... nüüd mitte mina, vaid Kristus minus! - Via.ee\n... nüüd mitte mina, vaid Kristus minus!\n« Tagasi artikli juurde Artiklile on 602 kommentaari.\nVaata: [1-20] [21-40] [41-60] [61-80] [81-100] [101-120] [121-140] [141-160] [161-180] [181-200] [201-220] [221-240] [241-260] [261-280] [281-300] [301-320] [321-340] [341-360] [361-380] [381-400] [401-420] [421-440] [441-460] [461-480] [481-500] [501-520] [521-540] [541-560] [561-580] [581-600] [601-602]\nVastseliina Toomas, PL, 2005-01-24 22:58:40\nT: Ei ole kristlus duaalne! Kristlus on monistlik.\nPL: Ilma Saatanata?\nSaatan on minu arusaamises kristlusest Puhas Kurjus, mis on Hea Enda - Jumala - ees lõppkokkuvõttes jõuetu. Lõppkokkuvõttes on olemas ainult Hea.\nPL, Hele, 2005-01-24 23:11:38\nHele: Mida-mida, vanameister! Et siis ise kohe üldse ei teagi, millest aina seletad? Eluaeg teoretiseerida ujumisest nii ja teisiti, vaadata ligidalt pealt teiste magusat sulistamist ja ise üldse mitte varvastki vette pista? Vaat ei usu, sellist tahtejõudu pole ilmas olemas... vähemalt mitte ilma müstilise kogemusetta :)\nPL: No hää küll - eks mul neid ole ka, aga mitte sellise regulaarse praktika tulemusena nagu Toomal. Mida tahtsin öelda. Mul nad juhuslikud, kudas Jumal annab, no ehk nii paar korda mõnes päevas.\nEila tulin Lilleorust, nood paganad praktiseerivad sääl iga nädalavahetus, silmad säravad pääs.\nMa muidugist palvetan, kui vesi ahjus, ja muidugist tänupalvet nii et tapab, aga palve pole nii arendav, et mõnikord tundub, justkui tammuks 25 aastat paigal.\nNo ega muidugist asi pole ka nüid nii hull, kui minu härdas meel seda hetkel paista tahab.\nTea, piaks julguse ikkegi kokku võtma... ja riskima miski hulluksminekuga.\nAga mis ma nutan - mul ju teadmise-jooga. Sellega saab end lohutada küll ja küll.\nVastseliina Toomas, PL, 2005-01-24 23:17:03\nT:Aastatuhandetega kumuleerunud kultuurikogemuse enamat osa võib pidada liigselt spetsiifiliseks teadmiseks Kostariika tarakanide kohta.\nPL: Toomas? Kuidas on Valgustusest Läänes massiliselt alanud mõistusekultus “enam osa” aastatuhandetega kumuleerunud kultuurikogemusest?\nMa ei seostaks Kostariika tarakanide kohta olevate täppisteadmiste metafoori ainuüksi “uusaegse mõistusekultuse” tulemteadmistega. Kunagi kirjutasin DELFIsse, et mul on ükskõik, kas Aleksandria raamatukogu põles või mitte: ka seal olid kindlasti muuhulgas täpsed ülevaated väga paljudest sama olulistest küsimustest ning mulle on tõesti väga oluline, et Kostariika tarakanide jalakarvade struktuur jääks saladuseks.\nHele, 2005-01-24 23:17:47\nPL, Toomas, 2005-01-24 22:35:32\nHele: ... ennast täiega ära anda ja egost lahti saada on mõnikord lahkelt lubatud ja soojalt soovitattav.\nT: Ei tea, kas ikka julgeb! Näiteks kui egoke eriti nõrk on.\nPL: A siis ongi end kergem ära anda. Ei mingi tugev ego-juurikas hakka naljalt oma põlvi nõtkutama.\nHele: Individuaalsust hajutada on kergem sellel, kes oma individuaalsust kõrgelt ei hinda... ja sellel, kes on end identinud kadumattuga. Igavese kadumist ei kardeta. Kui olen see puudutus, milles Üks iseenese ära tunneb - mis saaks mind ilmast kaotada?\nVastseliina, PL, 2005-01-24 23:23:23\nkas “püha” on pärit meie keeles “puh(t)ast”\nMinu mäletamist mööda pole nende sõnade vahel etümoloogilist seost.\nDiaTheo, 2005-01-24 23:27:35\nlevi, PL, 2005-01-24 21:58:56\nMiks sa arvad, et alateadvus üldse olemas?\nMille alusel sa järeldad, et teadvus ja alateadvus on nagu mingid püsivad osad? Või hoopis hierharhilises või tasemelises seoses?\nEga jah, pole teadus teadvustki veel defineerida suutnud, seda enam ei suudeta teda päris täpsete reeglite kohaselt piiritleda alumiseks ja ülemiseks osaks.