Kadristik : 2017\nKui 2016 oli suhteliselt nigel aasta käsitöö osas ja blogis, siis 2017 tundus asi jälle paremaks minevat. Ma loodan, et mõõnast olen üle saanud ja nüüd uuesti tõusuteel. Iseasi, kas ühe kaheaastase kõrvalt on käsitöö jaoks rohkem aega kui ühe aasta vanuse lapse kõrvalt. Igal juhul plaanid 2018.-ks aastaks on suured ja kui tervet rehkendust ei jõua, siis teen pool...\nMinu plaanid ja soovid aastaks 2017:\nOsalen ühes FB grupi rõivaste õmblemise väljakutses ja sellega seoses plaanin teostada järgnevalt pildilt kõik rõivad vähemalt aprilli lõpuks.\nLõpetasin küll projekti aga vähe teiste valikutega. Kirjutasin siin!\nÕmmelda valmis shibori tehnikas värvitud kangaruutudest suur lapitekk - ei saanud see valmis sel aastal. Ehk järgmine aasta!\nMahutada oma UFO-d ja WIP-id ühte korvi - ehk siis tuleb nii mõnigi nendest lõpetada. - See on jaanuari alguse ülesanne - koristada, organiseerida, sorteerida.\nÕmmelda kingituseks ja enda tehtud käsitööd mõnuga kinkida kallitele inimestele. - Minu rõõmuks sai seda tehtud küll.\nJagada oma rõõmu isetegemisest teistega :) - Ma loodan, et siin jagatud jutud ja pildid olid teile rõõmuks. Minule oli rõõmu meie lapinaistega kohtumistest, reisist ning paljudest kõnedest ja kohutumistest kallite inimestega.\nJaanuaris alustasin eelmise aasta kokkuvõttega, näitasin näitamata töid ja seejärel tulid kaks kleiti. Täitsa toredad aga miskipärast pole selga jõudnud. Kuigi üht nendest pean plaani uuesti õmmelda, sest lõige ja tegumood oli äge.\nSeda kleiti võiks järgmine aasta veel õmmelda.\nVeebruaris näitasin terve hunniku rõivaid, osalesin ühes FB grupi koosõmblemises ja tänu sellele sain tehtud ühe selle aasta lemmiku - dressipluusi. Jällegi asi, mida tahaks veel õmmelda!\nTuleb ka järgmise aasta plaanidesse kirjutada!\nMärtsis (või õigemini veebruari lõpus) otsisin oma värve aga ühtegi postitust ei tulnudki. Ju ei olnud kirjutamise tuju.\nAprillis näitasin jälle kleite ja otsisin oma stiili taga. Nende postituste kirjutamine andis päris palju mõtteainet, selgust ja uut suunda. Hoolimata sellest, et uus stiili poole suundumine õmblustöödest kohe näha polnud, tean ma nüüd palju paremini, mis meeldib, mida tahan jne.\nPõhiline, mida aprillist kaasa võtta on hoopis see lõik:\nNiisiis. Kindlasti on nii mõnigi põhjus veel, miks alustada ühe suurema muutusega. Põhiline on aga see, et ma tahan:\nolla rahul ja õnnelik enda garderoobiga (sõltumata kohast, üritusest ja ilmastikust)\nhea välja näha\nraisata vähe aega ja närvirakke otsimaks sobivat riietust\nkulutada minimaalselt kangastele, rõivastele: kvaliteet, mitte kvantiteet (eriti kui mu riideid enam ära ei määrita)\nomada piisavalt ruumi ja õhku kapis selle võrratu garderoobi kõrval\nolla ehk eeskujuks teistele\nMaikuus lootsin, et uue FB grupi koosõmblemisega läheb sama hästi kui eelmisega ja tegin väheke plaane. Lisaks tegin plaane oma stiili osas. Kahju, et neid asju valmis ei saanud, nüüd on mõni neist mu poolikute tööde kastis. See kast läheb uuel aastal suuremale puhastusele.\nNeed märksõnad rändavad minuga uude aastasse kaasa :)\nJuunikuus näitasin aasta suurimat tööd. Kõige ehedama ja südantliigutavama tagasiside sel aastal sain samuti selle töö eest. Ma olen nii rahul, et lapiteki valmis sain. Hoolimata sellest, et mulle meeldib rõivaid õmmelda, jäävad lapitekid ka alati alles. Järgmisse aastasse on vähemalt kaks tükki planeeritud juba :)\nAasta suurim töö ja aastateks meeldejäävaim töö :)\nJuulikuine õmblusmaraton hõlmas endas praktiliste ja igapäevaselt kasutatavate rõivaste õmblemist ning seeläbi kangahunnikute vähendamist. Pikemas perspektiivis sellest küll kasu pole olnud - kapp ajab rohkem üle kui varem. Aga nii mõnus on õhtul magama minnes omale pehmed ja mõnusad tuduriided selga tõmmata.\nAugustis nokitsesin nööbikeede kallal, üritasin oma kotti valmis õmmelda ja panin reisikava kokku.\nSeptembris olid aasta tipphetked. Kirjutasin oma reisist koos kallite inimestega Prantsusmaale lapimessile lausa seitse osa! Koguaeg tundus, et nii palju pilte jäi näitamata, nii palju jäi kirjeldamata. Nii tore, et tagasiside postitustele ka tuli ja ehk tänu minu pikkadele kirjeldustele, lähevad teisedki sellisele reisile :)\nMa arvan, et see oli eredamaid hetki reisist.\nTeine tõeliselt meeldejääv hetk.\nIlma teieta poleks see reis üldse nii fantastiline olnud! Parim reisiseltskond maa peal ;)\nOktoobris kirjutasin veel reisist ja midagi nagu valmis ei jõudnudki. Kõiksugu asju oli pooleli ja mõtteid oli kindlasti rohkem kui küll aga ju see sügiskaamos mind vallutas.\nNovembris olin nii tubli ja hea, et õmblesin teistele. Noh, teiste all pean silmas oma perekonda ja lausa 4 asja sai neile tehtud :D See, et endale kaheksa asja valmis sai, ma kõva häälega ei ütle. Ma olen kõige õnnelikum ühe pluusi üle - midagi, mis on täitsa minu stiilis!\nOotab kontserti, kuhu sellega kargama minna!\nDetsember oli üllatavalt väga produktiivne kuu. Kõiksugu kaunistused, Eesti lapivaip 100 jaoks õmmeldud tekk, kollased põiminguga rätikud, linikud ja isegi ühe jõulukingi jõudsin peaaegu valmis õmmelda. Siia lisan aga paar paari täitsa näitamata töid:\nLäksid kingituseks Siretile :)\nVäiksel poisil pole küll hammastega põlvi aga pükse kulub alati.\nKokkuvõttes oli päris produktiivne aasta. Kahjuks või õnneks kangakuhjad on suuremad kui eelmise aasta lõpus, samas igapäevaselt kannan järjest enam enda õmmeldud rõivaid. Ma olen stiiliteadlikum ja pööran rohkem tähelepanu endale sobivatele värvidele ja loodan tänu sellele vältida kangaoste, millest ma peaks endale tuduriideid õmblema. Oma stiiliga kavatsen järgmine aasta hooga edasi töötada, sest eks see olegi järjest arenev ja muutuv. Võib aastaga rahule jääda küll.