Prostatiit haiseb uriini kui ravib, Miks tsüstriidi ebameeldiv lõhn\nMiks tsüstriidi ebameeldiv lõhn. Miks uriin lõhnab nii halvasti? Ebameeldiva uriinilõhna põhjused meestel - Kasvaja\nSee on meestel sagedase urineerimise arengu kõige tavalisem põhjus. Meestel võib ebamugav uriini lõhn näidata prostatiidi eesnäärme põletik.\nСАМЫЕ БЫСТРЫЕ Электроскутеры 72V скоро в РОССИИ SKYBOARD BR20 BR30 pro FAST 70км/ч ТЕСТ ДРАЙВ Китай\nKui tuvastatakse pärilikud ainevahetushäired, võib aidata ainult spetsiaalne dieet ja mõnel juhul - eksperimentaalne geeniteraapia. Laste ja täiskasvanute atsetoneemilist seisundit ravitakse haiglas, kus patsiendi miks tsüstriidi ebameeldiv lõhn on küllastunud vajaliku vedeliku ja glükoosiga.\nAtsetooni kontsentratsioon väheneb, kui veeni viiakse keerulisi süsivesikuid ksülaat ja kui suu kaudu võetakse selliseid lahuseid nagu Citrarginiin, Stimol, Betargin neid ei anta rasedatele. Ketoatsidootilise seisundi tekkimisel sarnaneb ravi atsetoneemilise sündroomiga, ainult polüioonsete lahuste ja glükoosi intravenoosne manustamine toimub samaaegselt kõrge insuliini suhkrusisalduse järkjärgulise vähenemisega. Uriini ebameeldiva lõhna põhjus määratakse uriinianalüüside abil: üldiselt koos glükoosi- ja ketokehade määramisega Nechiporenko sõnul bakterioloogiline uuring, üksikute aminohapete ja nende metaboliitide määramine uriinis.\nÜks lõhn, ilma nõuetekohase diagnoosita, keegi nende õigest meelest ei kohtle. Ebameeldiv uriinilõhn: mis lõhnab teie uriini? Uriini lõhn tundub vähestele inimestele meeldiv, kuid mõnikord hakkab uriin lõhnama eriti tõrjuvalt.\nJa millise arsti poole peaksin sel juhul pöörduma.\nEbaharilikke lõhnu uriini\nMilline peaks olema normaalne uriin Tervetel inimestel ei tundu uriin tõrjuv. Tavaliselt on vedelik peaaegu läbipaistev, sellel on helekollane värv, kerge lõhn, mis sarnaneb merevee lõhnaga. Uriini ebameeldiv lõhn näitab patoloogiaid erinevates elundites - mitte ainult neerudes ja põies, vaid ka maksas, reproduktiivsüsteemis jne. Seetõttu pöörduge arsti poole, kui märkate, et uriin hakkas ebameeldivalt või järsult lõhnama.\nMiks uriin lõhnab nagu atsetoon Ebameeldiva lõhna põhjustajaks on ketoonkehade süntees, mis moodustub glükoosipuuduse või selle lagunemise korral.\nOrganism, kes ei saa toidust ja maksa glükogeenist piisavalt seda toitainet, hakkab lagundatud rasva lagundama. Patsienti mürgitavad ketokehad ilmuvad järgmistes tingimustes: Suhkurtõbi. Patsientide uriin lõhnab atsetooni ja puuviljade segu järele; Rasked dieedid, mis jätavad kehast süsivesikuid; Seedetrakti haigused, mis takistavad glükoosi omastamist; Türotoksikoos, mis suurendab järsult ainevahetuse kiirust, sealhulgas süsivesikud; Maksahaigus, mille korral ta ei suuda tavaliselt glükogeeni lagundada; Toksikoosiga seotud rasedus.\nDiabeedi ja türeotoksikoosi sümptomitega peate end end registreerima endokrinoloogi juures.\nSee arst ravib endokriinsüsteemi häireid kehas. Arst määrab biokeemilise vereanalüüsi, kilpnäärme ultraheli, kõhunäärme ultraheli, suhkru vereanalüüsi, uriinianalüüsi, hormooni TSH vereanalüüsi. Pärast seda paneb ta täpse diagnoosi. Toksikoosi raseduse ajal peetakse komplikatsiooniks ja see nõuab ka ravi. Toksikoosi sümptomite korral peate võtma ühendust sünnitusabi-günekoloogiga ja võtma vere biokeemia analüüsi. Uriini ammoniaagi lõhn Ammoniaagi lõhn uriinis ilmneb koos nakkushaiguste tekkega kuseteede organites.\nKõige sagedamini on see püelonefriit, uretriit ja põiepõletik. Ammoniaaki toodetakse patogeensete bakterite aktiivsuse tagajärjel. Muide, ammoniaagi ebameeldiv lõhn on uroloogiliste haiguste esimene sümptom, teised nähud on endiselt nähtamatud. Ravimite lõhn - uriini farmatseutiline lõhn - põiepõletiku märk Kui põiepõletik pole nakkusliku iseloomuga, kuid selle põhjustajaks on kuseteede ja kusepõie ärritus ravimitega, omandab uriin keemilise lõhna.\nLõhnab peaaegu sama ka apteekides ja kliinikute raviruumides. Kui uriin lõhnab mäda See on sümptom tõsiasjast, et kehas on mädane protsess. Uriini ebameeldiv lõhn põhjustab mäda, mis pärineb põletikulistest fookustest või rektaalsetest fistulitest põie-rektaalsed fistulid. Purulentsed kolded on väga ohtlikud, kuna nende tüsistused on veremürgitus, peritoniit, elundikudede nekroos surm.\nUriini terav ebameeldiv lõhn pole norm! Halva lõhnaga uriini jaotamisega kaasneb: Haigused, kus kuseteedes paljuneb suur hulk mikroobisid.\nLisaks lõhnale pööravad patsiendid tähelepanu ka uriini hägususele ja limale. Sageli on seljavalu, valu urineerimise ajal ja muud ebameeldivad sümptomid. Selle põhjuse saab kindlaks teha uriinianalüüsi läbimisega, vaagna ultraheliuuringuga ja põie ultraheliuuringuga.\nGardnerelloos on suguelundite haigus, mida põhjustab gardnerella mikroorganism. Kuna haigus areneb esialgu tupes, kannatavad selle tervisehäda käes naised.\nKui nakkus läheb põide, vabaneb uriin, lõhnab nagu mädanenud kala.\nGardnerella tuvastatakse nakkusgrupile - femoflor 16 indikaatoritele - määrdumisega. Suguelundite infektsioonid. Gonorröa, klamüüdia, trihhomonoosi korral omandab uriin mädanenud sibulate või küüslaugu ebameeldiva lõhna. Hais ilmub isegi aeglaste haigusvormide korral, mis on nakkuse märk. Suguelundite infektsioonide diagnoosimise ja ravi osas võite pöörduda günekoloogi või uroloogi poole.\nNaised peaksid külastama günekoloogiakabinetti, kui STL-i nähud ilmnevad selgelt, kuna need nakkused põhjustavad viljatust ja reproduktiivsüsteemi vähki.\nMaksa uriini lõhn Maksakahjustusega patsientidel moodustub kehas merkaptaan, mille lõhna on keeruline segi ajada. See on nii vastik, et lekke tuvastamiseks lisatakse see maagaasile. Raske on kirjeldada, milline merkaptaan lõhnab. Arvatakse, et see haiseb see on kõige sobivam määratlus hiirte ja lagunenud lihaga.\nSellise tuima segu ilmumine räägib haiguse tõsiselt edasijõudnust vormist. Uriini värvimuutus näitab ka seda, mis tumeneb ja vahutab, muutudes õlle sarnaseks. Maksa muutusi on võimalik tuvastada maksa ultraheli läbimisel. Kahjuks ei pruugi ainult ultraheliuuringust piisata, siis peate läbima mitmesugused protseduurid - röntgen, biopsia, maksanalüüsid jne.\nMis lõhn sõltub\nUltraheli saab teha ilma saatekirjata ja siis koos tulemustega saate külastada õiget arsti. Uriini lõhn koos hematuriaga Suure hulga vere ilmumine uriinis ei möödu jälgi. Uriin muutub häguseks punakas või pruunika varjundiga, vere või vananenud liha lõhnaga.\nTsüstiidiga muutub uriini lõhn mehel tugevaks. Näib, et ta läks tualetti mitte uriini, vaid ammoniaagiga. Inimkonna tugeva poole esindajana mõistke, et tal on põiepõletik: Urineerimisega kaasneb tugev valu. Ma tahan pidevalt tualetti minna.\nSee seisund on iseloomulik rasketele haigustele ja kuseteede vähkkasvajatele. Uroloog ravib meeste ja naiste kõiki urineerimisega seotud probleeme, nii et kui märkate uriinis verd ja ebameeldivat uriini miks tsüstriidi ebameeldiv lõhn, peate registreeruma selle spetsialisti poole.\nEbameeldiv uriini lõhn pärast vahekorda või sünnitust Prostatiidiga meestel ilmneb ebameeldiv uriini lõhn. Sageli on see haiguse alguse esimene ja ainus sümptom.\nMiks on naistel ebameeldiv uriinilõhn - Tsüstiit\nAja jooksul ilmnevad kõhukelmes valu, probleemid urineerimisega ja halvenenud seksuaalfunktsioon. Uriini lõhn suureneb.\nNaistel on pärast vahekorda ebameeldiv uriini lõhn, mis näitab nakatumist STD-ga või tupe düsbioosi. Samad põhjused põhjustavad uriini halba lõhna pärast sünnitust.\nLõhna muutused ainevahetushäiretes Sellistes tingimustes võib uriini lõhn muutuda igas suunas. Uriin võib hakata lõhnama nagu õlu, suhkur, mäda kapsas, higi, hallitus, väävel. Näiteks uriini kalav lõhn, mis on märk trimetüülaminuria tekkest.\nTrimetüülamiin lõhnab nagu kala.\nKui uriin lõhnab nagu hiired, peate uurima fenüülketonuuria - geneetilise haiguse, mis on seotud fenüülalaniini metabolismi häiretega. See uriiniga sisenev aminohape põhjustab hiire lõhna muutust. Vahtrasiirup või isegi pigem põlenud suhkur uriin hakkab lõhnama päriliku patoloogia - leutsinoosiga.\nMille jaoks seda seisundit nimetati vahtrasiirupi haiguseks. Sel juhul väheneb aminohapete oksüdatsiooni aktiivsus. Haigus avaldub juba lapsekingades. Lastel esineva uriini lõhna muutuste põhjused Vastsündinutel ei tohiks normaalne uriin tugevalt lõhnada.\nPigem sarnaneb see rohkem veega. Mida vanemaks laps saab, seda enam läheneb tema uriin koostises ja kvaliteedis täiskasvanule. Seetõttu nõuab selle vedeliku mis tahes värvi, lõhna ja läbipaistvuse muutmine pöördumist laste uroloogi poole. Laste uriini omaduste muutuste põhjused on samad kui täiskasvanutel.\nLaps võib tabada ka Urogenitaalset infektsiooni, neerudes külmetust või haigestuda diabeeti. Sageli on ebameeldiva lõhna põhjustajaks oksendamise või kõrge kehatemperatuuri tõttu tekkinud dehüdratsioon.\nSel juhul muutub uriini kontsentratsioon. Joogirežiimi miks tsüstriidi ebameeldiv lõhn kaob probleem. Imikutel mõjutab uriini lõhna ema toit, näiteks kapsas võib põhjustada uriini ebameeldivat lõhna.\nTeine põhjus on segu muutmine või uute toodete kasutuselevõtt täiendavates toitudes. Uriini lõhna muutmine pole ohtlik Ebameeldiva lõhna ilmumine uriinis võib olla ka tervetel inimestel.\nSeda nimetatakse: Toit - vürtsikad, soolased toidud, alkohol, spargel, suitsuliha jne. Kui probleem on seotud toiduga, siis kahe päeva pärast pole probleemist jälgegi.\nVitamiinid võivad lõhna anda, B-vitamiin lõhnab eriti halvasti, antibiootikumid - tsiprofloksatsiin, ampitsilliin jne. Päev pärast ravimi lõppu sümptom kaob. Kust uurida Peterburis, kui uriinis on ebameeldiv lõhn Uriinist tulenev lõhn võib öelda palju. Seetõttu, kui see ebameeldivaks muutus, peate võtma ühendust uroloogi, günekoloogiga, annetama vere biokeemia jaoks ja teda tuleb uurida. Kõike seda saab teha Peterburis kliinikus Diana.


Tarmo Tael: kõrgkoolides liiga vähe noori õppejõude - Sekretär\n12. jaanuar 2011 12:31\nLogistika valdkonnas on peamiseks probleemiks noorte õppejõudude vähesus, mistõttu vajaka jääb erksusest ja nooruslikkusest, hindab DPD AS-i tegevjuht Tarmo Tael praegust kõrghariduse olukorda.\n"Eestis pakutava kõrghariduse tase on äärmiselt lai teema ning kooliti on see tase kindlasti ka üsna erinev," rääkis DPD AS-i tegevjuht Tarmo Tael. "Seepärast on üldistamine või millegi ennustamine üpriski keeruline. Isiklikult usun, et Eesti noored soovivad õppida – just nõudluse ja pakkumise suhe aga ju ongi see, mis paneb kõik paika.," usub ta\n"Meie, ehk siis logistika valdkonnas, on peamiseks probleemiks hetkel, et õppejõududeks pole tulnud piisavalt noori. Vaja oleks natukene erksust ja nooruslikkust," lisas ta. "Muus osas on raskem kommenteerida, eks parem võiks alati olla. Palju sõltub minu meelest ka sellest, millise meelestatusega noor ise õppima asub – suhtumine määrab väga palju! Mina igal juhul usun elukestvasse õppesse."\nPersonalidirektor: kõrgkoolis omandatakse teadmisi vähe ja pealis... 13. jaanuar 2011 13:31


Prike e-pood: Belvedere Vodka ja Captain Morgan White rummi pakkumine | Eesti Sommeljeede Assotsiatsioon\nArvukate auhindadega pärjatud Belvedere Vodka on premiumklassi luksusvodka, mis järgib üle 600 aasta vanuseid viina valmistamise traditsioone Poolas.\nOma nime on Belvedere saanud Poola presidendipalee järgi.\nVodkat valmistatakse parimast Poola Dankowski rukkist, segatakse puhtaima Arteesia veega ning destilleeritakse neli korda. Maitselt on viin ümar, keskmise täidlusega ja sametiselt pehme, mida täiendavad valge pipar ning vürtsikus.\nPrike e-poe eripakkumises on saadaval ka Belvedere Night Sabre, mille eripudelil olevat nuppu vajutades hakkab pudel helendama.\nCaptain Morgan White on keskmise täidlusega mahe valge rumm, milles on tunda karamelli ja puuviljaseid noote. Sobib ideaalselt Mojito ja teiste suviste kokteilide valmistamiseks.\nMulju uhmriga klaasis kaks kurgiviilu,\nlisa 15 ml värsket laimimahla,\n1 teelusikatäis mett,\n45 ml Captain Morgan White rummi\nTäida klaas 30 ml Fever Tree soodaveega.\nKaunista kurgi- ja laimiviiluga.\nLAROCHE ROSÉ VIN DE PAYS D’OC IGP\nPrike Joogiekspert ja sommeljee Hannes Aedla soovitab:\n“Hinnatud Prantsuse tootja poolt valmistatud universaalne rosé vein. Grenache marjasordi puuviljane, marjane aroom ja maitses meeldiv tanniinsus koos Syrahi marjade värskuse ning särtsaka iseloomuga teeb sellest veinist hea kaaslase kergetele mereandidest valmistatud eelroogadele või ka lihavalikule. Samuti sobilik röstitud köögiviljade kõrvale, kus on tugevamad maitsed, ning igati sobilik nautimiseks kuni valmivad grillil pearoad.”\nValik rosé veine on saadaval\nPrike e-poe sooduspakkumises.\nOKO VEUVE CLICQUOT SUNDAY CHILL\nTähistame 14. juunil kell 14-18 suviselt sooja nädalalõppu ja naudime päikest koos mõnusa muusikaga\nOKO Resto terrassil Veuve Clicquot rannabaaris!\nSel pühapäeval vallutavad rannabaari maitsvad kokteilid ja mull kogenud kokteilisegajatelt.\nSuveõhtu aitab veelgi nauditavamaks muuta DJ-puldis Liisi Voolaid!