\nKüll aga praktilises keelepruugis seda vist ikka tehakse. Kui kontekst nõuab, eristatakse ala- ja ületeadvust. Põhiliseks eristajaks paistab mälu olevat, täpsemalt, millise piirkonna poole otsuse langetamiseks aju pöördub. Nimelt olla inimese ajul imeväärne võime salvestada selgepiiriliselt teadvustamata, kuid eksistentsiks siiski hädavajalikke kogemusi kuidagi eraldiseisvate pakettidena.\nUmbes midagi taoliset olen kunagi kusagilt lugema sattunud.\nInimülesed on rääkinud ka *üli*teadvusest, aga see ei tohiks tavainimesi puudutada:-)\nHele, 2005-01-24 23:29:26\nPL: Mul nad juhuslikud, kudas Jumal annab, no ehk nii paar korda mõnes päevas.\nnitševoo sebe... siis peab ju selleks elamagi...\nVastseliina Toomas, 2005-01-24 23:36:16\n...regulaarse praktika tulemusena nagu Toomal...\nÜhest küljest on mul regulaarne praktika muidugi kah, aga teiselt poolt ikkagi ka “Jungi 35. kuni 40. eluaasta kogemuse” vaste minuenda puhul muuhulgas seoses “Pirita 60 Loo” ja selle järelmitega. Seda lõpuni endasse integreerida ma paraku veel suutnud pole - aga muidugi loodan seda saavutada!\nHele, DiaTheo, 2005-01-24 23:54:16\nDiaTheo, Artiklist, 2005-01-24 22:13:33\nmees peaks siis avastama endas anima, hinge, kui kare ta oma persona, maski taga ka olla ei sooviks.\nNo ja vastupidi, naine peaks vabanemiseks orgaaniliselt tajuma endas vaimu olemasolu, kui õrn ja hingeline ta ka olla ei igatseks:-)\nNojavot, kui siis need seesmised duaalsused on tuvastatud ja teadvustatud ja kui minalt tervikuna on maha raputatud ajaloohämarustest saati sootsiumi poolt kujundatud ning põlvest põlve edasipärandatud arhetüüp – persona-mask - vaat siis ongi inimene individuatsiooniprotsessiga lõppu jõudnud, võltsahelatest vabanenud ja … elupäevadki viimseni ää kulutanud:-)\nOi ei ole see “unenägu” nii lühike, et nii kui hinge ja vaimu kokku saad ja ära tunned, et sotsiaalne persona näo küljest lahti käib, nii eluke otsas ongi. Mõni pääseb stereotüüpidest suht kergelt, kui keegi ei vaevugi talle õrnas eas õieti selgeks tegema, et poisid ei nuta ja tüdrukud ei taipa loogikat. Siis jääb järgneva jaoks rohkem aega.\nVastseliina Toomas, 2005-01-25 06:33:11\nSuur ja rahulik rõõm sellest eilsest nii ilusast VIA-päevast hinges,\nkirjutan siia oma suured tänumeelesõnad\nPeetrile, Helele, tsuktsile, Mailale\nja kõigile teistele kaasosalistele\neilse päeva eest.\nVastseliina Toomas, 2005-01-25 06:43:49\nIndividuaalsust hajutada on kergem sellel, kes oma individuaalsust kõrgelt ei hinda...\nEnd inimesena tunda on hõlbus teiste inimeste peeglis.\nja sellel, kes on end identinud kadumattuga.\nKes tahes inimene näeb end kõige selgemini Suures Peeglis, Jumala ees. Sealt seest voogab talle valgust.\nIgavese kadumist ei kardeta.\nJa isegi kui inimsugu maailmast välja sureb, olgu kliimakatastroofis, olgu tuumahävingus, Mina ja Mu Kaaslased Möödanikus ja Praegu jäävad ikka alles...\n/Sisaliku jälg kivil./\nKui olen see puudutus, milles Üks iseenese ära tunneb - mis saaks mind ilmast kaotada?\nMina ja Tema.\nSurematule ja nähtamatule,\nolgu au ja kirkus\nlevi, DiaTheo, 2005-01-25 06:57:05\nEga ma nendest asjades suurt teagi, ma ei ole selle ala asjatundja. Olen nende asjadega kokku puutunud natuke koolipingis, aga rohkem siiski huvi tõttu. Olgu kuidas on, see alateadvus värk tundub minu (just sellele omistatavate omaduste või avaldumise iseärasuste poolest) jaoks olema rohkem ehk mingit liigi uskumuslikku laadi arvamuste värk. Tihti katsutakse selle mõiste alla mahutada kõik, mis tundmatu. Loomulikult ei saa eitada sellise nähtuse olemasolu, kuid kas seetõttu on ikka põhjendatav ‘alateadvuse’ mõiste kasutamine. Ega’s olegi vahet, mis nime kasutame, kuid sõna ‘alateadvus’ on eksitav, kui lugeda raamatutest, mida selle all asjatundjad mõtlevad. Kui lähtuda alateadvuse üldtunnustatud tähendusest, siis tundub see jällegi olevat seotud teatava uskumuslikku laadi arvamuse tõeks pidamisega. Niiehk naa on see ka jääb see piiratuks, kui mängu tuleb algpõhjuse otsimine või usk Jumalasse.