\nEndale ülevaade tehtud töödest ka:\nLapitekk sai suurendatud, kanditud ja valmis.\nRetuusid said valmis. SSW:DS (Seasonal Sew Wardrobe: Deep Stash Edition) - üks tehtud, vähemalt 8 jäänud) :)\nTuunika - kahjuks on see lõpurasedale sobilik (SSW:DS teine ese tehtud)\nPitssärk (vist valmis pigem detsembris)\nPidžaamad (vist valmisid ka detsembris, enam pole üldse kindel).\nDressipluus (enamiku õmblesin küll jaanuaris aga täna, 1.02, sain luku ette ja lõpetatud). SSW:DS kolmas ese on valmis. Võiks nüüd neid pildistada ka.\nBoolero sai valmis. Natuke imelik aga küll ma selle paika ajan :)\nTuunika (läheb kohe ka ümber õmblemise asjade kasti)\nKodune lilleline pusa(?)\nalustasin ühe lapiteki õmblemist\nühel softshell jopel sai lukk vahetatud\nsinine mustriline kleit\nkaks hõbedast kaelakeed pärlitega ja kõrvarõngad\nkaks valget pitsiga köögirätikut\nveel kaks valget pitsiga köögirätikut\nühed õmblusteemalised kõrvarõngad\nühtedele poolvalmis kõrvarõngastele said konksud\nLapitekk suurus 160x200\nPikendatud õlaga t-särk endale\n2 paari lühikesi tudupükse\n2 paari poolpikkasid tudupükse\nsinine särk kivikestega\nsinine lilledega särk\nlilleline õlapaeltega särk\nenda värvitud roosa maika\nkaks õmblusteemalist prossi kallitele reisikaaslastele\nhall narmastega linasest kangast õlakott\nväga ei midagi vist - hunnik töid on pooleli, ükski välja ei tule\npõimisin natuke mustreid rätikutele, aga valmis ei õmmelnud\nsaunaseelik abikaasale isadepäevaks\n3 pluusi endale (üks oli pikalt pooleli, teised kaks olid algselt kleitideks mõeldud)\n3 t-särki oma meestele\n3 kaelussalli endale (kaks öökullidega, üks lilleline)\n2 poolpikkade käistega särki endale\nLapitekk Eesti Lapivaip 100 projekti jaoks\n2 kollast rootsi põiminguga rätikut said õmmeldud ja pakitud\nlumehelvestega rätik sai pitsi otstesse\npunane rätik sai parandatud ja kasutusse\nhunnik õmmeldud jõulukaarte\nhunnik volditud ja õmmeldud ja pärlitega tikitud kuuski nii vildist kui kangast (14 kangast, 6 tk vildist)\n11 pehmet kuusekest\nkokku sulatatavatest pärlitest kuuseehteid nii 16 tk\nlaudlina sobivasse mõõtu õmmeldud\nkahed dressipüksid suuruses 92/98 nooremale lapsele\nvalge linik sai pitsi äärtesse (u 4-5m)\ntekikott sai väiksemaks õmmeldud\nÕigemini peaks kirjutama detsember 2017, sest enamik töödest sai valmis enne jõule ja vaid mõni üksik pilt on tehtud jõulude ajal.\nIgal juhul algas suur õmblemine ja meisterdamine lapse kooli laadaks valmistumisel - vaja oli nipet-näpet sinna viia, et saaks heategevuseks raha koguda. Ütleme nii, et järgmine aasta parem küpsetan midagi :)\nMulle endale tegelikult väga meeldis neid pisikesi ehteid õmmelda, kaarte õmmelda ja plastikhelmestest kuuseehteid kokku laduda. Viimased olid ka koos kaartidega ka kõige ostetumad asjad laadal. Peale laata aga oli nii hea meel, et palju pärlitega kuuski alles jäi, sest need rändasid erinevatesse kingipakkidesse ja me enda kuusele ka.\nKogu laadale minev kraam :)\nMulle need õmmeldud kuuskedega kaardid väga meeldivad aga järgmiseks aastaks peaks mingi uue ideega lagedale tulema.\nMõni kaart ei jõudnudki laadale, sest läks enne oma tuttavatele teele.\nNeid kuuski rändas igale poole :) Mõnus nokitsemine! Peaks järgmine aasta uue posu neid õmblema :)\nSamad kuused aga vildist - eriti lihtne (kuid aeganõudev) nikerdamine. Osa nendestki läks mu kallite sõprade kodu kaunistama.\nLisaks nokitsemisele sai õmmeldud üks laudlina väiksemaks - see hõlmas endas pitsi harutamist, lõikamist ja siis uuesti pitsi külge õmblemist. Kahjuks sellest enam pilti pole. Küll aga tegin pildi ära lõigatud kangajupist õmmeldud uuest linikust. Leidsin oma pitsikarbist piisavalt pika (pea 5m) puuvillase (või linase) pitsi ja sai üks väiksem lina ka valmis. Kui suur läheb pidulikul õhtusöögil lauale, siis väiksem sobib kasvõi igapäevaselt :)\nPildil tundub pits palju hallim kui tegelikult oli. Aga sellised ilusad volditud nurgad tulid esimest korda mu masina alt :)\nEnda koju seinale õmblesin aga südameid. Lükkisin need pärlitega vaheldumisi pärlniidile ja kunagisest jõulukaartide hoidja küljest kuused (pesulõksule kleebitud vildist kuused) läksid südamete kõrvale kaarte hoidma. Kahjuks sedaviisi ei saa kõiki kaarte seinale riputada - liiga raskeks läheb asi.\nPaar aastat tagasi valminud päkapikk sai kuuse külge. Suuremal lapsel oli hea tunne seda seal näha :)\nNüüd aga tuleb aasta kokku võtta ja uue aasta lubadusi varsti täitma hakata. Oma õmbluspäeviku/motivatsioonipäeviku/ajaplaneerija kallal teen hoolega juba tööd - otsin ideid, mida sinna lisada, kuidas lisada ja mõtlen kujundust välja. Tegelikult tahaks nii väga, et selline mõnus köide juba näpu otsas oleks - saaks täitma hakata! Oma õmblusnurgakese koristamine ja organiseerimine on planeeritud kohe jaanuari algusesse, et uuel aastal ülearune aega ja ruumi ei võtaks... Teiste plaanide täitmiseni tuleb peale nende ülesannete lõpetamist liikuda.\nPS. Kes FB-s ringi liigub ja Õmblustoa grupis veel liige pole! Tulge vaadake - seal algab uue aasta alguses äge taaskasutusteemaline koosõmblemine. Auhinnad ja puha... ;)\nVastseliina Käsitööühingu ja Meieselts Meroosi ühisel eestvedamisel tehti teoks projekt Lapivaip 100. Eile olid kõik tekid Tartusse ERMi oodatud ja minu omagi rändas koos kahe kaaslasega sinna.