Koolivaheaeg ja distantsõpe | Tallinna Kuristiku Gümnaasium\nKäes on koolivaheaeg ja õpilastel võimalus puhata. Palju õnne ja head tervist Eesti Vabariigile, meile kõigile!\nJuhime tähelepanu, et lapsed ja noored ei unustaks liikumist värskes õhus.\nHeameel on kiita ja näha, kui tublid on meie õpilased vaatamata keerulisele ajale. Nad suudavad hästi õppida ning hoida oma asjad korras. Siinkohal on kindlasti suur lastevanemate roll, toetus ning hea eeskuju – suur tänu teile, austatud lapsevanemad!\nVaatamata alanud koolivaheajale, on oluline silmas pidada, et II trimestri kokkuvõtted tehakse juba märtsi keskpaigas ja seega on viimane aeg oma õppimisega seotud asjad vajadusel korda teha.\nVastavalt valitsuse korraldusele jäävad peale vaheaega distantsõppele esialgu üheks nädalaks 5.-12. klass. Koolimajas toimub õppetöö 1.-4. klassidele ja väikeklassidele. Eraldi kokkulepete alusel ja terviseameti nõudeid jälgides, toimuvad konsultatsioonid ja lõpueksamiteks valmistumine lõpuklassidel.\nOn võimalus individuaalkorras kooli kutsuda õpilasi, kellel on õppetöös suured lüngad ja mahajäämus.\nTänan ja tunnustan kooliperet, kõiki õpilasi ja õpetajaid, lapsevanemaid, kes on hoolsad maskikandjad.\nKiitus neile veelkord, sest see abinõu on kindlasti aidanud kaasa majas viiruse leviku parema kontrolli all hoidmisele.\nToitlustamine distantsõppe ajal: Õpilased, kes viibivad distantsõppel 1.-5. märts, saavad kooli puhvetist kolmapäeval 3.03 kell 15.00-18.00 toidupaki. Paki saab kätte ainult eelneva registreerumise korral. Vaata infot kodulehe teadetest.\nIT-alaste küsimuste ja tehniliste probleemide korral saavad õpilased ja õpetajad abi pöördudes e-posti aadressil it@kuristiku.ee Distantsõppe perioodil laenutatakse õpilastele soovi korral kooli sülearvuteid vastavalt korrale ja võimalustele.\nHead tervist ja vahvaid talverõõme!


Meri ja lepatriinud: aprill 2015\netendus Rakvere Teatris.\nAutor Harold Pinter.\nMeeste mängud ümber maja kahes osas.\nLavastaja ja muusikaline kujundaja Mati Unt, tõlkija Irene Tiivel.\nOsades Üllar Saaremäe, Toomas Suuman ja Erni Kask.\nMaja. Aston elab seal. Astoni vend Mick unistab, et seal võiks rajada ja luua. Aston isegi oskaks ehk …. . rändur Davies aga tahaks väga seda maja hoida.\nEtendus, mis esialgu ehk veidi ehmatab nii kohatise lärmakusega kui ka sellega, et tegelaskujude olemus ei ole nö kandikul kätte toodud. Kui vaataja on suutnud teadvustada situatsiooni ja karakterite põhjuslikud seosed, on etendus vägagi nauditav. Sügav sotsiaalne probleem ja inimeste loomuomadused avatakse väga veenvalt.\nTaas plaksutan vaimustunult meie näitlejate meisterlikkusele!\nJa täna õhtul ...\nPostitaja: Elina K kell 30.4.15 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Elina K kell 29.4.15 Kommentaare ei ole:\nKäsitööd ei olegi, sest laiskuseuss on külas. Keelitused ei aita ... tal on ka pea- ja hambavalu toeks. Hambaarsti järjekord on alles kuu aja pärast ja kuni suudan vee taluda, ei hakka ma ka mõne teise nö "valvearsti" juurde trügima.\nAga elu kestab edasi ja tasapisi ma ikka toimetan. Vähemasti süüa ikka aeg-ajalt valmistan. Tavatoitusid, nagu makaronid hakklihakastmega või kartulipuder või nt keedukartul hautatud kapsaga ... neid ei hakka ma ometi ju blogisse üles tähendama. Lisan siis paar pildikest neist kiirtoitudest, mis on menüüs pisut ehk erandlikud.\n* Sööjad arvasid, et kõlbab küll ja võib teinekordki küpsetada.\nPostitaja: Elina K kell 25.4.15 2 kommentaari:\nKäsitöiselt olen end veidi ka liigutanud, aga kuni ese üle andmata, ei saa seda ka siin näidata.\nKuna aga väidetavalt on söömine ainuke töö, mis toidab, siis paar pildikest sellest vallast:\nPisut veel teistsugusest naudingust ka.\nOn ikka ütlemata tore, et maailm on avardunud ja inimesed pääsevad ka Eestist välja muud maailma avastama. On inimesi, kes käivad ja naudivad puhkust lõunamaa saartel ja pikendavad suve soojas kliimas. Aga on ka neid, kes on nö rändamas töölähetustega ja rõõmustavad hoopis tagasi koju jõudes.\nSaabuski üks kena ja armas kaasteeline hiljaaegu koju tagasi ja .... pani mul silmad särama:\nOi, ei! Palun ärge nüüd pahandage, et ... diabeetik jne! Ma ju ainult imetlen ja hellitan silmadega ja noh .... siis õige-õige-õige-natu-natuke maitsen ka!\nIgatahes - naudingut pikale ajale venitades saan ka mina maiustada.\nPostitaja: Elina K kell 19.4.15 1 kommentaar:\nPostitaja: Elina K kell 12.4.15 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Elina K kell 6.4.15 1 kommentaar:\nAlati ei õnnestu häid etendusi kodulähedases teatrimajas külastada. Nii ka sel korral. Õnneks on Eesti piisavalt väike, et on võimalik ka nt teise maakonda head näitlejatööd nautima minna.\nPärnu. Jah, taas vurasime sellesse külalislahkesse ja kaunisse linna. Ilm oli just niisugune, nagu tujukale kevadele kohane (või ehk pigem jonnaka talve moodi, kes ei taha sugugi tunnistada, et tema võimutsemise aeg on otsa saanud), aga meeleolu oli hea ja jõudsime enne Kontserdimajja sisenemist pisut ka ringi vaadata.\n3. jaanuaril 2015 avati kontserdimaja ja muuseumi vahelt kulgeva Aida tänava ääres Pärnust pärit juveliiri ja maailmakuulsa juveelifirma Fabergé asutaja Gustav Fabergé pronkskuju.\nTaiese looja Jevgeni Burkov.\nVaid üks iludus Peter Carl Fabergé (1846–1920) loomingust.\nJa siis juba kiirustasimegi saali, sest kohe-kohe oli algamas etendus, mille kohta Kultuurikava.ee on kirjutanud:\nKui me Kadriorus esimesel advendil plakati ja videoklipi jaoks ennast koduseks sättisime, tuli maja peremees meie toimetamisi uudistama.\nAupaklik vaikus tekkis ruumis.\nMuheda ja vaimurikka miimikaga, "Laske edasi!", noogutas härra president rahulolevalt.\nKes näinud kuidas Lennart Meri ja kõrges eas Ivan Orav püüavad pööningult kirjutuslauda alla vedida, võib juba ette kujutada, et sama humoorikat ja lihvitud dialoogi saab ka selles etenduses, mil Ivan Orav on enne kukke ja koitu väga salapärasele kohtumisele Kadriorgu kutsutud, näha-kuulda..\nAndrus Kivirähk, Andrus Vaarik ja Kaspar Velberg on igatahes seda väärt, et neid vaatama tulla!\nKerttu Kaldoja avab pisut teemat kultuur.err lehel:\nOn öö. President Ilves on Kadriorgu külla kutsunud Ivan Orava – otse põrgust. Talle teeb muret, et Evelin on korduvalt rääkinud kahest venelasest, kes teda elevile ajavad. Ja kes oleks tibladega paremini kursis kui Ivan ise. Ta ilmubki otse maa alt ja avardab Toomase silmaringi nõukaja teemadel, mille nüansid on väliseestlasele tabamatuks jäänud.\nJah, on küll! Igatahes ja kindlasti on see etendus vaatamist väärt!\nPostitaja: Elina K kell 5.4.15 1 kommentaar:\nLihavõttepühad e paastuaja lõpp ... või hoopis munadepühad või ehk kevadpühad .. Ükskõik, kuidas me seda aega ka nimetame, ikkagi on see kevadine aeg ilus.\nJa selleks, et ... noh, et kui äkitsi on tarvis ... tegin kolm pisikest ühekordseks tarbimiseks mõeldud "munakarbikest".\nKaseokstel, mis märtsi lõpus tuppa toodud, on juba toredad lehekesed küljes ja pajuokstel, mis utud maha poetasid, on ka lehekesed sirgumas. Tore ja värske nagu kevad olema peabki!\nRõõmsaid pühi ja kaunist kevadet!\nPostitaja: Elina K kell 3.4.15 2 kommentaari:


Viis mõtet, kuidas veeta oma suvepuhkus Lätis - Reisijuht\nSeiklusrikkaks puhkuseks ei ole vaja lennata maailma teise otsa, piisab ka vaid mõnes sajast kilomeetrist lõuna suunal. Läti ootab alati eestlasi külla, nautima naabrite külalislahkust ja põnevaid rajatisi, mugavaid hotelle ja maitsvaid restorane.\nKuhu aga ikkagi Lätis minna? Kus Lätis ööbida? Milliseid vaatamisväärsusi külastada? Pakume välja viis mõtet!\nLiepāja on populaarne reisisihtkoht, mis meelitab paljusid ainulaadsete turismiatraktsioonidega kunagises sõjaväegarnisonis Karostas. Lisaks võlub inimesi Liepāja kesklinn, mis on rikas nii kultuuri kui ka arhitektuuri poolest, ning avar rand, kus suvitajad saavad mõnuleda ebaharilikult peenel valgel liival. Vaatamata linna kompaktsusele on siin olemas kõik vajalik täielikuks ja unustamatuks puhkuseks.\nLiepāja – see on mere ja järve vahele kitsale maaribale mahutatud väga eriline maailm. Siit leiab kõike: ainulaadse linnasüdame, hurmava vanalinna ja mereranna värske õhu.\nKülalislahkust saad kogeda promenaadi ümbruses või moodsas kunstihotellis, aga ka klassikalises äristiilis majutuskohas. Lisaks veel külalismajades, noortehostelites ning telkimisplatsidel.\nLiepāja restoranid ja kohvikud pakuvad häid maitseid ja suurepärast atmosfääri. Siin leiad ka väljapeetud gastropubisid, võid nautida õhtusööki pruulikojas või saata aega mööda suveterrassi soojuses. Enda maitsele sobivaid kohti leiad nii linnast kui ka rannast, olgu päeval või öösel, kas toidu nautimiseks või et lõbusalt aega veeta ja elust rõõmu tunda.\nKäsitööliste kvartal on Liepāja sõbralikemaid kohti, 16 suurepärasel käsitöölisel on siin oma töökoda.\nLiepāja loodus mitte ainult ei kutsu sind enda rüppe, vaid ootab kõiki aktiivseid, kartmatuid ja seiklushimulisi ning ka neid, kes lihtsalt soovivad end liigutada. Tegevusi jätkub õhus, maal ja veel: Beberliņi vabaajapargis ootavad sind matkateed ja seiklusrajad, vee- ja SUP-lauad, paadid ja jahid ning ülipikk trosstee vee kohal.\nKui jätad selle paeluva linna hetkeks seljataha, saad väljasõidul ümbruskonda nautida erilisi kohti: kõrgeid luiteid, endisaegseid asupaiku, varemeid, bastione, legendide radu, kalastamisparadiisi, metshobuste parki ja palju muud vaimustavat.\nKogu teabe sellest, mida Liepājas ning selle ümbruskonnas näha, teha ja kogeda, leiad aadressilt www.liepaja.travel\nSemarah Hotelsi hotell LIELUPE\nLielupe on mere lähedal paiknev suurepärane sihtkoht, et põnevalt ja luksuslikult oma meeli hellitada. Siin kostitatakse armastuse ja tähelepanuga nii romantilise nädalalõpu nautijaid kui ka vahva perepuhkuse veetjaid. Kujutage ette karastavat varahommikust suplust meres, maitsvat hommikusööki ja muretut päevitamist välibasseini kõrval ...\nTähistage elu erilisi hetki – nautige spaarituaale spaa- ja tervisekeskuses ning Lielupe restoranimeeskonna valmistatud suurepäraseid roogi restoranis või piknikueinet mere ääres mahedas rannatuules.\nNeljatärnihotellis Riia lähedal Jurmalas on 264 stiilset majutuskohta. Pooletunnise auto- või rongisõidu kaugusel on suurepärane võimalus külastada pealinna Riiat ja sealset kaunist vanalinna, mis on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Tutvuge askeldustest tulvil linnaga ja naaske rahulikku Lielupesse.\nNeile, kes soovivad põgeneda rahvahulga eest ja veeta rahulikult aega looduse rüpes, soovitame külastada Ragakāpa loodusparki ja Ķemeri raba ning muid kauneid kohti, mida Jurmala kuurort pakub.\nLisateavet eripakkumiste kohta leiate hotell LIELUPE veebilehelt!\nSemarah Hotelsi hotell GRAND POET\nGrand Poet – kõige inspireerivam viietärni disainhotell Riias. See asub vaid jalutuskäigu kaugusel kõigist peamistest vaatamisväärsustest. Disainhotellis valitseb eriline meeleolu, mida loob segu boheemlaslikust, moodsast ja õdusast stiilist. Ning mis kõige olulisem, hotell Grand Poet asub vaid jalutuskäigu kaugusel Riia olulisematest vaatamisväärsustet ja maalilisest vanalinnast. Vaid jalutuskäigu kaugusel on paigad kaunite vaadete ja pildistamisvõimalustega.\nUusi ja peeneid kulinaarseid elamusi saate restoranist SNOB. Sealne õhkkond rõõmustab sisekujundushuvilisi, sest SNOB on eklektiline kunstiteos, mille iga ruum räägib oma ainulaadset lugu. Väliterrass Secret Garden sobib suurepäraselt värskendavateks kokteilideks soojadel suveõhtutel pärast pikka Riias veedetud päeva.\nLubage endale täielikku rahu ja nautige lõõgastust HEDONIC SPAAs, mis pakub kõrgeklassilisi hoolitsusi kahe luksusliku kosmeetikamargiga – EviDenS de Beautéga Prantsusmaalt ning MOSS of the ISLESiga Iirimaalt ja Suurbritanniast.\nDisainisõbrad, kultuurielamuste austajad ja elunautlejad – hotell Grand Poet tervitab teid. Me pakume teile tipptasemel teenindust ja näitame erakordset stiili.\nTe väärite seda!\nLisateavet eripakkumiste kohta leiate hotell GRAND POET veebilehelt!\nSuurim vabaõhuseikluspark Tarzans asub Siguldas, Läti ühes kauneimas linnas\nPargis on kindlustatud kaasahaarav ajaviide nii lastele kui ka täiskasvanutele, sest atraktsioonide valik on tõesti muljet avaldav. Tarzansi pargis on 11 erineva raskusastmega rada ning üle 140 takistuse, mis asetsevad puude vahel kuni 15 m kõrgusel. Siin saab trossi peal ratta ja lumelauaga sõita, teha köielt Tarzani-hüpe võrku ning ületada mitmeid teisi takistusi – ja Jõurada võtab lausa naha märjaks.\nKui eelistate rahulikumaid tegevusi, meeldib teile kindlasti Tirooli rada, millel on 13 õhusõitu, pikim neist 220 m. Tirooli raja kogupikkus on 1,1 km. Kõik rajad on varustatud uusimate Šveitsi ohutussüsteemidega.\nKõige pisematele on loodud kaasahaarav takistusrada, mille lõpus on 50 m pikkune lõbus õhusõit. Lastele meeldivad kindlasti safari, batuudipark, täispuhutavad atraktsioonid, elektrikarting, laste autokool ning 2021. aastal lisandunud uus atraktsioon lastele ja täiskasvanutele – kummipaatidega bassein.\nKiirust saab nautida, sõites monorelsiga, mis asub Gauja (Koiva) jõe oru nõlval. Sõit tõstukiga võimaldab nautida maalilisi vaateid, mis laiuvad mitmete kilomeetrite ulatuses.\nTeravate elamuste otsijaid ootavad Tarzansi pargi ainulaadsed atraktsioonid: hullumeelne rootor, hiidkiik ja katapult, mis paiskab uljaspead kuni 20 m kõrgusele õhku. Sõit elektriautoga sobib suurepäraselt pere või sõpradega aja veetmiseks ja piirkonnaga tutvumiseks.\nSpetsiaalse komplekspiletiga saab kokku hoida kuni 50%. Park pakub soodustusi peredele, rühmadele ja sünnipäevalastele.\nTarzansi seiklusparke saab külastada ka Jurmalas, Liepajas ja Tervetes. Tulge kohale ning veetke üks põnev päev!\nRohkem teavet veebilehel www.tarzans.lv\nBaltikumi ainuke vabas õhus asuv kaubanduskeskus pakub võimalust ostelda turvaliselt ja külastada enam kui 60 kaubamärgipoodi. Via Jurmala Outlet Village asub suvituslinn Jurmala ja Riia vahel ning peaks kuuluma kindlasti nende “vaatamisväärsuste” hulka, mida Baltikumis külastada. Vabaõhu kaubanduskeskus pakub valikuid kogu perele ja aastaringseid allahindlusi 30-70%.\nPopulaarseimad poed ostukeskuse külastajate hulgas on loomulikult ainuke Guess Outlet pood kogu Baltikumis, samuti Puma Outlet kauplus, Ecco, Sizeer, Levi’s, Denim Dream, Mustang, Crocs, Stefanel ja paljud teised. Olenemata kogu maailmas levivas pandeemiast avas Via Jurmala Outlet Village sellel suvel 13 täiesti uut poodi – nende hulgas Sportland Outlet, Triumph Outlet, TOPS!. Enamus uutest poodidest on aga täiesti uued kogu Baltikumis - Borbonese, Harmont & Blaine Jeans, Savage, Paoloni Boutique, Salsa.\nLisaks kaupluste külastamisele saab Via Jurmala Outlet Village’is veeta ka niisama aega: jalutada ringi Vahemerelisest arhitektuurist inspiratsiooni saanud majade vahel ja tänavatel, nautida erinevaud restorane ja kohvikuid, mis pakuvad laia valikut erinevaid toite – alustades sushist ja burgeritest lõpetades erinevate liha- ja kalarestoranidega.\nVia Jurmala Outlet Village’is osteldes külastage kindlasti ka keskuses paiknevat, alles aasta alguses avatud gurmaaturgu (Gastro Tirgus). Tegemist on turu ja toidupoe sümbioosiga, kust saab osta vaid kõige värskemat toidukaupa: mereande, lihatooteid, puu- ja juurvilju ning palju muud gastronoomset.\nVia Jurmala Outlet Village asub Jurmala kiirteel ja ootab kõiki külalisi iga päev 10.00 kuni 20.00!\nAsukoht: Jaunā iela 12, Piņķi, Babīte vald LV-2107\nParkimine: 750 parkimiskohta\nVaata lähemalt Via Jurmala Outlet Village veebilehelt!