\nAga olgu, see niisama mõtisklusena. Minu jaoks ei oma see alateadvuse lugu praktilises elus mingit tähendust. Ja see ei aitaks mul ka kuidagiviisi paremini elada. Jah, kasu oleks sellest ehk spetsialistidele, kes inimesi tahab nende hädadest proovida välja aidata. Kui inimene usaldab aitajat tema uskumuses....\nTeadus siiski on neid nähtusi mingil viisil püüdnud määratleda või defineerida. Rahuldavalt või mitte, aga siiski on.\nVastseliina, 2005-01-25 07:09:43\nMinu arust selles alateadvuse asjas oli väga hea see DiaTheo määratlus, mis seostas alateadvuse ja teadvuse vahe erisuguste mälu liikidega.\nLihtsalt öeldes: teadvus on see, mis on otse meeles; alateadvus on see, mis on meeles, aga mitte otse.\nJa siin on muidugi jälle eesti keel väga hea sõnasõnalise tähendusega:\nma mäletan seda - mul on see meeles!\nVastseliina, 2005-01-25 07:11:24\nAidaa! Lähen Pühale Missale ja palvetan meie kõigi eest siin VIAs, kaaspreester nagu ma seda kristlasena olen :)))\nlevi, DiaTheo, 2005-01-25 07:54:00\nEga jah, pole teadus teadvustki veel defineerida suutnud,\nMedistiinisõnastiku (tõlke teostaja kirjastus Mediscina, 1996) kohaselt on teadvus: 1) isiku poolt igal hetkel kogetud elamuste kogum (aistingud, mõtted, kujutlused, mälestused);\n2) isiku teadlik(uks) olemine enesest ja keskonnast;\n3) teadvuse seisund (aste), teadvuse intensiivsus, mida võib käitumise põhjal jagada nt. järgmistesse astmetesse: täiesti teadvusel, unine, segasusseisund, valule reageerimine või mitte reageerimine, ei hinga\nVastukaaluna tuuakse ka teadvusetuse seisundi olemasolu.\nInimese Füsioloogia (tõlge, 1997, Tartu Ülikooli Füsioloogia Intsituut) lk. 156 on mainitud, et teadvus on seotud komplekssete neuronstruktuuridega ja *väljaspool neid struktuure teda ei esine.*\nKas see on piisav, seda ei oska ma kahjuks öelda.\nseda enam ei suudeta teda päris täpsete reeglite kohaselt piiritleda alumiseks ja ülemiseks osaks.\nMulle tundub, et see on ka võimatu.\n<Küll aga praktilises keelepruugis seda vist ikka tehakse. Kui kontekst nõuab, eristatakse ala- ja ületeadvust.</i>\nProf. Veikko Tähkä raamatus ‘Psühhoteraapia alused’ (lk.21-22) on alateadvuse kohta muuhulgas toimetaja poolt märgitud järgmist.\n“ Eesti keelde on saksa das Unbewusste tõlgitud mitmeti: teadvusetu, alateadvus, ebateadvus, mitteteadvus ja irdteadvus. Neist tuntum on kahtlemata *alateadvus*. Ka Soome on igapäevases kõnepruugis harjutud kasutama mõistet alateadvus. Freud ise kasutas alateadvust (Unterbewusst) mõnes oma varasemas kirjutises, enne 1900, kuid loobus siis sellest, sest alateadvus ei võimaldanud teha vahet, kas mõeldakse psühhika minit toopilist või kvalitatiivset aspekti. Küsimus ei ole ju miski allpoolt teadvust olev vaid *väljaspool teadvust olev*. Seega on täpsem kasutada mõistet *mitteteadvus* (vrdl Soomes üha enam kasutust leidnud piilotajunta), eriti siis, kui räägime psühhika struktuurist. Omadussõnana võime rääkida ka teadvustamata psühhilisest *ilmingutestst*.”\nlevi, DiaTheo, 2005-01-25 07:55:16\nProf.Tähkä ise kirjutab eelmainitud raamatus järgmist:\n“ Kuigi Freud polnud esimene uurija või mõtleja, kes rääkis teadvustamata hingeelu olemasolust, oli ta esimene, kes viitas selle kesksele tähendusele isiksuse tegevuses. Psühhoanalüüs saigi algselt tõeliselt tuntuks just *mitteteadvuse psühholoogiana* ja paljude aastate vältel oli Freudi põhihuvi suunatud teadvstamata hingeelu ilmingute vastu nii nagu need ilmnevad igapäevastes eksitegudes, unenägudes, neurootilistes hädades, muinasjuttudes, müütides, kirjanduses ja kunstis ning primitiivse ühiskonna tavades ja uskumustes.