\nTekk sai alguse minu armastusest kaheksakandade vastu. Samas tahtsin midagi veidi teistsugust, mitte ainult punase ja linase kooslust nagu ma senini õmmelnud olen. Eesti Tikandi raamatust jäi silma Pühalepa tanukiri ja nii ma siis jupi sellest oma tekki õmblesingi. Mulle tohutult meeldivad need mustrid ja nende kasutus tänapäevasel moel. Porivaibal neid näha küll ei tahaks aga kaheksakandadega ja vana mustri väega kaetud teki alla poeks magama küll :) See tekk siin on aga 100x100cm, endale peaks suurema tegema.\nOsa Pühalepa tanukirjast sai tekile\nKasutatud puuvillaseid kangaid, vahel on polüestervatiin. Ruudu suuruseks valmis tekil on umbes 4x4cm.\nEndale teki õmblemisest juba rääkides: panin FB-s Kadristiku lehe jaoks uut päisepilti kokku ja vaatasin enda vanemaid töid üle, et pilte valida. Sattusin siniste värvitud kangalappide peale ja jäin mõtlema, et tuleks kindlasti see töö ka ära lõpetada. Piltidelt paistavad nii ägedad ja ehk nüüd sellest meetrisest tööst hoog siis veel sees...\nFB Kadristiku lehe uus päisepilt sai selline\nNüüd aga on vaja jõulukinkidele, jõulukaunistustele ja uue aasta plaanidele keskenduda. Uus postitus on mustandites juba salvestatud aga tahab veel veidi putitamist, et lubadused ikka vett peaks :)\nMul on tekkinud üks lemmik kanga e-pood, kust iga natukese aja tagant väheke kangast tellida saab. Tegin end ka seal nö klubiliikmeks ja iga kuu on erinevatel kaubakategooriatel -25% allahindlust, mis ahvatleb uusi kangaid vaatama ja ka soetama. Viimati oli allahinnatud pidulikud kangad (Evening wear collection - kuidas küll tõlkida?) aga seekord minust jäi veluur ja samet sinna, kuid paar teist kangast rändab praegu Eesti poole küll.\nTegu on siis muidugi Minervacrafts.com lehega ja järgmise särgi kangaski on sealt pärit. Mulle hakkas see triibuline kangas väga meeldima ja tegin sellest väga lihtsa lõike järgi poolpikkade varrukatega särgi. Must kangas tavaline ühekordne trikotaaž, mis Studio Liv Fabrics lehelt pärit.\nHea mõnus teksadega selga visata :)\nKui eelmise särgi kangas oli ise piisavalt efektne, et lisasid ei vajanud, siis järgmine kangas oli täiesti tavaline paksem trikotaaž, mis mõlemalt poolelt samasugune paistis. Jätkus seda ainult esikülje jaoks ja mul oli kindel nägemus ja plaan sellega. Lõikasin esikülje peale pikad trikotaažribad, õmblesin need topeltnõelaga särgi külge, puistasin peale ühelt Humanast toodud särgilt ära harutatud ümmargusi pärleid ja natuke torujaid klaashelmeid ning voilá! Oligi üks veidi rokilikuma olekuga särk valmis.\nVõiks öelda, et viimane särk on kõige rohkem minu stiili. Ma olen ikka sigarahul endaga :P\nPärlid annavad lõpptulemusele ikka nii palju juurde.\nKandmisega peaks trikotaažribad veidi rohkem end rulli tõmbama ja jääb natuke räsitud mulje, see ongi täitsa taotluslik :P\n23rd European Patchwork Meeting - VII ja viimane osa\nNelja päeva kohta seitse blogipostitust kirjutada ja sinna juurde lisada üle 200 pildi tundub nagu suurustamine aga tegelikult sai nende päevadega väga palju tehtud ja veelgi rohkem nähtud. Nii palju on neid töid, mida oleks veelgi tahtnud näidata, nii palju kunstnikke-lapitöö tegijaid, kellest tahaks veel kirjutada. Aga kõike, mis kogetud ja nähtud sai, nagunii sõnadesse panna ei saa.\nMe viimane päev ehk pühapäev oli plaanitud kodu koristamisele, Liépvre näituste vaatamisele ja tagasi Frankfurti lennujaama sõitmisele.\nHüvastijätt meie majutuspaiga kodulinnaga, järgmise korrani!\nLiépvres oli meil vaatamata kohaliku lapitöögrupi näitus, kus oli töid nii lastelt kui täiskasvanutelt. Nii armas oli näha laste töid ja nende vanuseid - 7a, 8a, 12a jne. Palju meil Eestis on lapsi, kes lapitehnikas töid teevad?\nKohe kõrvalhallis olid aga üleval Prantsusmaa lapitööseltsi, Saksamaa lapitööseltsi ja Belgia lapiseltsi näitused. Neil oli imelisi töid ja nii armas oli lugeda jutte juurde. Prantsusmaa näitus koosnes legendaarsetest lapitöödest, kus oli leitud mõni vanaaegne lapitöö, mis kõnetas, ja see järgi tehtud. Jutt oli juures nii originaali kui koopia kohta. Kõik seltsid olid ka oma lauakesega väljas, müüsid ajakirju ja jutustasid hea meelega külalistega. Prantsuse omad loosisid isegi välja kangakomplekti, millest saanuks õmmelda järgmise teki:\nSelle teki õpetus oli ajakirjas, mille ma endale koju ka tõin. Nii äge see valgete ribadega eraldatud muster.\nTepingud meeldisid mulle ka :)\nSiit edasi on fotod kõikide kolme lapitööseltsi töödest, sest ma enam ei suuda vahet teha, kus kelle näitus ja tööd :) Nimesid proovisin lisada nii palju kui mul neid piltidelt näha on. Endalgi mõnus neid nimesid Googlest otsida - olen mitme erineva tegija puhul väga ägedaid töid leidnud!\nK. Toufflet "Rosa Centifolia"\nM. Braun "Champignons"\nSelle järgmise teki lugu oli väga äge. Nimelt sai see tekk inspiratsiooni Kapral Thomas Noonani (1870) õmmeldud tekist, mis oli valmistatud sõjaväe vormiriiete kangast. Sõjaväe vormiriietus oli aga väga paks ja teki tükid väikesed, seega kapral nägi tõenäoliselt palju vaeva selle õmblemisega. Seetõttu oli ka originaalteki puhul keskelt kaugemale liikudes teki muster kergelt paigast ära. Nüüdse teki autori abikaasa joonistas kunagise teki mustri maha ja autor õmbles selle käsitsi kokku. Rombi pikkus on umbes 1 toll ehk 2.54cm.\nIzabelle Museau "Military Coverlet"\nM. Villard "Zig Zag Variation"\nM. Crabe-Lanux "Marie Henriette"\nA. Joulin "Ogeeche"\nPrantsuse lapitööseltsi tööd\nSabine Koch "Männerschmuck in Frauenhand"\nA. Dieltjens "What's cooking?"