Vähest unevajadust põhjustav haruldane geen leitud - Forte\nVähest unevajadust põhjustav haruldane geen leitud\nTeadlased avastasid haruldase geeni, tänu millele piisab mõnele inimesele vähesemast unest kui tavapärased kaheksa tundi.\nArstide sõnul vajavad täiskasvanud üldiselt seitse kuni üheksa tundi und ööpäevas, et tervis korras püsiks. Lühem uneaeg põhjustab mitmesuguseid terviseprobleeme, kaasa arvatud mäluhäired ja immuunsüsteemi nõrgenemine, vahendab Associated Press.\nCalifornia ülikooli teadlased on und reguleerivaid geene kaua otsinud. 2001. aasta avastasid nad geenimutatsiooni, mis sundis inimesi magama minema kell 19.30 ja ärkama öösel kella 3.30 paiku.\nNüüd avastas sama teadlasterühm geeni, mis reguleerib uneaja pikkust. Nad leidsid perekonna, kus 69-aastane ema ja 44-aastane tütar lasid silma looja tavaliselt kella 22 paiku. Ema ärkas öösel kell 4 ja tütar 4.30, ilma et see oleks nende tervisele halvasti mõjunud. Ülejäänud pereliikmete uni oli sama pikk nagu enamikul meist.\nVereanalüüs näitas, et tsirkadiaanrütmide ehk keha sisemise kella regulatsiooniga seotud geen DEC2 esines naistel muteerunud kujul.\nUuringut juhtinud neuroloogiaprofessor Ying-Hui Fu uuris sama geenmutatsiooniga hiiri ja puuviljakärbseid ning avastas, et need magasid oma liigikaaslastest vähem. Ühtlasi vajasid hiired napimalt aega, et unepuudusest taastuda.\nUuringu tulemused ilmusid ajakirjas Science.


TMK ettepanekud seoses Covid-19 eeldatava mõjuga majandusele – Koda\n16. aprill 2020,\nTeenusmajanduse Koda kogus liikmetelt ettepanekuid ja esitas Vabariigi Valitsusele pöördumise, et aidata leevendada koroonaviirusest tingitud majanduslikke kahjusid. Teenusettevõtete kõige tõsisem probleem tänases ärikeskkonnas on kiire vabade finantsvahendite vähenemine.\nTunnustame Vabariigi Valitsust tehtud töö eest tänases erakorralises olukorras, kus esmatähtis on tagada tervishoiusüsteemi toimimine ja viiruse levi piiravate meetmete rakendamine.\nEesti ja maailma majandus on saamas väga tõsist kahju. Seetõttu soovime toetada valitsust otsustes, mis aitaksid kriisi läbida jätkusuutlikel ettevõtetel ja olulistel maksumaksjatel. Need on ettevõtted, kes on hoidnud kõrgelt maksustatud töökohti läbi seniste kriiside ning kes täna on peamised riigikassa ülalpidajad. Selliste ettevõtete läbi suudame peale kriisi ka kõige kiiremini oma majanduse taastada.\nTeenusmajanduse Koja liikmed on ettevõtted, kelle põhivara on inimesed ja teadmised ning kes pakuvad kõrge lisandväärtusega teadmusmahukaid teenuseid - juhtivad tehnoloogia-, meditsiini-,finants-, haridus-, õigus-, konsultatsiooni-, kinnisvara- ning loomevaldkonna ettevõtted. Need on teenussektorid, mille kulubaasist moodustab suurema osa palgakulu ja kes annavad suurima osa kaasaegse majanduse SKT-st. Kuna palgakulu on Eesti Vabariigis konkurentsitult kõige kõrgemini maksustatud majandussisend, siis teeb tänane kriis teenusettevõtjate olukorra iseäranis keeruliseks ja sunnib töökohtade kiirele vähendamisele, mis omakorda lööb tugevalt maksulaekumisi.\nTeenusettevõtete kõige tõsisem probleem tänases ärikeskkonnas on kiire vabade finantsvahendite vähenemine. Seega teeme ettepaneku järgmise meetme rakendamiseks:\nPeatada sotsiaalmaksu tasumine kolmeks kuuks (nt. juuni, juuli, august) kõikidele ettevõtetele. Maksu tasumise peatamist on võimalik lihtsalt korraldada väikeste administratiivsete kuludega. Sellise meetme eeliseks on, et toetatakse vaid ausalt makse maksvaid ettevõtteid. Mõju riigikassale on kiire, sest sotsiaalmaksu peatamine aitaks vähendada töökohtade kaotamist ja palgalangetusi. Tegemist ei ole riigilt abiraha küsimisega, vaid kriisi mõju vähendamisega oluliste teabetöökohtade loojatele, töövõtjatele ja maksumaksjatele, kelle hulgas on näiteks koolid ja haiglad.\nPeame oluliseks, et Vabariigi Valitsus aitaks eeskätt neid ettevõtteid ja töövõtjaid, kes on olnud maksumaksjatena vastutustundlikud, vältinud maksude optimeerimise võimalusi ning kelle poolt seni makstud maksude toel me suures osas praeguses kriisis ka hakkama saame.\nTeenusmajanduse Koda on avatud ja valmis Vabariigi Valitsusega koostööks ja andma oma liikmete panuse tekkinud kriisis kiirendatud korras tegutsemiseks.


Väljasõit Hichinbrook saarele ja Zoe kose all ujumas | Do you come from a land down under?\nVäljasõit Hichinbrook saarele ja Zoe kose all ujumas\nsirliaustraalias, 7. jaan. 2017\nTundub, et hõiskasin enne õhtut nende kohalike ilusate ilmade üle – viimased paar päeva on päris korralikult sadanud nii õhtuti kui ka hommikuti. Õnneks selgineb päeva peale siiski tavaliselt ära, et saab asjad kuivama ja laagriplatsi jälle puhtaks. See pole takistanud meil aga merele minemast ning eile käisime lõpuks ise ka Hichinbrooki saare peal ära.\nMõned päevad tagasi tutvusime basseinis ühega oma naabritest, kes rääkis meile Zoe kosest Hichinbrooki saarel, kuhu saab paadiga ligi ja kus on ilus ujuda. Kuna olime juba mõnda aega siin mõtteid mõlgutanud, et tahaks saarel ju jala lõpuks maha ka panna, mitte ainult selle ümber tiirutada, siis otsustasime ta kutse vastu võtta, et seda koos vaatama minna.\nHichinbrooki saar asub rannikust vaid 8km kaugusel ehk meilt siit Lucindast ja ümbrusest on selle mägesid igalt poolt näha. Saar on 52 km pikk ja 10 km lai. Hichinbrook on Suure Vallrahu Merepargi osa olles selle suurim saar ning lisaks ka Austraalia suurim saar-rahvuspark, mis tähendab, et kõik seal on kaitstud. Sealt leiab mõned telkimisalad, mahajäetud kuurordi ning 32 km matkaraja, mis lookleb saare idakaldal põhjast lõunasse. Looduse poolest on Hichinbrook hästi mitmekülgne oma vihmametsa, mägede, koskede kui ka kaunite palmirandade poolest. Veest võib lisaks tavapärastele elanikele nagu kalad, krabid jms leida krokodille, delfiine kui ka dugonge. Viimaseid pole ma siiani kuskil Austraalias veel näinud kahjuks, kuid mõned delfiinid olen siin juba ära näinud ning üks krokodill on ka siin kandis nüüd ära silmatud.\nSuundusime Lucindast Zoe Bay-sse ja tagasi\nReede hommikul oli äratus kella viiest, et 6.00 paat vette lasta ning nii me kahe paadiga saarele suundusimegi. Meri oli üsnagi vaikne, mis tähendas, et kohale jõudmisega väga kaua ei läinud. Vees liigeldes tuleb siin üsna tähelepanelik olla, kuna saare ümber leidub mitmeid liiva- ja mudapankasid, mis tõusu ja mõõna ning tuulega võivad veidi ka liikuda. Olles Zoe lahte kohale jõudnud, suundusime kõigepealt üht väikest jõekest avastama, kuhu ka kaks krabivõrku jätsime lootuses mudakrabisid püüda. Edasi oli aeg suunduda lahe teise otsa ning paadid ojja ankrusse jätta. Randusime Zoe lahe laagriplatsi juures, kust koseni viis meid umbes 20 minutiline jalutuskäik mööda matkarada, mille jooksul tuli ka üks jõgi ületada. Ees ootas meid täiesti inimtühi Zoe kosk, kus veetime järgmised paar tundi. Ujusime mõnusalt jahedas värskendavas vees, toitsime kalu ning nägime üht angerjat. 🙂 Ilm oli kahjuks hall ja pilves, kuid see meid ei morjendanud – ei pidanudki päikese käes kõrbema. 😀\nTagasi paatide juurde jõudes oli sadama hakanud, kuid õnneks mitte hullusti ning suundusime tagasi sinna jõkke veidi kalastama, kuhu krabivõrgud jätnud olime. Üsna sündmustevaene kalastamine muutus suht ruttu igavaks, mistõttu tõmbasimegi võrgud sisse (saagiks üks krabi) ja hakkasime tagasi Lucinda poole suunduma. Olles lahesopist välja jõudnud, selgus tõsiasi, et ilm on tõesti halvaks keeranud ning meie paatide jaoks oli tuul päris tugev. Koju tuli ju aga saada, seega tuli olukord lihtsalt üle elada. Pean tunnistama, et paadiga meeldib mulle merel käia küll, kuid minu üheks suureks hirmuks on seal halva ilma ning eriti tuulega olla. Ma lihtsalt tõmbun nii krampi ja lähen teinekord isegi paanikasse, et nüüd lööb laine meid pikali või et ma lendan üle parda. Tegelikkuses on see põhjendamatu hirm, sest kõik on turvaline, kuid lihtsalt veidi ebamugav. Nii ma seal hambad ristis need tund aega vastu ka pidasin, kui me läbi paduvihma, tuule ning lainete Lucinda poole rühtisime. Õnneks ei hakka mul merel paha nagu seda oli teise paadi ühel reisijal, kes iga 10 minuti tagant oma sisikonda kergendas. 😀 Kokkuvõttes oli siiski väga tore päev ja ilmselt lähme sinna mõnel ilusal päeval ka tagasi. 🙂\nPäeva saak – ühe sõraga mudakrabi\nCategories: Austraalia, Queensland\t| Sildid: eestlane austraalias, kosk, meri, ookean, paat, puhkus, saar | 2 kommentaari\n2 thoughts on “Väljasõit Hichinbrook saarele ja Zoe kose all ujumas”\nPingback: Vabad päevad + Roadtrip’i esimene VIDEO | Do you come from a land down under?\nPingback: Vabad päevad + Roadtrip’i esimene VIDEO - Blog24