\nPsühhoanalüütilise *teooria* tekke algfaasis esitas Freud hüpoteesi, milles isiksus jagati kolmeks ‘korruseks’: teadvuseks, eelteadvuseks ja teadvustamata hingeeluks ehk mitteteadvuseks. See nn. toopiline hüpotees taandus hiljem nn. strukturaalse hüpoteesi ees, kus Freud eristas isiksuses kolm *funktsionaalset* rühma: ego, id, superego, milles omakorda võisid esineda ka erinevad teadvustatuse tasemed. Varem mõisteti teadvuse tasemete all teatud *'piirkondi' või erilisi süsteeme inimese sees*, nüüd vaadeldakse neid teatud *kvaliteetidena*, mida võidakse adjektiivselt liita iga uurimise all oleva psühhilise sündmusega. Kuigi nende kvaliteetide vahel *ei ole alati selget piiri*, võidakse iga psühhiline ilming ja sündmus määratleda kas teadvustatuks, eelteadvuses olevaks või teadvustamatuks.” /.../ *Mitteteadvuslikud* on omakorda on omakorda need psüühikas olevad asjad ja sündmused, mida me kas sugugi ei suuda teadvustada või mille teadvustamine on võimalik vaid märgatava lisaenergia kulu abil./.../ Aga sageli on psühhika erinevad teadvustamata faktorid siiski võtmepositsioonil inimese käitumise mitmeplaanilises motivatsioonis ning eriti otsustav on nende osa psühhiliste häirete sünnis ning haigusnähtede kujunemises. /tsiteeringu lõpp/\nPõhiliseks eristajaks paistab mälu olevat, täpsemalt, millise piirkonna poole otsuse langetamiseks aju pöördub.\nKes pöördub millegi poole?\nNimelt olla inimese ajul imeväärne võime salvestada selgepiiriliselt teadvustamata, kuid eksistentsiks siiski hädavajalikke kogemusi kuidagi eraldiseisvate pakettidena.\nSee võib nii olla, kuid ka ei pruugi. Aga igal juhul on see tõepoolest huvitav asi.\nTänud sulle selle teema puhul.\npriit kelder, 2005-01-25 08:37:21\nKüsimus teadvuseteadjaile ja -arutajaile: millise nimega “teadvus” on olemas SATORI’d üle elaval/elanud inimesel? Mida arvate terminist, mis kaunis levinud - “teadvuse muutunud seisund”. Selle poole suunasid keskajal ch'anilikes kloostrites eestseisjad õpilasi, ja mõningas mõttes (see on siinsele auditooriumile hästituntud asi) puhastasid õpilaste teadvust sinna elu ja kooliaastate jooksul kogunenud teadmisterisust. Nii et moodustuks teadvus kui TABULA RASA. Selleni jõudnud adept ei viskle enam ei Kostariika tarakanide teadmiset soos, ei morjenda teda ei Savisaar ega kvantfüüsika. Ning käitumises samuti - do nothing and everything will be done.\ntsukts, 2005-01-25 08:44:09\nKui inimene kuuleb ja näeb, aga ei hinga ega tunne valu, kas ta on siis teadvusel?\n1905. aasta 28. juunil viis dr. Beaurieux läbi katse giljotineeritud kurjategija Languille’i peaga. Beaurieux kirjutab, et pärast pea keha küljest eraldumist tõmblesid selle silmalaud ning huuled ebakorrapäraselt umbes 5 sekundi jooksul. Seejärel tõmblused lakkasid ning silmad vajusid pooleldi kinni, paljastades vaid silmavalged. Beaurieux hüüdis kõlavalt mehe nime, see avas silmad ja pööras pilgu teda kõnetanu poole, kusjuures arstina töötanud Beaurieux’ kinnitusel oli tegemist sureva, ent mitte surnud inimese pilguga. Mõne sekundi pärast sulgusid silmad aeglaselt taas, arst hüüdis veelkord hukatu nime, see avas jälle silmad ja vaatas talle otsa. Kui silmad kolmandat korda sulgusid, hüüdis Beaurieux veel kord mehe nime, ent mingit reaktsiooni enam ei järgnenud. Kõik see kestis umbes 25-30 sekundit.\nÜks 1989. aastal Lõuna-Koreas aega teeninud USA ekssõjaväelane on kirjeldanud juhtumit, kus ta koos ühe oma sõbraga sattus liiklusõnnetusse, mille käigus tolle pea keha küljest eraldus. Mees rääkis, et pea jäi lebama näoga ülespoole ning näis üritavat kaks korda suud avada. Nägu väljendanud esmalt segadust ja šokki, siis õudust ja kurbust. Pea vaadanud otsa oma sõbrale, siis heitnud pilgu oma eemal lebavale kehale ning siis taas sõbrale. Seejärel hakkas pilk häguseks muutuma ja saabus surm.\nlevi, 2005-01-25 10:03:08\nProf. Jerome Lejeune (surn.1995) oli meditsiiniteaduste doktor, fundamentaalgeneetika professor Rene Descarte Ülikoolis Pariisis. 1958.a. kirjeldas ta esimesena kromosoomtõbe-mongoliidsusele (Downi tõbi) omast ekstrakromosoom 21-e. Selle töö eest omistas USA president talle Kennedy autasu ja Ameerika Inimgeneetika Ühing William Alleni mälestusmedali. Ta on (oli?) Ameerika Kunsti ja Teaduste Akadeemia liige.