\nC. Nameche "Fleur du Vent"\nA. Ghyselen "Seafood"\nM. Reuter "Black is Beautiful"\nH. Fisher "Hilgenriedersiel Zwischen Watt und Deich"\nNeed näitused olid mõnusad viimase päeva jaoks - saime õigel ajal kõik ära vaadatud ja rahulikult Frankfurdi poole sõitma hakata. Mobiili Google Mapsi juhendamisel sõitsime seekord Strasbourgist mööda Saksamaa piirini, kus kiirtee järsku otsa sai. Nii lahe oli väiksemaid teid pidi sõita, näha tohutut hulka valimisreklaame (mujal ka nagu meil :D ) ja siis uuesti kiirteele jõuda. Saksamaal sai veel enne Frankfurti jõudmist tanklas imemaitsvast tomatisupist kõhu täis lürpida ja auto täis tankida. Frankfurdi lennujaamas tuli see üks ja ainuke ära eksimine ka ära - ühest õigest sildist sõitsime mööda ja pidime teed küsima. Ilma selleta olekski kogu sõit liiga täiuslik olnud ;) Meil aga olid kõik asjad nii hästi planeeritud, et aega jäi üle ja närveerima ei pidanud. Oleks autot lükates ka ilusti kohale jõudnud...\nLõpetamiseks on paslik tänada mu fantastilisi reisikaaslaseid:\n* Merike - aitäh, et olid kaardilugeja ja moraalne tugi kõikidel nendel sõitudel mu kõrval esiistmel. Su tehtud hommikukohvi oli nii hea ;) Aitäh, et olid nii muhe toakaaslane ja aitäh, et olid! Suur-suur kalli!\n* Krista - sinu õhkamised ja sulaselge vaimustus pea kõigest muutis kõik kohad minu jaoks ka uudsemaks ja pani teise pilguga vaatama. See pidev imestus ja vaimustus kõigest andis nii palju head meeleolu me reisile juurde! Aitäh, et oled just selline nagu sa oled, mul on sinult palju õppida! Tugev karukalli sulle!\n* Karin - sinu empaatia ja tugi kulus täitsa ära. Nii tore oli aru saada, missugused tööd sulle meeldivad ja miks. Ma loodan, et järgmine kord mägedes sõites (kui ma roolis olen) sa enam ei pabista :D Suur kallistus sulle!\nMa loodan, et olin teile ka tore reisikaaslane! :)\nNeli päeva käe ümber olnud kuldne käepael jääb me fantastilist reisi meenutama ja ehk järgmine aasta jõuame järgmisele messile. Nüüd on aeg õmblema hakata jälle!\nViimasele näitusepaigale lehvitades...


Marcalt maailmale: Eesmärk pühitseb abinõu\nÜldiselt tahaks oksele hakata nende viimase aja uudiste peale. Ma siin mõtlesin, et kuidas üldse on võimalik, et lõputöö plagiaat välja ei tule? Mismoodi on võimalik kirjutada terve lõik viitamata teooriat, kui on teada, et üks ühest samast allikast refereeritud lõik teooriat on juba väga halb stiil. Mingisugune lõik, või veel hullem leheküljed viitamata teksti? Kas neid töid ei loetud iialgi läbi?\nMa mäletan nii oma baka- kui magistritööst, et juhendajaga käidi kogu tekst sõna sõna haaval läbi, ei jäetud kivi kivi pealegi. Bakatöös oli mul näiteks lause selle kohta, kuidas USA-s peale valimisi enamasti kogu administratsioon vahetub ning me murdsime pikalt pead selle üle, kas sinna peaks mingi allika ka juurde panema või on see siiski nn "üldine teadmine". Akadeemilise töö teooria osas ei saa olla ühtki viitamata mõtet, sest hilisem osa peab põhinema mingitel varasematel uuringutel, teooriatel, see on vundament, millele hakatakse ehitama ning samuti peab see olema süntees erinevatest teooriatest, mitte nii, et leidsin ühe hea artikli selle teema kohta ja kirjutan selle teooria ossa ümber. Artikleid peab olema mitukümmend ja töö autor peab suutma need omavahel seostada ja ühtseks loogiliseks teoreetiliseks raamistikuks siduda. See ei ole mingi paganama referaat, et keegi kirjutas ühes kohas nii ning mina siin küsitlesin kümmet inimest ja järeldasin sellest, et tõepoolest nõnda ongi.\nMismoodi sa lähed sellist saasta kaitsma? Minu kiiks oli see, et ma ootasin lausa kaitsmist. Minu töö on minu lapsuke, ma tean sellest kõike ja tahan teile ka rääkida, küsige ainult rohkem küsimusi! No ja siis teises skaala otsas on need - vahet pole, saaks aint kaelast ära, mul on seda paberit vaja - tüübid. Ilmselt see tuleneb taaskord minu võimetusest tegeleda asjadega, mis mind ei huvita. Kirjutada 80 lehekülge teksti asjast, mis ennast ei eruta? Võimatu. Ma püüdsin näiteks oma teist magistrit (mu esimene nelja-aastane baka võrdsustati hiljem magistriga ning ausalt öeldes oli see kõvasti mahukam ka kui hilisem 2,5 aastane "päris-magister", kusjuures ma ei saagi hästi aru, kuidas Vakra toona oma baka kolme aastaga kätte sai) kirjutada algselt EL-i hiljuti jõustunud andmekaitseseadusest ja selle toona eeldatavatest mõjudest Eesti mäluasutustele, aga EL õigus (ja õigus üldse) on minu jaoks maailma kõige igavam valdkond ning ma lihtsalt andsin alla. Kõrvalepõikena, ma tahtsin kunagi õigust õppima minna (et ropult rikkaks saada) ja eeldasin, et küllap see mulle meeldib, geenid ju, isa on õiguse lõpetanud, aga selgus vastupidine. Õigus on õudus, halduses oli mitu õigusainet kohustuslikuna, ma ei saanud isegi aru, mida ma kaasuste lahendamisel õigesti, mida valesti tegin. Mu aju sulgub nende teemade juures, mille ta igavaks on tunnistanud.