Ergma hindas kõrgelt Washingtonis toimunud kohtumisi - Riigikogu\nErgma hindas kõrgelt Washingtonis toimunud kohtumisi\nRiigikogu esimees Ene Ergma viibis kahepäevasel töövisiidil Ameerika Ühendriikides Washingtonis. Visiit toimus Balti- ja Põhjamaade (NB8) parlamendijuhtide koostöö raames. Neljapäeva õhtul kohtuti Kongressi Esindajatekoja spiikri Nancy Pelosi ning väliskomisjoni esimehe Howard Bermaniga, samuti välisministeeriumi kõrgete ametnikega. Kohtumistel olid arutuse all NATO uus strateegiline kontseptsioon, Afganistan, majandus-ja keskkonnaalane koostöö, Euroopa Liidu idapartnerlus ning suhted Venemaaga. Räägiti ka koostööst parlamentaarsel tasemel.\nRiigikogu esimehe Ene Ergma sõnul olid Washingtonis toimunud kohtumised huvitavad ja kasulikud ning andsid uue impulsi riikidevahelisele koostööle. Uutest julgeolekuohtudest kõneldes tõstatas Ergma küberkaitseteema, rõhutades selle valdkonna reguleerimise vajadust rahvusvahelisel tasandil.\nKohtumise järel tehti ühine pressiavaldus, milles parlamendi esimehed juhtisid tähelepanu sellele, et viie Põhjamaa ja kolme Balti riigi poliitiline koostöö ja majanduslik lõimumine kasvab pidevalt, mis muudab selle piirkonna unikaalseks. Avalduses märgitakse, et atlandi-ülesed sidemed ja koostöö on NB8 riikide jaoks pikaajaline prioriteet. Seetõttu rõhutasid spiikrid vajadust vaadata üle võimalus tugevdada ja arendada Põhjamaade, Balti riikide ja USA vahelist koostööd. Spiikrid väljendasid soovi tihendada USA ja NB8 seadusandlike kogude vahelist koostööd ning uurida võimalust näiteks korraldada regulaarseid kohtumisi väliskomisjonide esimeeste vahel.\nAvalduses öeldakse ka, et NB8 riigid võtavad täielikult arvesse globaalse julgeoleku olukorda ja tegevuskava ning tõdevad, et NATO on keskne tegutseja Euroopa julgeoleku jaoks ning oluline foorum atlandi-ülese dialoogi ja koostöö jaoks.\nKõik Põhjamaad ja Balti riigid tegutsevad aktiivselt Afganistanis ja annavad oma panuse rahvusvaheliste vägede (ISAF) raames. Avalduses märgitakse, et see osalemine toetub ühistele väärtustele nagu demokraatia edendamine, inimõigused, sooline võrdõiguslikkus ja õigusriigi põhimõtted. NATO kaasamine Afganistanis ÜRO mandaadiga on toonud esile julgeoleku tervikliku käsituse tähtsuse. Rõhutatakse, et parlamendiliikmetel on otsustav roll avaliku toetuse tagamisel meie ühistele väärtustele ja missioonidele selles töös.\nÜhisavalduses väljendasid spiikrid toetust EL-i Idapartnerlusele nähes vajadust pöörata sellele piirkonnale senisest rohkem tähelepanu, tihendada poliitilist dialoogi, suurendada ühtlasi rahalist ja tehnilist abi poliitiliste, majanduslike ja ühiskondlike reformide soodustamiseks.\nVenemaa osas järeldati, et suhteid tuleb arendada edasi koostööd ja ühiseid võimalusi otsides, samal ajal oma põhimõtetele ja demokraatlikele väärtustele kindlaks jäädes.\nSpiikrid väljendasid samuti heameelt, et üha enam tunnustatakse Arktika piirkonna geopoliitilist ja strateegilist tähtsust ning selle olulisust maailma kliima ja keskkonna jaoks. Samuti avaldasid toetust edasisele riikidevahelisele koostööle.\nEnam kui kümme aastat on Eesti, Taani, Soome, Islandi, Läti, Leedu, Norra ja Rootsi parlamendid spiikrite ja komisjonide tasemel arendanud omavahelisi sidemeid. NB8 parlamendiesimeeste esimene ühine külaskäik Washingtoni oli 2004. aastal. Sellele järgnesid ühisvisiidid 2005. aastal Ukrainasse ja 2007. aastal Gruusiasse.


Eleringi juhatuse esimees Taavi Veskimägi nimetas 2013. aastat kriitiliseks likviidsuse puudumise tõttu. "Olukorda parandab Estlink2 merekaabli rajamine Eesti ja Soome vahele, kuid ühendus hakkab plaani järgi tööle alles 2014. aastal," rääkis ta.\nEesti Energia strateegiajuhi Jaanus Arukaevu sõnul satub 2013. aastale mitu energiasündmust. "Euroopa Liidus hakkab CO2-l uus periood, hind hakkab siis tõusma ja samal ajal avaneb ka Eesti elektriturg täielikult," ütles ta.\nArukaevu sõnul tuleks pärast riigikogu kevadisi valimisi koostada ekspertide grupp, kes saab paika panna mängureeglid ja seadused. "Tuleb lähtuda detailidest ning alustada piisavalt vara," nentis ta.\nKiseli sõnul on tähtis kaasata protsessi ka tarbijad, sest nemad on oluline turu osa. "Börsi käivitamine on mõjutanud mõtlemist ning oluline on ka selgitada, kuidas teha investeeringuid avatud turu tingimustes," lisas ta. Kiseli arvates aitab turu avamine kindlasti kaasa investeeringute tegemisele ja tekitab kindlust.\nKonkurentsiameti konkurentsiteenistuse järelevalve osakonna juhataja Juhan Põldroosi sõnul nende töö pärast elektrituru avanemist ei muutu. "Vabal elektriturul kehtivad samad reeglid nagu teistel turgudel, meie ülesandeks jääb ikka reguleerida võrke," rääkis ta tulevikust.\n"Praegune seis on, et seda piiri ei muudeta ka 2013. aastal," kinnitas Kisel.


Tekst: Inga Sermann/ Nordica Pildid: Pillery Teesalu Avaldatud: 20 / märts / 2018\nJust raamatute sisu on see, millega kolm noort ja andekat lapsevanemat saavat uhkust tunda, sest lisaks mängule on Lotte jutupliiats haridust toetava sisuga. Võimalik on soetada kas kohe kogu mäng korraga või osadekaupa ning iga natukese aja tagant uusi mängukaarte juurde osta või olla hoopiski õnnelik kingituse saaja. Mäng on jaotatud vastavalt kuueks erinevaks teemaks: veekogud, metsad, põllud ja aiad, niidud, märgalad ning inimene ja loodus. Kokku on komplektis 72 mängukaarti, milledel on kõikidel 6 kergema ja 6 keerulisema raskusastmega küsimust.\nMuudame ka pisikestele reisijatele lennukiga lendamise mõnusaks!\nLeia jutupliiats Nordica Pilvepoest


Liikuri lasteaed oli esindatud eTwinningu rahvusvahelisel seminaril > Tallinn\nLiikuri lasteaed oli...\nLiikuri lasteaed oli esindatud eTwinningu rahvusvahelisel seminaril\n23.-26. aprillil 2015 toimus Siguldas (Läti) rahvusvaheline eTwinningu seminar, kus üheksa Euroopa riigi seas osales ka Eesti lasteaedade esindus. Pealinnast kuulus delegatsiooni Tallinna Liikuri Lasteaia õppealajuhataja Jelena Lofitskaja.\nJelena Lofitskaja sõnul pakub eTwinning õpetajale võimalusi rikastada õppeprotsessi ning muuta seda lastele üllatusrohkeks ja positiivseks. „Koosõppimisel ja -avastamisel on palju võlusid, mida rohkem projektis „koos“ on, seda kvaliteetsem see on, seda rohkem kasu on projektist lastele, õpetajatele, lasteaiale, kogukonnale,“ rääkis Lofitskaja.\nSeminari kavas olid loengud (seletati, mis on hea veebipõhine projekt ning kuidas tõhustada koostööd IKT tööriistade abil), töötoad (mille tulemusena osalejad leidsid endale partnerid ja kavandasid uusi projekte) ning õppevisiit õuesõpet ja rahvusvahelist koostööd edendavasse lasteaeda „Mežmaliņā” (Priekuļi).\nLasteaed „Mežmaliņā” on eTwinningu riikliku ja Euroopa kvaliteedimärgi mitmekordne pälvija. Lasteaia direktor ja eTwinningu suursaadik Kristīna Bernāne jagas külalistega oma projektikogemusi ning korraldas lasteaias ekskursiooni, mille käigus said kõik nautida maja sooja õhkkonda ja imetleda õue ehitatud seiklusparki.\n„Olen seminaril osalemisest vaimustuses, sain sealt häid nõuandeid ja nippe projektide kavandamiseks, leidsin toredaid kaasmõtlejaid Tšehhist ja Küproselt, kellega on plaanis ellu viia uus projekt „People around games before and nowadays““, sõnas Lofitskaja kokkuvõtteks. „Soovitan kõigile osaleda eTwinningu üritustes, see annab inspiratsiooni ja palju ideid!“\nEestit esindasid peale Liikuri lasteaia ka Peetri Lasteaed-Põhikool, Elva Lasteaed Murumuna, Paldiski Lasteaed Sipsik, Noarootsi Kool, Pärnu Lasteaed Kelluke, kokku kuus inimest.\nFotol (vasakult): Larissa Kissil (Paldiski Lasteaed Sipsik), Jelena Lofitskaja (Tallinna Liikuri Lasteaed), koostööpartnerid Küproselt ja Tšehhist.


LAIMAMISES SÜÜDISTATAV IRJA TÄHISMAA: „Ma pole midagi valesti teinud!“ (36)\nJÄLLE KOHTUKULLI EES Juuraharidusega Irja Tähismaa tunneb end kohtusaalis koduselt.Foto: Aldo Luud\n„Õhtulehest? Väga tore. Kas te saite korraliku pildi?“ küsib naeratav Irja Tähismaa piltnikult enne sisenemist Võru kohtumajja, kus kohe on algamas kohtuistung, mille algatas Tartu volikogu liige Gea Kangilaski. Suvel nimetasid Irja ja Inno Tähismaa oma blogis teda narkomaaniks ja Kangilaski arvates on see sulaselge laim.\nJuuraharidusega Irja, kes volikirja alusel esindab kohtus ka oma abikaasat Innot, peab end kohtusaalis üleval nagu vana kala. Ta teab täpselt, kuhu istuda ja kuidas kaameratele naeratada. Gea Kangilaski seevastu tunneb end silmanähtavalt ebamugavalt. Paistab kaugele välja, et hea meelega viibiks ta hoopis kusagil mujal.\nKOHUS OTSUSTAS: Irja ja Inno Tähismaa peavad maksma auhaavamise eest valuraha\nInno ja Irja Tähismaa kaevati laimu eest kohtusse


Käsitöö mänguasjad ehk Villanööbikud- Kairi Niit - Saaremaa Loomemaja\nVillanööbikud on käsitöö mänguasjad, mida valmistab Kairi Niit.\nTa on teinud erinevat käsitööd lapsest saati - mänguasjade meisterdamise rajale juhatasid teda lapsed.\nMul on kodus kaks väikest südant - loodan, et Villanööbikud rõõmustab lisaks neile kahele praegu ning tulevikus veel palju väikeseid ja suuri südameid!!!\nVillanööbikud on valmistatud naturaalsetest materjalidest. Lelude kehade õmblemisel kasutab Kairi kvaliteetseid puuvillaseid kangaid ja/või spetsiaalseid nukukangaid. Kõige tähtsam koostisosa on aga silmale nähtamatu: mänguasjad on hoolikalt täidetud nende oma väikese Endla mahetalu lammaste pestud-kraasitud villaga, mis akumuleerib endasse kodused lõhnad ning õdusa soojuse.\nKäte-jalgade keha külge kinnitamiseks kasutab Kairi tihti nööpe, mis annavad mänguasjadele juurde liikuvust. Iga tema valmistatud tegelane on ainulaadne ning omanäoline - kõik rõivastega loomakesed ning nukud on (lahti)riietatavad - rõivaste õmblemisel kasutab ta muuhulgas ka taaskasutusmaterjale.\nVillanööbikuid on väga erinevas mõõdus ning erineva keerukusega - valikust leiab midagi nii kollektsionäär, lastetuppa sobivaid sisustusdetaile otsiv ema, kaisukalembeline põnn kui ka tekstiilnukkude armastaja.\nSuured lelud on nukumeisterdaja poolt käsitööna valmistatud taaskasutuskartongist ning pakkepaberist karpides.\nVillanööbikud on täiuslikult ebatäiuslikud. Sest tegemist on käsitööna valminud esemetega - seega ei maksa neilt oodata plastikust mänguasjade perfektsust ning staatilisust. Täis meisterdaja ideid, häid soove ja lootusi.\nVillanööbikuid leiab Saaremaalt Saarte Sahvrist, Saare Selveri lillepoest ning Pärnust Maarja Magdaleena gildist ning Tartust kauplusest Roosiait. Kairi võtab hea meelega vastu ka otsetellimusi.\nVillanööbik käsitöö mänguasjad\nTelefon: +372 5282 951


Tsirkust ja leiba! - Tänane leht\n14. veebruar 2019, 21:15 3 min lugemist\nBirgit Landbergi lavastuses «Titaanide heitlus» teevad jõu- ja ilunumbreid Henrik Kalmet, Kristjan Lüüs, Sander Rebane ja Kaarel Targo. FOTO: Siim Vahur\nKinoteatri «Titaanide heitlus» on tegijate sõnul poliitiliselt ebakorrektne võimukomöödia, kus lavale astuvad neli noort, ambitsioonikat ja võimujanus meest, et pidada maha võitjatevääriline lahing. Dramaturg Paavo Piigi ja lavastaja Birgit Landbergi lavastuse tutvustusega ei saa sajaprotsendiliselt nõus olla.\nLaval on tõesti neli meest – Henrik Kalmet, Kristjan Lüüs, Sander Rebane ja Kaarel Targo –, kes vastavad peaaegu kirjeldusele, nad on laval nii nemad ise kui ka esitavad Eesti poliitikute parodeeritud portreesid. Kuid poliitilist ebakorrektsust pole ses lavastuses küll kübetki näha, nagu ka janu ja võimu, mida tegijad saaksid omavahel jagada või mille pärast võidelda.\nOma sõbraliku tögamishuumori poolest on Birgit Landbergi «Titaanide heitlus» sarnane tema hittlavastusega «Peks mõisatallis» (väga soovitan!). Ent kui Mustas Kastis otsiti vastust küsimusteele, kes on eestlane ja miks me kannatame, siis Kinoteatri lavastuse fookus laguneb laiali nagu liiga kuivast liivast ehitatud loss.