\nKirjeldades loote tunnusjooni ja evolutsiooni emaüsas, jõudis J.Lejeune järeldusele, et inimolendi inimlik loomus on eostumise hetkest alates eksperimentaalselt kinnitatud tõsiasi.\nlevi, 2005-01-25 10:22:09\nProf. Jerome Lejeune räägib (tegemist on eesti keelde tõlgitud ettekandega):\n“On inimesi, kes väidavad - ja üllatuslikult on mõned neist koguni Nobeli preemia laureaadid - et elu ei alga mitte kunagi, sest ta jätkub pidevalt. See on tõsi - elu antakse edasi vanematelt lastele ammustest aegadest peale...Kuid isegi hallipäisele geneetikaprofessorile ei ole eriti meelepärane mõte olla miljon aastat vana. Ja mulle näib lausa pöörane, kui seda öeldakse noore naise kohta. On ilmne, et ta ei ole miljon aastat vana, kui ta on natuke üle kahekümne. Samasuguse kindlusega kui loomaaiakatses, võime väita, et iga elu saab alguse nimelt sellest hetkest, kui kogu vajalik ja piisav informatsioon aine elustamiseks koondub sellesse tillukesse sfääri diameetriga 1,5 mm, mida me nimetame viljastatud munarakuks.”\n“Pidage meeles: elusat ainet pole olemas. Lausmaterialism ei seleta midagi, sest mateeria ei saa elada. See, mis on olemas, on elustatud aine. Esimesse rakku kätketud “informatsioon” elustab selle, mis tähendab, et see rakk on uus inimolend. Kui seda informatsiooni seal ei oleks, siis poleks see rakk elus. Rakk on tegelikult selle informatsiooni kandja. Me peame mõistma, et informatsioon pole jõuga peale surutud juba elusale mateeriale, vaid et mateeria ei elaks ilma selle informatsioonita. Me teame nüüd ilma kahtluseta, et vaimust ja mateeriast kõneldes on määravaks just vaim.”\nTõlke allikas: Kiriku Elu,1996


Suunakood 231 / +351231 / 00351231 / 011351231, Portugal\nSuunakood 231 (+351231 / 00351231 / 011351231)\nSuunakood: 231 (+351 231)\nEesliide 231 on Mealhada suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 4927701 ja suunakoodi 231 jaoks tuleb valida number 231 4927701. Mealhada asub Portugal.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 4927701, suunakoodi 231 (Mealhada) ja Riigi suunakood 00351 jaoks tuleb valida number 00351 231 4927701. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 231.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +351 (00351) ega suunakoodi 231 (Mealhada).\nKui te ei asu Portugal ja soovite helistada inimesele Mealhada, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Portugal Riigi suunakood on +351 (00351), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Mealhada, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +351 231. Fiktiivse telefoninumbri 4927701, suunakoodi 231 (Mealhada) ja Riigi suunakood 00351 jaoks tuleb valida number 00351 231 4927701.


Osaajaga LLM Keskkonnaõigus Lõuna-Aafrika Vabariiks - LLM Keskkonnaõigus programmid Lõuna-Aafrika Vabariiks LLM Keskkonnaõigus LL.M. (Bakalaureus) on rahvusvaheliselt tunnustatud kraadiõppe õigus kraadi. LL.M. tugevus lihtsalt tavaliselt ei võimalda tegutseda õiguse; enamasti LL.M.Õpilased peavad teenima kutsekraadLLM Environmental Law on Major Keskkonnauuringud ja päästa maailm. Muidugi on umbes rahvusvahelisel keskkonnaalased eeskirjad, lepingud ja põhikirjas. Samuti kui maailm seisab silmitsi globaalse soojenemise paljud tahavad, et päästa maailm ja selle käigus oleks kasulik vähendada kahju üle kogu maailma.Lõuna-Aafrika Vabariik, ametlikult Lõuna-Aafrika Vabariik on riik, mis asub Lõuna-otsa-Aafrikas. See on jagatud üheksa provintsi. Lõuna-Aafrika Vabariik ei ole mitte ainult hüppas välja punkt, see on ise fantastiline kohtades rikas kultuur, fauna ja floora ja ajalugu.Osaajaga LLM Lõuna-Aafrika Vabariiks - Võtke Osaajaga LLM Lõuna-Aafrika Vabariiks. Kõik Osaajaga LLM programmi ja kooli kohta. Säästa aega ja kontaktandmed kool siin!