\nPostimees on taasavaldanud Marek Sammuli arvamusloo mõne aasta tagant, kus lahatakse plagiaadijuhtumit doktoritöö puhul. See annab enamus vastuseid küsimustele, mille üle ma siin alguses imestasin. Ma olen sellega väga nõus, ju mul olid lihtsalt ideaalsed juhendajad mõlemal juhul või siis oskasin ma neid hästi "ära kasutada" (sest üks noormees väitis, et vähemalt üks neist juhendajatest oli täitsa jama ega aidanud teda üldse, ma kahtlustan, et probleem oli selles noormehes). Sammul kirjutab: "Olen mõnda aega õpetanud kursust magistrantidele ja imestanud, et nende kirjatööd on sageli puhas plagiaat. Selline hinnang tuleb neile suure üllatusena – nad on neli aastat ülikoolis samamoodi «kirjutanud» (loe: teksti kopeerinud) ja keegi pole neile öelnud, et nii ei käi. Sageli tunnistavad nad, et keegi pole neile nende kirjatööde kohta üldse midagi öelnud." Ma usun seda. Mina olin juba kooliajal see vastik laps, kes õpetajat asendama panduna õpetajast endast rangem oli. Ma olen olnud kaitsmistel, kus inimesed saavad C-sid ja mõelnud, et tule taevas appi, kes säänse jura üldse kaitsmisele lubas? Aga ju ongi reaalsus nii karm, et tegelikkuses saavad need tööd C-sid. Näiteks oli minu kooliajal teema Laine Randjärvele antud doktorikraadiga. Küsisime toona oma õppejõult, et mis värk on siis, miks läbi lasti? Too ei tahtnud midagi rääkida, ütles ainult et kui meie poleks lasknud, küll keegi teine ikka oleks, saamata tal see kraad ei jääks, sest tal on seda vaja. Päriselt, inimesed saavad kraade selleks, et neil on seda vaja? Inimesed suudavad teha asju, mis neid muidu väga ei vaimusta, aga on vaja ära teha? Ma mõtlen tõelisi pingutust nõudvaid asju nagu ülikooliõpingud? Eks siis muidugi eesmärk pühitseb abinõu. Raske orjatöö vs kõik ju teevad üle jala, see pole mingi patt! Ilmselt valib enamus "mul on seda kraadi vaja"-rahvast viimase variandi. Mul on see õnn, et ma olen perfektsionist. On ju isegi mingi vanasõna, et kui korralikult ei tee, pole mõtet üldse teha, see on vist ammu maha vaikitud?\nSamas see on ilmselt mingi elu üldine seaduspära. Mu eks jõudis ka töövaidluskomisjoni sellega, et tema tegi (ehitus)tööd aeglaselt, korralikult ning nõudis selleks kalleid vahendeid, tööandja süüdistas teda aga priiskamises, sest noh, kiiresti, kehva materjali ja kehva kvaliteediga saab ju ka tehtud ning kasum tuleks suurem. Ma saan aru, et kuskil on ka tasakaalupunkt nende kahe äärmuse vahel, aga enamasti hakkavad silma ikka need must ja valge. Ja mulle tundub, et üha enam ikka see kähku, lõdva randmega ja kaelast ära.\nÜldisest valetamisest ja vassimisest erinevate teemade juures ei hakka rääkimagi. Ju siis on elu näidanud, et see tasub piisavalt ära, miks muidu.\nrääkis Marca at 10:52\nAnonüümne 2:57 PM\nKallis vahend teeb töö efektiivsemaks, aeglast tööd ei saa ju sellega põhjendada. Üks töömees nõudis ka toredaid tööriideid ja tööriistu aga tassis need kuhugi ära töö jäi vinduma ja pärast üritas iseenese vigastamisega töövaidluskomisjonis väita, et tööandja teda peksis, aga oh õnnetust olid pealtnägijad.\nMõni inimene arvabki, et juhib maailma oma võlujõu ja tarkusega kuniks keegi tuleb ja näitab õige koha kätte. :)\nNo vahend siis ses mõttes, et kallim materjal. Materjal töö kiirust ei mõjuta.\nRents 3:29 PM\nKusjuures mul oli ka mingi koht, kus ma enda meelest ütlesin midagi täiesti iseenesestmõistetavat, aga juhendaja ütles, et peaks viite ka panema. Ja siis me nuputasime kahekesi, et leida mõnda raamatut, kus oleks ka kirjas, et rohi tõesti on roheline, et sinna viidet juurde panna. :D\nnotsu 3:40 PM\nMul oli nn juhendaja, kes ei mu baka- ega makatöö (4+2 süsteemis) valmimise protsessi minu mäletamist mööda muul moel ei sekkunud, kui et pani kaitsmise kuupäeva paika ja korraldas selle logistika. Bakakaitsmisel leidis ka oponendi, makaoponendi leidsin ma ise (ja kuna ma saatasin talle juba töö algse versiooni ja tema saatis kohe oma kriitika vastu, osutus tema praktikas rohkem juhendajaks kui juhendaja).\nMarca 4:00 PM\nSee on jah huvitav, et osa juhendajaid on sellised. Mul oli ju makaga see teema, et juhendaja eeldas juhendamise eest ka tasu (ta oli teisest teaduskonnast) ja siis tekkis arusaamatus, kuna minu teaduskond juhendamise rahastamist ette ei näinud. Huvitav, kas mõni "juhendaja" ka palka on saanud? See Kovalenko ju oli majandusteaduskonnast ning seal peaks juhendajate tasustamine kehtima näiteks.\nakadeemik 4:25 PM\nOlin TLÜs külalisõppejõud ja sain makatööde juhendamise eest tasu. Koosseisulistele ei ole eraldi tasu ette nähtud, kogu see töö kuulub kuupalga sisse.\nIndigoaalane 3:56 PM\nMul oli ka väga hea juhendaja ja pidev vaidlus olin teemal: miks siin viidet pole?\nsest see pole kusagilt võetud, ma ise arvan nii\naww... tööl on formaat!!! see ei ole essee, sa pead tegema referaadi ja kasutama teiste inimeste viidatud mõtteid...\nei ole see kerge. ja mida aasta edasi, seda raskemaks vist läheb. sest kindlasti on keegi kusagil midaggi arvanud.,\nsamas ma ei saa aru. KUI keeruline on öelda. Olin noor, loll, eksisin, vabandan. ..\nnotsu 5:06 AM\nEesti poliitikutest jääb üldse mulje, et vabandamine oleks nagu nõrkuse tunnus või igatahes mingi tabu.\nMina otsisin pikka aega allikat (olude sunnil saksakeelset), kus oleks lihtsalt ära kirjeldatud, mis oli Nõukogude Liit. Sest äkki mu tööd loeb 18-aastane Baierimaa sakslane, kes ei ole kursis.\nLugesin/lasin silmadega üle selle jaoks meeletu koguse materjali, aga ega ükski ajaloo või kirjanduse õpik ei taha seda ühe lause või kasvõi 10 leheküljega defineerida...\nAmaalie 9:36 AM\nmina arvasin, et õpikuid ei tsiteerita. Kas juba võib?\nÄkki definitsioone võis neist otsida, sest üldjuhul teaduslikes artiklites neid pole ja alternatiiviks oleks Wikipedia? Ma muidugi täpselt ei mäleta ja igalpool pole see ilmselt ühtne ka.\nAmaalie 11:42 AM\nIlmselt Wikipedia maine tasapisi muutub paremaks ja nõudmised üldise taseme osas liiguvad vastu, st muutuvad vähem nõudlikeks. Aga alternatiiv Wikipeediale võiks olla Google Scholar, teatmeteoseid - nt Britannica.