Tšiili on huvitav riik, kus on heatahtlik elanikkond ja eksootilised traditsioonid. Alles hiljuti tõmbas see riik endaga kaasa vaid ahvatlevate reisijat, keda ei saa üllatada Euroopa ilu või Ida erakordse olemusega. Igal aastal hakkas Tšiilis külastama rohkem turiste. Praegu on riigis, mille pindala on veidi üle 750 tuhat ruutkilomeetrit, on neli lennujaama.\n1. Kõige pikemal maal maailmas on kaks rahvusvahelist lennujaama, esimene on Carriel-Sur . See asub Tšiili südames. 8 km kaugusel Concepcióni linnast. Lennujaam avati 1968. aastal ja on endiselt aktiivne. 2012. aastaks teenindab Carriel-Sur üle kogu maailma 930 000 reisijat. Samal ajal aktsepteerib ta kolme suurima Tšiili lennuettevõtja: LAN Airlines, Sky Airline ja PAL Airlines.\n2. Teist rahvusvahelist lennujaama nimetatakse komandör Arturo Merino Benitezi auks, on huvitav, et teda tuntakse ka kui " Santiago lennujaama " ja "Pudahueli lennujaama". Tema mitteametlik nimi, mille ta sai geograafilise asukoha tõttu, kuna terminal asub Tšiili pealinnas Santiagos , kommuunis, siis nimi, mille ta sai vastavaks. Arthur Benitezi lennujaam on riigi suurim, sellel on päevas registreeritud õhusõidukite arv. Aastaks see number ületab 60 tuhat, see on iga kümne minutiga lennujaamas Benitez, maandub lennuk. Õhujaam teenib lendu mitmel korral: Euroopas ja Ameerikas. Lisaks sellele on lennujaam Ladina-Ameerika ja Vaikse ookeani riikide vahelise peamise "ühendussuuna". 82% õhusõiduki osakaalust, millega lennujaam tegutseb, kuulub Tšiili äriühingutele, samas kui ülejäänud on välisriigid.\nSellise aktiivse tööga ei ole imelik, et Santiago lennujaamas on kadestusvõimalik omadus. Uus hoone, mille pindala on 90 000 ruutmeetrit, kaks paralleelset raja, uus juhtkontuur, hotell, avar parkla ja reisilaevade süsteem - see kõik muudab lennujaama kaasaegseks ja ülimalt mugavaks nii reisijate kui ka personali jaoks.\n3. Tšiili põhjaosas Iquique linnas on kolmas rahvusvaheline lennujaam. See ei ole sama suur kui pealinna lennuväli, kuid see ei aita selle tähtsust. Ta võtab lennukeid Boliivist ja Argentiinast. See ei ole turismi ja riigi majanduse arenguks tähtsusetu. Iquique'l on mõnevõrra vananenud terminal, kuigi reisijad tunnevad end mugavalt, on kõik, mida inimene vajab isegi kõrgete nõudmistega.\nTšiili on hämmastav riik igas mõttes ja selline on, sealhulgas salapärane Easteri saar , mis asub Vaikse ookeani piirkonnas. See maailmakuulus koht kuulub Lõuna-Ameerika riiki. Saar on nii populaarne, et see ei ole üleliigne, et rajada see väike lennujaam rajaga, kus regulaarselt lennatakse Santiagosse ja Lima (Peruu) hooajalisi lende.\nUnistusraamat on tulekahju ja miks peaksite nägema unenäos tulekahju?\nPulmad Soengud ja meik\nLõngaga soengud - parimad ideed lühikesteks, pikkadeks ja keskmisteks juuksed\nFassaadid köögiks oma kätega\nIkoonid sünniaasta järgi\nKate Middleton ei ole pruutneitsi tema õe pulmas\nKas kassid on muutnud hambaid?\nSardiinia - ilm kuu kaupa\nPehme tugitool koduks\nKuidas temperatuuri langetada 39?


Kuidas saata suuri faile Gmaili kaudu - internet\nGoogle'i Gmail on kahtlemata parim veebipõhine teenus funktsioonide osas. Igaühel on vähemalt üks Gmaili konto ja kasutage Gmaili peamise e-posti kontona. Gmaili taga olev meeskond on järjekindlalt lisanud uusi funktsioone kõige armastatumale e-posti teenusele.\nPikka aega võimaldas Gmail kasutajatel saata ainult kuni 25MB manuseid, kuid see muutus Google Drive'i teenuse käivitamisega. Gmaili kasutajad saavad nüüd Google Drive'i abil saata suuri faile. Ja parim asi on see, et saad saata faili kuni 10 GB tasuta. Veel üks lahe asi on see, et te ei pea Google Drive'i klienti avama või failide saatmiseks külastama Drive'i veebilehte.\nGoogle pakub nüüd võimalust arvutisse failid kiiresti Drive'isse üles laadida ja seejärel sisestada Drive'ist failid e-postile ilma Gmaili lahkumata.\nJärgige alltoodud juhiseid, et saata Gmaili kaudu suuri faile Google Drive'i abil.\nMÄRKUS. Eeldame, et olete lülitanud uue komponeerimise paigutuse.\n1. samm: logige sisse oma Gmaili kontole ja klõpsake nuppu COMPOSE, mis asub üleval vasakul, et avada e-kirja koostamise kast.\n2. samm: sisestage e-posti aadress, kellele soovite suure faili saata, sisestage e-kirja teema ja seejärel liigutage hiirekursorit kasti alaosas asuva plussmärgi peale, et näha failide sisestamist Google Drive'i ikooni abil (vt pilti). Klõpsake ikoonil, et näha lehekülge, kuhu saate arvutisse faile sisestada.\n3. samm. Klõpsake nupul Vali failid arvutist, et sirvida suure faili asukohta, mida soovite saata, valige fail ja seejärel klõpsake nuppu Ava. Mitme faili lisamiseks tuleb klõpsata paremal nurgal asuval valikul Lisa veel faile . Lõpuks klõpsake faili üleslaadimise alustamiseks Google Drive'i kontole nuppu Laadi üles.\nPange tähele, et sõltuvalt teie Interneti-ühendusest ja faili suurusest võib faili Google Drive'i üleslaadimise lõpetamine võtta aega kuni tunde.\n4. samm: kui üleslaaditud fail on tehtud, näete e-kirja lõpus faili nime koos Google Drive'iga. Nüüd saate e-kirja saatmiseks klõpsata nupule Saada.


Maakler: Tallinna börsile pole häid päevi oodata\nInno Tähismaa • 20. september 2000 kell 11:49\nBörsil täna toimunud langus on normaalne protsess, kuna Ühispanga ja Unibanka aktsiatest välja voolanud raha lihtsalt hoidis Hansapanga aktsia hinda vahepeal ebanormaalselt kõrgel, kommenteeris börsil toimuvat Kristel Kivinurm investeerimisfirmast Trigon Securities.\nMaakler Kivinurme sõnul peaks Hansapank järgmisel nädalal taas langema 128 krooni tasemele.\nKivinurme sõnul iseloomustab praegu Kesk- ja Ida-Euroopat trend, et raha voolab aktsiatest välja. Nii näiteks kukkus eile Ungari telekomiettevõte MATAV eile 6%. Raha läheb Ida-Euroopast välja, kuna rahvusvahelised fondid vähendavad siirderiikide (emerging markets) aktsiate osakaalu.\nRaha koomaletõmbumist mõjutab omakorda nafta hinna kõrge tase, sest see hoogustab inflatsiooni, sunnib tõstma intresse ja pärsib sellega suurte tööstusriikide majanduskasvu.\n'Ka Nasdaq on praegu väga heitlik. Kõik suuremad börsikrahhid on alguse saanud naftahinna tõusust,' tuletas Kivinurm meelde näiteid ajaloost.\nKivinurme sõnul on peagi langemas ka Eesti Telekom, sest 25%st vabalt kaubeldavast Telekomi aktsiast on 23% kaubeldavad GDRidena Londonis ja nende hind on noteeritud dollaris. Kuna analüütikud ennustavad dollari peatset odavnemist euro suhtes, siis on tõenäoline, et Telekomi aktsia muutub Tallinnas odavamaks. Aasta lõpuks võib Telekom kursimuutuse tõttu kukkuda 5-6%.


Imeline juurvili pilvede kohalt. Mis see on? - Maakodu.ee\nViimastel aastatel on saanud populaarseks niinimetatud supertoidud, mida tervislike eluviiside propageerijad tulihingeliselt soovitavad.\nAndide kõrgmäestikus elav Pumpushi hõim on maka’t ehk mugulkressi (Lepidium meyenii) kasvatanud tuhandeid aastaid ning selle juur on olnud nende peamine toiduaine. Andides on selleks ideaalsed võimalused, sest taim armastab kõrget kasvukeskkonda – kuni 4500 meetrit.\nMeil müüdav makapulber pärineb peamiselt Peruust, kuid taime kasvab ka Boliivias. Taim ise on väike, selle lehed ei ole pikemad kui 15 sentimeetrit. Juur aga meenutab natuke kaalikat või naerist, kuid on piklikum ja 2,5–7,5 cm läbimõõduga. Olenevalt sordist võib vili olla kollane, punane või must.\nMaca’t koristatakse mais, kui selle juured on saavutanud suurima võimaliku läbimõõdu. Juured kuivatatakse päikese käes ja jahvatatakse. Niimoodi valmistatud pulber võib säilida aastaid.\nUsutakse, et maka parandab tervist ja annab elujõudu. See võib nii ollagi, sest maka varustab organismi raua ja aminohapetega ning aitab taastada punaseid vereliblesid. Peale selle aitab maka tasakaalustada hormoone – alternatiivmeditsiin väidab, et see mõjuvat hästi nii naiste viljakusele kui ka meeste libiidole.\nEriti on naistel makast abi olnud meeleolu kõikumise korral, peale selle leevendab ta ka menstruaaltsükli probleeme, krampe, valusid ja menopausi kuumahoogusid. Abi on makast ka akne ja muude hormoonidest tulenevate nahaprobleemide korral, samuti ärevuse ja depressiooni puhul.\nRohkem loe supertoidupulbritest jaanuari Maakodust või digiajakirjast.\nRETSEPTID | Hommikupuder võib muutuda võimsaks kõhutäieks\nMiks on avokaado nii kasulik?


6. nädal Jõgeva ümbruses (15.02.2011 11:50)\nAutor: Koostanud: Laine ja Vello Keppart\n6. NÄDAL 07.02.- 13.02.2011. Jõgeva ümbruses\nNädal algas parajalt külma ja vaikse, härmas hommikuga. Päeva jooksul tuul tugevnes, tekkis pinnatuisk. Lumele oli tekkinud eelnevatest suladest ja öistest külmakraadidest paks lumekoorik, mis kandis suures osas inimest peal. Teisipäevaks läks ilm sulale, sadas lund ja lörtsi. Õhtuks paisus tuul tugevaks ning räsis puid ja põõsaid, tõstis värskelt sadanud lund kõrgele õhku. Ilm jäi tuuliseks ka järgnevatel päevadel, muutudes korrast külmemaks. Nädala teisel poolel oli sagedamini päikest näha, mis muutis päeva valgemaks. Ere valgus pani silmi kissitama, sundis päikeseprille välja otsima. Kuigi aknast vaadates tundus ilm ilusana, muutis kõle põhjakaartest puhunud tuul lagedal liikumise ebameeldivaks. Kõige külmem oli ilm pühapäeval, kui öösel mõõdeti õhus külma enam kui - 25 kraadi ja päevalgi oli vaatamata päikesepaistele maksimaalseks õhutemperatuuriks Jõgeval ligi - 17 kraadi. Lumekoorik oli muutunud nädalalõpuks nii tugevaks, et väljadel võis kõndida nagu mööda põrandat. Valdav lume paksus, mis vahepealsete suladega oli põldudel langenud alla 50 sentimeetri, oli nädala jooksul kasvanud uuesti üle poole meetri. Sügava lume all oli muld jäänud laupäevase seisuga veel endiselt sulaks. Tihenenud lumi halvendas oraste talvitumistingimusi.\nJänesed, kes lume alt kergesti toitu kätte ei saanud, kippusid õunapuudele korrast enam liiga tegema.


Uuring selgitab: kui räpane on nutitelefon tegelikult - Tervis\nUuring selgitab: kui räpane on nutitelefon tegelikult\nNutitelefone kasutatakse tänapäeval igal pool.\nSamas on telefonid tavaliselt tunduvalt räpasemad, kui arvatakse ning mida rohkem baktereid seal leidub, seda rohkemate bakteritega puutub kokku ka selle kasutaja, kirjutab TIME.\nKõige rohkem baktereid satubki telefonile inimese enda käte kaudu. Näiteks ameeriklased puudutavad oma nutitelefoni päevas keskmiselt 47 korda. «Inimesed võtavad telefoni igale poole kaasa ja kasutavad seda isegi sellistes olukordades, kus nad muidu peseksid enne uue tegevuse ettevõtmist käsi ja nii muutub telefon üsna räpaseks,» rääkis epidemioloogia professor Emily Martin Michigani ülikoolist USAs.\nUurijad on vaielnud, kui palju baktereid nutitelefonidel keskmiselt leidub. Näiteks hiljutine teadustöö toob välja, et gümnasistide telefonidel leidus enam kui 17 000 bakteriaalset geeni koopiat. Arizona ülikooli teadlased on leidnud, et telefonil on kümme korda rohkem baktereid kui enamiku WC-pottide prillkaantel.\nInimese nahk on kaetud mikroobidega, millega ei kaasne tavaliselt negatiivset mõju tervisele. Need bakterid ja kätel leiduv rasu liiguvad aga pidevalt telefonile, kui vastad telefonis kellegi sõnumile või saadad sealtkaudu e-kirja. Seetõttu pole ka enamik telefonile sattunud mikroobidest patogeenid, mis muudaks inimese haigeks, selgitas Martin. Seal võib küll leiduda stafülokokke, kuid see ei pruugi põhjustada toidumürgitust või teisi selle bakteri põhjustatud haigusi.\nSamas mõne mikroobi osas peaks olema siis ettevaatlik. «Me ei käi ringi steriilses keskkonnas, kui inimene puutub kokku millegagi keskkonnas, siis võib ta saada sealt midagi,» ütles Susan Whittier New Yorgis asuvast Columbia ülikoolist.\nTõsistest patogeenidest on uuringud leidnud telefonidelt streptokokke, MRSAd ja soolekepikest ehk E. coli baktereid. Seega rõhutas Whittier, et telefon ei pruugi muuta kedagi haigeks, kuid siiski tasuks mõelda telefoni kasutades hügieenile. Näiteks piisknakkust põdev inimene ei peaks telefoni sõbraga jagama.\nEkspertide sõnul on vannituba ja tualett üks halvimaid kohti, kus kasutada telefoni. Kui WCs tõmmatakse vett, siis levivad mikroobid igale poole ja nii võivad need jõuda ka telefonile. Tualetist tulles peaks kindlasti pesema käsi ja alles siis on mõistlik taas oma telefoni katsuda.\nWhittier soovitab telefoni aeg-ajalt puhastada. Samuti pesta aeg-ajalt käsi ja mõelda, kus ja millal mobiili kasutada.