Kurgid: nende kasulikud ravimid ja kuidas neid kasvatada ja töödelda - Teave - 2022\nKurgid: nende kasulikud ravimid ja kuidas neid kasvatada ja töödelda\nKurgid on koduaednike populaarne taimekasv. Kõrvitsaperekonnast lisanduvad neile kõrvits ja melonid kui roomavad taimed, mis annavad söödavaid puuvilju, mida saab koorida ja toorelt süüa. Mulle meeldib minu soola ja pipraga üle puistatud või muidugi saab neid marineerida.\nKurki kasvatati esmakordselt Indias, kuid nüüd ilmub see kogu maailmas. Ameerika Ühendriikides kasvatatakse kurke rohkem kui kusagil mujal.\nNeed taimed peavad kasvama ülespoole. Viinapuudena vajavad nad võre, postide või kana traadi tuge. Mõned inimesed lasevad kurkidel kasvada maapinnal, kuid kui te seda teete, avate end haiguste ja hallituse probleemidele. Kasvatan kurke igal aastal suures tõstetud peenras. Mul on kaks kana-traadi toega 25 jalga rida. Nii saan taimi tähelepanelikult jälgida ja korjatud vilju enne liiga suureks saamist hoida. Nad on parimad kolme kuni viie tolli pikkused ja kolm tolli ümber. Selles suuruses saab neid lihtsalt koorida ja süüa toorelt või marineeritult.\nKas teadsite, et Karl Suur oli 9. sajandi Prantsusmaal oma aias kasvamas kurke? Neid tutvustati Inglismaal 14. sajandi alguses, kuid rahvas võttis need vastu alles 250 aastat hiljem. Hispaania päritolu Christopher Columbus, kelle kohta arvati kunagi avastanud Ameerika, tõi kurgiseemne Haitile 1494. aastal. Mandani indiaanlased kasvatasid kurke 16. sajandil piirkonnas, mida praegu nimetatakse Põhja- ja Lõuna-Dakotaks.\nTänapäeval on kurgid USA-s väga populaarsed. Mõnes riigi piirkonnas leiate isegi küpsetatud tilli hapukurki. Valmistan neid kogu aeg ja serveerin rantšo kaste. Kui teil pole seda kunagi olnud, peaksite proovima külma kurgisuppi. See on ka maitsev.\nKurke saab pikema säilivusaja jaoks marineerida mitmel viisil. Kurkidest saab valmistada kõike alates tillist kuni küüslaugukurkideni. Siis saate keset talve oma kurke nautida!\nKurgid vajavad kasvatamise ajal palju tähelepanu, kuid korraliku hoolduse korral toodavad nad suures koguses puuvilju. Kuus taime suudab toota piisavalt kurki, et suve läbi neljaliikmeline pere vastu pidada.\nTaimed vajavad sooja ilma ja valmivad kiiresti, nii et neid saab kasvatada peaaegu kõikjal.\nKurgid kasvavad seemnest 55–60 päevaga.\nMa soovitan pakkuda taimedele stabiilset tuge. Puu annab palju kaalu. Mul on umbes kaheksa jala pikkused aiapostid mööda ridu, kus ma kasvatan oma kurke, millele on kinnitatud kanatraat. Viinapuud kasvavad mööda traati. Tugil kasvanud taimed on haigustele ja hallitusele vähem altid ning saate paremini vormitud kurke.\nSorte on palju, kuid kõiki saab marineerida või süüa toorelt. Vaadake, kui sort on haigustele vastupidav. Üks suurepärane sort on tuntud kui "maamess". Nad on seemneteta, kibedad, mitte kibedad ja haigustele vastupidavad. See sort sobib suurepäraselt marineerimiseks. Kui teil on kahtlusi, küsige oma kohalikust talust ja aianduskeskusest, milline kurk teie piirkonnas kõige paremini kasvab.\nKurgid vajavad hea drenaažiga viljakat mulda. Kaevake muld 12-14 tolli sügavusele ja töötage mädanenud sõnnikus või komposti pluss 1/2 naela 5-10-5 väetist iga 10 jalga istutatud rea kohta. Täitke kaevik pinnasega. Kui olete valmis, asetage kurgitaimed või kahe sentimeetri sügavused seemned. Mulle meeldib istutada juba alustatud taimi, sest saan hooajale hüppe ja kurgid on koristusvalmis varem kui keegi teine. Oma taimi saate alustada siseruumides turbapottides. Soovitan kasutada naissoost seemneid, mis annavad peamiselt naissoost taimi ja rohkem kurki.\nKurgimardikad levitavad bakteriaalset närbumist. Nende tapmiseks võite kasutada pestitsiidi nagu metoksükloor või karbarüül, kuid järgige kindlasti juhiseid ja ärge kasutage seda, kui kurgid on täispäikese käes. Tõmmake kõik närbunud taimed alati välja ja utiliseerige. Ärge pange haigeid taimi oma komposti, sest närvihaigus võib seal kasvada.\nIgal aastal pärast koristamist valmistage istutusala ja muld ette järgmiseks aastaks.\nKasvake kurke vertikaalselt suurte põllukultuuride jaoks\nKui teil on eesmine veranda, mille saab talveks plastikuga tihendada, siis on teil õnne. Minu veranda on suunatud ida poole ja ma panen põrandale vaibad ja katan varjatud aknad paksu rohelise plastiga, mille sees on kangas. Ma kasutan elektrikerist, millel on termostaat, et hoida veranda temperatuuri öösel 72 kraadi juures.\nOsta Picklebushi kurkide seemneid kohalikust aiakauplusest või veebist. Midget Bush Pickler on veel üks sort, mis kasvab talvel siseruumides.\nIstutage seemned vastavalt pakendi juhistele konteineritesse. Kasutage 80% pealmise mulla ja 20% 10-10-10 väetise segu.\nTaimede tolmeldamiseks kasutage väikest värvipintslit. Mine lillelt lillele, surudes harja otsa õrnalt igasse lilli. See teeb sama, mida teeks mesilane või putukas.\nPärast esimeste pärislehtede ilmumist söödake üks kord madala lämmastikusisaldusega ja kõrge kaaliumisisaldusega pelletitega (9-15-30).\nKui taimedel on kolm kuni neli tõeliste lehtede komplekti, söödake üks kord nädalas madala lämmastikusisaldusega ja kõrge kaaliumisisaldusega väetisega (9-15-30).\nKasutan metallist tomatipuure, et julgustada oma viinapuid üles kasvama.\nSa tahad, et muld tunduks niiske, kuid mitte katsudes märg. Ärge uputage oma kurke, muidu teie taimed surevad ja ei tooda.\nSiseruumides ei tohiks muretseda mardikate ega muude kahjurite pärast. Kurgimardikad võivad siiski sisse pääseda hiliskevadel, seega olge nende ees.\nSamuti saate talvel hõlpsasti siseruumides kasvatada kirsi- või ploomitomateid ja mitmesuguseid muid kõrvitsa sorte. Olen ka talvel siseruumides suurtes pottides olevaid cayenne'i paprikaid teisaldanud ja nad on kogu talve pipart tootnud.\nUmbes 45–60 päeva pärast on teil kurke koristamiseks isegi talveperioodil. Asju saate kiirendada, pannes pika toru taimede kohal kergelt kasvama ja seadma tööle kell 6 hommikul ja välja kell 18.\nKui kasvatate talvel kurke siseruumides, rääkige sellest palun meile allpool kommentaaride jaotises.\nLääne rahvameditsiinis kasutatakse kurke lahtistina ja diureetikumina. Väliselt kasutatuna leitakse, et mahl on nahka rahustav ning kasulik põletike ja põletuste raviks.\nEsmakordselt Hiinas umbes 200 eKr kasutusele võetud kurkidel on Hiina meditsiinipraktikas väidetavalt detoksifitseerivad omadused. Neid kasutatakse ka kuivade huulte rahustamiseks. Kurguvaluga inimestele antakse sageli süüa peeneks hakitud kurki. Samuti kasutatakse juuri, varsi ja lehti, eriti kõhulahtisuse ja düsenteeria raviks. Need taimeosad kuivatatakse päikese käes, jahvatatakse käsitsi uhmri ja pestiliga ning hoitakse liibuvate kaantega anumates. Hiinast on teateid, et kurgitaime osad on kõrge vererõhu ravis tõhusad.\nAmeerika lõunaosas tehakse suppi liiga küpsetest kurkidest ja antakse inimestele, kellel on kurguvalu. Öeldakse, et see töötab väga hästi. Ka Ameerika Ühendriikides puhastatakse kooritud kurgid köögikombainis, segatakse vähese majoneesiga ja kasutatakse näomaskina akne ennetamiseks ja ravimiseks.\nTahan teid tänada, et leidsite aega lugeda minu artiklit kurkide kasvatamise kohta. Kui teil on kunagi küsimusi, küsige neid siin ja vastan kindlasti teile kiiresti. Täname teie aja eest!\nKatariina 17. aprillil 2016:\nKas teil on ettepanek lihtsa ja odava võre jaoks? Elan kõrbes. TIA\nThomas Byers (autor) Ameerika Ühendriikide idarannikult 17. juunil 2013:\nJah, muld, kuhu neid istutate, on väga oluline. Mu kurgid tulevad just nüüd viinapuudele ja esimesed sain eile süüa. Need olid nii maitsvad. Täname kommentaari eest.\nLahendaMyMaze 17. juunil 2013:\nSuur keskus. Üks mu sõber on kurbide kasvatamise juurde meeleheitlik olnud, nii et olen selle Rummu talle edasi andnud. Teil on hea mõte maatüki ettevalmistamisel, et kasvatate kurke järgmisel aastal. Ma arvan, et see on üks olulisemaid aspekte, mida paljud inimesed võivad üle vaadata ja ei mõtle eriti sellele, kuni nad proovivad järgmist partiid kasvatada.\nAveril St Ambroise'ist, Finistere, Prantsusmaa 20. mail 2013:\nTere aitäh infovideo kohta, kuidas kurke kasvatada, tunnen end nüüd inspireerituna ja vähem kardan neid kasvatada proovida\nPaula 6. augustil 2012:\nPole kunagi kuulnud nende möllamisest .. võib-olla sellepärast on mu saagikus nii madal.\nEiddwen Walesist 22. veebruaril 2012:\nKuigi kasvatame igasuguseid puu- ja köögivilju, pole me kunagi kurgi kasvatamist proovinud, kuid see võib nüüd muutuda.\nTim Mitchell Escondidost, CA 19. veebruaril 2012:\nMulle meeldis teie väga informatiivne keskus. Mul pole ruumi kasvada, kuid sõber, kes töötab, hoiab mind hooaja jooksul varustatud.\nTundsin, et jalutasin teiega aias ja kontrollisin tarkuse järgi taimi. Voolades kenasti väikeste pakkumiste ja omavahelist teavet sisaldava teabe vahel, oli minu huvi tugev. Väga kenasti tehtud.\nsarapuu4 Owensborost, Kentucky, 19. veebruaril 2012:\nSee on väga informatiivne artikkel kurkide kasvatamise kohta. Mu isa kasvatas aastaid tagasi siin Kentuckys kurke, sa lihtsalt ei usuks, kui suured kumbki kasvavad? Elasime toona üsna jõe lähedal ja mulle meeldis kurkidele rikkalik liivane pinnas.\nThomas Byers (autor) Ameerika Ühendriikide idarannikult 19. veebruaril 2012:\nMul on hea meel, et teile meeldis. Täname kommentaari eest. Seda hinnatakse.\nSheila Brown Lõuna-Oklahomast 19. veebruaril 2012:\nSuurepärane sõlmpunkt ja imeline teave! Väga informatiivne. Kasvame kurke igal aastal. Mulle meeldib süüa kurke otse aiast koos vähese soolaga. Valmistame hapukurki paljude neist ja neist piisab kogu aasta vältel. Minu suured lapsed võtavad tulles alati purgi marineeritud kurke. Igal aastal peame tegema üha rohkem. Ma tõesti vaimustasin teie jaoturi lugemist! Hääletatud ja kasulik! Head päeva! :)\nVaata videot: Kurke kastma (Mai 2022).\nVabandust segamise pärast, on soovitus, et peaksime valima teistsuguse marsruudi.\nTäna olin spetsiaalselt registreeritud arutelus osalemiseks.\nCopyright 2022 \_ Kurgid: nende kasulikud ravimid ja kuidas neid kasvatada ja töödelda...


Eesti Lastekirjanduse Keskus » Tartu IV lugemisseminar lasteaiaõpetajatele 12. novembril\nAvaleht > Tartu IV lugemisseminar lasteaiaõpetajatele 12. novembril\n12. novembril 2018 toimub Tartu Loodusmajas (Lille 10) Tartu IV lugemisseminar lasteaiaõpetajatele „Lood kaante vahelt välja“. Igale Tartu linnas asuvale lasteaiale on broneeritud üks tasuta koht.\n10:00 – 11:00 Jaanika Palm. Värskemast lastekirjandusest\n11:15 – 13:00 Nadine Marsault, Jaanika Monroc. Pildiraamat kui sõber ja abimees (vaheajaga).\n13:00 – 14:00 lõuna omal käel\n14:00 – 15:30 Maili Liinev. Lugemisjooga (riietuda mugavalt)\nKoolituse eesmärk on toetada ja juhendada lasteaedade õpetajaid laste lugema õpetamisel ja neis raamatuhuvi tekitamisel. Tänavuse koolituse teljeks on raamatulugude kaante vahel välja toomine – nii liikumisega kui visuaalselt, pildiraamatute abiga. Lisaks lugemisjoogale ja pildiraamatute kasutamisele, saab koolitusel ülevaate värskemast lastekirjandusest. Korraldaja on Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond koostöös Eesti Lastekirjanduse Keskusega.\nJAANIKA PALM on lastekirjanduse uurija, Muhvi auhinna laureaat, mis tunnustab parimaid lastekirjanduse teemade kajastajaid trükisõnas. Jaanika on „Lastekirjanduse sõnastiku” (2006) ja kogumiku „Eesti laste- ja noortekirjandus 1991–2012” (2014) üks autoreid ning koostanud lasteraamatuid („Minu esimene raamat” 2008, „Laste rõõm II” 2012, „Sünnipäevalood” 2013). Jaanika tutvustab värsket lastekirjandust.\nMAILI LIINEV on MTÜ Hooling koolitaja ja eripedagoog-nõustaja, Eesti Lugemisühingu juhatuse liige, koolitusjuht ja projekti “Lugemispesa” üks loojatest. Koolitusel tutvustab Maili praktilist lugemisjoogat, mis pakub võimalust õpetada tähed selgeks läbi loovliikumise ning aitab lapsel keskenduda ja lõõgastuda. Lugemisjooga abil on võimalik tegeleda ka düsleksia ning teiste lugemisega seotud probleemide lahendamisega.\nNADINE MARSAULT (Prantsusmaa) ja JAANIKA MONROC on alushariduse pedagoogid ja Tallinna Memme Musi lasteaia prantsuse keele õpetajad, kelle koolitus “Pildiraamat kui sõber ja abimees” on fantastiliseks võimaluseks õppida, kuidas pildiraamatuid töös lasteaialastega paremini kasutada.\nRegistreerumine on lõppenud, kohtumiseni seminaril!\nLisainfo: Kristiina Avik, Tartu LV kultuuriosakond