\nEsiteks, mis mõttes õigus on õudus??? Mu õigusteadlase tunded on nüüd põhjalikult riivatud. :D\nTeiseks, ära nüüd nii kiirelt torma ka vaeseid õppejõude materdama tegemata töö eest. Tõsi ta on, et baka ja magtöödesse ei suhtuta alati täie pühendumusega. Või vähemalt ei saa nad arusaadavatel põhjustel nii palju tähelepanu kui doktoritööd. Viimased kirjutataksegi ju pideva juhendaja(te) kontrolli all, et tagada akadeemiline kvaliteet. Bakatööde juhendamine on aga sageli täiesti tänamatu ülesanne.\nMeil on ju massiharidus. Mäletan TÜ aegadest, et ühel õppejõul võis olla nt 20 bakatööd juhendada. Sellise mahu juures ei ole võimalik nende kõigiga võrdselt sama palju tegeleda ning tähelepanu lähebki paratamatult visamatele tüüpidele nagu Sina, kes ise käivad pidevalt ukse taga ja meilitsi oma küsimustega peale.\nJa jälle, kuna meil on massiharidus, siis see paraku loob olukorra, kus motiveeritud üliõpilane on pigem harva esinev nähtus. Suurem osa parukast on ülikooli tulnud kõige muu kui õppimise enda pärast. Seega, üliõpilased ise sageli lasevad loha ega viitsi oma tööd südamega teha ja õppejõul ei ole nii palju töö- ja ajamahtu, et kõikide töödega detailselt tegeleda.\nKolmandaks, see võib olla avab liiga palju asja köögipoolt aga õppejõuna olen isegi pideva ülikooli surve all hoida tagumikke toolidel. Ehk siis, ülikoolil peab olema teatud arv üliõpilasi, et üldse ellu jääda. Rahastus sõltub peamiselt üliõpilaste arvust.\nJa sageli on ainus lubatud sanktsioon plagiaadi korral üliõpilane antud aines läbikukkunuks märkida ehk siis läheb aine kordamisele ja ongi kõik.\nLäbiva kvaliteedi tagamine on massikõrghariduse juures äärmiselt keeruline, kui mitte võimatu.\nMa ei taha siin õiendada, vaid osutada lihtsalt, et probleem ei ole ainult õppejõudude tegemata töös või üliõpilaste rumaluses (kuigi needki mängivad olulist rolli), vaid oluliselt komplekssem ja tuleneb suuresti kogu kõrgharidussüsteemist.\nEi vaidle üldse vastu (va see õigusteadus muidugi :), pmst seda sama kirjutab ka Marek Sammul (kuigi teda ajendas kirjutama just olukord, kus doktoritöö juhendamisega olid kehvad lood). Masskõrgharidus on ilmselt ses teemas jah see võtmesõna.\nOma juhendajate koha pealt ütleks aga, et pigem tuli initsiatiiv ikka neilt, mitte minult. Olid lihtsalt mingid konkreetsed tähtajad, et selleks ajaks olgu midagi olla ja üle vaatamiseks saadetud ning kui ei ole, siis ise tead. Mulle selline konkreetsus sobis hästi. Muidugi tagasisidet sain siis ikka ka.\nKK 7:23 AM\nMul on tuttavate seal paar õppejõudu ja ma alati kuulan suu lahti kui nad praegusest ülikoolielust räägivad. Märksõnadeks - konkurents koolide vahel, üliõpilaste tagasisidelehed, rahastus. Need tagasisidelehed tundusid kriitilise tähtusega olevat, mille põhjal juhtkond järgmiseks õppeaastaks otsuseis teeb. Kõlas nagu elu müügiorganisatsioonis.\nMa ise valisin teema 2. kursusel ja arendasin seda kuni bakani välja, kaitsesin 5. aasta lõpus. Siis oli 3+2 süsteem ja peale 3. olid tasemeeksamid, mille läbides võis rakendusliku võtta. Kui läbi kukkusid, ootasid aasta, et edasi saada. Teema oli selline, millega tuli kogu aeg arhiivis istuda. Õppejõud oli algusest peale kõrval juhendajaks ning otsis ka väljundeid, et uuritud materjali saaks avaldada. Meil oli kateedris õppejõud, kes kippus üliõpilaste kursusetöid oma doktoris ära kasutama aga ilma otsese viitamiseta. Kuna arhiivis tuli end registreerida säilikute lugemisel, siis oli hea ülevaade. Too õppejõud ei esinenud selles lugejate nimekirjas kunagi :) Juhendajat see pahandas ja ta tegi väga palju ära, et oma juhendatavaid kaitsta. Õnneks siis ei olnud veel netti sellises vormis nagu praegu.\nMa ei saa teist aru.\nLõputöös oli kaks varianti:\npraktiline ehk eksperiment - mõõdad midagi, teed ise mõõteseadme, järeldad miskit;\nteoreetiline - arendad miskit uut teooriat.\nNii üks kui teine pidi kokku minema meie juba olemas olevate füüsika uurimis-suundadega, ehk siis mõne FI või AAI või teor füüsika või muu instituudi teadustööga. Kõige esimene küsimus oligi "kuidas teie teema teadust edendab või millist uuringut edasi viib". Ka siis, kui sa sirgest õhust midagi leiutasid, tuli mingi seos välja mõelda.\nMingi viidatav kirjandus oli pmst olemas, aga...\nEnamik mu kursavendi sehkendaski füüsika instituudis midagi teha. Ma ise Tõraveres kosmoloogidega.\nTe kirjeldate mingit mulle täiesti tundmatut viisi ülikooli lõpetamiseks.\nEi ole ju erinev. See osa, mida need plagieerijad refereerivad ongi ilmselt teooriaosa. Sa pead ju ikka sellest ka kirjutama, mis varasemat teooriat su töö edasi arendab. Enda uurimus, eksperiment vms on lihtsalt töö teine osa, seda on ilmselt keerulisem maha teha (kuigi Vakra olevat võtnud sellegi kellegi teise tööst).\nRents 4:49 PM\nAhjaa, meenus, et üks juhendaja vastas ca kahele kolmandikule mu kirjadest - ja mul oli vist veel hästi läinud, sest ta ütles, et ta lollidele küsimustele ei viitsi lihtsalt vastata. Juhised töö parandamiseks olid üsna üldsuunalised. Ta muidugi oli ka üsna ülekoormatud ja ma kujutan ette, et mu küsimused olidki üsna lollid, ma pole eriline akadeemik. Aga ei hoia sugugi kõik sul kogu aeg kätust kinni ja mõne puhul pole üldse tutiplutitamist, öeldakse, kas käib küll või mitte ning nii ongi.\nSeda küll, aga kui ikka on lehekülgede kaupa viitamata teksti, siis piisaks ometi ka "see ei lähe mittest", suuremahuline plagiaat tundub mulle lihtsalt tuvastatav. Muidugi ei pruugi tudeng soovitusi arvestada, aga ka juhendajale jääb ju halb märk külge, kui selline töö kaitsmisele läheb. Või ongi säärast jama nii palju, et enamasti saab ikka läbi ja jama sünnib tagantjärgi alles siis, kui keegi hiljem tuntud inimeseks saab ja kuri ajakirjanik kellegi vihje peale asja uurima asub.