Kuidas teha ombre küüned Elu stiilid - Ilu ja mood - 2021\nKuidas teha ombre küüned\nAlati on ime, millised asjad on. See algas uuemate segunevate juuksevärvidega, nagu lilla või sinine, ja siis hakkas see uuele rõivaste stiilile laienema, kus saate nüüd sportida hooletult segi juuksed ja nimetada seda voodipeale. Nüüd saame lõpuks hippide komplektid paari täiusliku poni külge siduda ja sellest saab klassitegur, võib-olla uus stiil. See on koht, kus olime oma küünte jaoks uuemad stiilid ja see on üks just siin nimetatakse ombre naeladeks.\nKui kasutame mõistet ombre, siis me tavaliselt tähistame värvi segamise tüüpi või mustrit, nii et värvi üleminek ei ole täpselt välja toodud. Ombre tähendab sujuvat üleminekut ühelt toonilt teisele läbi pehme joone, mis seguneb kahe värviga, mis põhjustab ilusa mustri. Tegemist on küünte kunstiga, kus saab segada kahte värvi või kasutada lihtsalt ombre'i.\nSelleks on vaja varukoopiana käsna või vatipalli. Käsnad on kergemini eelistatud tänu oma veatu viimistlusega küünele. Kasuta q-otsa ja puuvillast ja küünelakkide eemaldajat. Teie otsuse alusel hoidke kaks või enam küünelakkipudelit lähedal.\nNäe rohkem: Kuidas teha küünte kunsti kodus samm-sammult\nOmbre küüned, eriti kui olete valinud alasti, vajaks palju hoolt, mistõttu alustage oma küünte sooja veega kaussi, kasutades võimalikke käsi- või seebivahendeid. Teie küüned peavad olema puhtad, et värv jääks hästi.\nEnne seda, kui olete kasutanud mõnda käsitsi pehmendajat või niisutit, veenduge, et olete oma küüned täielikult ära pühkinud, nii et värvid jääksid hästi. Pärast pesemist kandke või lõigake oma küüned võrdselt, et saada võrdne välimus. See ei ole siiski kohustuslik punkt, kui teie küüned on juba tehtud ja varem varustatud. Kuivatage käed korralikult.\nJärgmiseks sammuks on pehme küünte kate või aluskiht, mis peaks eelistatavalt olema läbipaistev, kui kasutate rohkem kui kahte värvi. Võite isegi kasutada ühte lihtsa läikega või alasti väljanägemisega. Laske aluskihil kuivada ja veenduge, et põhikihil ei oleks ühtegi muhke. Kui alus on tehtud, alustage esmase värvikihi rakendamisega. Kui kasutate ainult ühte värvi, ei pea te mingit muud primaarset karvkatet paigaldama. Kui teie ülemine karv kuivab, siis plastikkile või paberile, paksule, valage kaks või kolm tilka vajalikku värvi, mida soovite ombre-efekti sisse tuua. Siin kasutage tilkade jaoks küünelakk. Siin saate kasutada ka rohkem kui üht värvi. Hammastikuga või värvi segatüübiga segatakse seejärel käsn.\nKastke käsn küünte värvi löögisse ja seejärel alustage oma küünteotsikut käsnaga. Te märkaksite, et ombudsman hakkab kuju võtma. Teie käsna konsistents peaks olema kergesti õhuline, et vältida liiga palju värvi üleminekuajale ombre mõju ajal, seega on sageli soovitav kasutada siirdeliini loomiseks käsnurka.\nKorduva ülemineku korral järgitakse sama protseduuri. Nüüd laske ombreil kuivada ja seejärel pitseerida välimus peene läbipaistva pealiskihiga.\nNäe rohkem: Prantsuse maniküür kodus\nKüünte värve saab lisada ka paberiribale ja seejärel kleepida need ülemise kihi külge, et saada ombre'i välimus, mis on palju lihtsam ja kiirem versioon võrreldes käsnadega. Väljavaated võivad siiski veidi erineda.\nNäe rohkem: Kaunista oma küüned\nCopyright 2021 \_ Põhiline \_ Kuidas teha ombre küüned


Abordist hinnanguteta - Feministeerium\nMarie Abel Hedda Lippus 23.05.2017\nAbordi tegemise õigust piiravad hoiakud ja seadused on aktuaalsed kõikjal maailmas, näiteks Poolas seoses konservatiivsete seaduseelnõudega või USAs seoses rahastuse kärpimisega organisatsioonidele, mis raseduse katkestamise kohta infot jagavad. Ikka ja jälle mängitakse ideedega, mis on ajalooliselt näidanud oma kahjulikkust inimeste elu(kvaliteedi) hinnaga. Ehkki igal üksikisikul on õigus ennast puudutavaid otsuseid langetada lähtuvalt oma tõekspidamistest, peame vajalikuks käsitleda aborti seksuaal- ja reproduktiivõiguslikust vaatenurgast, mitte subjektiivsest moraalsest aspektist.\nVähendada aitab seksuaalharidus\nStatistikaameti andmeil on Eestis legaalselt indutseeritud ehk omal soovil tehtud abortide arv võrreldes 1991. aastaga märkimisväärselt vähenenud. Kui 1991. aastal oli iga 100 elussünni kohta 136,4 aborti ning abortide arv tuhande 15–49-aastase naise kohta 70,1, siis aastal 2015 olid need arvud vastavalt 35,2 ja 16,8, mis on võrreldav näiteks Rootsiga. Positiivseid arengusuundi on seostatud sellega, et koolides on seksuaalharidus kohustuslik ja tagatud on hea ligipääs rasestumisvastastele vahenditele noorte nõustamiskeskuste loomise kaudu.*\nEelmise sajandi kõige kurikuulsamaks näiteks abordi sisulise keelustamise kohta on muudatused, mille viis sisse Rumeenia kommunistlik juht Nicolae Ceausescu aastatel 1966.–1989. Sel perioodil suurenes ebaturvalise abordiga seotud emade suremuskordaja drastiliselt. Kui 1965. aasta oli see alla 20, siis 1989. aastal 147 juhtu 100 000 elussünni kohta. Võrdluseks, Eestis 2015. aastal tehtud abortidest kulges 99,7% meditsiiniliste komplikatsioonideta. Riikides, kus abort on lubatud, on naiste suremus seoses raseduse ja sünnitusega oluliselt väiksem kui riikides, kus abort on illegaalne või raskesti kättesaadav.\nAbortide arvu vähendamiseks ei tohi aborti keelata ega abordile pääsemist liiga keeruliseks muuta (raske abordile pääseda, kallis hind vms). Arvukad uuringud meilt ja mujalt maailmast kinnitavad, et kõige efektiivsemalt saab abortide arvu vähendada laiapõhjalise seksuaalhariduse ja tõhusate rasestumisvastaste meetodite kättesaadavuse tagamise teel. Ka abordieelsel nõustamisel pannakse suurt rõhku rasestumisvastase meetodi valikule pärast aborti, et vältida kordusaborte. Sestap on tähtis, et kooli seksuaalharidus ning tõhusad rasestumisvastased vahendid oleksid kõigile kättesaadavad ning riiklik toetus neile teenustele ei väheneks.\nAinult oma soovil ja nõusolekul\nEestis reguleerib aborti raseduse katkestamise ja steriliseerimise seadus ning sellest lähtuvalt tehakse seda üksnes naise soovil ja nõusolekul. Tegemist on täielikult vabatahtliku protseduuriga, milleks kunagi kedagi sundida ei saa – ka juhtudel, kus esineb loote eluks sobimatu väärareng või näiteks siis, kui abort on naise tõekspidamistega vastuolus. Ka alaealised saavad aborti teha ilma vanema nõusolekuta, kuna seksuaalsuhted teismeeas ei ole keelatud*. Ka noore neiu seksuaal- ja reproduktiivõigused ning autonoomia on ülimuslikud tema vanemate õiguste suhtes oma alaealise lapse tegevuse üle otsustada.\nAborti saab Eestis teha oma soovil kuni raseduse suuruseni 11 nädalat ja 6 päeva (k.a). Seejuures on tähtis silmas pidada, et raseduse suurust arvutatakse viimase menstruatsiooni esimesest päevast, mitte arvatavast viljastumise hetkest. Meditsiinilistel näidustustel (nt loote tõsine väärareng, ema raske haigus vms) saab rasedust katkestada kuni suuruseni 21 nädalat ja 6 päeva (k.a). Aborti saab teha nii medikamentoossel kui ka kirurgilisel meetodil ja lõpliku valiku selles teeb naine.\nSuuremate raseduste puhul (12 ja enam nädalat) võib kirurgilise meetodi risk olla ebaproportsionaalselt kõrge, mistõttu võib eelistatud olla medikamentoosne abort. Üldjoontes on siiski legaalse, vastava spetsialisti tehtud medikamentoosse ja kirurgilise abordi näol tegu väga ohutute meditsiiniliste protseduuridega ning üldsuses levinud arvamus protseduuri äärmise kahjulikkuse kohta ei pea paika. Ka ei põhjusta abort hilisemat viljatust ega suurenda vaimse tervise häirete esinemisriski. Otsus aborti teha võib olla naisele emotsionaalselt ülimalt raske otsus, kuid see võib olla ka suur kergendus. Uuringud kinnitavad, et abordist märksa rusuvam võib olla soovimatu rasedus ise ning iseäranis juhtudel, kui õiguslike või majanduslike barjääride tõttu on naise võimalused aborti teha piiratud.\nEesti naiste tervise uuringu 2014 raportis on toodud ka ülevaade põhjustest, miks otsustatakse rasedus katkestada. Sagedasimaks põhjuseks on majanduslik olukord (31,2%). Eraldi märkimist väärib tõik, et 4,3% naistest katkestasid raseduse vägivaldse partneri tõttu.\nAbordi keelustamise vastane protest Poolas. Foto Iga Lubczańska / Flickr CC\nKeelustamine kahjustab eelkõige vähekindlustatuid\nNaistepäevale eelneval teisipäeval avaldas Monika Helme saates „Radar“ arvamust, et kui naised leiavad raha geelküünte ja juuksepikenduste jaoks, siis peaksid nad leidma raha ka abordiks. Samuti pidas ta täiesti võimatuks, et abordi muutmisega tasuliseks teenuseks tekiksid turule illegaalsed abordikliinikud. Tõepoolest, rasedust katkestavatest naistest mõnel võivad olla küll kunstküüned või juuksepikendused, kuid tegelikkuses ei saa rääkida “tüüpilisest aborditegijast”, sest praktikas tekib vajadus rasedust katkestada igas vanuses, nii vallalistel kui ka kindlas suhtes olevatel, lastega ja lasteta naistel, mistõttu on Helme väited ülekohtused ja hinnangulised. Rohketes uuringutes on näidatud, et kui raskendada legaalse raseduse katkestamise teenusele juurdepääs (kas siis keelustamise või riikliku rahastamise lõpetamisega) paneb eriti suure löögi alla majanduslikult vähekindlustatud naised. USAs tehtud uuringud on näidanud, et majanduslikult halval järjel olevad naised võivad olla sunnitud abordiks raha leidmise eesmärgil hoidma kokku teistelt valdkondadelt, sh kommunaalarvetelt, riietelt ja toidult endale ja oma lastele, või leidma selleks ebaseaduslikke või kahjustavaid mooduseid.\nTakistused muudavad protseduuri ebaturvaliseks\nSamuti tekitavad takistused põhjendamatu ajakao teenuseni pääsemisel, mistõttu ei pruugi naine õigel ajal abordile jõuda või on protseduuriga seotud riskid kõrgemad kui varases järgus teostatud abordi puhul. Kui raseduse turvaliseks katkestamiseks tervishoiutöötaja järelvalve all (nt omaosalus on liiga kallis; seadus piirab õigust aborti teha; vägivaldne partner takistab abordile pöördumist vms) on olulisi barjääre, võib see lõppeda ebaturvalise abordiga.\nUuringud kinnitavad, et abordist märksa rusuvam võib olla soovimatu rasedus ise ning iseäranis juhtudel, kui õiguslike või majanduslike barjääride tõttu on naise võimalused aborti teha piiratud.\nInternetist tellitud ebaselge päritoluga ravimite või “koduste meetodite” kasutamine võib kaasa tuua tõsise tervisekahjustuse või naise surma. Maailmas sureb igal aastal umbes 47 000 naist ebaturvalise abordi tagajärjel, valdavalt küll arengumaades, ent abordile ligipääsu olulise halvenemise korral võivad surmajuhud saada reaalsuseks ka arenenud riikides. Seksuaal- ja reproduktiivõiguste kaitse ning ligipääs turvalisele abordile peab olema võrdselt tagatud kõigile naistele, sh haavatavatele gruppidele.\nLoe praktilist infot raseduse katkestamise kohta siit.\n*Haldre et al., Youth sexual health improvement in Estonia, 1990–2009: the role of sexuality education and youth-friendly services.\n*See on tähtis punkt, kuna paraku puudub märkimisväärsel hulgal noortest perekonnas tugivõrgustik ja neil juhtudel oleks abordi keelamine selgelt noore õigusi kahjustav. Vaatamata sellele, et vanema luba pole enam kohustuslik, soovitatakse alati kõigile alaealistele võimaluse korral usaldusväärse täiskasvanuga nõu pidada ning vajaduse korral kaasatakse protsessi ka sotsiaaltöötaja või raseduskriisi nõustaja.\nMarie Abel on naistearst, seksuaalmeditsiini arst ja seksuaalnõustaja.\nDr Hedda Lippus on Tartu Ülikooli doktorant ja Seksuaaltervise Kliiniku arst-noortenõustaja.


Eesti jalgpallikoondise selle aasta viimane kodumäng 18. novembril! - Uudised - Piletilevi.ee\nEesti jalgpallikoondise selle aasta viimane kodumäng 18. novembril!\nEesti koondis peab 18. novembril selle aasta viimase kodumängu, kus vastaseks on eksootiline Jordaania.\nJordaania jalgpallikoondis asub FIFA edetabelis 74. kohal. Ligi 10 miljoni elanikuga riigi rahvusesindust juhendab endine Inglismaa koondise poolkaitsja Ray Wilkins.\nTraditsiooniliselt pakume klubidele ja fänniühendustele võimalust osta soodushinnaga pileteid. Pääsme hind klubile on 8 eurot (nii külje- kui ka otsatribüünile), tavamüügis on pääsmete hindadeks 12 ja 10 eurot.\nKui soovid osta soodushinnaga pileteid, palun võta ühendust oma klubiga ning teata neile oma soovist.\nEesti – Jordaania maavõistlus toimub 18. novembril A. Le Coq Arenal. Mängupäeval avatakse staadion kell 18:10, avavile antakse kell 20:10.