immo eemaldamine - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 23 Veebr 2019, 18:50\nLiitunud: 07 Aug 2015, 22:29\nTsikkel: kawasaki zx-10r\nLugemata postitus Postitas Raivo 35 » 12 Okt 2015, 20:29\nKas keegi oskaks kawasaki zx-10 r 2007a. Immo maha võtta. Asi selles, et tellisin leedust teise aju aga sellega ei saanud kaasa seda punast võtit. Kui on veel mõni võimalus kuidas motikas käima saada siis andke tead.\nRe: immo eemaldamine\nLugemata postitus Postitas Laur » 12 Okt 2015, 21:13\nMis ecu peale kirjutatud on?\nTõnäoliselt tuleb ecust eeprom välja lugeda ja seal miskit muuta. Käib ecu lihtsalt lahti, või on kinni valatud?\nLugemata postitus Postitas puna » 12 Okt 2015, 22:12\nTehakse ikka seda\nja orig võtit kasuta siis mis kaasa tuli ajuga\nLugemata postitus Postitas Raivo 35 » 13 Okt 2015, 20:16\nLaur kirjutas: Mis ecu peale kirjutatud on?\nMa nüüd ei teagi kas oli valatud või oli silikoniga pandud, motikas on praegu selle uue ajuga motodepoos.\nLähen reedel järgi, kui ära toon siis võin siia kirjutada, et mida sinna peale kirjutatud on\nLugemata postitus Postitas Raivo 35 » 13 Okt 2015, 20:25\npuna kirjutas: Tehakse ikka seda\nAju mis Leedust tellisin sellega ei saanud kaasa seda punast võtit, selles see probleem ongi. Nüüd oleks vaja immo kuidagi maha maha saada\nLugemata postitus Postitas puna » 13 Okt 2015, 20:43\nSul ei tulnud siis ühtegi võtit kaasa vaid ainult aju?\nLugemata postitus Postitas kalju1 » 13 Okt 2015, 20:50\nkrt ma ei saa aru kaua võib seda Leedu ämbrit kolistada? Kõik ju teavad, et Leedu ämber on sitta täis. Alati leidub keegi, kes seda ei usu.\nLugemata postitus Postitas Raivo 35 » 13 Okt 2015, 21:24\npuna kirjutas: Sul ei tulnud siis ühtegi võtit kaasa vaid ainult aju?\nKuna ma ise asjast midagi ei tea siis viisin motika motodepoosse ja seal avastati, et aju läbi ja tuleb osta uus või kasutatud. Tellisin siis leedust aju ja viisin koos motikaga selle taas motodepoosse ja nüüd järgmiseks mulle öeldigi, et on veel mingisugust punast võtit vaja, mida mul muidugi pole\nLugemata postitus Postitas Raivo 35 » 13 Okt 2015, 21:30\nkalju1 kirjutas: krt ma ei saa aru kaua võib seda Leedu ämbrit kolistada? Kõik ju teavad, et Leedu ämber on sitta täis. Alati leidub keegi, kes seda ei usu.\nOleksin ma teadnud, et on vaja veel mingisugust võtit siis oleksin ma seda ka küsinud ja aju ka ostnud koos võtmega. Motodepoo ei maininud sellest võtmest midagi kahjuks kuigi ütlesin neile, et otsin kasutatud aju\nLugemata postitus Postitas puna » 13 Okt 2015, 21:46\nnoh siis ei ole muud kui pead otsima kes sul need kooslused tööle paneb.\nsellised inimesed on tallinnas olemas\nLugemata postitus Postitas Raivo 35 » 14 Okt 2015, 06:31\npuna kirjutas: noh siis ei ole muud kui pead otsima kes sul need kooslused tööle paneb.\nOleks tore kui sellise inimese leiaks ja oskaks lahenduse leida\nLugemata postitus Postitas puna » 15 Okt 2015, 22:14\nkasuta otsingut siin oli ka kunagi analoogne teema ja pakuti lahendusi välja\nLugemata postitus Postitas Raivo 35 » 10 Nov 2015, 19:59\nNüüd lõpuks sain teise ajuga ratta käima aga kõige sitem lugu on selles, et viga pole ikkagi ajus nagu alguses motodepoo väitis ja kelle abiga olen kulutanud juba 600.- euri aga kasu ei midagi. Nüüd oleks vaja leida inimene kes minu kawa tööle paneb, viga ilmselt elektrisüsteemis\nKirjutage või helistage kui kellelgi peaks olema huvi asjaga tegeleda\nLugemata postitus Postitas red buell » 10 Nov 2015, 21:14\nKui sa teise ajuga ratta käima said kuidas siis ratta elektrisüsteemis viga saab olla või sain ma millestki valesti aru.\nLugemata postitus Postitas Raivo 35 » 10 Nov 2015, 22:03\nViga oli selles, et rahulikult sõites ja kohalt minnes puterdas ja kuna\nise midagi motikatest ei tea siis sai viidud Motodepoosse. Seal siis uuriti\nja avastati, et peale on pandud valed küünlad, mis siis vahetati õigete\nvastu ja öeldi, et nüüd töötab. Sain sõita kuskil 5-7 km. ja oligi sama\nviga tagasi. Viisin siis uuesti Motodepoosse ja avastatigi, et läbi on aju.\nTellisin leedust teise aju aga kahjuks pole midagi muuutunud\nEI UNUSTA MAINIDA, ET VALED KÜÜNLAD EI OLNUD VALED. NEED OLID OSTETUD\nSOOMESST KAWASAKI ESINDUSEST, EI USU, ET MEHED SEAL EKSISID\nLugemata postitus Postitas puna » 10 Nov 2015, 22:05\nJa miks arvad, et leedust tulnud aju korras oli?\nLugemata postitus Postitas Raivo 35 » 10 Nov 2015, 22:10\nTestimiseks ma uut aju kindlasti ei osta. Hind 1032.-\nMa ei mõista seda, et kõigepealt oli põhjuseks valed küünlad siis järgmiseks aju, mis järgmiseks???\nLugemata postitus Postitas red buell » 10 Nov 2015, 22:34\nRaivo 35 kirjutas: Testimiseks ma uut aju kindlasti ei osta. Hind 1032.-\nHelista mulle homme, on mõned küsimused ja mõned mõtted mida võiks proovida.\nLugemata postitus Postitas andrias » 12 Nov 2015, 18:53\nViitab sinna küünlad-piibud- süütepoolid veale. Arvan, et suht labane viga.\nLugemata postitus Postitas mega1 » 12 Nov 2015, 23:34\nSai kunagi oma kawa ka depoosse viidud ainult arveid sain maksta viga ei leitudki\nSuht samad sümptomid olid biker24 lahendas lõpuks samas ega nad ka imemehed pol\nLugemata postitus Postitas erxz » 13 Nov 2015, 21:47\nolle ise tegelenud rattaga siis on 'huvitav' vaadata mis siin kokku kirjutatakse\naju ja süüteküünlad (kohalt võttes nö puterdamine) on täiesti erinevad probleemid\naju tõenäoliseks probleemiks sai diagnoos - armatuuris vilkuv FI tuli koos veateatega 39\nsee et teemaalgataja omal algatusel tellis kasutatud aju leedust, millel võtit kaasa ei olnud, on ka omaette teema\nkohalt võttes nö puterdamine - sai lühikese lahenduse margikohaste süüteküünalde näol, probleem tekkis uuesti nagu teemat lugeda\nkuna on tegemist katki kukutud ja parandatud raamiga ringraja rattaga siis ei ei ole välistatud teab mis anomaalsed vead\nteemaalgatajle sai soovitatud doonorratta otsimine (et selgitada välja väikseima aja- ja rahakuluga elektroonika vead)\nLugemata postitus Postitas StreetMoto » 13 Nov 2015, 22:26\nMina mäletan ZX10R mudelist paaril korral samasuguseid sümptomeid seoses kütusepumbaga, millel filtrit eraldi vahel ei ole ja mis on sisse ehitatud pumba korpusesse. Sisseehitatud filter olnud umbes ja väljundis rõhku ebapiisavalt. Lisaks sümptom "vesi paagis" avaldub täpselt sellises puterdamises, mille uhiuued küünlad väga lühikeseks ajaks lahendavad. Kõiksugu kütuse- ja süütepuudulikkused on kõige paremini avalduvad just madalatel pööretel 2-4 tuh rpm. Kui vesi satub sinna pumba filtrisse, siis välja ta sealt vabatahtlikult ei tule isegi siis kui paar paagitäit korralikku kütet läbi uhada. Kontrolliksin eelmainitud kaht nüanssi aga soovitus - "doonorratas kõrvale" on väga õige (kõige õigem) lahendus selliste isendite puhul.\nMul endal oli alles üks paari kuu pikkune saaga tükkidest kokku ehitatud tsikliga (mis puterdas keskmistel pööretel ja oli jõuetu), kus sai ära kontrollitud kõik alates mehhaanikast, kuni andurite ja juhtmeteni ning viga jäi esimese hooga leidmata. Küll aga tekkis A4 pikkune nimekiri asjadest, mis on kontrollitud ja korras. Peale eelmainitud perioodil vahelduva eduga netti sobrades, järgemööda asju kontrollides ja lõpuks mitte midagi paremaks saamist tuli kunde rattale järgi ja mainis siis, et ostis kokku pannes tsiklile peale uue nukaanduri ning ei ole kindel, kas ta õige asja sai. Tadaaaaa - ja siis selguski, et nukaanduri asemel oli tsikli klapikambrikaane külge keeratud kiirusandur (asub käigukasti küljes - väljanägemine identne), mille tööpõhimõte on küll sama aga toitepinged ja reageerimiskiirus erinev. Kiirusandur "urr-weg minema" ja õige nukaandur asemele ning asi 100% korras. Ehk siis reaalne tööaeg 8 tundi tihedat lammutamist vs nukaanduri vahetus 15 min.\nLoo moraal - teadmata ajalooga (ja suure tõenäosusega mudaodavalt saadud) pilli käimapanekuks võib kuluda sadu ja tuhendeid. Oleks olnud doonor kõrval, millelt ükshaaval asju ringi tõsta või kasvõi parameetreid võrrelda, siis oleks asi lihtsamini ja kiiremini teostatav.\nRemontimine on enamjaolt lihtne - vea leidmine alati mitte niiväga. Eriti kui osad asjad rääkimata jäävad...\nLugemata postitus Postitas Zann0 » 14 Nov 2015, 10:27\nKas nukaandurit siis ei kontrollinud või seda ei olnud võimalik kontrollida?\nLugemata postitus Postitas StreetMoto » 14 Nov 2015, 16:36\nKui onboard diagnost häda ei näita, väljundsignaali andmed on korrektsed ja testriga mõõtes on anduril takistus olemas, siis on anduri diagnoosiks tõesti OK. Päriselt ka ei tule selle peale, et igat detaili lihtsalt huvi pärast proovida asendada ja tõele au andes - kuskohast seda võtta on kohe niisama? Seepärast ütlengi, et selliste juhtumite puhul on väga õige lahendus omada doonorit kõrval. Iseasi, kust ja kuidas keegi on nõus oma ratta sellisteks katsetusteks andma.\nLugemata postitus Postitas Laur » 14 Nov 2015, 19:03\nNuka andurit on võimalik ossiga kontrollida kui juhtub olema. Otsisin kunagi autol viga taga, kliendi jutt oli, et nukaandur on vahetatud ja see peab korras olema. Hiljem selgus, et vahetati romula anduri vastu\nOBD viskas vaheldumisi vända adnuri viga, nuka viga ja sünkroonsuse viga..\nLugemata postitus Postitas Raivo 35 » 15 Nov 2015, 18:22\nTänaseks on ratas viidud inimesele kes viitsib seda viga otsida. Kirjutan siia kui on viga leitud või midagi uut avastatud. Ma ise arvan, et selle katki kukutud ja parandatud raamiga ratas töötab varsti nagu teised korras rattad


Tagasi Eestis!: Talv on saabunud!\nTäna oli nii imeline talvepäev! Meil sadas ka lõpuks ometi lai lumi maha!\nKui lapsed olid kooli ära läinud, siis mina lippasin õue lumega möllama. Nendel aastatel, kui lund on olnud, siis oleme alati lastele ikka liumäe, koopad ja istumised ehitanud. Kuna lumi pakkis, siis tuli seda aega otstarbekalt ka ära kasutada ja nii saigi sisuliselt hommikust õhtuni õues oldud. Hommikul 8 ajal läksin ja õhtul 20 ajal tulin tuppa. Vahepeal käisime õega oma igapäevasel jalutusringil. Tänane päev oligi 12 tundi lund ja värsket õhku! Õhtu saabudes tuli tööjõudu ka juurde ja nii me seal siis askeldasime. Hea, et värskeõhu mürgitust ei saanud :)\nMõnus, mõnus, mõnus :)\nKui Johanna koolist tuli, siis ma olin sel ajal ka õues. Nähes, mida ehitatud oli, siis ta kohe tuli kallistades ja ütles, et ma olen nii äge ema! :) Milline ema siis sellist lauset kuulda ei tahaks, eksole ;) Laps oli kohe siiralt, siiralt rõõmus. Ta ootas ju nii kaua seda lumist aega. Paar päeva tagasi oli meil siin lund enam-vähem mõned millimeetrid, aga käisime ikkagi mäe peal „kelgutamas“. Eks see kelgutamine oli tegelikult huumor, aga see eest sai natuke jääd lõhkuda ja sellest tollel õhtu täitsa piisas ;)\nKelgutatud sai põhimõtteliselt tahtejõuga :)\nKui tol päeval kelgutada ei saanud, siis nüüd on selleks lund piisavalt ja lapsed saavad oma talverõõme täiel rinnal nautida. Ülehomme tuleb juba korralik miinus ka ja seega jääb see lumi sel aastal natuke pikemaks maha, kui ainult paariks päevaks.\nTegelikult peaksin ma terve see nädal oma semestri viimaseks eksamiks õppima, mis reedel toimub, AGA... Kaks päeva on juba nädalast kulunud - õppida ei ole jõudnud! Õppeaine ei ole ka kõige lihtsamate killast (arengupsühholoogia), aga usun, et teen ikka ära. Mis tulemusega, selles on küsimus ;) Kui ma juba selle tunnetuspsühholoogia tehtud sain, siis see psühholoogia on oluliselt lihtsam. Ühesõnaga homme ja ülehomme proovin end õppimislainele saada. Samas, kui homme ka veel ilm kraadide poolest seal nulliringis on ja lumelinna saaks ehitada, siis ma kipun arvama, et ma selle lume ikka valin.\nRaske see elu mul… :)\nAga ma pean ikkagi uhkustama:\nHommikul, pimedas, sai juba alustatud ;)\nMeie iga-aastane abimees. Aitähhhhh! :)\nÕhtu on saabunud ;)\nPostitaja: virxross kell 21:58