Postitatud: 14-06-2017 10:36\nKarsklane ei ole, ei kavatse selleks ka hakata. Joome elukaaslasega koos ka enda täis kui on selline tuju Alkohol ei kontrolli mu elu ja ma ei joo kunagi siis kui mul on nö paha tuju, ainult hea tujuga ja kui kõik on hästi, seltskondlikult. Mitte kunagi ei tinista ma üksi veini raamatu kõrvale vms.\nEnam ei ole alkohol probleeme tekitanud, nooruses tekitas ta neid juba piisavalt\nPostitatud: 14-06-2017 10:39\nIse karsklane, elukaaslane joob 1-2 õllet aastas.\nPostitatud: 14-06-2017 14:25\nViimased 2a joon väga harva ja lahjat alkoholi ning seda ka ainult siis, kui tõesti on hea põhjus ja seltskond on hea. Kui seltskonda satuvad inimesed, kellest ma midagi ei arva, siis ei võta tilkagi alkoholi ka. Viimati olin purjus aastavahetusel ja enne tulevat aastavahetust ei kavatse purju jääda.\nPostitatud: 14-06-2017 15:55\nMa olin eile kusjuures seda kirjutades purjus ja hetkel kah, aga mu Madame ei tea.. veeel!!\nPostitatud: 14-06-2017 16:25\nJoon pigem palju. Siiski kodus on baarikapp alkot täis ja kange alko võib seal seista mitu kuud. Kontrollima ei pea kumbki osapool üksteist. Alkoholismiga probleeme pole.\nPostitatud: 14-06-2017 17:01\nPigem pannakse ohtralt, a problemat pole?? Interesting, suht minutaoline siis!!\nPostitatud: 14-06-2017 23:34\nMa joon v2ga v2ga harva ja siis ka ei joo t2is end. Ainult t6esti suuremate yrituste puhul ja siis ka yldiselt ainult siidrit v6i veini.\nViimati j6in vist klaasi veini kui emspiga skype-s r22kisin ja tal oli synnip2ev siis synnip2eva puhul kallasin yhe klaasi. See oli siis m2rtsis\nPostitatud: 17-06-2017 17:02\nkuidas kunagi. palju on üritusi, kus justkui peab veini ja šampanjat jooma, üksi kodus ei joo kunagi. kaaslane tarbib alkoholi väga väga vähe.\nPostitatud: 17-06-2017 18:39\nSee aasta on üsna korralik olnud ja eks ole ka aeg. Muidu sai joodud ikka noo enamik nädalavahetusi. Pisigem kui jõin siis juba korralikult, et ka tunda oli. Pohmakavaba elu on ikka tunduvalt etem. See aasta on purjusolekut ette tulnud vaid paar korda sünnipäevadel. Kuna enamik ajast saab kaine rool oldud, siis polegi võimalust.\nPostitatud: 19-06-2017 21:18\nJoon peaaegu iga päev. Viimane aasta on raske olnud. Aasta peale kokku tuleb vb 1 kuu alkoholivabalt, aga seda ka aasta peale ära jaotatult. Kuid siiski, alkohol ei kontrolli mu elu, mina kontrollin alkoholi.\n7.00€ Puzzled kokku 7eur\n0.00€ DR. HAUSCHKA näohooldustooted kuni -25%\n10.00€ Tommy Hilfigeri seelik s. 16/XL\n18.00€ Dr. Hauschka tihendav ripsmetušš must / pruun / ploomililla 8ml\n17.50€ Dr. Hauschka ripsmetušš must / pruun / sinine 6ml\n13.00€ Dr. Hauschka hooldav peitepulk naturaalne / beež 2g\n15.00€ Nahktagi s. M\n22.50€ Dr. Hauschka jumestuskreem 01, 02, 03, 04, 05 30ml\n7.00€ Kingad s 37\n15.00€ Dr. Hauschka peitepliiats 00, 01, 02, 03 2,5ml\n2.50€ HMi klei s 92\n0.00€ DR. HAUSCHKA dekoratiivkosmeetika kuni -15%\n2.00€ Kleit s 86\n3.00€ pidzaamad s 12 k ja 18 k


Krõbe ahven - Kala kõlab hästi\n600 g ahvenafileed (võib asendada ka kiisaga)\n10 g kanepiõli\n80 g majoneesi\n40 g keefiri\n10 g värsket mädarõigast\nmädarõikaremulaadi ja oma aia ürtidega\nAhvenast ilusamat kala me vetes ilmselt pole. Koos mädarõikaga serveerituna on see üks äraütlemata kena roog!\nLõika kalafileed kolmeks. Kuivata paberiga liigne niiskus. Piserda pisut kanepiõliga (võib ka rapsiõliga). Paneeri kaera- ja toortatrajahu segus nii, et kalatükid oleksid ühtlaselt jahuga kaetud ja ei oleks liiga niisked (võimalik, et jahu võib ka rohkem kuluda). Enne friteerimist raputa liigne jahu maha. Friteeri kuumas õlis kuldseks ning maitsesta soola ja pipraga.\nSoovi korral võid ka majoneesi ise teha. Sega kokku majonees ja keefir. Lisa peenelt riivitud kurk, porgand ja mädarõigas ning väikesteks kuubikuteks tükeldatud tomat. Sega kokku, maitsesta soola ja pipraga. Võid lisada ka murulauku või värsket punet.\nKui su ürdipeenral kasvab koostisosade nimekirjas toodud taimi, saab roog eriti uhke välimuse. Samas võid kasutada ka poes leiduvat värskete ürtide segu. Maitseks lisa ürtidele pisut soola ja tudraõli.


