsla kui ka Rhodesian Ridgeback tarbivad keskmiselt 3 tassi toitu iga päev , kuid see sõltub muidugi täielikult nende individuaalsest suurusest, energiatasemest ja elustiilist. Sööda neid kindlasti sobivale vanusele kvaliteetne kibble mis mitte ainult ei hoia neid kogu päeva jooksul püsivana, vaid tagab ka nende valguvajadused. Kuna Vizsla on palju energilisem, vajab see tõenäoliselt suurema kalorsusega kibble'i, kuid kui teil on mingeid kahtlusi, küsige nõu oma veterinaararstilt.\nMõlemad on ka ohus põeb puhitus , nii et andke neile kindlasti kahe päevase söögikorra ajal kaks toidukorda ning ärge sööge neid liiga vara ega pärast treeningut. Kuigi see ei tundu tõsine seisund, võib see olla eluohtlik, nii et õppige kindlasti kõike puhitus ja sellega seotud sümptomid .\nVizsla ja Rhodesian Ridgeback on oma hooldusvajaduste poolest sarnased ja ainult nemad nõuda harja üks kord nädalas et nende topeltkate oleks terve ja läikiv. Mõlemad heidavad heiteperioodil, nii et mantli paremini hallatavana hoidmiseks võib seda suurendada 2 harjani nädalas. Nad hindaksid vanni üks kord iga 6–8 nädala tagant, kuid nad on mõlemad suhteliselt puhtad tõud kellel õnneks pole tugevat koeralõhna.\nRhodesianit harjamise ajal vaadake kindlasti neid Dermoid Sinusega seotud tükid , kuid peale selle peaksid üldised hooldusvajadused, nagu hammaste ja kõrvade puhastamine, olema täidetud samamoodi nagu mis tahes muu pooch.\nVizsla ja Rhodesian Ridgebacki kutsika keskmine hind algab 1200 dollarit ja võib auhinnatud liinilt pärit kutsika jaoks ulatuda kuni 2000 dollarini. Nagu kõigi koerte puhul, vältige kindlasti kutsikaveskeid või backstreet'i kasvatajaid, kes ei hooli teie kutsika tervisest ega vajadustest, nii et kindlasti töötada maineka kasvatajaga.\nTeise võimalusena võiksite alati kaaluda kummagi sellise poochi vastuvõtmist, kuna nad satuvad sageli kogu riigi päästekodudesse. The Ameerika Vizsla Klubi veebileht loetleda nende piirkondlikud päästekontaktide andmed ja Rodeesia ridgebacki päästetöö loetlege osariikide kaupa ka oma spetsiaalsed päästekeskused, seega kontrollige kindlasti mõlemat veebisaiti.\nNii Vizsla kui ka Rhodesian Ridgeback on oma perega väga hellad ja leebed ning nad ei armasta muud kui diivanil kaisus olevat õhtut. Siiski on Ridgeback kogu päeva jooksul meeleldi meelelahutuseks hea meelega, samas kui Vizsla eelistaks palju kogu päeva teie külge jääda.\nVizsla sobib palju paremini koeraomanikule esmakordselt, kuid kui te siiski teda võtate, peate olema valmis tema intensiivseks isiksuseks. Kui ridgeback sobib paremini kogenud koeraomaniku juurde lihtsalt oma jonnakuse ja domineerivama isiksuse tõttu, on ta seltskonna ja liikumise osas palju vähem nõudlik.\nÜkskõik milline tõug teile paremini sobib, võite olla kindel, et nii Vizlal kui ka Rhodesian Ridgebackil on palju koerte armastust anda, ehkki omal erilisel viisil!\nMiks koerad lakuvad oma käpa ja kuidas ma saan seda peatada?\nMinu koer sõi just Oreo küpsist! Mida ma peaksin tegema?\nParimad koerte liivakastid: hinnangud, ülevaated ja parimad valikud\nTeave Belgia Tervureni kohta: tõuandmed, tunnused ja muu


350 000 €\t 2 389.08 EUR/m²\nÜldpind\t: 146.5 m²\nKrundi pind 1739 m²\nHarjumaa, Viimsi vald, Pringi, Tammelaane tee 8, 4 tuba, 1 korrust, kinnistu, kivimaja, valmis, uus, ehitusaasta 2021, kogupind 146,5 m², krunt 1 739 m², saun, dušš, wc ja vannituba eraldi, põrandaküte, õhksoojuspump, terrass, elekter, tööstusvool, pakettaknad, parkett, garaaž, parkimine tasuta, tsentraalne vesi, kanalisatsioon, ühistransport, panipaik, ümbruses eramud, teed heas seisukorras, mets lähedal\nMüüa uus kivimaja.\nLähedale jääb mets ja meri- looduslähedane kodu!