Ääremärkmeid haldusreformi paberitelt — Sirp\nÄäremärkmeid haldusreformi paberitelt\nUmbes kuu aega on Eesti kaart kehtinud uuel kujul: nüüd on meil 64 valda ja 15 linna, muutunud on 50 küla nimi, 9 küla kadus (liideti teise külaga). Eestimaal ringi sõites sellest veel aimu ei saa. Kuna endised vallavalitsused tegutsevad aasta lõpuni ning tegemist on niigi palju, ei ole uusi silte veel paika pandud (kuulda on olnud elanike pahameelest vana sildi mahavõtmise pärast). Uus maakaart seinal veel ei ripu ning küllap pruugitakse endisi nimesid veel pikka aega. Kiire ja suure reformi kokkuvõte nõuab mõningast ajalist vahemaad, siinkohal mõtteaineks mõned märkused.\nHaldusüksuste nimede (nimetagem neid vallanimedeks) ja külanimede panekut korraldatakse Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse, kohanimeseaduse ning reformi eriseaduse – haldusreformi seaduse, samuti väiksemate õigusaktide alusel. Valla nime otsustab vallavolikogu põhjendatud alusel (nime ajaloolised, geograafilised, kultuurilised seosed, elanike soov) valitsus, külanime otsustab volikogu ja kehtestab riigihalduse minister. Kohanimeseaduse järgi tuleb eelistada paikkonnas tuntud ja levinud, kultuuri- või ajaloolise tähendusega nime. Seaduses on muidki nõudeid. Kas nimetada neid määratlemata õigusmõisteteks või üleskutseks mõelda ja kaaluda, on valiku küsimus.\nEesti kohanimekorralduse juurde kuulub seaduse mõtte tõlgendajana asjatundjatest koosnev kohanimenõukogu, mis kutsuti esimest korda kokku juba 1938. aasta vallareformi ajal. Oma ülesandest lähtudes koostati valla- ja ka külanimede puhul seadust selgitavad soovitused.\nUue vallanime korral oli eelisvalik kõige kauem ala tähistanud nimi, tavaliselt kihelkonnanimi, ka vana vallanimi. Kihelkonnanimed on vahel sadu aastaid vanad ning mitmel pool tänini piirkondliku identiteedi alus. Teise valikuna vallakeskuse nimi. Kui nende võimaluste seast nime ei leitud, võeti kõneks piirkonda ühendavad tähtsad kohanimed (loodusnimed, kultuuripiirkondade nimed jms), äärmistel juhtudel nn ilmakaarenimed ja sidekriipsuga liidetud nimed.\nKui üldisuse ja kohatise banaalsuse tõttu valiku teise poolde arvatud ilmakaarenimesid ähvardas tekkida ennustamatu hulk, läks kohanimenõukogu rangemaks. Mõnel juhul leiti need siiski olevat vajalikud ja põhjendatud (lemmikilmakaareks osutus lääs). Kahe nime sidekriipsuga liitmine oleks olnud vallanimede töörühma arvates mõeldav Haljala ja Kadrina valla ühinemise puhul (ei ühendatud), samuti soovitati mulkidele – jällegi, kompromissina – Halliste-Karksi valla nime (sündis Mulgi vald).\nÜllatusena osutus suurimaks komistuskiviks ühinemisläbirääkijate sage soov loobuda kõigist vanadest nimedest ning panna uuele vallale täiesti uus nimi, võimalikult ilus ja neutraalne, seega ka paratamatult väheütlev ning ajaloolise tagapõhjata. Seda soovi ei anna aga kuidagi klapitada Eesti kohanimeseaduse eesmärgiga kaitsta väärtuslikke ajaloolisi kohanimesid. Nimi osutus ka kauplemisobjektiks: kes saab nime, kes (valla)keskuse. Nimega seondub (mõju)võim. Sellest ka omavalitsusjuhtide soov seda teistele peale suruda või sellele vastu olla.\nHuvitav, kuidas tajutakse kihelkonda tänapäeva Eestis? Kui ERM algatas oma 100. sünnipäeva puhul 2009. aastal kihelkonnapiiride tähistamise projekti, et märkida maastikul ja meeles eestlaste identiteeti, siis nimearuteludel oli näha (tunda) õlakehitusi. Pruune silte muidugi teati, kuid nt Kambja, Kodavere ja Võnnu kihelkond kannatasid ühinemistuhinas kõik langusemärgi all. Kunagised rahva- ja elurohked keskused on ääremaastunud ja seondusid nimepanijatest vallajuhtidele vaesusega, parimal juhul möödunud hiilgusega, milles tuleviku jaoks head ennet ei nähtud. Kodavere olevat vaid väikese küla nimi, kihelkonnad aga iganenud nähtus, kirikuvärk.\nLoodusnimed on õnn ja õnnetus. Kõnnumaa on ilus, aga viljatu – kõik mõistsid, et valla nime selle järgi panna ei ole mõistlik. Ühe vallajuhi meelest on vallamaadele jäävad üle Eesti tuntud looduskaitsealad needus (Natura!) ning ta välistas loodusnime võimaluse. Ihaldatud olid aga (liiga) suured loodusnimed nagu Peipsi, Võhandu (mõlemal mitu pretendenti) ja Võrtsjärv. Peipsi ja Võrtsjärve puhul tehti kohapeal väga head tööd ning koos kohanimenõukoguga suudeti otsustajaid veenda, et Peipsi järv ja Võrtsjärv on kõigi selle ääres elavate inimeste omad ning nime võivad kasutada kõik ümbruskonna vallad. Nimevalikut põhjendati seejuures identiteediga, mõtlemata, et sama identiteet võib olla ka naabril (1938. aastal olid Eesti piirialadel mitmetele ihaldusväärsed hoopis Piiri ja Raja nimi). Nimevalikut põhjendati turundusväärtusega (loodusnimed), mõnikord ka sobivusega domeeninimeks. Kurioosne territoriaalpretensiooniga turunduskaalutlustel soovitud nimi oli ehk Lahemaa, mis oleks küll Lahemaa ala nihutanud. Tuntud kohanimedest pakuti valdadele veel Moe ja Viitna nime, millest kumbki käiku ei läinud.\nKohapealsete eestvedajate rolli ei saa alahinnata. Ikka ja jälle tõusetusid demokraatia korral loomulikud küsimused, kas seda või teist valla- või külanime on arutatud ka läbirääkijate ruumist väljaspool, kas seisukoht on mingilgi määral vallarahva või vaid laua ümber istujate oma, kas kaasamine on formaalne või sisuline. Külanimede puhul võis õigusaktis näpuga järge ajades jääda mulje, et kaasamisega on kõik hästi, kui eelnõu on vallavalitsuses stendil väljas. Õiguskantslerit parafraseerides tasub meenutada: vähem norme, rohkem tervet mõistust. Enamasti toimetatigi pingelistes oludes südametunnistuse järgi, nt külanime valikul piisas, kui valla esindajad olid küla ainsa elanikuga telefoni teel nõu pidanud (rahvakoosolek jäeti põhjendatult korraldamata). Raskematel juhtudel mindi kohapeal nime pärast ka riidu, aga valitsus pidi nimeotsuse siiski tegema. Ehk annab aeg arutust.\nKülanimede puhul oli kohalike volikogude otsustusruum palju suurem. Kui ühte valda sattus mitu sama nimega küla, soovitas kohanimenõukogu lisada paigaga seonduva hargtäiendi, et nimi jääks alles. Meedias leiti, et eristamiseks sobivad ka indeksid, klassifikaatori tähised ja muud arvud, kuid need lahendused on maailmas läbi katsutud ja sobivad siiski vaid arvutitele. Silma jäi Rõuge vallaks ühinevate valdade põhjalik ettevalmistustöö, rahvakoosolekud ja muu teavitamine, mille tulemusena on alles Võrumaa omanäoline ja põnev külanimepilt.\nTegelikkus erineb ideaalmaastikust, kuid nimevalikut mõjutasid peale reformitempo kindlasti ka reformi strateegilised alused. Reformi esimese etapi rõhutatud vabatahtlikkuse tõttu oli Eesti pigem kaitsev kohanimekorraldus nii mõnelgi juhul osalistele üllatus (Lääne ja Pärnu maakonnapiirid muutusid valdade, mitte valitsuse initsiatiivil). Seekord välditi ka kaartide ettejoonistamist, mis sundis nimede leidmisel teinekord käigu pealt improviseerima. Ka sama nimega külade täpsest hulgast sai aimu alles pärast valdade ühendamisotsuseid. Uut kaardipilti mõjutas linna liiginime säilitamise õigus haldusreformi seaduses, mille tagajärjel on asustussüsteemi osaks nüüd linnasisesed linnad ja muud asulad. Tõsi, sisuliselt ja ka psühholoogiliselt pingelise haldusreformi käigus polnud mõnel pool lihtsalt häid nimekaarte lauale panna. Kui suur piirkond ei ole varem ühte kuulunud ega ole ka kindlat keskust, ongi sellele raske nime leida (paljudel juhtudel valitsus siis ühendamisest ka loobus). Võimalik, et suurte omavalitsuste sees võivad ajaloolised identiteeditähistajad, näiteks kihelkonnanimed, osutuda aga edaspidi senisest tähtsamakski.\nArtikli autor on rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonna nõunik, kohanimenõukogu sekretär. Artiklis on väljendatud isiklikke seisukohti.


india | Vesipiip » avasta uusi tooteid ja nippe\n13 Vesipiibu etiketireeglit traditsioonihoidjale\nIdas kuulub vesipiibu suitsetamise juurde raudne etikett traditsiooni säilitamiseks ja külaliste austamiseks. Olles teadlik sellest etikettist, võite kindlameelselt reisida välismaale ja külastada mõnda vesipiibukohvikut. Respekteeri kultuuri.\n#13: Vesipiip jäägu põrandale!\n#12: Ära süüta sigarette vesipiibu sütelt.\n#11: Kiirsütt ära süüta pitsi peal, algne sätendab põlemisprotsess rikub maitset.\n#1o: Kasuta alati enda huulikut, et säilitada hügieeniline\n#9: Voolikut edasi andes, aseta see lauale, ja lase teisel üles korjata.\nSuuna ots alati enda poole, sest Araabiamaades on vastupidine solvav ja inimene kuhu otsik on suunatud on sinu tallaalune.\n#8: Saada voolik edasi paremale poole\n#7: Hoia voolikut parema käega.\n#6: Ära tee vesipiibukohvikutes kaameraga liiga palju pilte\n#5: Vesipiibu suitsetamine on pigem vaikne, rahulik tegevus, ära tee liialt lärmi.\n#4: Sigareti suitsetamisel, ära raputa tuhka vesipiibu kandikule.\n#3: Ära iial puhu suitsu teise inimese näkku.\n#2: Kui lõpetad suitsetamise, keera voolik ümber vesipiibu.\nSee on traditsiooniline märk sellest, et sa oled lõpetanud\n#1: Vesipiibust suitseta ainult vespiibu tubakat.\nSildid:ajalugu, araabia, egiptus, etikett, india, kultuur, reisimine, türgi, traditsioon\nMuusika abil Araabiamaale\nAraabiamuusika ja vesipiip on kultuuriliselt seotud. Pigista silmad kinni ja kujuta, ette, et sa oledki seal, kohas kus eeldatavasti mõeldi välja vesipiip. Kui tahad siis võib igaüks muusikast selle fiilingu kätte saada. Soovitan vaadata Universaali poodi. Seal peaks olema rohkesti araabiateemalisi cd-sid. Lisan siia mõndade lugude nimetuse, et teiegi saaksite vesipiibutades araabiamuusikat nautida.\nNikhil Banerjee – Raga Surdasi Malhar\nSildid:araabiamuusika, cd, eksootika, india, liibanon, muusika, ravi shankar, universaal universum\nPosted in muusika | Leave a Comment »


📄 Luustik ja lihased | Bioloogia\nLuud koosnevad orgaanilistest ainetest, luurakkudest, rakuvaheainetest, mineraalainetest ja veest.\nLuudes leidub valke ja rasvu. Valgud moodustavad elastseid luukiudusid ja rasvad on toitainetagavaraks.\nLuudes leidub mineraale : kaltsiumit, fosforit ja magneesiumiühendeid. Need annavad luudele tugevuse.\nVananedes inimese luud hõrenevad.\nLuud kasvavad pikemaks otstsest kasvuvööndi piirkonnas rakkude jagunemise tõttu.\nLuustumine- kõhrkoe asendumine


2012 September | Folkboot.ee | Page 2\n20. KJK Kolmapäevak, 19.09.12\nOotused tänase sõidu osas polnud just kõige pöörasemad. Teada oli, et vihma sajab ja tuult on vähe – seni on see Svea jaoks tähendanud keskmiselt pekkis sõitu. No ja alustuseks suutsime me sadamast välja sõites ennast Regati maja külje alla kaldasse kinni ka veel sõita, et mis siis veel edasi saama võis hakata… Vedas, et Salme lahke rahvas välja tõmbas ja õigeks ajaks ilusti joonele saime. Vihma küll päriselt ka sadas, aga jõe pealt välja jõudes siiski puhus vähemasti kenasti ja jälle läänest. Mis tähendas juba sissetallatud rada Katariina paremale ning finišiga jõepeal. Ja siis see start… – see sai juba…\nVaatmata vesistele ilmaprognoosidele toimus jahklubi regatt suurepärastes ilmaoludes. Puhus küll tublisti (ca 9m/s), kuid päike säras ning häälestus suureks võitluseks tuule ja veega oli natuke ülepingutatud. Rajaks oli LYS grupil 2+, 6-, 2- ning finish Pirita jõel. Ehk siis krüss Katariina kaini, spinniots sealt Kuulimunani, krüss Katariinani ning sealt spinniga finishisse. Start oli meil sedakorda vägagi hea – korralik ajastus ning esimesena hooga kaatri juurest üle stardiliini. Mõnda aega suutsime konkurentsi pakkuda meist füüsiliselt märksa kiirematele, kuid tasapisi läksid nad siiski oma teed. Kõigepealt Try Now (ainus osalev draakon) meie alt ning seejärel Salme meie pealt. Gunilla, Skandaal, Mary Lou ning…\n19. KJK kolmapäevak, 12.09.12\nVaatamata sellele, et päeva ajal anti hoogsalt lubadusi õhtul merel olla, jäid siiski paljud lubanud kohale tulemata. Küllap andis tagasilöögi peale suruv sügisilm ning tihe vihmasadu. Tuuleprognoos lubas tõusvat tuult, aga läks risti vatupidi. Just viienda grupi stardi eel kukkus see vähenegi, mis puhus, veelgi. Kohe mitte ei sobi meile sellistes oludes startimine – ikka ja jälle tundub, et jõuame liiga vara kohale ning teeme valesi otsuseid, mille tulemusena jääme lootusetult hiljaks. Viimase startija aust päästis meid seekord vaid Skandaal. Nagu sellest vähe oleks suutsid nad end korralikult liikuma saada ning sõitsid lihtsalt alt läbi. Ei sujunud meil see sõit:…\n18. KJK kolmapäevak, 05.09.12\nEnne kolmapäevaku jutuni jõudmist tuleks lühidalt ära täita lünk, mis vahepeal tekkinud on. 16. Kolmapäevak – vastutuuleotsa (Russalka) märgis esimesed, kuid loovutasime oma positsiooni Gretale. Tulemuseks teine koht. Tulemused 17. Kolmapäevak – Start vaibuvas tuules Katariina kai poole, kuhuni jõudsid vaid Kaia ja Salme. Sõit katkestati ning keegi tulemust kirja ei saanud. Sügisregatt – Segadusi tekitanud allatuule start Piritalt Paljassaare Idapoi poole. Märgis Salme , Ahti, Greta järel neljandad. Finishis endiselt neljandad kuigi vahepeal jõudsime ka teisele positsioonile, mille haledalt kaotasime jõepeal finishisse krüssates. Tulemused. Nüüd aga 18. kolmapäevku juurde. Ilmaolud olid sügisesed ning puhus lääne tuul, millesarnast sel aastal…