Järgmine elundidoonor võib olla 3D-printer - FITNESS\nJärgmine elundidoonor võib olla 3D-printer\nMeie jaoks on tulevik. Selle nädala New Yorker kasutab 3D-printerite kasutamist - nüüd on see "odav ja üldlevinud", et printida kõik alates prillidest kuni relvadega - meditsiinikeskuses. Nüüd, kui 3D-printerid saavad printida inimese kudesid, kasutades rakkude tinti, kirjutas Jerome Groopman, selgitas: "[S] urgeonid implanteerivad 3D-trükitud stente, proteesi ja inimese koljuosa asendussektoreid." Täiesti lab kasvanud elundid pole valmis veel, kuid me oleme hästi teel sinna jõudmiseks tänu funktsionaalsete kapillaaride trükkimisele. Nagu Groopman kirjutab, "ei ole enam küsimus, kas neil õnnestub [trükkida täisorganeid], vaid kuidas." Allpool olevas videoosas saab elundit 3D trükkimise kohta rohkem teada saada, kus dr Ali Khademhosseini BWH biomeditsiinitehnika osakonnas räägib et 3D-printeri tähtsus üksikute patsientide meditsiinitarvete kohandamisel. "Me võime teha konkreetsele probleemile sobivad konstruktsioonid, suurus, kuju, " selgitab ta.\nSilte: Body & Fitness, Body & Fitness, uudised, elundidoonorlus


Vähesed inimesed oma elu ei ole kuulnud sõna "sooda", seda kasutatakse retsepti kogud kokteile ja peaaegu iga filmi. See sõna on üsna kindlalt meie elus. Harjunud, ja kasutatakse sageli, kuid siiski mitte igaüks teab , mida sooda, ja kuidas see on toodetud. Seetõttu püüame kirjeldada üksikasjalikult kõike on teada.\nKuidagi oli pikk eeldada, et see jook on tavaliselt mineraalvesi. Aga selleks, et täielikult mõista, mida sooda, pead teadma vahe nende ettevalmistamisel. Mineraalvett lihtsalt süsihappegaasiga küllastunud ja sooda on valmistamisel kasutatud mitmesuguste lisanditega. Et maitse parandamiseks kasutatud happe ja söögisooda, samas võivad need ained olla mõned ohtu meie tervisele.\nSee jook on erinev maitse, hästi suutnud oma janu kustutada suvel soojuse ja lisada maitse erinevaid kokteile. Aga me peame meeles pidama, et sooda, sest see ei ole väga kasulik, nii ei kuritarvita seda veega. Pea meeles, et jook sisaldab suurel hulgal süsinikdioksiidi, nii et ole ettevaatlik pudeli avamisel. Kui te kogemata enne kasutamist loksutada, on tõenäoline, et saate "Värskenda" ei ole mitte ainult keha, vaid ka riideid.\nSelline vesi ei ole toitainete, eriti vitamiinid on olulised normaalseks arenguks ja toimimiseks organismis. Seetõttu on vajalik, et piirata selle kasutamist laste poolt: sest see on meeldiv maitse, piisavalt hea, või pigem üldse mitte.\nMis on sooda, ja kes on sellest loobuma?\nSdeduet leian, et see vesi on valmistatud kasutades söögisooda ja täis palju süsinikdioksiidi. Naatriumvesinikkarbonaat võib tõsiselt mõjutada seisund hambaemaili, ei tohiks tähelepanuta. Lisaks kasutamist gaseeritud vesi ei soovitata inimestele kellel on probleeme seedeorganite ja seedetraktis. Nii, et vältida probleeme, proovige juua vähem sarnane vedelik.\nHirm võltsitud kohtumine ostes, soovitab paljud fännid see vesi küsimus, kuidas teha oma sooda. See jook on täiesti võimalik süüa kodus, lihtsalt vaja olla kannatlik. Kui see on absoluutselt ei piisa, ja vesi tahan siinkohal, võite lisada veidi sooda, pärast ära maksta oma äädikat. Me saame hea maitse, kuid siiski ei ole päris juua, mis on arutatud.\nNeed, kes on huvitatud sellest, kuidas teha sooda õigesti, aitab järgmise retsepti. Sa pead segada pakettaknad pärmi sooja veega ja jäta segu kuni mullid. Lahustatakse vees tassi suhkrut, keedetakse ja lastakse jahtuda toatemperatuurini, seejärel segada pärm, vala pudelisse ja tihedalt sulgeda. Pärast päeva lift laeva ja vabastada mõned õhu pudelisse ei riku survel. Kolm päeva hiljem, kui soovitud jook valmib.\nSulge kompott õunad ja viinamarjad talveks. Parim retseptid!