\nHoone on planeeritud ühetasandiline, avarate maaniulatuvate akandega, mis annab palju avarust ja valgust. Maja planeering on jagatud tsoonidesse, mis muudab ruumikasutuse loogiliseks. Maja on uus, seetõttu on ka soodsad ülalpidamiskulud.\nTegemist on kivimajaga, mis on ehitatud kvaliteetsetest ja kaasaegsetest materjalidest. Planeeringus on suur koridor, sissekäigust vasakule jääb avar elutuba koos köögiga, sealt viivad uksed päikselisele terrassile. Sissekäigust paremale poole jääb 3 magamistuba, wc, saunakompleks pesuruumi ja leiliruumiga. Pesuruumist viib uks majatagusele terrassile, mis on ühendatud maja küljel asuva suurema terrassiga. Eraldi sissepääsuga on garaaž/panipaik ja tehniline ruum. Garaaži uks on avatav puldiga.\nMaja köetakse õhk-vesi soojuspumbaga. Tubades on põrandaküte, mis on seintele paigaldatud süsteemiga eraldi reguleeritav. Lisaks on majas soojustagastusega ventilatsioon.\nKinnistu on piiratud aiaga. Kinnistu suurus on 1739 m2. Maja ümber on külvatud muru. Autovärav on avatav puldiga. Piirkond on vaikne ja roheline. Sissesõidutee on kaetud kiviparketiga. Tänav ei ole läbisõidetav, mis annab privaatsuse.\nReinu tee äärde on rajatud valgustatud kergliiklustee, mis viib mere äärde ja edasi Leppneeme suunal. Lähima bussipeatuseni on ca 300 m, buss nr V5 väljub tunnis korra ja viib Haabneeme keskusesse. Sealt liigub Tallinna linnatransport ning asuvad vaba aja keskused: restoranid, spa, kino, kaubanduskeskused, pakiautomaadid, haigla, lasteaed, kool jm.\nSee on kodu inimesele, kes väärtustab naturaalset elukeskkonda, kaunist loodust, puhast mereõhku, puudekohinat ja linnulaulu oma õuel. Võib olla just sinu uus kodu. Ootame sind majaga lähemalt tutvuma !


Grillimistarvikud - ProSport\nAvaleht » Aktiivne tegevus » Matkamine ja telkimine » Grillimistarvikud\nMetallist lõkkeplats FoxOutdo..\nGrill Easy Camp Adventure, Gre..\nTulekolle Cattara Stromboli 45..\nKandiline puidust lõkkekoht STROMBOLI, mis sobib terrassidele ja aedadesse. Tuleplatsi konstruktsioon on valmistatud 2 mm kõrgkvaliteetsest terasest, mis on kaetud kõrge temperatuurikindlusega musta värviga. Neljajalgset lõkkeplatsi täiendab alus, ..\nKandiline puidust lõkkekoht STROMBOLI, mis sobib terrassidele ja ..\nSöegrill Cattara Bari 46 cm\nBARI grill, mis sobib aeda või terrassile. Konstruktsioon on valmistatud kvaliteetsest emailitud terasplekist. Käepidemed on valmistatud vastupidavast plastikust ja neil on piisav haardepind. Liikuvust tagavad kolm metalljalga, mida täiendab tugevda..\nBARI grill, mis sobib aeda või terrassile. Konstruktsioon on val..\nCattara Keg söegrill\nKandiline grill KEG, mis sobib erinevatesse kohtadesse või laual hoidmiseks, vähese suitsuga. Grill on valmistatud kvaliteetsetest materjalidest, eelkõige tumedast pulbervärvitud terasest. Toiduga grillimise koht on varustatud malmist restiga, mille..\nKandiline grill KEG, mis sobib erinevatesse kohtadesse või laual ..\nElektrimootoriga grill 230 V C..\nHiilegrill Grill, millel on tugev konstruktsioon ja mootor toidu pöörlemiseks toiduvalmistamise ajal. Kuumade toitude valmistamiseks on grill varustatud kaheosalise terasrestiga, mille mõõtmed on 56 x 30 cm. Grilli alumises osas on massiivsed külj..\nHiilegrill Grill, millel on tugev konstruktsioon ja mootor toidu..\nElektriline grill 230 V Cattar..\nElektrigrill ZETTA võimsusega 1600W, mis sobib terrassidele ja aedadesse. Grilli konstruktsioon on valmistatud kvaliteetsest terasest, mis on kaetud kõrge temperatuuriga ja vastupidavast plastikust. Grill on toiduvalmistamiseks varustatud 41 cm läbi..\nElektrigrill ZETTA võimsusega 1600W, mis sobib terrassidele ja ae..\nGrillpitsid Cattara SHARK, 45c..\nKvaliteetsed grillipitsid sarjast SHARK, mis on mõeldud roogade ja lisandite käsitsemiseks grillimise ajal. Kvaliteetsest terasest, mille paksus on 1,8 mm. Temperatuurikindlast materjalist valmistatud käepidemega, millel on ergonoomiline kuju haihal..\nKvaliteetsed grillipitsid sarjast SHARK, mis on mõeldud roogade j..\nPower Fuel Primus Benzin 1L\nKäpapatrulli 5 paari sokke (laos)