Geneetilised testid Eesti tervishoius | Tervise Arengu Instituut\nDr Sander Pajusalu\nTÜ Kliinikumi geneetika ja personaalmeditsiini kliiniku juhataja,\nTartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi kliinilise geneetika kaasprofessor\nUmbes 2010. aastani olid pea kõik geenitestid, peale klassikalise kromosoomianalüüsi, mõeldud üksikute spetsiifiliste muutuste määramiseks ja eeldasid täpset kliinilist diagnoosihüpoteesi. 2010. aastad tõid aga kaasa ülegenoomsete uuringute revolutsiooni – tekkis võimalus uurida suurt osa genoomist ühemomentselt. Nii näiteks lisandusid Eesti Haigekassa rahastatud teenuste loetellu 2011. aastal submikroskoopiline kromosoomianalüüs ja 2014. aastal kogu eksoomi sekveneerimise teenus ehk n-ö kõigi geenide analüüs.\nSelle ülevaate eesmärk on kirjeldada Eestis geenidiagnostika praegust olukorda.\nKõige laiem molekulaardiagnostiline analüüs, mida Eesti Haigekassa praegu rahastab, on kõigi geenide ehk kogu eksoomi sekveneerimine. Seda saab teha ka nn trio-analüüsina, kus samal ajal uuritakse nii geneetilise haiguse kahtlusega last kui ka tema vanemaid, et tuvastada eelkõige uustekkelisi ehk de novo mutatsioone ja retsessiivseid haigusi, kus üks haiguspõhjuslikest muutustest on päritud emalt ja teine isalt.\nEesti tervishoius on geenitestid olnud rutiinses kasutuses juba aastaid. Arstid on hakanud geenitestide abil diagnoosima oma patsiente aina täpsemini ja selline suundumus jätkub. Laborid toovad turule üha uudsemaid geeniteste, mille abil saab muuta tervishoiu veelgi personaalsemaks, leides igale patsiendile sobivaima ravi, ravimi või jälgimisplaani. Vähem tähtsaks ei saa pidada geneetilist infot, mille alusel nõustada perekondi, võttes arvesse pärilikkuse asjaolu. Pea kõiki maailmas kliinilises kasutuses olevaid geeniteste saab teha ka Eestis – meie patsiendid saavad kliinilise näidustuse korral kiireima ja täpseima geenitesti teenuse meie oma laboritest või üksikjuhtudel leitakse võimalus nende tegemiseks välislaborites.


Linux boot protsesside ajaline mõõtmine :: Pingviini veeb\nLinux boot protsesside ajaline mõõtmine\nPingviini veeb foorumi pealeht » Linux » Linux - tarkvara » Linux boot protsesside ajaline mõõtmine\npostitatud: 01.05.2018, 13:20 postituse pealkiri: Linux boot protsesside ajaline mõõtmine\nAntud teema peaks huvi pakkuma kasutajale 'estysoft'. Vahest nii mõnelegi teisele juhuks kui ollakse Linuxis hädas aeglase boot protsessiga.\nMinul on selliseid asju juhtunud just uute HP elitebook sülearvutitega. Vahet pole kas protsessor on i5 või i7, mälu 8GB või 16GB, kõvaketas SSD või M.2. Kui sellise riistvaraga arvuti boodib Linuxis üles 1-3 minutit siis on olukord üle ootuste nukker. Siin ei jäägi muud üle kui hakata kasutama niiütelda hercule poirot meetodit.\nOn olemas selline utiliit nagu systemd-analyze (system and service manager analyzer). Mõõdetakse boot protsesside aega sekundites ja millisekundites.\nTerminalist käsk lühi infoks (kernel + userspace time):\nTerminalist käsk detailsemaks infoks:\nTerminalist käsk detailsemaks infoks koos txt, html või svg raport faili tekitamisega:\n$ systemd-analyze blame > plot.txt\n$ systemd-analyze plot > plot.html\nTXT, HTML ja/või SVG raport failist on näha milline protsess bootimisel kõige rohkem pidurdab. Kui see välja selgitatud siis tuleks hakata otsima lahendit (sõber Google) konkreetse "pidurdaja(te)" leevendamiseks või kõrvaldamiseks.\nKiiret abi võib saada selliselgi viisil kui muuta faili 'system.conf' default sätteid.\nTerminalist (sisestada kaks uut rida ja salvestada):\n$ sudo vim /etc/systemd/system.conf\nPs! Antud variandi puhul tuleb arvestada sellega, et tarkvara uuenduse protsessis võidakse see fail default üle kirjutada. Juhul kui eelnevast 'system.conf' faili muutmisest oli kasu siis tuleks seda faili uuesti muuta.\nOlemas on veel utiliit bootchart ja pybootchartgui kuid selle variandi puhul jääb bootchart teenusena aktiivseks ning tekitab igal boodil ja restardil lisa raport faile.\nLinux boot protsessi aegluse küsimuses tuleks uuesti läbi mõtelda, et mida kasutaja on eelnevalt teinud ja muutnud Linux opertatsioonisüsteemis.\nNäiteks muudad /etc/fstab faili (seal pole enam eelnevaid kirjeldatud kõvakettaid kuid neid otsitakse boodil) või oled piinliku paranoiaga üle mudinud oma dmesg's avaldunud veateated (tulemuseks cpu 16-tuuma on muutunud havikäsul 1-tuumaks sest oled liigse tublidusega üle konfinud /etc/default/grub faili) jne. Ja siis juhtubki tõsiasi et 20 sekundit muutuvad ei tea kuidas märkamatult 2-3 boot minutiks.\npostitatud: 07.05.2018, 21:11 postituse pealkiri: (teema puudub)\nAitäh jagamast! Mõtlesingi millalgi, et peaks uurima, kas Linuxile ka mingi kunagise Bootvis'i analoog olemas on... Nüüd siis selgub, et on lausa systemd'sse sisseehitatud (minu süsteemis vähemalt midagi lisaks paigaldama ei pidanud).\npostitatud: 08.05.2018, 06:18 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSiin on üks pisiasi ära unustatud.\nEt erinevad Distrod käivituvadki erinevatel läpparitel erineva kiirusega.\nNii, et kui olla kärsitu, siis tuleb alustada hoopis kõige kiiremini käivutva Distro väljaotsimisega.\nNäiteks üks, mis ikka ulmeliselt kaua ennast üles "kerib", on Ubuntu Ultimate.\nPS: Oli vist Canonical kes lubas, et järgmine Ubuntu 19xx saab endale sisseehitatult Kiirema Booti kui on praegunsel Ubuntul.\npostitatud: 22.05.2018, 09:11 postituse pealkiri: (teema puudub)\non jah selline uus süsteem, mis on juba pikimat aega lühikisel\najaperioodil eksisteerinud. Põhiline märksõna on programmi_nimi.service:\nMuidu oli /etc/init.d/tor restart nüüd saab ka nii\nservice tor restart näiteks!\nSamas juhtus mul üks asi, et eemaldasin kuidagi ühe programmi ja\nservicesse jäi edasi profiil, mis ka raiskas buutimise aega.\nSeega, tavalahendustel ja kasutamisel (paketipõhiselt) peaks ka programmi\neemaldamine services profiili ära kustutama.\npostitatud: 22.05.2018, 10:27 postituse pealkiri: (teema puudub)\n"service tor restart" said tõenäoliselt teha ennegi selle "/etc/init.d/tor restart" asemel. See kasutab ikka vanemat sysV init skeemi, mida systemd mõneti toetab. Kui ikkagi kasutada systemd'd, siis on mõttekam kasutada "systemctl restart tor" (restart ja teenuse nimi vahetuses)\npostitatud: 22.05.2018, 14:16 postituse pealkiri: (teema puudub)\nHuvitav ongi see, et mõlemat on arvutis. init.d failid ja systemd failid. Topelt.\nllmselt tulevikus tahetakse 100% systemd peale.\nAga mitte kõik:


Kuidas korraldada firmaüritust? - FK ARENA\nKuidas korraldada firmaüritust?\nKuidas korraldada meeldejääv firmaüritus?\nTiimiüritused on suurepärane võimalus luua veelgi parem side oma meeskonnaliikmete vahel, vähendada töötajate stressi ja anda neile võimalus üksteist tundma õppida väljaspool tööposti.\nJa õigesti planeerides on nad tõsiselt lõbusad!\nMillist tulu toob tiimiüritus?\nTõstab töötajate motivatsiooni.\nLoob ja tugevdab sidemeid töötajate vahel.\nParandab probleemide lahendamise võimet.\nParandab meeskondade vahelist suhtlust.\nKuidas korraldada firmaüritus?\nMeeskonnaürituse planeerimine võib tunduda tohutu, eriti kui sa pole seda varem teinud. Seetõttu soovimegi anda sulle mõned nõuanded, kuidas tiimiürituse korraldamist lihtsustada ning seda meeldejäävaks ja lõbusaks muuta.\nMis on firmaürituse eesmärk?\nEsimene asi, mida tuleb silmas pidada, on eesmärk, mida soovite tiimiüritusega saavutada. Kui soovid töötajaid motiveerida, premeerida või luua positiivset meelestatust ja töist õhkkonda, peaks tegevus olema mänguline ja dünaamiline.\nKui sinu eesmärgiks on aga meeskonnatöö edendamine, loovuse stimuleerimine ja tootlikkuse parandamine, tuleb valida tegevused, kus meeskonna strateegia ja probleemide lahendamise võime on rohkem esiplaanil.\n6 punkti õnnestunud firmaürituse korraldamiseks\nAlusta planeerimisega varakult.\nSea eesmärk ja otstarve.\nPane paika toimumise koht ja kuupäev.\nKas üritus on ainult tiimiliikmetele või ka nende peredele?\nPlaani tegevused ja programm.\nPeale tiimiüritust kogu tagasisidet, et järgmisel korral veelgi ägedam firmaüritus korraldada. Jäta ka meelde, et meeskonnaüritus ei ole lihtsalt üks eraldiseisev tegevus ja peale selle toimumist kulgeb tööl kõik vanamoodi edasi. Julgusta tekkinud uusi tutvusi ja paremini tundmist ka töises õhkkonnas edasi arendama ning õpitud meeskonnatööd töö tegemisel kasutama. Saad seda teha, kui aeg ajalt meenutad olnud firmaüritust ja sealseid eredamaid hetki.\nKorralda meeskonnaüritusi regulaarselt\nJa otse loomulikult on siin võtmesõnaks ka regulaarsus. Ehk siis üks ainus tiimiüritus pikkade aastate jooksul ei ole piisav, et oma kollektiivi sisse tuua olulisi muutusi. Seda eriti rohke kaadri voolavusega ettevõtetes. Seega leidke oma firmale sobilik tiimiürituste rütm ja jagage seda ka töötajatega. Siis on ka neil hallis argises tööpäevas vahva oodata järgmist päikesekiirt!


2009. aasta pila-Nobelid jagatud - Forte\nIg Nobel 2009 rahvatervishoiu preemia võitis rinnahoidja, mille korvid toimivad ka vatimarlimaskidenaAP/Scanpix\nMiks rasedad kummuli ei kuku? Kas lehmad märkavad inimlikku lahkust? Kas rinnahoidjal on rohkem kui üks rakendus? Sellised ja paljud muud küsimused olid mootoriks uurimuste taga, mida tänavu pärjati Ig Nobeli preemiatega Harvardi ülikoolis toimunud tseremoonial.\nIg Nobel (ingl ignoble — vääritu) on 1991. aastal loodud auhind, mida teaduslik huumoriajakiri Võimatu Teaduse Annaalid (Annals of Improbable Research) annab igal aastal välja kõige jaburamate teadussaavutuste eest.\nTänavu, pärast aastapikkust globaalset majanduslikku pööristormi, oli preemiate ühendavaks teemaks valitud “risk”, vahendab NewScientist.\nOli selge, et pärast aastat, mis oli täidetud finantssaavutustega, millest igaüks oleks Ig Nobeli preemiat väärinud, peab majandusauhind olema vastuokslik. Ig Nobeli komitee valis välja nelja Islandi panga — Kaupthing Banki, Landsbanki, Glitnir Banki ja Islandi Keskpanga — administratsiooni ja audiitorid, kes demonstreerisid katseliselt, et finantsturu kõikumised võivad väga väikseid panku väga kiiresti väga suurteks pankadeks paisutada ning seejärel protsessi pöörata, millega kaasneb riigi majanduse hävitamine.\nMatemaatikaauhind läks teisele finantsvõlurile, Zimbabwe reservpanga juhatajale Gideon Gonole, kes sedamööda, kuidas inflatsioonimäär riigis 231 miljonit protsenti kerkis, väljastas riiklikku valuutat nominaalväärtustes ühest sendist 100 triljoni dollarini ja sel moel oma kaasmaalased väga suuri arve üksipulgi tundma õpetas.\nTaas jagatakse pulli-Nobeleid (5) 01.10.2008\nFinantstehingutega mitte seonduv risk ajendas Chicago ülikooli meditsiiniteadlast Elena Bodnari, kellele omistati rahvatervishoiu preemia rinnahoidja teisese rakenduse leiutamise eest. Elena, kes elas Tšernobõli katastroofi ajal Ukrainas, teadis, kui tähtis on olla alati valmis ootamatuteks rahvatervishoiu-kriisideks. Koostöös kahe Chicago kolleegiga konstrueeris ja patenteeris ta rinnahoidja, mille korvid toimivad ka paari vatimarlimaskidena. Kui toimuma peaks tuumaõnnetus, bioterroristide rünnak või suitsuküllane tulekahju, saab rinnahoidja kandja kiiresti korvid eemaldada, kinnitada ühe enda nina ja suu peale kaitseks ning ulatada teise lähedal seisvale abivajajale.\nRiski katseline kvantifitseerimine tõi rahupreemia Stephan Bollingerile Berni ülikooli kriminaalmeditsiini osakonnast Bernis. Nelja kolleegi kaasabil üritas ta välja selgitada, kas inimese pealuu purustab kergemini täis või tühi õllepudel. Plastiliinilaadse materjali abil kinnitasid nad pudelid püstiselt vanni, kus igaühe ülemisele otsale paigutati väikesed puuklotsid.\nTuleb välja, et taara on relvana ohtlikum. Kilose teraskuuli kukutamine klotsidele eri kõrgustelt näitas, et 30 džauli energiat lõhub täis pudeli, kuid tühi pudel kannatab välja 40 džauli. Mõlemast kogusest energiast piisab, et purustada inimkolju hapramaid piirkondi.\nKeemiapreemia vääriliseks peeti Mehhiko riikliku autonoomse ülikooli teadlasi Javier Moralest, Miguel Apátigat ja Victor Castañot, kellel õnnestus välja arendada rahumeelne ja riskivaba rakendus veel ühele alkohoolsele joogile: tekiilale. Nad leidsid nimelt, et tekiilat saab kasutada ülivastupidavate pooljuhtide, nn teemantkilede tootmiseks.\nFüüsikapreemiaga tunnustati delikaatset gravitatsiooniteemalist teadustööd, millega otsiti vastust küsimusele, mida enamasti julgevad esitada ainult väikelapsed: miks rasedad naised ümber ei kuku? Neljajalgsete loomade ja meie evolutsiooniliste lähisugulaste puhul, kes käimiseks ka sõrmenukke kasutavad, jaotub emase tiinuskoormus esi- ja tagajäsemete vahel, kuid kahejalgsete inimloomade kõht koos järeltulijaga tungib ühes suunas ohtlikult esile.\nKuidas eelajaloolised inimesed üldse ellu jääda said, kui veetsid suurema osa täiskasvanueast kas rasedana või imikuid imetades, imestasid antropoloogid Katherine Whitcome Cincinnati ülikoolist Ohios, Dabiel E. Lieberman Harvardist ja Liza J. Shapiro Texase ülikoolist Austinis. Vastus, milleni nad jõudsid, on, et naiste alaselja kaar on rõhutatum kui meestel, mis nihutab nende keha ülaosa tahapoole, nii et neil on raseduse ajal kergem tasakaalu säilitada.\nVeterinaarmeditsiini vallas pälvisid preemia Ühendkuningriigi uurijad Catherine Douglas ja Peter Rowlinson Newcastle’i ülikooli põllumajandusteaduskonnast, kes paljastasid piimatootmise senitundmatu saladuse. 516 lehmapidajat seiranud, avastasid nad, et lehmad, keda regulaarselt nimepidi nimetatakse, annavad anonüümsetest veistest märkimisväärselt rohkem piima. Lehmad “tunnevad end rõõmsamana ja on vähem pinges, kui neile veidi rohkem personaalset tähelepanu pöörata”, mis aitab kaasa piimatoodangu suurendamisele, ütleb Douglas.