Rakenduste ja mängude taastamine iPhone'is või iPadis\nKas saite just uue iPhone'i või iPadi, mida te varundamisest ei taastata? Kas soovite oma vanas seadmes uut algust? Pärast telefoni või tahvelarvuti seadistamist on aeg oma lemmikrakendused ja mängud taastada.\nKuidas leida varem installitud rakendusi\nKui soovite uue iPhone'i või iPadiga uut algust, on parem mitte varundamisest taastada. Värskelt lähtestatud iPhone või iPad on vigadeta, jookseb kokku harvemini ja annab teile parema aku tööea.\nSiiski soovite pääseda juurde kõigile oma lemmikrakendustele. Muidugi saate neid kõiki otsida ja alla laadida, kuid on parem viis kõigi varem allalaaditud rakenduste ja mängude loendi saamiseks.\nAvage App Store ja minge vahekaardile „Täna”. Konto teabe nägemiseks puudutage paremas ülanurgas oma profiiliikooni.\nPuudutage siin valikut „Ostetud”.\nPuudutage järgmisel ekraanil valikut „Minu ostud”.\nSiin näete kõiki rakendusi ja mänge, mille olete oma iCloudi konto abil alla laadinud või ostnud. Nimekiri on järjestatud kronoloogilises järjekorras, nii et kõige uuemad allalaadimised ilmuvad kõigepealt.\nPuudutage ekraani ülaosas valikut „Mitte selles iPhone'is / iPadis”, et näha loendit rakendustest ja mängudest, mida te pole veel alla laadinud.\nLeidke rakendused, mille soovite taastada, ja seejärel puudutage installiprotsessi alustamiseks allalaadimisikooni.\nKui olete aastate jooksul koostanud pika loendi, puudutage ostuajaloost konkreetse rakenduse leidmiseks ülaosas olevat kasti „Otsing”.\nRakenduste taastamine iCloudi varundamisest või vanast seadmest\nAinus kord, kui saate rakendusi iCloud Backupist taastada, on iPhone'i või iPadi seadistamine. Alates iOS 12.4-st ja uuematest muutis Apple seda protsessi. Seadistusprotsessi ajal näete ekraani nimega „Andmete edastamine“. Siit saate rakendusi ja andmeid edastada juhtmeta vanast iOS-seadmest või iCloudist.\nPuudutage vanast seadmest juhtmeta andmete edastamiseks valikut „Teisalda iPhone'ist / iPadist” või puudutage nuppu „Laadi alla iCloudist”, et taastada iCloudi varundusest.\nKui teie seadmel töötab iOS 12.3 või vanem versioon, näete seadistusprotsessi ajal ekraani „Rakendused ja andmed”. Puudutage siin valikut „Taasta iCloudi varundamisest” ja logige sisse oma iCloudi kontoga.\nPuudutage valikut „Valige varundamine” ja valige seejärel saadaolevate iCloudi varukoopiate loendist. Järgmisena peate lihtsalt ootama, kuni teie iCloudi varukoopia taastatakse. Kõik teie rakendused laaditakse App Store'ist automaatselt alla ja varundamine taastab kõik teie rakenduse ja mängu andmed. Teil pole vaja uuesti sisse logida ega seadistada rakendusi ja mänge.\nRakenduste taastamine iTunes'i varukoopiast\nKui kasutate 5 GB tasuta iCloudi taset, on iTunes parem viis täieliku iPhone'i või iPadi varundamiseks. Lisaks, kui valite suvandi Krüptitud varundamine, saate varundada ka isiklikke andmeid, nagu Face ID, HomeKiti andmed ja rakenduse Health andmed. Nii on iPhone'i või iPadi taastamisel kõik teie rakendused ja mängud, rakenduste andmed, iCloudi andmed ja isiklik teave saadaval samas olekus, milles nad olid viimase varundamise ajal.\nEnne uue seadme andmete taastamist peate oma varasest varundama. Kui teil on see endiselt olemas, avage oma Macis või arvutis iTunes ja ühendage seejärel oma iOS-seade. Seadmehalduse ekraanile minemiseks klõpsake ülemisel tööriistaribal nuppu „Seadmed”. Siit leiate jaotise „Varukoopiad” ja lülitage varundamisrežiimiks üle „See arvuti”. Vana iOS-i seadme varundamiseks klõpsake nuppu „Varunda kohe”.\nITunesist varundamise taastamiseks ühendage uus seade arvutiga. Valige tööriistaribalt seade ja klõpsake käsul „Taasta varundamine”.\nJärgmises hüpikus valige loendist soovitud varukoopia, tippige parool, kui see on krüptitud, ja oodake, kuni teie rakendused ja mängud taastatakse nende varasemasse olekusse. Kui näete oma iPhone'is või iPadis ekraani "Tere", saate oma seadet kasutada.\niCloudi ja iTunes'i varukoopiad on pakettreis; nad varundavad ja taastavad kõik teie seadmes olevad rakendused ja mängud.\nKasutage kolmanda osapoole varundamise ja taastamise rakendust\nMõnel juhul võiksite varundamisprotsessi üle rohkem kontrolli saada. Näiteks soovite võib-olla varundada ja taastada ainult üksikuid rakendusi, mänge või rakenduse andmeid. Sellistes olukordades saate kasutada kolmanda osapoole iOS-i seadmehalduse rakendust, näiteks iMazing.\nAvage iMazingi rakendus, ühendage oma iOS-seade ja klõpsake protsessi alustamiseks nuppu „Taasta varukoopia”.\nIMazingu täisversioon maksab 44,99 dollarit, kuid see on seda väärt, kui te ei soovi oma iOS-i seadme haldamiseks kasutada iTunes'i.