Lugeja küsib: Kas peaksin saama lisapuhkepause, kuna klientidega pidev suhtlemine on väsitav? - Läänlane.ee\nLugeja küsib: Töötan klienditeenindajana ja päev otsa erinevate klientidega suhelda on väsitav ja raske. Kas tööandja peaks midagi tegema, et tööd kergemaks muuta, näiteks andma lisapuhkepause?\nTööandja peab töötaja vaimse ülekoormuse vältimiseks kohandama töö võimalikult töötajasõbralikuks. Töö kujundamisel tuleb muuhulgas arvesse võtta töötajate töövõime muutumist tööpäeva jooksul. Selleks, et töötaja suure vaimse töökoormuse tõttu ülemäära ei väsiks, peab tööandja võimaldama pause, et töötaja saaks lühiajaliselt puhata ja taastuda.\n– andke tööandjale teada, kuidas end tööülesannetega tunnete;\n– kui tunnete, et teid töökohal kiusatakse või ahistatakse, siis rääkige sellest kindlasti oma otsese juhi, kolleegi või personalitöötajaga ning säilitage tõendeid (e-mailid, tunnistajate ütlused) võimaliku hilisema uurimise jaoks;\n– juhtige igapäevaselt tööandja või töötajate esindaja tähelepanu riskidele töökeskkonnas või -korralduses ja osalege aktiivselt riskianalüüsi protsessis (näiteks täitke küsitlusi või osalege aruteludel);\nLugeja küsib: Kas peaksin saama lisapuhkepause, kuna klientidega pidev suhtlemine on väsitav? added by Ivar Soopan on 8. okt. 2018


Ülalpidamiskohustust võib määratleda kui isikule seaduse alusel pandud kohustust pidada ülal sellist abivajavat isikut, kellega tal on teatav kindlaksmääratud pereside. Ülalpidamine hõlmab kõike eluks vajalikku, sealhulgas toitu, rõivaid, eluaset ja ravi.\nÜldisem ülalpidamiskohustus, mille kohaselt peavad isa ja ema võtma oma võimaluste piires vastutuse oma lastele eluaseme, toidu, tervishoiu, järelevalve, hariduse ja koolituse ning arengu võimaldamise eest. Kui lapsel on haridustee veel pooleli, säilib kohustus ka pärast lapse täisealiseks saamist. See kohustus eksisteerib olenemata vanema rahalistest vahenditest ja lapse vajadustest. Kohustus on üldisem selles mõttes, et lisaks lapse elatusvahenditele hõlmab see ka hariduse ja koolituse võimaldamist (tsiviilseadustiku artikkel 203).\nAbikaasadevaheline ülalpidamiskohustus põhineb aitamis- ja abistamiskohustusel ning kohustusel osaleda abieluga kaasnevate kulude kandmises, nagu on sätestatud tsiviilseadustikus (tsiviilseadustiku artiklid 213 ja 221). Need kohustused – olles seotud abikaasade kooselukohustusega – on vastastikused. Kui neid kohustusi ei täideta, võib täitmise tagamiseks algatada kohtuasja kas ülalpidamismenetluse või elatise kinnipidamise menetluse vormis (tsiviilseadustiku artiklid 213, 221 ja 223). Vt küsimusele nr 10 antud vastus.\nLahutus vastastikusel kokkuleppel: abikaasad ei ole kohustatud leppima kokku elatise maksmises ühe või teise abikaasa kasuks menetluse ajal ja/või pärast lahutust. Kui nad seda teevad, lepitakse vabalt kokku elatise suurus ning selle maksmise ja sissenõudmise kord, samuti indekseerimine ja elatise kohandamise alused (kohtute seadustiku artikli 1288 esimese lõigu punkt 4). Välja arvatud juhul, kui pooled on sõnaselgelt leppinud kokku teisiti, võib kohus ühe poole taotluse alusel suurendada või vähendada lahutuse järgselt makstava elatise kokkulepitud summat või elatise tühistada (kohtute seadustiku artikli 1288 kolmas lõik), kui summa ei ole enam asjakohane, võttes arvesse uusi asjaolusid, mille üle pooltel puudub kontroll. Elatist ei saa indekseerida, kui indekseerimine ei ole ette nähtud.\nTavaliselt lõpeb ülalpidamiskohustus siis, kui laps saab täisealiseks ja täisteovõimeliseks. Kuid kohustus võib kesta kauem, kui lapsel on pooleli hariduse omandamine või koolitus (tsiviilseadustiku artiklid 203 ja 336).\nKui isik on piiratud teovõimega, tegutseb tema nimel tema seaduslik esindaja (isa, ema, eestkostja, hooldaja).\nÜlalpidamise vaidlustamisel on üldine pädevus rahukohtunikul (kohtute seadustiku artikli 591 lõige 7), kuid seda teatavate eranditega. Sellisel juhul tuleb hagi esitada hageja alalise elukoha järgsele kohtule, välja arvatud elatise vähendamise või tühistamisega seotud taotluste puhul (kohtute seadustik seadustiku artikkel 626).\nPerekonnakohtu esimees (tsiviilseadustiku artikkel 338) on pädev menetlema asju, mille laps on algatanud isiku vastu, kellel oli tema emaga suhe eostamisajal (tsiviilseadustiku artikkel 336).\nKui tegemist ei ole erakorraliste ja ajutiste meetmete võtmisega, kuuluvad vanema hooldusõiguse teostamist käsitlevad vaidlused noortekohtu pädevusse (tsiviilseadustiku artikkel 387a) vanemate, eestkostjate või lapse hooldusõigust teostavate isikute elukoha alusel (alaealiste kaitset, õigusrikkumise toime pannud alaealiste eest hoolitsemist ja sellise õigusrikkumisega põhjustatud kahju korvamist käsitleva 8. aprilli 1965. aasta seaduse artikkel 44).\nKui abikaasade vahel tekib konflikt enne abielu lahutamise menetlust, esitatakse nõue abikaasade viimase ühise elukoha järgsele (kohtumenetluse seadustiku artikli 628 lõige 2) rahukohtunikule (kohtute seadustiku artikli 594 lõige 19).\nAlates sellest, kui esitatakse avaldus abielu lahutamiseks selle pöördumatu lõppemise tõttu, on kuni abielu lõpetamiseni asja pädev menetlema perekonnakohtu esimees (kohtute seadustiku artikkel 1280). Kuid pooltevahelise ülalpidamiskokkuleppe heakskiitmine kuulub asja sisuliselt arutava kohtu pädevusse (kohtute seadustiku artikli 1256 esimene lõik).\nPärast seda, kui lahutuse kohta on tehtud lõplik kohtulahend, on pädevad rahukohtunik ja perekonnakohus. Perekonnakohtu esimehele jääb pädevus menetleda erakorralistes asjades võetavaid ajutisi meetmeid (kohtute seadustiku artikkel 584).\nAlates 1. septembrist 2014 tuleb praeguste (või endiste) abikaasade või praeguste (või endiste) kooselupartnerite vahelised nõuded ning mõlema poole ühiste lastega või nende lastega, kelle puhul on tuvastatud põlvnemine ainult ühest vanemast, seotud elatisnõuded põhimõtteliselt esitada sellele kohtule, kes hagi juba menetleb (vt kohtute seadustiku artikli 629a lõige 1). Alaealisega seotud ülalpidamisasjades on pädev alaealise alalise elukoha järgne kohus (või sellise elukoha puudumise korral temahariliku viibimiskoha järgne kohus). Kui pooltel on mitu last, on kõigi nõuete puhul pädev see kohus, kelle poole pöörduti esimesena (kohtute seadustiku artikli 629a lõige 2).\nKui isikul on ülalpidamiskohustus ka teiste ülalpidamist saama õigustatud isikute ees, esitatakse hagi kostja alalise elukoha järgsele kohtule või abikaasade viimase abieluaegse või ühise elukoha järgsele kohtule (kohtute seadustiku artikli 629a lõige 4).\nIgal juhul ei tohi elatise summa ületada ühte kolmandikku ülalpidamiskohustuslasest abikaasa sissetulekust (tsiviilseadustiku artikli 301 lõike 3 teine lõik). Ülalpidamist tuleb anda abielu kestusega sama pika aja jooksul. Erandjuhtudel võib kohus ette näha, et elatist tuleb maksta pikema aja jooksul (tsiviilseadustiku artikli 301 lõige 4).\nTähtaja kulgemine peatatakse abikaasade vahel abielu ajaks (artikkel 2253) ning selle katkestab ka kohtukutse, makseteatise või arestimismääruse kättetoimetamine (artiklid 2244 ja 2248) ning menetlusdokumentide esitamine kohtule ülalpidamist saama õigustatud isiku poolt ja elatise äramaksmine ülalpidamiskohustuslase poolt.\nKuid kohtute seadustiku artiklis 1408 on sätestatud, et isikliku materiaalse vara hulka kuuluvaid teatavaid esemeid, mida ülalpidamiskohustuslane ja tema perekond vajavad oma igapäevaeluks või kutsealaseks tegevuseks või mida ülalpidamiskohustuslane või temaga koos elavad ülalpeetavad lapsed vajavad täiendus- või muuks õppeks, ei saa kasutada ülalpidamist saama õigustatud isiku nõuete rahuldamiseks.\nMaksejõuetud ülalpidamiskohustuslased võivad kasutada võlgade lahendamist (règlement collectif de dettes) (kohtute seadustiku artikkel 1675/2 ja sellele järgnevad artiklid). Sellega seoses võib kohus – kui see on asjakohane – otsustada kustutada isiku võlad, sealhulgas elatisvõlgnevused. Kustutada ei saa siiski kehtivat ülalpidamiskohustust.\nTaotleja või tema õigusnõustaja võib võtta nimetatud osakonnaga ühendust posti, telefoni (+32 (0)2 542 65 11), faksi (+32 (0)2 542 70 06) või e-kirja aliments@just.fgov.be või alimentatie@just.fgov.be) teel.\nKui keskasutusele edastatakse nõue, siis teeb ta kõigepealt kindlaks ülalpidamiskohustuslase ja/või tema varade asukoha Belgias ning edastab seejärel asja vajaduse korral sellele õigusabibüroole (Bureau d'aide juridique), kellel on territoriaalne pädevus. Kui keskasutuste kaudu esitatakse lapse elatise nõue, antakse õigusabi ilma et selleks hinnataks õigustatud isiku sissetulekuid. Abi hõlmab advokaaditasude ja menetluskulude katmist.\nVajalikke ajutisi meetmeid, mille eesmärk on tagada menetletava elatisnõude rahuldamine, on võimalik võtta volituste piires, mille keskasutus on andnud taotlejat Belgia kohtutes esindavale isikule.


Pharaoh Azur Resort 5* - Union Travel\nAvaleht / Sihtkohad / Egiptus, Hurghada / Pharaoh Azur Resort 5*\nPharaoh Azur Resort 5* on suure territooriumiga hotell, kus on aktiivne meelelahutus, hea mänguväljak ning liivarand, millest korallid on piisavalt kaugel. Sobib perepuhkuseks koos lastega. Asub 14 km kaugusel Hurghada lennujaamast, 17 km kaugusel kesklinnast, mere ääres. Hotell on avatud 1997. aastal. See koosneb 3-korruseliste hoonete kompleksist ja ühekorruselistest bangalotest. Hotellis on kokku 360 tuba\nGarden View ja Sea View room\n– 25-32 m2 – mahub 2+2 inimest\n– Sea view/Garden view – 52m2 – 1 magamistuba – mahub 2+2 inimest\n– Sea view/Garden view – 90m2 – 2 magamistuba – mahub 5+1 inimest\nOlemas on ka ühendatud toad ja 4 tuba invaliididele\n– pesumaja (tasuline) – Internetikohvik tasuline – takso tellimine – buss kesklinna (tasuline, päringu alusel) – keemiline puhastus (tasuline) – juuksur (tasuline) – 5 baari – sisebassein (soojendusega talveperioodil) – konverentsisaal (kuni 350 inimesele, tasuline) – 6 restorani (4 tasulised) – sularahaautomaat – rannarätikud basseini ääres: tasuta – arst väljakutsel (tasuline) – parkla tasuta – bassein (soojenduseta) – päikesevarjud, lamamistoolid ja madratsid basseini ääres: tasuta – kauplused\n– mänguväljak – lastebassein: soojenduseta – miniklubi (al. 5 – 12 aastaseni) – lapsehoidja teenus: päringu alusel, tasuline – mängunurk restoranis\n– saun tasuline – aurusaun tasuline – aeroobika tasuta – diskoteek tasuta (joogid tasulised) – sukeldumine tasuline – tennisereketide ja pallide rent tasuline – mullivann tasuta – massaaž tasuline – tenniseväljaku valgustus tasuline – piljard tasuline – jõusaal tasuta – veepolo tasuta – vesiaeroobika tasuta – rannavõrkpall tasuta – noolemäng tasuta – petang tasuta – lauatennis tasuta – elav muusika tasuta – korvpall tasuta – minijalgpall tasuta – tenniseväljak tasuta