Peamine erinevus: libisemine on midagi, mida tehakse ilma pingutusteta. See ei nõua tõukejõudu või mootorit. Mõtle paberilennukile, tal ei ole mingit energiaallikat. Kui me selle õhku viskame, ületab see aeglaselt ruumi pikkuse ja siis maandub või pigem langeb põrandale. See on libisemine. Liuguks on kasutada õhuvoolusid ja raskusjõudu, et liikuda lühikestel vahemaadel. Suurenev on paljude erinevate lindude lendamise seisund. Oled sa kunagi näinud lindu kõrgel taevas, üksi ja tundub, et ta lendab ilma oma tiibu libistamata. See lind tõepoolest kasvab.\nLibisemine ja hüpped on kaks erinevat sõna, mis sageli tähistavad midagi, mis on liikumas, tavaliselt taevas.\nDictionary.com sõnul on sõna "gliding" määratletud järgmiselt:\nLiikuda sujuvalt ja pidevalt mööda, nagu ilma pingutuseta või vastupanu, lendava linnuna, paadina või uisutajana.\nJätkuks järkjärgulise või jälgimatu muutusega (millele järgneb sageli mööda mööda, eemal, jne).\nLiikuda vaikselt või salakavalalt või ilma märganud (tavaliselt järgneb sisse, välja, mööda jne).\nÕhu liikumine, eriti kerge nurga all allapoole, väiksema mootori võimsusega kui tasapinnal, ainult õhuvoolude ja raskusjõu mõjul või juba omandatud hoogu tõttu.\nKuigi „hüppeliselt” määratletakse järgmiselt:\nLennata üles nagu lind.\nSuure kõrgusega lennata, ilma käppade nähtavat liikumist linduna.\nLükata mööda kõrgust lennukina.\nTõuseb või tõuseb kõrguseni mägedena.\nTõuseb või püüdleb kõrgemale või kõrgemale tasemele: Tema lootused tõusid.\nLibisemine on midagi, mida tehakse ilma pingutusteta. See ei nõua tõukejõudu või mootorit. Mõtle paberilennukile, tal ei ole mingit energiaallikat. Kui me selle õhku viskame, ületab see aeglaselt ruumi pikkuse ja siis maandub või pigem langeb põrandale. See on libisemine. Liuguks on kasutada õhuvoolusid ja raskusjõudu, et liikuda lühikestel vahemaadel.\nLendamise ajal on üks liikumiste üle kontrolli, kuid mitte liiga palju. Kui midagi õhku käivitatakse, võib see muuta maandumispunkti muutmiseks suunda või manipuleerida selle liikumisega. Võtame uuesti paberilennuki näite. Kui me selle käivitame, lendab see tavaliselt otse, kuid kohati võib see maanduda ruumi poole, kus me seda ette nägime. Võib-olla oleme püüdnud laua poole, kuid see võib maanduda laua vastas olevale toolile. See on peamiselt tingitud sellest, et õhu suund on muutunud või lennuk muutub. Igal juhul muutis liikumine õhuvoolude ja lennuki suhet. Seega oli lennuk sunnitud järgima õhuvoolu või kui see oleks õhuvoolu vastas, oleks see lihtsalt kukkunud.\nKuigi peaaegu kõik linnud lendavad, on palju, mis libisevad ühest kohast teise lühikestel vahemaadel, tavaliselt ühelt puudelt teisele. Nad teevad seda lihtsalt oma tiibade laiendamise ja õhuvoolu kandmise teel. On ka mõned imetajad, kes libisevad ühelt puult teisele. Selle parim näide on valesti nimetatud lendav orav, kuna see ei sõida, vaid libiseb.\nLisaks õhu libisemisele võib kasutada ka terminit muudel juhtudel, näiteks „paat libiseb vees” või „uisutaja lihtsalt libiseb jääl”.\nSeevastu hüppeliselt kasvab paljude erinevate lindude lendamine. Oled sa kunagi näinud lindu kõrgel taevas, üksi ja tundub, et ta lendab ilma oma tiibu libistamata. See lind tõepoolest kasvab. Kasvavat saab kasutada kahe erineva lennutüübi kirjeldamiseks. Üks on kas lennata otse ülespoole või jätkata lendamist suurel kõrgusel ilma tiibade nähtava liikumiseta. Põhimõtteliselt, kuidas kasvavad tööd on see, et lind lendab kuuma õhuvooluga. Kuum õhk kipub ülespoole tõusma, kuid lind võib ka voolu peal ülespoole lennata.\nOn veel üks hüppeliselt kasvav vorm, kus lind kasutab kasvava õhuvoolu asemel maapinna ja kõrgema tuule vahelise tuulekiiruse erinevust. Seda hüppelist vormi nimetatakse dünaamiliseks hüppeliselt.\nHüppamine erineb libisemisest sellisel viisil, et hüppeliselt saab teha kõrgemate vahemaade võrra, kui on võimalik libisemisega juhtida. Lisaks piirdub tõusev vool kasvava vooluga. Lisaks liigub lind libisemise ajal allapoole, langedes kuni sihtpunkti jõudmiseni. Hoogsas liikumises liigub lind sõiduvoolul ülespoole või otse voolu.


Juhtkiri: Miks poliitikud ei vastuta?\nTänase juhtkirja alguslauses toonitame veel kord: see on hea, et Kuressaare linn sai osalusest Saaremaa Golfis lahti. Natuke taaka vähem. Kuid siiski paneb pead kratsima tõsiasi, et sellega seoses laiutab linna eelarves 420 000-eurone auk.\nGolfiaktsiate müüki serveeritakse peamiselt õigustusega, et nüüd ei pea linn enam tulevikus\ngolfi panustama. Kõlab nagu laskmata karu naha üle arutamine. Teine argument on see, et me saame ju golfihoone aluse maa. Hoonestusõiguse tasu pluss maa väärtus tiksub 20 aastaga selle ostuhinna täis. Meenutagem nüüd hetkeks, mida sai 15,65 krooni eest 20 aastat tagasi ja mida saab 1 euro eest nüüd. Seletusi pole vast vaja. Nüüd tunnistab linna rahandusnõunik, et jah, me peame oma jäägid ja muud tulud selle krediidi katteks ikka mängu panema.\nMiks ei räägitud sellest volikogus siis, kui kibekiirelt golfiaktsiate müügi otsus tehti? Ja üleüldse, miks ei räägita, kui palju golfifirma tegelikult raha võttis? Võtkem kas või summa, mis on linnavalitsusel kulunud ainuüksi kohtuvaidluste peale AS-iga Saare Golf Travel. Kuuldavasti pidi sel vanas rahas vähemasti kuus nulli taga olema.\nSarnaselt kogu Eestiga tundub ka Kuressaare linnas puuduvat mõiste “poliitiline vastutus”. Vähe sellest, et ei juleta rääkida, kuidas asjad kiiva hakkasid kiskuma, ei juleta tunnistada ka oma vigu. Veel vähem võtta selle eest vastutust.\nLisatud: 06.10.2012 / 02:42\nNood tuleb kohapeal maha lasta -Siberisse saata ei saa kui just naaberriigilt vastavat maad rentida – eesti vangla siberis vaat missugune projekt.\nLisatud: 06.10.2012 / 10:15\nKes sellele “geniaalsele” äriplaanile enne alustamist tasuvusuuringu tegi?\nLisatud: 06.10.2012 / 10:24\najakirjanik võiks pilgu heita linnapea töölepingule. Seal on minu teada ka punkt mis sätestab vastutuse linnale kahjulike otsuste eest, ja see ei ole ainult poliitiline!\nLisatud: 06.10.2012 / 22:20\nMis te siin virisete ja vingute, parem vaadake milline kena roheline väljak meil nüüd on ja minul mõnus elaminegi selle servas. Tühja sellest, et linnakodanikulk sellest väljakust sendi eestki mingit kasu ei ole, peamine on see, et minul on nüüd pesake miljööväärtuslikus kohas.\nLisatud: 07.10.2012 / 10:01\npoliitikuid pole vaja\nLisatud: 07.10.2012 / 10:04\nLisatud: 07.10.2012 / 11:31\nMiks poliitikud ei vastuta?\nSest Eestis ei ole seadused poliitikutele mitte täitmiseks, vaid Eestis on seadused poliitikutele muutmiseks!\nVaatame näiteks Riigikogu stenogrammi, kuidas üks ametisse määratava riigiametnik selgitab rahva poolt valitud seadusandliku kogu liikmele, milline on “riigi poliitika” ja kuidas seadusi muudetakse.\nEsmaspäev, 12. detsember 2011, kell 15:00\nAustatud juhataja! Hea minister! Head kolleegid! 10. novembril 2011. aastal esitasid seitse Riigikogu liiget rahandusministrile arupärimise, mis puudutab kontsernikonto kasutamist. 25. veebruaril 2008. aastal liideti Saaremaa Golf AS Kuressaare Linnavalitsuse kontsernikonto lepinguga. Lepingule kirjutasid alla Kuressaare abilinnapea, Saaremaa Golf AS-i juhatuse liige ja AS SEB Eesti Ühispanga Kuressaare kontori direktor. 2010. aastal oli Saaremaa Golf AS-il, millest Kuressaare linnale kuulub 66,2%, võimalus kasutada linna arvelduskrediidi limiiti 1,8 miljoni krooni ulatuses. Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 37 lõige 2 sätestab, et volikogu võib kooskõlas eelarvestrateegiaga lubada valla- ja linnavalitsusel anda laenu ainult kohaliku omavalitsuse üksusest sõltuvale üksusele ning tagada selle poolt võetavaid kohustusi. Kõnealusel juhul ei ole sellist luba volikogu andnud.\nSeoses eeltooduga soovime härra rahandusministrilt vastust kahele küsimusele. Esimene küsimus on: “Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse paragrahv sätestab üheselt, et sellise otsuse peab kinnitama volikogu. Kas antud näite puhul on tegemist seaduse eiramisega?” Ja teine küsimus on: “Revisjonikomisjon juhtis 17. juuni 2010. aasta otsusega volikogu tähelepanu asjaolule, et 2009. ja 2010. aastal oli Saaremaa Golf AS-i krediteeritud Kuressaare linna kontsernikonto kaudu. Kuidas ja milliste eeskirjadega on reguleeritud kohalike omavalitsuste jaoks kontsernikonto kasutamine?” Aitäh!\nEsimees Ene Ergma:\nSuur tänu, kolleeg Kalle Laanet! Ja palun nüüd, hea rahandusminister, kõnepulti vastamiseks!\nRahandusminister Jürgen Ligi:\nAustatud juhataja! Austatud arupärijad! Alustasite küsimust viitega kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadusele ja küsite, kas tegu on seadusrikkumisega. Õige vastus on, et tegelikult see ei saa olla kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse rikkumine, sest see seadus veel ei kehti. See hakkab kehtima 1. jaanuaril ja seda seadust me muudame, muu hulgas ka sellepärast, et olemasolevad regulatsioonid on selgelt elule jalgu jäänud ja vastuolulised.\nÜhelt poolt on omavalitsusel laenu andmine siiani tõepoolest keelatud, teiselt poolt on kontsernikonto lubatud, isegi väga soovitatav, sest tegu on edumeelse instrumendiga. Selle loogika – rahavoo ühtejuhtimine ja tasakaalustamine – tegelikult näeb ette sellist ajutist laenamist ühele või teisele kontos hõlmatud institutsioonile. Kindlasti on regulatsioon selles mõttes vastuoluline ja jõustuv kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadus lubab seepärast alates 1. jaanuarist 2012 omavalitsusel selgelt anda temast sõltuvale üksusele laenu, aga nagu te õigesti märgite, volikogu loa olemasolu korral. Saaremaa Golf on Kuressaare Linnavalitsusest sõltuv üksus ja 2012. aastast võib linnavalitsus volikogu loal lubada tal negatiivse rahavoo katteks kasutada linna vahendeid. Siiamaani oli siin, nagu ma ütlesin, vastuolu. Regulatsioonis me ei saa vastata kas-küsimusele selgelt ei nii- ega teistpidi.\nTeine küsimus oli, et revisjonikomisjon juhtis volikogu tähelepanu asjaolule, et Saaremaa Golf AS-i on krediteeritud Kuressaare linna kontsernikonto kaudu. Kuidas ja milliste eeskirjadega on reguleeritud omavalitsuste jaoks kontsernikonto kasutamine? Eks see ole raamatupidamisreeglitega reguleeritud. Omavalitsusel on lubatud ise kontsernikontosid avada ja sulgeda ning sinna võib omavalitsuse soovil kuuluda ka nimetatud golfifirma. Kas ta sinna peaks kuuluma, on kindlasti omavalitsuse enda otsus ja turismikeskuse puhul, nagu Saaremaa on, on see täiesti mõeldav poliitiline valik ja loogika. Ning sellise valiku tegemise seisukohalt on parim lahendus siiski omavalitsuse autonoomia ja mitte üleriigiline regulatsioon.\nTeame, et Saaremaa Golf AS-i raha liideti Kuressaare linna kontsernikontoga 25. veebruarist 2008, aga ei ole võimalik tuvastada ja see ei ole ka hirmus oluline, kas Saaremaa Golf AS-i alakonto negatiivsed saldod on finantseeritud linna arvelt, sest kontsernikontot kasutab lisaks linnavalitsusele veel seitse äriühingut ja sihtasutust. Juhin veel kord tähelepanu, et see on seni, kuni Saaremaa Golf eksisteerib linna otsusel kui neile kuuluv ja neist finantsiliselt sõltuv üksus.\nJuhin tähelepanu ka sellele, et kontsernikonto ei ole midagi Kuressaare Linnavalitsusele ainuomast, samasugust juhtimist parandavat instrumenti kasutab ka Tallinna linn, mille eest talle ainult kiitus. Sellesse kontserni kuuluvad vastuolulise valiku tulemusel ka sellised üksused nagu Tallinna TV ja SA In Commune Bonum, mis iganes see ka ei ole, arusaadavatel põhjustel SA Tallinn 2011, Tallinna Tööstuspargid AS – jällegi võib küsida, kas ta peaks seal olema –, siis Tallinna Munitsipaalperearstikeskuse OÜ – seegi on valiku küsimus, kas ta peaks seal sees olema, kui ta on osaühing –, ning ka SA Vene Muuseum, kellel ma ei tea eriti likviidset vara olevat, aga nähtavasti peab linn seda funktsiooni endale oluliseks ning see on tema valik ja tema vabadus. Ka on MTÜ Keskkonnateenused ja veel üks või kaks osalist sellel kontol.\nÜtleksin, et kontsernikonto poliitika vastab täielikult riigi keskvalitsuse poliitikale, mida mina esindan. Meie oleme liitnud kontsernikontoga – riigikassas arveldab 450 klienti – 171 riigiasutust, 229 kohalikku omavalitsust peamiselt tasandusfondi maksete osas, pluss 49 sihtasutust ja Euroopa Komisjon. See number ehk see osalus on kasvamas, enamik on liidetud.\nNiisugune poliitika on minu arvates oluline mitte ainult kulude kokkuhoiuks ja terviklikumaks finantsjuhtimiseks, vaid see peegeldab ka tõsiasja, et riiklikke funktsioone ei tohi ükshaaval fetišeerida ega üldisest kontekstist välja tõsta. Ma viitan siin käimasolevale töötukassa saagale. Kui Eestis on tänavu olnud mõni selline suhteliselt või isegi tõeliselt naeruväärne poliitvaidlus ja konflikt, siis see on olnud just nimelt kontsernikonto ja töötukassa teemal, millega sotsiaalpartnerid summutasid sisuliselt sotsiaalse dialoogi ära. Nad sulgesid selle kanali, unustasid kõik tööturu ja ettevõtluse huvid, mida nad oleksid pidanud esindama. Lihtsalt tekitati tüli täiesti arusaamatul põhjusel ja valitsusel kindlasti ei olnud siin võimalust järele anda. See oli väga kulukas vaidlus ja väga irratsionaalne argumentatsioon. Me ei tohi ühtegi riigi põhifunktsiooni unustada. Saaremaa Golfi võib tõsta – aga seda ei pea tingimata tegema – selliselt välja, et me muretseme järsku, et vaat sellel on tohutu autonoomia ise paigutada oma vahendeid väärtpaberitesse või et siis peab tal olema kuidagi väga eriliselt kaitstud raha, ehkki see seadusega on kaitstud. Minu poolest võiks ju kogu aeg nutta ja muretseda näiteks, kas õpetajate palgad ja pensionid saavad välja makstud, kas Päästeamet või kaitsevägi või politsei saab finantseeritud. Sel teemal ei nutetud, nuteti sel teemal, justkui oleks asi just töötukassas, et seal see raha kulutatakse ära mingite saabaste ostmiseks, nagu on räägitud.\nAusalt öeldes, kallis Riigikogu, ärge enam selliseid intervjuusid andke ega kõnesid pidage! Ärge selle jamaga kaasa minge! Muidugi, partnerid said endale ka meedia selja taha, aga see oli Pyrrhose võit, sest nende põhifunktsioonid tappis see ilmselgelt ära.\nSuur tänu! Palun, kolleeg Kalle Laanet, küsimus!\nAitäh, austatud juhataja! Hea minister! See on küll väga tubli, et te andsite põhjaliku ülevaate ka Tallinna tegevusest. Minu arvates on täpselt samamoodi ka see taunitav – räägin iseenda seisukohalt –, et kui on tegemist äriühinguga, siis väga hea äriidee on see, kui võtad 5%-ga või 1%-ga omale kohaliku omavalitsuse osanikuks, võid muudkui kasutada kontsernikontot ja võtta kontsernikonto kaudu ka krediiti. Nii et pole mingit probleemi. Minu arvates ei ole see normaalne. Ma saan aru, et kui on avalik huvi – koolid, mis iganes, lasteaiad, jah –, aga kui me räägime konkreetselt golfist või mingist muust spordialast, siis lisaväärtust see küll toob, aga see ei ole otseselt seotud kohaliku omavalitsuse tegevusega. Ühel hetkel on see taunitav ja teisel mitte. Milline on riigi poliitika tulevikus selles valdkonnas?\nMa saan küsimuse suunast aru, aga valitsuse esindajana ma ei tohiks ette kirjutada, mida Kuressaare kui turismikeskus enda rollina defineerib. Ma olen väga pikalt ise Saaremaa majandusstruktuuri kujundamise üle pead murdnud ja püüdnud seal kaasa aidata. Kogu aeg on olnud ettekujutus, et meil on vaja just midagi sellist. Ju siis ühel hetkel 1990. aastatel see otsus langes. Ja kui ta juba linnal on – linna osalus oli seal umbes 2/3 – ja ta kasumit ei too, siis on selge, et ta sõltub linnast. Linn ilmselt praktilistel kaalutlustel otsustas selle, et tema rahavood jookseksid üldiselt kontolt läbi, kulusid hoitaks kokku, kapital oleks odavam.\nKus jookseb piir selle laenuandmise piirangu mõtte murdmisel, seda te võite aga kohapeal otse linnavalitsuselt küsida. Mul ei ole õigust siin sekkuda. Ma ei ole sealt valitud. Aga ma ei arva, et seal on tegemist mingi rikkumisega. Tegemist on poliitilise valikuga: oludes, kus regulatsioon on kahemõtteline, tehti poliitiline valik, ja see tehti natukene spetsiifiline. Saaremaa ja Kuressaare on ju kogu aeg end suure turismikeskusena defineerinud. Sealt see golfiväljaku idee tuli. Seda kaua aega ei olnud, arvati, et see oleks oluline ettevõtluse ja maksutulu allikas ning võimaldaks Kuressaare ja kogu Saaremaa majandusele lisakäivet. Ma ei saa kuidagi välistada, et see on seda andnud – ma ei tea Saaremaa golfielu.\nLisatud: 07.10.2012 / 14:02\nOh sa raks, kus Kalle alles mõllab, justkut rott Rakvere viljasalves. Palju juttu, kõva kära,vähe ville, Kalle mine ära.\nLisatud: 07.10.2012 / 20:09\nTänud, et edastasid. Väga intrigeeriv lugemine.\nLisatud: 08.10.2012 / 08:37\nKas ” …..finantsjuhtimise seadust ” , mis on ” elule jalgu jäänud ” ja ” vastuoluline ” , muudetakse nii , et sealt võetakse välja nõue omada tehinguteks volikogu otsust ??\nLisatud: 08.10.2012 / 09:43\nMiks poliitikud ei vastuta? Aga miks nad peaksidki vastutama, kui nende valijad on rumalad. Need rumalad lasevad poliitikutel oma taskud tühjad tõmmata ja igakord mütsi silmile kui jaälle valimised tulevad. Ei muutu siin midagi enne, kui eesti rahvas ükskord välja vahetatakse.\nLisatud: 08.10.2012 / 15:51\nMiks poliitikud ei vastuta? Asi vägagi lihtne, neil pole sees sellist soolikatki, mida vastutustundeks nimetada. Eriliselt soolikata tegelased on oravaparteilased. Tõsi küll, neil siiski üks soolikas on, seda nimetatakse AHNUSESOOLIKAKS.