Seinariiul EFBT12 - Riiulid | Moobel1.ee\nMoobel1.ee/Mööblikomplektid/Mööbli kollektsioon EFBT\nSibula lehis + Larico mänd Grafiit + Käsitöö tamm\nMööbli kollektsioon EFBT\nEFBT kollektsiooni mööbli abil võib elutoast saada hubane ruum pere jaoks, kus pidada pikki vestlusi. Rahulikud värvid ja elegantne disain muudavad Teie kodus veedetud aja veelgi nauditavamaks. Kollektsioonist EFBT leiate mööbli mõlemasse ruumi: elutuppa ja magamistuppa. Selle kollektsiooni mööbel sobitub ideaalselt nii heledasse kui ka tumedasse interjööri, mööbel säilitab minimalistliku stiili. Siin domineerivad Provence stiilis jooned ja detailid. Lihtsad jooned, hubased värvid, väikesed ümarad käepidemed rõhutavad mööbli eksklusiivset iseloomu. Disaini täiendavad kvaliteetsed detailid nagu karastatud klaas ja integreeritud energiasäästlik LED-valgustus. Sahtlitel ja ustel on vaikselt sulguv mehhanism. See mehhanism on eriline selle poolest, et see kaitseb ust ja sahtlit kiire sulgumise eest. Tänu spetsiaalsetele takistusele, peatatakse uksed ja sahtlid vahetult enne sulgemist ning tõmmatakse aeglaselt sisse, et mitte müra tekitada.


Koroonaviirus ja kaubamärgid | Patendiameti ajaveeb\nEkke-Kristian Erilaid16.04.2020 0 kommentaar(i)\nNagu ülemaailmselt oluliste sündmuste puhul tavaks, pakub ka koroonaviirus ettevõtjatele huvi. Euroopa Liidu kaubamärgitaotluste arv, mis sisaldavad sõnu CORONA, COVID või MASK, on olnud märtsis ja aprillis märkimisväärne.\nToon mõned näited tähistest, mida kaubamärgina registreerida soovitakse. Et tegemist on äsja sisse antud taotlustega, pole Euroopa Liidu intellektuaalomandi amet veel nende registreerimist otsustanud. Võib arvata, et sealsetel ekspertidel on ka omajagu mõttetööd, millised neist tähistest on kaubamärgina registreeritavad, millised mitte - on ju koroonaviiruse puhanguga seotud sõnad läinud kogu Euroopas tavakasutusse.\nAga niisiis mõned huvitavamad leiud Euroopa Liidu intellektuaalomandi ameti andmebaasist.\nHispaania eraisikud Alejandro De la Hoz de Miguel, Jesús Santamera Hermoso ja Daniel Gutiérrez Bernardo taotlevad kaubamärgina lausa sellist tähist nagu „CORONAVIRUS“, kaupade loetelus on muuhulgas eeterlikud õlid ja nii alkohoolsed kui mittealkohoolsed joogid.\nSoome ettevõte Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (eesti k Helsinki ja Uudenmaa tervishoiuettevõtete ühing) taotleb kaubamärke „Coronaguide“ (eesti keeles „Koroonagiid“) ja „Coronabot“. Kaupadeks ja teenusteks on meditsiinikaubad ja –teenused, aga ka IT-teenused. Huvitav on see, et ka Eestis kasutatakse tähist „CORONABOT“ koroonaviirusealase informatsiooni pakkumisel, täpsemat infot saab aadressilt coronabot.ee.\nAndmebaasist leiab ka Saksamaa päritolu taotluse märgile „byebyecorona“ (eesti keeles „hüvasti koroona“), taotleja on esialgu peidetud. Teenustest võib välja lugeda, et tegemist on virtuaalse müügikeskkonnaga.\nHuvitavad on ka Saksa ettevõtte Reiff Verlag GmbH & Co. KG taotlused „Corona Party“ ja „After Corona Party“ (eesti keeles „Koroonapidu“ ja „Koroonajärgne pidu“). Teenuste loetelust leiab meelelahutuse, diskod ja festivalid. Pole kahtlustki, et kui koroonaviirus taandub, on meil pidutsemiseks põhjust ja kaubamärgitaotlused on ettevõtjal sobivalt varakult sisse antud.\nVeel leiab taotlusi tähistele „Corona“, „Corona Hero“ (eesti k „Koroonakangelane“), Coronapass ja Coronalux. Itaallane Gianfranco Librandi aga taotleb märki „Corona Virus Free“ (eesti k „Koroonaviirusevaba“).\nMuidugi kasutatakse kaubamärkide koosseisus ka teisi temaatilisi sõnu. Huvitava näitena võib tuua märgi „COVIDBUSTERS SERVIZI DE DISINFEZIONI“. Tarbijale pakutakse selle märgi all muidugi desinfitseerimisvahendeid ja –teenuseid. „COVIDBUSTERS“ on küllap viide kuulsale kummitustefilmile „GHOSTBUSTERS“.\nKõige populaarsem on aga sõna „MASK“. Märtsi algusest aprilli keskpaigani on Euroopa Liidus esitatud koguni 35 seda sõna sisaldavat kaubamärgitaotlust, näiteks saksakeelne „VOLKSMASKE“ (eesti k „Rahvamask“), „HAPPY MASK“ (eesti k „Õnnelik mask“), „MASK & HYGIENE“, „Dr Mask“, „StaySafeMask“ (eesti k „PüsiKaitstunaMask“) jpt\nJa lõpetuseks. Kui tunnete huvi, kas ka Eesti ettevõtjad on meie Patendiametis selliseid kaubamärgitaotlusi esitanud, siis vastus on ei. Eesti kaubamärkide andmebaasist ma neid sõnu sisaldavaid ja tänavu märtsis või aprillis esitatud taotlusi ei leidnud.