Sepikoja sepistused: juuni 2019\nKirjastuse Tänapäev 2018. a. romaanivõistluse võitnud noorsooromaan on Lille Roometsa debüütteos.\nPealkirjaks ja raamatu kandvaks motoks on vana hea liisusalm:\nÜks väike valge tuvi lendas üle Inglismaa, Inglismaa oli lukku pandud, luku võti katki murtud, mitu seppa seda parandama peavad, seda ütled sina, vana tatinina.\nMeie ajal loeti seda küll veidi teisiti:\nÜks hele valge tuvi lendas üle Inglismaa, Inglismaa oli lukku pandud, luku võti katki murtud, mitu seppa peavad seda parandama, seda ütled sina, vana tatinina.\n(Kui nüüd norida, siis 'helevalge' ja 'lukuvõti' sarnaselt 'tatinina'le peaksid ka kokku kirjutatud saama:)).\nPeategelane on 16. a. Karksi-Nuia tütarlaps Kerttily, kes varjub probleemide, valu, leina, koolikiusamise jms eest vaikimise taha. See vaikimine ei ole aga trotslik ja võitlev, vaid hoopis teraapiat vajav haiguslik seisund, ärevushäire.\nAsjad, mis teiste jaoks olid loomulikud, on Kerttily jaoks tohutud eneseületused: kehalise tunni eel riiete vahetamine, koolis vetsu kasutamine... Ja rääkimine. Kerttily varjab end vaikuse taha. Kuid ema mõistatuslik hukkumine sunnib tüdruku tegutsema. Üksi. Sest ta ei tea, keda usaldada või kes valetab ja varjab. Abi on aga lähemal, kui ta loota oskaks, ja inimesi, kellele tänulik olla, rohkem, kui ta arvanud oli.\nSelektiivne mutism ehk valikuline vaikimine on lapsepõlves tekkinud ärevushäire, mida iseloomustab võimetus rääkida teatud sotsiaalsetes tingimustes.\n...See lause lihtsalt tähendab. et sa saad oma lähedaste inimestega ja rahulikes oludes vabalt suhelda, aga teatud oludes, sinu puhul siis koolis, ei ole sa võimeline rääkima, sest koolis tuleb sulle liiga suur ärevus sisse.\nKiirelt edenev ja auga tunnustuse ära teeninud teos!\nPostitatud Sepikoja sepistused kell 18:14 Kommentaare ei ole:\nSildid: Eesti, ilukirjandus, lugemised\nPulmapäevast meil möödund aastaid...\nOn kuskil pulmapäev - ma nii kuulen.\nKaigub kellahääl mu kõrvu tuules.\nPulmapäevast meil möödund aastaid,\ntolmuks ammu roosid kuivand on\nTaas löövad kellad nii kui enne,\naastaid hiljem jälle tunnen õnne.\nKella kaunis hääl meeltes tuikab,\nnoor ja kaunis oled mulle siis.\nTaas löövad kellad möödund aegu,\nvalges kleidis liugleks nagu praegu\nsiin kui tantsiksin õhtust koitu,\nmeelest minna iial see ei või.\nviis C. Saint-Saëns ; sõnad: Jüri Kõrgema\nPostitatud Sepikoja sepistused kell 23:55 2 kommentaari:\nSildid: armastus, laul, midagi ilusat, nostalgia, tähtpäevad\nAnu Elmer-Ehin. Minu Šveits: kahepaikne vahejaamas.\nÜks äraütlemata vahva lugemine. Selline, mis kisub kaasa, paneb vihastama ja ei lase lõpetada enne, kui viimane lehekülg käes.\nOlin nii raamatus sees, et ei märganud ühtegi mõtet, lauset kirja panna, välja kirjutada. Nii kahju! Tean, et seal oli palju häid ütlemisi.\nIgal juhul julgen seda raamatut küll vägagi soovitada.\nJa veel - imeline kaanekujundus!\nKüsimused muidugi tekkisid ja jäid. Kas kogu Šveitsi piires on nii palju kummastavat või on see siiski pigem väikeste kogukondade teema?\nOlen siin blogis pikalt ka varjusurmas olnud. No mis teha? Elu on kiire. Tegemist on palju. Ja olgem ausad, eks ma olen ikka kõvasti põdenud ka - ei oleks iial osanud arvata, et ühe lemmikblogi likvideerimine mulle nii rängalt mõjub. (Tervisi Sulle, Mae, kui juhtud siia mu hala lugema!)\nPostitatud Sepikoja sepistused kell 23:44 2 kommentaari:\nSildid: lugemised, midagi mis jäi kummitama, Minu-sari, Šveits