Jagage valikulisi tehinguid ja tegelikku turuvaartust "Gamestopil / gamestonkil" pole midagi pistmist rahvahullude hullusega\nJagage valikulisi tehinguid ja tegelikku turuvaartust.\nEUR Mida vanem ja mida suurema sissetulekuga on inimene, seda VIX RSI strateegia peaks tal olema kogunenud sääste ning muud püsiva väärtusega vara, ja seda suurem peaks olema tema puhasväärtus.\nStanley ja William D. Danko soovitavad puhasväärtuse taseme hindamiseks järgmist rusikareeglit. Liitke kokku oma aastane maksude-eelne puhastulu kõigist allikatest: palk, dividendid, intressitulu, autoritasud jne. Siin on õige arvesse võtta üksnes korduva iseloomuga tulusid. Kindlasti on selliseks tuluks palk, samuti tulud Jagage valikulisi tehinguid ja tegelikku turuvaartust ja investeeringutelt, aga mitte pärandus.\nGamestopi haru, mida nähti Saksamaal Munchenis 4. Getty Images kaudu NurPhoto Getty Images'i kaudu The GameStopi mull, värskendage autori diagrammi GameStopi purset GME on kirjeldatud kui investori äärmiselt irratsionaalset käitumist - "hullus", "spekulatiivne orgia" Charlie Mungeri väljend"kellel pole aimugi, mida ta on" tegemine "- klassikaline rahvahullude juhtum.\nTegelikult on ta puhasväärtus 15 eurot aktsiaportfell turuväärtusega 10 eurot, otselaenude portfell väärtusega eurot ja euro väärtuses pensionifondi osakuid. Samas on Markus hoolimata Eesti keskmise lähedale jäävast palgast suutnud suhteliselt lühikese ajaga siiski säästa üle kümne tuhande euro. See annab lootust, et kümnekonna aasta pärast on ta puhasväärtus ennast rikkaks säästvate inimeste tavapärasele tasemele juba palju lähemal. Rikkuse esimesele astmele on jõudnud inimene, kelle sissetulek võimaldab hoida praegust elujärge soovitud tasemel ja säästa Kaubandusstrateegia tootab raha pikaajalisteks eesmärkideks nagu laste saatmiseks ülikooli, iseenda pensionipõlveks.\nVõi Brasiilia binaarsed valikud plaani puudumise tõttu sõlmimata mõni oluline leping: näiteks jäi maja või korteri kindlustusleping õigel ajal pikendamata ja just kindlustuskaitseta päevadel juhtus sellega tule- või veeõnnetus.\nMattel võib otsustada mitte reageerida DMCA teadetele, mis ei vasta oluliselt kõigile eeltoodud nõuetele ning Mattel võib otsustada eemaldada väidetavalt õigusi rikkuvad materjalid, millele selle tähelepanu juhitakse DMCA-le mitte oluliselt vastavate teadete teel. See isik võib otsustada saata meile DMCA vastuteate. DMCA vastuteade. Kui ligipääs Veebisaidil teie poolt Mattelile esitatud teosele keelatakse või teos eemaldatakse DMCA teate tagajärjel ja te usute, et ligipääsu keelamine või eemaldamine on eksituse või vääridentifitseerimise tagajärg, võite saata meile DMCA vastuteate ülaltoodud aadressidele. Teie DMCA vastuteade peab sisaldama järgmist teavet: i.\nHädavajalikud võivad olla tegelikult ka kahjukindlustusmaksed ja õnnetusjuhtumikindlustusmaksed, viimased eriti juhul, kui meie sissetulekust sõltub mõnede teiste inimeste toimetulek. Valikulised kulutused on vaba aja sisustamise kulud, Jagage valikulisi tehinguid ja tegelikku turuvaartust jms. Teatud piirini on valikulised ka majapidamiskulud, garderoobikulud ning kulud kestvuskaupadele. Valikulisi kulusid saame vähendada oma elu, tervist ja tulevikku ohtu seadmata, kuigi vähendamine ei ole alati meeldiv.\nKui eelarvel ülejääki pole või see on liiga väike, võiks kõigepealt ette võtta kulude ülevaatamise. Vähe on inimesi, kelle kõik kulutused on viimseni ratsionaalsed. Enamikul on mõningaid harjumusi, mis võrduvad raha Binaarsed valikud PayPaliga. Need leiab üles mõnenädalase või -kuulise kulutuste jälgimise ja analüüsimisega. Tõenäoliselt saab vähemalt osa neist teatud enesekontrolli korral säästuks pöörata.\nPõhjus on lihtne: meelerahufondi loomine ja pensionisäästu kogumine on vähemalt sama vajalik kui hädavajalike jooksvate kulutuste katmine. Kuna enamikul inimestel tuleb kulutamine välja loomulikumalt kui säästmine, tuleb säästmisele suunatud tegevused asetada finantsplaanis alati kesksele kohale — muidu need ununevad ja inimene jääbki elama peost suhu, palgapäevast palgapäevani. Üks Kaubandusvolakirjade valikud valikulisi tehinguid ja tegelikku turuvaartust inimese säästudest peaks olema alati kiiresti ja suurte kahjumiteta kättesaadav — sissetuleku ajutise katkemise kompenseerimiseks või ootamatute ja vältimatute kulutuste katmiseks.\nRavikindlustus ja töötuskindlustus igakord hädast välja ei aita, samuti ei aita igas olukorras õnnetusjuhtumi- reisi- või kahjukindlustus. Ideaalis peaks hädareserv olema seda suurem, mida kõikuvam Aegumise aeg aktsiate manipuleerimine sissetulek ja mida suurem töö kaotamise võimalus vt tabelit.