Märge: Alates selle arvustuse algsest postitamisest on Mojo Themes läbi teinud arvukalt muudatusi ja laienenud, et hõlmata Mojo turuplatsi. Artiklis jagatud arvamused ja funktsioonid pole enam asjakohased.\nTahtsin täna veidi aega oma äsja lemmikteema / saidi mallide turu, Mojo Themes, ülevaatamiseks. Kui olete kunagi Themeforestit külastanud ja seda armastanud, siis hakkate armastama ka Mojo Teemasid.\nSee on väga sarnane sait, mis pakub premium WordPressi teemasid, Tumblri teemasid, HTML / CSS malle, PSD ja e-posti malle. Ja ma usun, et nad lisavad peagi jaotisi Joomla, Drupali ja muude premium-veebiarendajate allikate, näiteks pistikprogrammide jaoks.\nEhkki seal on palju saite, näiteks Elegantsed kujundused, mis pakuvad ainult WordPressi teemasid, pakub Mojo kujundused erinevaid platvorme rahuldavaid erinevaid malle. See sobib suurepäraselt veebiarendajatele, kes soovivad hõlpsalt oma klientidele veebisaite luua või sellistele inimestele nagu mina, kes omavad korraga mitut domeeni ja on huvitatud domeenide ostmisest ja müümisest.\n1 Mida Mojo teemad pakuvad??\n2 Osta ja müüa teemad\n3 Ühendama jõud\n5 Minu lemmik Mojo kujundused WordPressi teema\n6 Järeldused / märkused?\nMida Mojo teemad pakuvad??\nMojo Themes pakub mitmesuguseid premium-malle mõnele populaarsemale platvormile, nagu WordPress ja Tumblr, aga ka tavalisi HTML / CSS-malle. Nende nägemuse järgi on kõik nende teemad väga hästi läbi mõeldud (Mojo-kujundused aktsepteerivad ainult kvaliteetset tööd) ja kuigi mallid on endiselt väga vähesed, kuna need on suhteliselt uus sait, on erinevate niššide jaoks ikka veel mitu malli.\nOsta ja müüa teemad\nÜks lahedamaid asju Mojo-teemade kohta on see, et mitte ainult võite sinna minna, et osta mõnda päris vinge teemat, vaid võite ka registreeruda tasuta liikmeks ja hakata oma töid müüma.\nMojo-kujundused muudavad inimeste teemade / mallide müümise abil tõeliselt lihtsaks suure hulga teenimise. Enda veebisaidi seadistamine ja liikluse hankimine võib olla keeruline ja võtab palju aega, kuid Mojo Themesil on see kõik juba olemas, nii et võite kohe müüma hakata. Ja mis kõige parem, kui müüte midagi Mojo Themes’is, siis saate a 50% vahendustasu mis on palju kõrgem kui teistel turgudel.\nNüüd on siin Mojo Themes’i lahedam asi –Programm Collab“. Mojo Themes pakub esimest koostööprogrammi, mis võimaldab arendajatel ja disaineritel teha koostööd, et luua tooteid, mida nad saaksid turul müüa.\nPõhimõtteliselt kui oma kontole sisse logite, on iga kategooria üleslaadimisnupp olemas, igas kategoorias on lõpu lähedal vorm nimega “Liitu jõududega”, kuhu sisestate oma partnerite kasutajanime ja registreeritud e-posti aadressi. Nii jagunevad komisjonitasud müügi korral alati partnerluse kõigi osapoolte vahel.\nSee on minu arvates üks parimaid asju Mojo teemadel. Seal on palju inimesi, kellel on hullumeelsed veebidisaini oskused, kuid kes ei saa jama väärt väärtust kodeerida (ja vastupidi). Ühiste jõudude võime annab erinevate oskustega inimestele võimaluse kokku tulla ja luua midagi ägedat. Mulle isiklikult meeldib WordPressi teemade kodeerimine, kuid mitte nende kujundamine. Ma mõtlen ühendada jõud veebidisaineriga niipea, kui mul aega on, et saaksime tulla laheda WordPressi teemaga.\nPeamine põhjus, miks ma Mojo Teemadega liitusin, oli ilmselgelt nende sidusprogrammi jaoks, kuna tahtsin lisada nende teemad saidile WPExplorer.com ja teenida neilt natuke raha. Sidusprogramm maksab tõesti hästi 30% vahendustasu ja neil on oma sidus süsteem, nii et te ei pea kasutama rumalat kolmandat osapoolt, näiteks e-junkie või shareasale. Minu jaoks on see taevas – ma vihkan nende kolmandate osapoolte sidusettevõtte teenuste kasutamist.\nAffiliate linkide loomine: Sidusettevõtte linke on tõesti lihtne leida\nlooge ja saate linkida nende saidi mis tahes lehele, sealhulgas teema eelvaated. Teil on vaja vaid lisada Mojo-Themes URL-i lõppu järgmine tekst – “? R = kasutajanimi”.\nAlustasin nende teemade turundamist umbes 3 nädalat tagasi ja siiani olen teinud 85 dollarit. Võrreldes teiste Premium WordPressi teemadega leidsin, et Mojo-kujunduste klikkimise määr on tõesti hea ja inimesed ostavad tegelikult oma teemasid. Arvestades, et WooThemes võtab ühe müügi saamiseks umbes 1000 klõpsu (lame).\nNii et kui olete mõelnud liituda sidusprogrammiga Mojo-Themes’is, siis otsige seda. Seda on ülilihtne kasutada, teemad, mida reklaamite, on enamasti fantastilised, komisjonitasud on head ja tugi on silmapaistev (nad on vastanud kõigile minu küsimustele 1 päeva jooksul).\nMinu lemmik Mojo kujundused WordPressi teema\nOlgu, nii et Mojo-teemadest on teada peaaegu kõik, peate neid kindlasti kontrollima, et kõike hinnata – ps: ka nende saidi kujundus on üsna lahe (tasub vaadata).\nTahtsin teiega jagada oma lemmikteemalist WordPressi teemat, mis on saadaval Mojo Teemades ja kui olete käinud saidil WPExplorer.com, võite teada, mis see on, kuna ma kirjeldan seda kodulehel ja kõigil teemalehtedel. Teema on nn Foliostuudio ja see on tõenäoliselt üks lahedamaid WordPressi teemasid Mojo-teemadel.\nFoliostuudios on väga elegantne ja ainulaadne disain – seda on tänapäeval tasuta teemade hulgast väga raske leida. Tüpograafia on imeliselt hämmastav, kõike pole mitte ainult hõlpsasti loetav, vaid ka silmadele meeldiv. Ja avalehel kuvatav liugur on fantastiline.\nJäreldused / märkused?\nMa ei ole see tüüp, kes tavaliselt arvustusi kirjutab, kuid mulle on Mojo Themesis kuulumine väga meeldinud ja mind huvitas Mojo Themesi arvustuse kirjutamise mõte, eriti kuna see oleks hea viis sõna välja tuua seal selle saidi kohta ja loodetavasti rohkem inimesi kaasata, kuna see on suhteliselt uus veebisait.\nIgatahes, kui teil on olnud kogemusi Mojo Teemadega, kommenteerige allpool ja andke mulle oma mõtetest teada. Aitäh!\nKohustustest loobumine: Olen Mojo-Themes.com sidusettevõte, kuid mulle ei makstud selle arvustuse kirjutamiseks. Ka Mojo Themes Monsteri logo on Inc. Mojoness’i kaubamärk.


natuke halb kvaliteet\ngaasi süütamine toimub manuaalselt nii, et nuppu surud alla. aga häiriv on asja juures see, et seda peab üsna mõned sekundid tegema. kui leek süttib ja nupp kohe lahti lasta siis kustub see ära, natuke peab ootama, et gaas voolama hakkaks, tundub et seal on mingi klapp kusagil mis läheb liiga aeglaselt lahti. suht harjumatu, et tavalise vanamoelise pliidiga võrreldes on gaasi süütamine hoopis tülikam ja aeganõudvam. nupud loksuvad ka liiga palju.


Vooremaa Kaido Haagen portreteerib Eesti raudteejaamu\nKaido Haagen portreteerib Eesti raudteejaamu\nEesti üks tuntumaid fotograafe Kaido Haagen on juba mõnda aega tegelnud Eesti raudteejaamade jäädvustamisega. Väikest valikut tema jaamahoonete “portreedest” saab praegu näha Jõgeval Betti Alveri muuseumis.\nJõgevat on linn, mis sündinud tänu raudteele, Betti Alveri muuseum on aga teatavasti endine raudteelaste elamu. Seega sobib raudteearhitektuurile pühendatud näitus Jõgevale Betti Alveri muuseumi nagu rusikas silmaauku. Näitus kannab pealkirja “Raudtee(ta)jaamad”, mis viitab sellele, et osa Kaido Haageni jäädvustatud jaamahoonetest on oma funktsiooni minetanud ning mõne juurest ei jookse enam läbi raudteedki, sest see on ammu üles võetud. Osa hooneid on kenasti üles vuntsitud, osa on aga räämas või meenutavad suisa kummituslosse.\nÜldse on Kaido Haagenil fotomaterjali umbes saja jaama kohta. 32 hoone fotod olid märtsist juunini väljas Tallinnas Eesti Arhitektuurimuuseumis. Pärast seda “kolis” näitus Haapsalu raudtee- ja sidemuuseumi ning augustis jõudis Jõgevale. Tõsi, Betti Alveri muuseumi väheldasse saali mahtus üles vaid kolmteist suureformaadilist fotot. Siinses väljapanekus saab näha Jõgeva, Viljandi, Paldiski, Surju, Esna, Eidapere, Abja, Valga, Husari, Vastse-Kuuste, Tabivere, Rootsi ja Tapa jaamahoonet. Näituse juures on ka Eesti kaart, millel hoonete asukohad lipukestega tähistatud.\nKüsimusele, mis ajendas teda raudteejaamu pildistama, vastas Kaido Haagen, et üht kindlat ajendit tal polnudki, ent arhitektuuri pildistada ning mööda Eestit ja maailma ringi konnata on talle alati meeldinud. Raudteejaamu jäädvustades saab teha nii üht kui ka teist.\n“Üks lisategur oli mul veel, mis raudteearhitektuuri pildistama tõukas: Rail Balticu projekt,” tõdes Kaido Haagen. “Mõtlesin, et äkki tasuks enne, kui selle ehitamiseks läheb, korra tagasi vaadata ja mõtiskleda, mis mõju on raudtee avaldanud selle äärde jäävatele paikadele ning mis on saanud neist kohtadest, kust raudtee üles võetud ja alles jäänud vaid jaamahoone.”\nTuletornid ja jaamad\nVarem on Kaido Haagen on kavakindlalt pildistanud Eesti tuletorne. Neist piltidest sai lõpuks raamat “Eesti tuletornide lugu”, mis ilmus 2010. aastal kirjastuse Go Reisiraamat vahendusel. Raudteejaamu jäädvustama asudes töötas Haagen läbi Martin Jänese ja Urmas Oja koostatud Eesti raudteejaamade inventariseerimise aruande, mis valmis 2004. aastal muinsuskaitseameti tellimisel. Need noored mehed käisid läbi peaaegu kõik Eestis alles olevad raudteejaamad (neid on umbes 230).\n“Sealt sain enam-vähem aimu, milliseid jaamahooneid Eestimaa pinnalt üldse leida võib ja mis seisundis need on,” ütles Kaido Haagen.\nTema sõnul on igal arhitektuuriobjektil tavaliselt üksainus või mõned kindlad kellaajad, mil neist ideaalse pildi saab. Oluline on ka inimeste liikumine.\n“Enamik raudteejaamu on meil küll niisugused, mille ümbert elu on juba kadunud, nii et inimesed seal üldjuhul pildistamist ei sega. Kellaaega aga ei saanud ma päris vabalt valida. Kui kahest lähestikku asuvast raudteejaamast ühe pildistamiseks on ideaalne aeg kell kuus hommikul ja teise jaoks kell kuus õhtul, siis tuleb leida mingi kompromissvariant,” sõnas Kaido Haagen ja lisas, et tegelikult ei tahtnudki ta seekord säravrõõmsaid postkaardipilte teha, vaid tabada vanade jaamade nukralt nostalgilist õhustikku. Arvutitöötlus aitas pärast fotosid ka veidi ühtlustada, aga see oli pieteeditundlik töötlus.\nArhitektuurimuuseumi näituse jaoks fotosid valides lähtus Kaido Haagen ühest küljest sellest, mis talle endale huvitav tundus, teisest küljest sellest, et Eesti arhitektuuriajaloo seisukohalt oluline saaks välja toodud, st et esindatud oleksid eri hoonetüübid jne. Valikut tehes konsulteeris ta ka arhitektuurimuuseumi inimestega. Sihilikult said välja jäetud Balti jaam Tallinnas ning Tartu ja Haapsalu jaamahoone: neid teavad kõik nagunii.\nJõgeva näitusele jaoks tuli muidugi veelgi karmim valik teha. Osalt sai lähtutud sellest, et siinse kandi hooned esindatud oleksid, osalt dikteeris valiku näituseruum ise: on pilte, mida saab kõrvuti panna, ja on pilte, mida ei saa.\nVaatamata sellele, et näitus on valmis ja elab juba teatud mõttes oma elu, jätkab Kaido Haagen raudteejaamade jäädvustamist.\n“Ses mõttes on näitus vaid vahepeatus, mitte lõppjaam,” ütles Kaido Haagen. “Raudteejaamade pildistamine on minu meelest hea ja põnev viis Eestimaa avastamiseks. Soovitan seda ka teistele.”\nLapsena elas tippfotograaf Raplas. Sealt käidi ikka vahel rongiga Tallinnas. Haagen mäletab, et kui tuli isaga Tallinna kaubamajja minna, et uut ülikonda osta, siis oli see poeskäigu osa üsna tüütu, aga rongisõidu-osa tunduvalt põnevam. Praegu elab fotograaf Tallinnas ja rongiga suurt ei sõida. Või täpsemalt: Eestis ei sõida.\n“Minu viimane rongisõit sai teoks Itaalias, enne seda sõitsin rongiga Hiinas, enne Hiinat Vietnamis, enne Vietnami Sri Lankas, enne Sri Lankat Indias ja alles siis tuleb viimane Eesti-sõit. “Porgandite” ajal pole ma Eestis rongiga sõitnudki,” meenutas Kaido Haagen. “Aga kui jaamade pildistamisega ühele poole saan, sõidan kõik liinid läbi.”\nKüsisin Kaido Haagenilt sedagi, kui helgeks või tumedaks peab ta Eesti raudteetranspordi tulevikku. Ta tunnistas, et see on mitme otsaga küsimus, ning lisas, et kahjuks on raudteeteema, näiteks Haapsalu liin ja Rail Baltic, saanud poliitikute tööriistaks ja manipuleerimise objektiks.\nKaido Haagen on fotograafiaga professionaalsel tasemel tegelnud 28 aastat. Pühendunumalt tegeleb ta arhitektuuri ja veealuse maailma pildistamisega. Tal on olnud rohkesti isikunäitusi ning ta on võitnud arvukalt auhindu loodus- ja allveefotograafia võistlustel.\n“Arhitektuuri pildistamine on mul n-ö geenides. Nii mu isa kui ka vend on tegevad ehitusvaldkonnas. Järelikult pidin ka mina ehituse alal kuidagi “käpa sisse” saama,” ütles Kaido Haagen naljatamisi. “Kui mina alustasin, oli arhitektuuri pildistajaid vähe ka, ilmselt sellepärast, et see valdkond polnud fotograafide silmis eriti glamuurne ega atraktiivne. Minu jaoks oli see aga huvitav.”\nHaageni sõnul võib fotograafid laias laastus kaheks jagada: vaatlejad ja lavastajad. Tema ise on pigem vaatleja kui lavastaja. Ta ei loo oma maailmu ega suru neid teistele peale.\n“Mina tõstan võib-olla lillepoti paremalt vasakule, aga üldiselt pildistan objekti ikka sellisena, nagu see on. Moefoto ja portreefoto on seevastu enamasti lavastatud,” ütles Kaido Haagen.\nUmbes viis aastat tagasi ringles mööda Eestit tema unikaalne allveefotode näitus “Silmad vees”, mida eksponeeriti ujulabasseinides allpool vee piiri. Seda väljapanekut sai näha ka Kuremaa ujulas. Raudteejaamade näitus on Betti Alveri muuseumis avatud septembri lõpuni ning rändab siis edasi Kohilasse. Näituse on korraldanud Eesti Arhitektuurimuuseum ning seda toetas Eesti Kultuurkapital.