Vedajate 3 negatiivne veregrupp - Embolism June\nMida tähendab 3 (kolmas B iii) meeste ja naiste positiivne (negatiivne) veregrupp?\nLigikaudu 10 planeedi elanikust on 3 veregrupi, mis mõjutab vedaja keha, sealhulgas looduse ja meeleolu. On olemas teooria, mille kohaselt vere koosseisu teades võib inimesest palju rääkida. Teadlaste sõnul oli esivanemate elupaik selles küsimuses otsustav tegur.\nInimestel, kellel on 3 positiivset, on järgmised iseloomuomadused:\nTegevus See tähendab, et lll grupi esindajad ei saa pikka aega oma käedega istuda.\nSoov õppida uusi asju. Seda tüüpi veri omanikke võib nimetada nomaadideks, sest nad ei ole huvitatud ühest kohast pikaks ajaks elamiseks.\nEnesekindlus ja võime hoida kõike kontrolli all.\nKonfliktide olukordade leevendamine, paindlikkus teiste suhetes.\nVõime välja tulla keerulistest olukordadest. Paindlikkus otsuste tegemisel.\nAvatus kontaktidega teistega.\nIsekus. Veregrupp b on andnud oma vedajatele harjumuse kõigepealt oma huve panna.\nEmotionaalsus ja võime võtta kõik südamesse.\nTarkus ja võime kohaneda mis tahes olukorraga.\nTolerantsus ja empaatia.\nTeravnenud õigusemõistmine. Lahknevuste korral võimud saavad kergesti kirjutada taganemisavalduse.\nRhesus positiivne premeeris tema vedajaid kõige positiivsemate tunnustega. Kolmanda positiivse omaduse peamine omadus on optimismi, võime vahetult huvi tunda vastassoost. Perekonnaelus ei ole satelliitide usaldamatuse tõttu kõik sile.\nNeile, kellel on 3 B negatiivne veregrupp, on sellised omadused nagu:\nNaiste vere soov romantika järele.\nPehmus teistele ja samal ajal nõudlik. Negatiivse Rh-teguriga vere omanikel on vaja, et nende keskkond koosneks kultuurilistest ja inimväärsetest inimestest.\nPüüded viia teiste poolt alustatud asjad nende loogilisse järeldusesse.\nKorrektsus ja vastuvõtlikkus.\nKriitiline ja hoolikas, mis avaldub nii töökohal kui kodus.\nInimesed, kellel on B3 Rh positiivne, on sagedamini kui negatiivsed.\nVere B-grupi patoloogiate prognoos: see on selle omanikele iseloomulik haigus.\nKandjate b lühikirjeldus b iii: nad on vastuvõtlikud autoimmuunhaiguste arengule.\nMeeste ja naiste veres on suur hulk suguhormone, mis aitab kaasa nende viljakusele.\nB3 kandjad on eelsoodumatud patoloogiatele nagu:\npostoperatiivsete infektsioonide teke;\nHoolimata heast tervisest on neil inimestel oht suhkruhaiguse tekkeks. Need inimesed, kellel on kolmas negatiivne veregrupp, peavad säilitama oma tervise õige elustiili ja kvaliteetse tootega. Lisaks tuleks vältida stressiolukordi.\nSporditegevuste valimisel peate keskenduma ühele liigile, sest nende olemuselt on neil erinevused meeskonnaga. Eelistatakse harjutusi, mis suurendavad paindlikkust ja plastiilsust: jooga, ujumine, tennis, treening statsionaarsel jalgrattal ja jooksulint. Kasu läheb looduse jalutuskäigudesse.\nEksperdid soovitavad enne lapsendamist kontrollida abikaasade ühilduvust veres. Eesmärk on vältida lapse võimalikke tüsistusi ja teada saada järglaste olemust. Mõnel juhul võivad reesuse kokkusobimatuse partnerid viia hemolüüsini. See juhtub juhtudel, kui inimesel on Rh-negatiivne ja naine on positiivne.\nEma rakud alustavad embrüo vastu võitlemiseks mõeldud antikehade tootmist, sest nad peavad seda võõrasteks. Pärast sünnitust süstitakse naist kolm päeva anti-reesus-globuliiniga, mis võitleb antikehadega. Selle protseduuri eesmärk on vältida järgnevate rasedustega seotud probleeme.\nKolmanda veregrupiga isad peaksid teadma, et nad on sobivad partnerid naistega, kellel on 3 ja 4-aastane. Samal ajal on suur osa ühe grupiga lapse sünnist.\nSelles teostuses on komplikatsioonide minimaalne tõenäosus.\nKolmanda positiivse emaga ei saa olla lootele konflikti, negatiivse tõenäosusega 50%.\nSelle haruldase vere koostise esindajad raseduse planeerimisel peaksid teadma, et võib esineda konflikti lootele, millel on teine või neljas positiivne.\nKui doonoril on sellist positiivset verd, sobib see ülekandeks inimestele, kellel on 3 ja 4 positiivne. Negatiivne - mõlema reesuse 3 ja 4 rühma puhul. Vedajad 1 ja 3 võivad saada doonoriteks 3 positiivseks, kui saaja on negatiivne, siis peab doonoritel olema 1 ja 3 negatiivne.\nInimestele, kelle veregrupp on, on kasulikud tooted järgmised:\npiim: kefiir ja madala rasvasisaldusega jogurt;\nkala - madala rasvasisaldusega lõhe;\nliha: veise maks.\nEelistatakse lahja liha, kiudaineid (riis, kaerahelbed) ja mune. Teravilja saab süüa nii vees kui ka piimas. Joogid on kasulikud: roheline tee ja puljongipuu.\nKeelu kohaselt: kohv, alkohol ja must tee. Selliste toodete kasutamine on ebasoovitav:\ntomatid ja nende mahlad;\nÜks veregrupi 3 omadustest on see, et tema vedajad ei pea minema mingit dieeti. Toodete valikuga ei ole probleeme: seda tüüpi inimesed sobivad nii taimseks kui ka loomatoiduks.\nAju glioos on rahvahooldusvahendite elu ravi prognoos\nMiks menstruatsiooni ajal on suured verehüübed\nValidool glükoosiga: kasutusjuhised\nStatistika järgi kannatavad 8 inimest kümnest sellisest pikantsest probleemist nagu hemorroidid. Verejooksude ja hemorroidide veenide põletik avaldub tugevas anusvalus, kõhukinnisuses ja verejooksus.


Põllumajandusministri määruste muutmine seoses Tervisekaitseinspektsiooni ja Tervishoiuameti Terviseametiks ümberkorraldamisega – Riigi Teataja\nPõllumajandusministri määruste muutmine seoses Tervisekaitseinspektsiooni ja Tervishoiuameti Terviseametiks ümberkorraldamisega\nRTL 2009, 96, 1425\nVastu võetud 17.12.2009 nr 124\nMäärus kehtestatakse «Loomatauditõrje seaduse» § 294 lõike 4, § 41 lõigete 1 ja 3, § 43 lõike 2 ning «Perioodi 2004–2006 Struktuuritoetuse seadus» § 16 lõike 1 alusel.\n§ 1. Põllumajandusministri 18. veebruari 2000. a määrust nr 5 «Laboratooriumide poolt teatamiskohustusliku ja registreerimiskohustusliku loomataudi kahtlusel või diagnoosimisel esitatava teatise vormi- ja sisunõuded ning esitamise kord» (RTL 2000, 30, 387) muudetakse järgmiselt:\n1) paragrahvi 1 lõikes 3 asendatakse sõna «Tervisekaitseinspektsiooni» sõnaga «Terviseametit»;\n2) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõnad «Tervisekaitseinspektsiooni kohaliku asutuse juhti» sõnaga «Terviseameti piirkondlikku talitust»;\n3) paragrahvi 3 lõike 4 punktis 2 asendatakse sõnad «Tervisekaitseinspektsiooni kohaliku asutuse juhile» sõnadega «Terviseameti piirkondlikule talitusele».\n§ 2. Põllumajandusministri 20. novembri 2000. a määruse nr 67 «Marutaudi tõrje eeskiri» (RTL 2000, 120, 1876; 2009, 92, 1333) § 2 lõikes 6 asendatakse sõnad «Tervisekaitseinspektsiooni kohalikku asutust» sõnadega «Terviseameti piirkondlikku talitust».\n§ 3. Põllumajandusministri 28. juuli 2004. a määrust nr 126 ««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» meetme 3.3 «Majandustegevuse mitmekesistamine maapiirkonnas» tingimused» (RTL 2004, 106, 1708; 2006, 70, 1287) muudetakse järgmiselt:\n«Määrus kehtestatakse «Perioodi 2004–2006 Struktuuritoetuse seaduse» § 16 lõike 1 alusel»;\n2) paragrahvi 10 lõike 4 punktis 5 asendatakse sõna «Tervisekaitseinspektsiooni» sõnaga «Terviseameti».\n§ 4. Põllumajandusministri 7. juuli 2005. a määruse nr 78 «Aruandes sisalduvate andmete loetelu» (RTL 2005, 81, 1174) §-s 1 asendatakse sõna «Tervisekaitseinspektsioon» sõnaga «Terviseamet».\n§ 5. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2010. a.


Vooremaa Liina Stein ? abiturient, kes koputab moeilma uksele\nLiina Stein ? abiturient, kes koputab moeilma uksele\nToonane helistaja oli üks Tallinna Ülikooli missikonkursi korraldajaist, kes soovis konkursil kasutada Liina disainitud rõivaid.\n“Nad arvasid, et ühes voorus võiksid missikandidaadid kanda midagi eksootilist,” ütles Liina. “Kui nad oma sooviga Moeturu inimeste poole pöördusid, soovitati neile mind. Kuna missivõistluseni oli jäänud vaid nädal ja vaja oli tervelt üheksat rõivakomplekti, võtsingi kuus komplekti Moeturult ja õmblesin kolm ruttu juurde.”\nNii saigi Tallinna Ülikooli missivõistlusel teoks Liina-nimeline voor. Algul olid missikandidaadid Liina omapäraseid rõivaid nähes pisut nõutud ja küsisid, kuidas neid küll kanda tuleks, ent lõpuks olid kõik väga õnnelikud, sest neile hakkas nende uus, Liina rõivaste abil loodud identiteet meeldima.\nEnt tulgem tagasi Moeturu juurde. Moeturg on firma KalaMari Promotions hallatav süsteem, mis aitab noortel moedisaineritel oma loomingut tutvustada ja müüa. Umbes kord kvartalis korraldavad moeshowd toimuvad kas Kristiine Keskuses, klubis Hollywood või mujal. Kui Liina mullu detsembris oma kaht rõivakollektsiooni Moeturule pakkuma läks, arvati ta pikema jututa kümne moeshowle pääseja hulka. Imestati ainult, et kust selline äge tegija äkki välja ilmus.\nTegelikult kavatses Liina oma “maailmavallutusretke” alustada ERKI (ehk siis Eesti Kunstiakadeemia) moeshowlt. Eesti Kunstiakadeemias õppiv sõbranna veenis teda oma nahkrõivaste komplekte sinna esitama, uskudes, et need teevad seal ilma. Paraku polnud Liinal ülevaadet ERKI moeshow tingimustest ja ta jäi seal sootuks ukse taha: ühe roheliste vaadetega sponsori nõudmisel oli naturaalsete loomanahkade kasutamine nimelt keelatud. End lööduks tunnistamise asemel seadis Liina sammud Moeturule ja tegi seal juba tõepoolest ilma.\n“Poest ostetud pükse hakkasin ma oma maitse järgi ümber tegema vist juba neljandas klassis,” rääkis Liina oma rõivadisaineri karjääri alguse kohta. “Mitte sellepärast, et neil pükstel midagi viga oleks olnud, vaid sellepärast, et ma tahtsin teistest erineda.”\nKui avaldasin arvamust, et koolivormi-aegadel poleks temasugune tüdruk vist üldse koolis käia saanud, kummutas Liina selle kohe.\n“Ma oleksin ka koolivormi teistest erinevalt välja kanda suutnud,” kinnitas Liina. “Ja pealegi lähen ma kooli ikka õppima, mitte ennast näitama. Eksklusiivsemaid rõivaid kannan ma vabal ajal.”\nKõik oma rõivakollektsioonid õmbleb Liina algusest lõpuni ise valmis, kusjuures ilma lõikeid kasutamata ja kavandit joonistamata.\n“Kavandi joonistamisest poleks mingit kasu,” arvas Liina. “Õmblemist alustades on mul peas üks kavand, ent õmblemise käigus tuleb tuhat uut ideed ja see, mis lõpuks välja kukub, on hulga parem kui algselt ette kujutatu.”\nMaterjali hangib Liina Tallinna ja Tartu kangapoodidest, aga ka second-hand poodidest: mõnest suuremast seelikust saab näiteks vabalt jaki õmmelda.</P>\n“Mina ei otsigi second-hand poes valmiseset, vaid põnevat materjali või mustrit,” ütles Liina.\nTolle “kurikuulsa” nahkrõivaste kollektsiooni jaoks kasutas Liina ära sõbranna kodus vedelenud kaks kilekotitäit nahajäätmeid (sõbranna ema oli kunagi nahavabrikus töötanud!) ning ühe kaltsupoest ostetud ja lahti harutatud kasuka.\nKarusnahatükke armastab Liina ka riidest õmmeldud rõivastele lisada. Veel on tema lemmikuks pärlid. Ka rõivakomplekti juurde kuuluvad aksessuaarid ? koti, ehted jne ? meisterdab Liina ise. Vajaduse korral on ta valmis teinud isegi jalanõud.\nTrenni ja dieedita\nInspiratsiooni uute rõivaste loomiseks saab Liina mõnikord muusikat kuulates, mõnikord huvitava maailmavaatega inimestega suheldes. Ja uusi huvitavaid tuttavaid on Liinal tänu Moeturule viimasel ajal tekkinud palju.\nKui põnev idee pähe turgatab, ei saa Liina naljalt enne rahu, kui see teoks tehtud. Mõnikord vuriseb õmblusmasin tema toas kella kolme-neljani öösel. Et Steinide suure maja ülemisel korrusel elutsebki praegu ainult Liina, ei sega masinamüra kedagi. Ainult isa tegevat Liinale vahel märkuse, et ta võiks vahel puhata ka. Koolihinnetele ? need on Liinal alati neljad-viied olnud ? pole öised õmblemised halvasti mõjunud.\n“Esimestes tundides olen mõnikord uimasevõitu küll olnud,” tunnistas Liina.\nKuna õmblemistuhinas ununeb tal alailma sööminegi, pole tal modellifiguuri säilitamiseks vaja ei trenni teha ega dieeti pidada. Ja modellikasvuga on teda loodus samuti õnnistanud. Nii et kui Tallinna Ülikooli missikonkurss välja arvata, siis demonstreerib ta oma rõivakollektsioone alati ise.\n“Ma ise olen nende rõivastega mingi reaalsuse loonud ja ma ise oskan selle ka välja kanda,” ütles Liina asjatundlikult.\nPeale Moeturu on ta oma loomingut turustanud Tallinna moeäris Hoochi Mama ja fotosid tema rõivakollektsioonidest võib näha ka noorte hulgas ülipopulaarses internetiportaalis rate.ee.\n“Kirju sooviga minu kujundatud rõivaste omanikuks saada potsatab mu postkasti vaat et iga päev, aga ma olen kõigile öelnud, et võtku uuesti kontakti juunis, kui riigi- ja koolilõpueksamid läbi,” ütles Liina.\nEdasi õppida tahab ta mõistagi moe alal ? kas siis Eesti Kunstiakadeemias või Euroülikoolis.\n“Kunstiakadeemiasse ei tarvitse ma esimesel katsel sisse saada, sest seal nõutakse head joonistamisoskust, mida mul pole,” ütles Liina. “Aga kunstiakadeemia ukse taha jäämine pole minu jaoks tragöödia. Võin olla aasta Euroülikoolis, võtta joonistustunde ja siis uuesti akadeemiasse proovima minna.”\nKui aasta-paar tagasi kutsusid Liina loodud rõivad (näiteks need “pahade tüdrukute” stiilis komplektid, mida ta näitas Jõgeva Gümnaasiumis toimunud moeshowl “Oh, my God!”) esile ka hukkamõistvaid pilke ja suulisi kommentaare, siis tema viimase aja looming meeldib juba palju laiemale publikule.\n“Töötan juba praegu selle nimel, et luua oma bränd,” ütles Liina. “Ja kunagi tahaksin avada oma moeäri.”\nGümnaasiumi lõpukleiti hakkab Liina endale õmblema alles pärast viimast, 13. juunil toimuvat eksamit.\n“Praegu arvan, et kleit tuleb kuldsest ja smaragdrohelisest kangast, aga kui leian mingit teist värvi laheda materjali, võin selle plaani kus see ja teine visata,” naeris Liina.\nKuigi rõivastega tegelemine hõivab suure osa Liina ajast, kinnitab ta, et välimuse järgi ta inimesi küll ei hinda. Nõu on ta valmis imago küsimustes aga alati andma, kui keegi seda küsib. Kas nimi Stein saab moemaailmas niisama tuntuks kui Klein, seda näitab aeg.