KEHAMÜÜGI PARADIIS: Tutvumisportaalid aitavad kurjategijatel naisi müüa – Pealinn.ee\nKa kõige võhiklikum arvutikasutaja leiab kerge vaevaga paarkümmend eestikeelset tutvumisportaali, kus kõik nn tutvumiskuulutused on stiilis “väga seksikas neiu pakub (kõige erinevamates vormides) seksi ja massaaži, hind 100 (vm) eurot tund”. Nimetagem vaid mõned: litsid.com, sextutvus.com, otsimind.com, prostituut.ee, sexytallinn.com. Ühtegi tutvumiskuulutust selle sõna tegelikus mõttes neilt lehtedelt ei leia.\n“Minu isiklik arvamus on see, et kui tahetakse prostitutsiooni vahendamisele piiri panna, peaks leidma sobiva paragrahvi küll,” ütles sotsiaalministeeriumi soolise võrdõiguslikkuse osakonna nõunik Kristiina Luht.\n“Vahendamine kui selline on tõlgendatav karistatava teona,» nentis ta. «Kui te kasutate seda väljendit, siis stigmatiseerite äriühingut, kes osutab portaalikeskkonna teenust. See, et keegi kusagil on loonud keskkonna, kus ta võimaldab kasutajatel midagi sisestada, ei ole vahendamine.”\nTekib küsimus, kuidas veel viisakamalt nimetada teenust, millega pakutakse naistele (ja ka meestele) võimalust oma keha müüa. Ranne sõnul sobib kõige paremini sõna “turundus”.\n“Prostitutsioon on üks teenuse valdkond. Ükskõik milliseid teenuseid või tooteid tahame tarbida, otsime me ju internetist infot. Sellisel puhul me mõistame seda kui turundust,” rääkis Ranne. “Ka seksikuulutuste avaldamine netilehel on turundus.”\n“Oleme oma töö käigus analüüsinud Eesti ja lähiriikide prostitutsioonipoliitikat, sh seksuaalteenuste ostu ja osutamist puudutavaid regulatsioone, ning leiame, et prostitutsiooni vahendamine on Eestis reguleeritud piisavalt,” lausus Leps.\n“Internet on väga raskesti kontrollitav keskkond ja sellega on kõik üle maailma hädas,” lisas Ranne. “Teavet on internetis ju meeletult – kes paneb sinna pommivalmistamise õpetusi, kes õpetab, kuidas enesetappu teha, kes müüb ennast. Valikud sellise tegevuse reguleerimisel on aga väga kesised.”\n“Portaali kasutaja poolt sisestatud kuulutus võib olla ainult tutvumiskuulutus, mitte reklaam või teenusepakkumine,” seisab näiteks lehe litsid.com kasutajatingimustes. Ent, nagu juba eespool mainitud, kuulutused sellel lehel pakuvad sõnaselgelt justn imelt seksiteenust.\n“Meie aastatepikkune kogemus ja info ütlevad, et enamasti need internetilehtedel kuulutajad ei paku teenust omal käel,” nentis Luht. “Suurem osa kuulutusi tuleb tõenäoliselt mõnelt üksikult IP-aadressilt ning sama lugu on telefoninumbritega, neid võib olla hirmus palju erinevaid, aga tegelikult on paljudel samad näod taga.” See tähendab, et tegemist on organiseeritud prostitutsiooni, mitte lõbusate naiste kohustustevaba ja tulusa ajaveetmisvormiga.\nRanne sõnul ei saa aga üldistust teha. “Siin tuleks rääkida juhtumipõhiselt,” mainis ta.\n“Kuid tõesti, paljudel juhtudel on nende tüdrukute taga ka kupeldaja. Tema eesmärk on viia teenus kliendini ning ta kasutab selleks kõiki võimalikke vahendeid, sealhulgas internetti.”\nPäeva jooksul pannakse taolistele lehtedele üles umbes 300 kuulutust, kuid sageli on mitme kuulutuse taga üks inimene. “Kui näiteks Siiri tahab ennast müüa ja teab midagi turundusest, siis ta paneb üles viis kuulutust, kõik erinevate telefoninumbritega,” selgitas Ranne.\n“Ühes on ta brünett, teises blond, kolmandas punapea jne. Õigeid fakte on neis kuulutustes harva. Kliendi jaoks on see üsna nagu loosiratta tõmbamine – puhas õnn, kelle ta sulle pihku mängib. Lähed kohale, aga blondi 20-aastase siresääre asemel, keda sulle lubati, ootab 40+ matsakas brünett.”\nKa kõnealuse Eesti Ekspressi artikli autor märkis, et skeem on lihtne. “Meeskodanik helistab üksi töötavale neiule kliendi pähe. Kohale tulles küsib mees, kas neiul on olemas “katus”. Kui neiul pole anda katuse telefoninumbrit, teeb mees selgeks, et nüüdsest tuleb tal pool tasust anda talle või karistatakse neiut füüsiliselt.”\n“Ega need inimesed ei prostitueeri hüperseksuaalsusest tulenevalt,” märkis ta. “Eesmärke on kaks, esiteks elatise teenimine ja teiseks – mis ei ole vähem levinud – kõikvõimalike narkoainete omandamiseks. Väljapoole paistev ilus pilt on üks suur müüt. Tegelikult on prostitutsioon väga keeruline probleemide pundar, kuhu on põimitud nii kõige erinevad sotsiaalsed probleemid kui ka kuritegevus, kusjuures kuritegevus võib olla kohati üsna võigas. Need naised saavad peksa, saavad nuga, igasugu tervisekahjustusi.”\nLuht nentis, et mitte ainult naise keha ei saa müümisel kahjustada, samavõrra räsib see “amet” psüühikat.\n“Prostitutsiooni kaasatud naised kasutavad oma eluga toimetulekuks mitmeid meetodeid, lisaks alkoholile ja narkootikumidele ka n-ö psühholoogilisi. Näiteks sisendatakse endale, et mina ise ja minu keha on kaks täiesti eraldiseisvat asja, see, mis minu kehaga tehakse, ei puutu minusse.Selle tagajärjeks võib lõpuks olla isiksuse purunemine, tõsised vaimse tervise probleemid, sest inimene on ikkagi terviklik olend – keha ja vaim on seotud.”\nRanne sõnul ei plaani tüdrukud, kes kerge rahateenimise lootuses keha müüma hakkavad, seda tegevust pikka aega harrastada. Paraku on nii, et olles “maailma vanema ameti” nõiaringi sattunud, on sealt raske välja pääseda. Kuidas sa kandideerid töökohta, kui saad CV töökogemuste lahtrisse märkida vaid “seksiteenuse pakkuja”.\n“Me võime ju mõelda, et las see inimene müüb ennast. Aga ühel hetkel on sellel ennast müüval naisterahval või meesterahval (ajaloos on perioode, kus valdavalt olid prostituudid mehed) n-ö parim enne möödas ning ta on oma muredega tööjõuturul üksi,” rääkis Ranne.\n“Sageli tuuakse prostitutsiooni õigustamiseks seksiostjate “vajadused” – et meestel on vaja seksi, neil on õigus seda osta ja keegi peab seda pakkuma,” ütles Luht. “Et see toimub ennast müüva naise vaimse, füüsilise ja seksuaaltervise hävitamise hinnaga, ei ole paljude jaoks piisav vastuargument.”\n7. jaan. 2020 21:59\n6. apr. 2019 15:22\n31. jaan. 2019 22:25\nJa hea on, et end ka müüa võib. Tööd siin riigis leida sellist, mis ka surmani tervise säilitab on ju võimatu. Mulle sellest muidugi tundub abi mitte olevat, sest tundub, et valdavalt ainult mehed ostavad seksi. Ja siis öeldakse, et naistel on kehvemad võimalused teenida. :/\n2. dets. 2018 11:06\n17. nov. 2014 21:52\n17. nov. 2014 11:51


Juhtimissüsteemide arendamise üheks baasnõudeks on regulaarse juhtkonnapoolse ülevaatuse läbiviimise kohustus. Tavapäraselt tehakse seda koosoleku vormis, kus on standard (ISO 9001:2000 vms) määranud ka päevakorra ehk siis läbiviidava ülevaatuse sisu.\nJuhtimispõhimõtete (poliitika) ülevaatamist käsitletakse sageli suhteliselt kiirelt ja pealiskaudselt. Samas on meeskonnatöö seisukohalt ülimalt oluline, millistest väärtustest lähtutakse, kas need on endiselt asjakohased või peaks midagi muutma. Kui seda sisuliselt teha, siis aitab see meeskonnatööle kaasa. Samas võib näiteks juhtpõhimõtete läbiarutamise eraldada "klassikalisest" juhtkonnapoolsest ülevaatusest ja viia läbi näiteks meeskonnatöö koolituse ühe osana. Kas olete seda proovinud? Meil on selles osas palju häid kogemusi.\nKui ettevõttes viikse läbi töökorralduse olukorra hindamiseks auditeid on nende tulemused ülevaatusel üheks arutelude objektiks. Auditi abil on võimalik saada põhjalik ülevaade, kas ettevõttes kehtestatud juhtimissüsteem toimib ettenähtud kujul ja kas me oleme sellisel kujul tegutsemisega jätkuvalt rahul. Millisel kujul toimub aga auditi tulemuste läbiarutamine? Kas see on formaalne kinnitus, et auditid on tehtud või analüüsib keegi ka auditite sisulisi tulemusi? Milliseid ettepanekuid selliste analüüside põhjal on töökorralduse muutmiseks tehtud ja ellu viidud?\nKui auditi tulemusi korralikult analüüsida, siis ütlevad need meie igapäevase tegevuse kohta nii mõndagi, sh on heaks aluseks näiteks sisemiste tugevuste või nõrkuste analüüsi läbiviimisel (SWOT analüüsi raames). Kas teie organisatsioonis tehakse SWOT analüüsi eel ka korralik kokkuvõte meie enda ja ka konkurentide tulemuste kohta? Kui ei, siis tasuks mõelda, kas oleks põhjust oma harjumusi muuta?\nKlientidelt saadav tagasiside peaks olema samuti, sõltumata tema kogumise viisist, fikseeritud ja kasutatav ülevaatuse sisendina. Klientide arvamus ettevõtte tegevuse kohta, tema võimekuse kohta täita klientidele antud lubadusi, on oluline informatsiooni allikas arendustegevuste kavandamisel ja investeeringute planeerimisel. Siinjuures pean silmas investeeringuid nii personali arendamisse kui ka infrastruktuuri ja töövahenditesse, ka töökeskkonda.\nTõenäoliselt analüüsitakse klientide tagasisidet ka teie organisatsioonis aastas erinevatel perioodidel. Seetõttu ei pruugi kokkuvõtete tegemise ja tulemuste analüüsimisega oodata ülevaatuse läbiviimiseni. See võib toimuda ka eraldi. Ometi oleks näiteks SWOT analüüsi ja ka juhtkonnapoolsete ülevaatuste läbiviimise eel mõistlik teha kiire kokkuvõte olulisematest tulemustest, et teha õigeid järeldusi.\nProtsesside toimivuse ning toodete või teenuste vastavuse kohta saadav informatsioon annab võimaluse lähemalt hinnata, kas ettevõtte põhi- ja tugiprotsessid toimivad ettenähtud kujul ning kas tooted või teenused vastavad nende valmistamisele või pakkumisele kehtestatud nõuetele. Saadud tulemuste põhjal tasuks tõsiselt läbi mõelda, mida tuleks töökorralduses muuta ning kuhu tasuks tulemuste parendamise nimel aega ja raha investeerida.\nSageli tekitab segadust ülevaate andmine korrigeerivate ja ennetavate tegevuste olukorrast (ei mõisteta standardi nõude sisu). Sisuliselt eeldatakse siin juba toimunud või potentsiaalsete tõrgete põhjuste analüüsi ja selle põhjal kavandatud ning ellu viidud meetmete tulemuslikkuse analüüsi tulemuste läbiarutamist. Selleks on aga sageli üsna vähe andmeid esitada.\nMeie kogemuste kohaselt saab selle punkti edukalt seostada meeskonnatöö koolituste ja SWOT analüüsi läbiviimisega. Sellisel juhul saab meeskonna panna kaasa mõtlema probleemide, aga miks mitte ka positiivsete saavutuste põhjuste üle. Loomulikult on tulemuseks asjakohaste meetmete kavandamine ja elluviimine. Taas, selliseid analüütilisi või meeskonnatööd arendavaid kohtumisi võib vabalt läbi viia eraldiseisvatena. Sellisel juhul tuleks juhtkonnapoolse ülevaatuse juures lihtsalt viidata, milliste arutelude käigus need teemad on juba läbi käidud ja kuhu on talletatud asjakohased tulemused.\nSarnaselt juhtkonnapoolsete ülevaatuste läbiviimisega, tasuks organisatsioonis regulaarselt üle vaadata ja ajakohastada ka strateegiat ning sellega seonduvat. Strateegia ülevaatus ei ole küll standardites nõutav, kuid organisatsiooni tulemuste saavutamisel ülimalt oluline faktor.\nParimate tulemuste ja mõistliku ressursikulu saavutamise nimel tasuks strateegia ülevaatused ka juhtkonnapoolsete ülevaatustega ühendada. Soovitame mõlemate ülevaatuste teemad paigutada kalendrisse sobivatesse perioodidesse (vastavalt tulemuste kogumise võimalustele ja loogikale). Nii saavad vajalikud sammud tehtud ja organisatsioon käib ühte jalga. Lisaks püstitatud eesmärkide ja põhimõtete ning väärtuste ülevaatusele, tasuks regulaarselt hinnata ka näiteks:\nVäljavalitud kliendigruppidega seonduvaid tulemusi (kliendihalduse tulemused, eesmärkide saavutamine, reageerimine erinevatele meetmetele, seonduvate prioriteetide ülevaatamine)\nKonkurentide tegevust ja tulemusi (koos asjakohaste järelduste tegemisega);\nEttevõtte seisundi ja riskide hindamist (nt SWOT analüüsi raames);\nPikaajalise visiooni täiendamist ühe aasta võrra ja selle baasil ka vastavate strateegiliste eesmärkide täpsustamist.\nLoomulikult kaasneks selliste ülevaatuste otsuste põhjal tegevuskavade koostamine ja realiseerimine. Kui ülevaatused jagunevad aastas erinevatele perioodidele, siis saab seal edukalt läbi viia ka tegevuskavade elluviimise ülevaatuse (ühildatav näiteks juhtimiskavade ülevaatuste läbiviimisega).\nStrateegia ja juhtkonnapoolsete sisuliste ülevaatuste regulaarne läbiviimine annab võimaluse planeerida ja suunata ettevõtte ressursse tulemuslikumalt. Juhtkonnapoolsete ja strateegia ülevaatuste läbiviimist võib hajutada aasta jooksul läbiviidavate erinevate kohtumiste ja analüüside peale. Oluline on küsimuste sisuline ja süstemaatiline käsitlemine ning asjakohaste tulemuste talletamine.\nSelliste ülevaatuste tulemuslikkuse suurendamiseks, värskete ideede sissetoomiseks ja juhtidele aktiivse osalemisvõimaluse andmiseks tasuks aeg-ajalt kaasata professionaalseid konsultante. Oleme paljudele organisatsioonidele selles osas toeks olnud ja tagasiside on olnud ülimalt positiivne. Andke palun teada, kui soovite selle kohta rohkem informatsiooni saada.\nSeniks aga soovime head vana aasta lõppu ja veelgi edukamat uut aastat!\nja Jussi Onoper


Malle Mutso Juuksur Kesk 2, Kambja alevik, Kambja vald, Tartu maakond, 62034 514 2006 See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud. 11601566\nMaret Roosvald. Metsa talu Marja- ja taimekasvatus Reolasoo küla, Kambja vald, Tartumaa, 62022 503 6506 See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud. http://www.taimed.ee/ 11477001\nDiana Mägi Küülikukasvatus Vana-Kuuste küla, Kambja vald, Tartumaa, 62033 5667 9898 See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud. http://www.foxyrabbits.eu 11703791\nTuuli Bürkland Ratsutamis- ja füsioteraapia Otsa talu, Kaatsi küla, Kambja vald, Tartumaa, 62006 5344 7388 See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud. - 11798550\nMart Laan Mesindus Mäeotsa talu, Vana-Kuuste küla, Kambja vald, Tartumaa, 62033 5647 6521 - - 11845002\nRaili Nõmmeots Hambaravi Hambaraviteenused Maja nr. 2, Vana-Kuuste küla, Kambja vald, Tartumaa, 62033 741 8166 - - 11735696\nAIVAR PAULSON "PALANDIKU TALU" Teraviljakasvatus Sirvaku küla, Kambja vald, Tartumaa 5620 8626 - - 10124542\nViimati uuendatud 11.01.2013 15:59