> SF-Energy Invest\nProjekt SF-Energy Invest\nEuroopa komisjon kiitis heaks projektitaotluse SF-Energy Invest, mille esitas 11 liikmeline konsortsium Hollandi firma SenterNovem’i juhtimisel. Riikidest on esindatud lisaks Hollandile 2 partnerit Saksamaalt, 2 partnerit Belgiast, Austria, Tšehhi, Prantsusmaa, Bulgaaria, Portugal ja Eesti. Eesti poolseks partneriks ja siinsete tegevuste koordinaatoriks on Sihtasutus Archimedes, kes kaasab allhanke korras projekti tegevustesse Tartu Energiaagentuuri ning projekti pilootalana 5 Kagu-Eesti valda – Mikitamäe, Värska, Meremäe, Vastseliina ja Misso. Ülejäänud 3 pilootregiooni asuvad Portugalis, Saksa-Poola piiril ja Bulgaarias. Projekti sihiks on suurema hulga Struktuurivahendite suunamine piirkondliku energiamajanduse ja taastuvenergia aredamisse kuni aastani 2013. Eelkõige pööratakse tähelepanu hajutatud energiatootmisele, biokütuste laiemale kasutamisele ning regionaalarengule energiatootmise kontekstis. Varem elluviidud projektide käigus on kaardistatud terve rida probleeme, mis takistavad Struktuurivahendite efektiivset kasutamist maapiirkondades, mille hulgas võiks nimetada rakenduskavadesse kirjutatud piirangud, ebaefektiivset koordineerimist riigi tasandil, ebapiisavat infolevi, kasinaid projektiarendamise kogemusi, pankade vähest huvi energiavaldkonna vastu jmt. Projekti käigus üritatakse aktiivsesse tegevusse kaasata projektiarendajaid, kohalikke omavalitsusi, taastuvenergiaga tegelevaid ettevõtteid, teadus- ja arendusasutusi, piirkondlikke organisatsioone jt. Ka kõik planeeritud koolitused ja infopäevad on suunatud laiapõhjalisele sihtgrupile. Kõikidel tegevustel on rahvusvaheline haare, mis võimaldab laiendada partnerriikide sihtgruppide rahvusvahelise suhtlemise geograafiat ning õppida mujal saavutatud tulemustest, kuid ka teiste tehtud vigadest. Konkreetsed sisulised tegevused on järgmised:• Edukate projektide kaardistamine ja nendes saavutatu tutvustamine• Detsentraliseeritud energiaprojektide ettevalmistamine pilootregioonide jaoks• Struktuurivahendite kasutamist tutvustavate koolituste ja infopäevade ettevalmistamine ning läbiviimine pilootregioonides• Töö poliitikutega, kaasaaitamine rakenduskavadesse vajalike formaalsete muudatuste sisseviimisele, et äärealade projektid saaksid nii sisuliselt kui eelarveliselt konkureerida muude piirkondade projektidega• Suuremat kõlapinda taotlev meediakampaania, mis hõlmab eelkõige projektikonsortsiumisse kuuluvaid riike, kuid millega loodetakse läbi erinevate võrgustike jõuda kui mitte kõikidesse siis vähemalt enamikesse Euroopa riikidesse.\nProjekti tegevused on jagatud 7 tööpaketti:1. Projekti juhtimine2. Edulugude kaardistamine ja potentsiaalsete Struktuurivahendite kõlblike projektide leidmine3. Jätkusuutlike energiaprojektide arendamine4. toetavate materjalide koostamine ja levitamine5. meediakampaania 6. Töö valdkonna poliitikatega7. Infolevi ja kommunikatsioon\nProjekt kestab 30 kuud ja selle kogueelarve on 1,4 miljonit € ehk ligi 22 miljonit EEK.\nLisainfo: Projekti koduleht http://sf-energyinvest.eu/.\nProjekti infoleht: infosheet.pdf- Structural Funds & Sustainable Energy: http://www.youtube.com/watch?feature=player_embedded&v=F_FLvJcEXyc- Projektitaotleja juhend- Trükis - STRUKTUURIFONDID SÄÄSTVA ENERGIA TOETUSEKS.- Investeeringud energiasektorisse – võimalused, kogemused, valikud (Kalatsova, 22.11.11)- Investeeringud energiasektorisse – võimalused, kogemused, valikud (Räpina, 09.02.12)\nKontaktisik Eestis: Maria HabichtEesti TeadusagentuurTel 730 0327maria.habicht@etag.ee\nby HansaNet & Art Media


Saada laps või ei- selles on küsimus :S - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › Saada laps või ei- selles on küsimus :S\nTeema: Saada laps või ei- selles on küsimus :S\nKirjutan teile siis sellise murega et olen rase.Hetkel sellega veel väga alguses nimelt 1. kuu alles.Jäin rasedaks mehest keda ma väga armastan kuid kellel on probleem alkoholiga.Mul on üks laps juba olemas eelmisest kooselust.5 aastane plikatirts.Enne kui ma jäin rasedaks siis vahest isegi mõtlesin et nii tore oleks kui lapsel oleks õde või vend olemas ja isegi tahaks väikest beebit aga nüüd kus ma juba olen rase olen hakanud kahtlema ja kartma et kas ma ikka tulen veel ühe lapsega toime.Oleme mehega sellest rääkinud ja kuna temal ei ole lapsi tahab ta juba ammu last saada ja on igati selle poolt.Ütles et kuna tal on see alkoprobleem siis laps suudaks kindlasti aidata paremini kui minu näägutamine.Siis oleks tal ülisuur motivatsioon et mitte juua enam.Muidu on igati tubli mees.Käib stabiilselt tööl,hoolitsev ja armas aga lihtsalt selle probleemiga.Ma olen proovind mõttes plusse ja miinuseid lahterdada aga ikka ei mõtle välja mida nüüd teha.Kas aborti või sünnitada.Täpselt 50:50, mees ütles et tema tahab väga last aga see mis saama saab jäägu minu otsustada sest et ega tema ei kanna kõhtu ja ei sünnita et seda lapse saamist pean ise otsustama ja ükskõik mida ma ei otsusta on ta ikka minu poolt.Oh nii raske on.Äkki suudate teie mind siit poolt natukene nõustada sest mina ei tea enam mida mõelda:(\nKasutaja on kirjutanud teemasse 5 korda. Täpsemalt 06.03 11:17; 06.03 12:45; 06.03 17:15; 06.03 17:17; 06.03 20:31;\nRE: Saada laps või ei- selles on küsimus :S\nUsu, kui see mees ise ei leia enda sees motivatsiooni, et joomisest loobuda, siis ei aita ka laps.\nkui küsimus oleks selles, et kas rasestuda või mitte, siis loomulikult mitte. kuna sa juba oled rase, siis ikka sünnitada. aborti teha põhjusel, et mehel on viinaviga, on minu arust absurdne. olemasolevat last sa ju ei tapaks selle pärast ära?\nsellega ei maksa sul küll arvestada, et su mees lapse pärast joomise maha jätab.\nMina ka ei usu, et ta joomise päris nurka nüüd viskab, ehk ainult paariks kuuks. Aga kui veab, suudab piisavalt tugev olla ja tõepoolest loobuda..\nKogemus olemas, ainult teisel teemal..\nMu mehel oli suitsetamisega sama lugu. Kui ma rasedaks jäin, siis lubas, et lõpetab lapse nimel suitsetamise. Tol hetkel oli see tema jaoks väga suur motivatsioon. Motivatsioon kadus kolmandal kuul.\nVähemalt kodus ei mahvi, korra käib õhtul lapse uneajal ainult õues mahvimas, ka kõige külmemal ajal.\nIse loodan, et ta siiski suudab sellest pahest loobuda. Mõrvab rahakotti iga kuu :))\nOlen eelkirjutajatega täiesti nõus.\nSinu lapsed pärivad oma isalt alkoholismi geeni ja normaalset elu neil nagunii ei tule sellepärast.\nEi vot seda ma küll ei usu.On ka minul paar tuttavat kelle vanemad olid joodikud.Ja lausa MÕLEMAD vanemad ning nüüd täiskasvanuna on tublid pere inimesed.Üks täiesti karsklane.See mingi loll arusaam et kui vanemad joodikud oled sina ka.\nKui suur see viinaviga siis on? Naised teevad tihti probleemi juba paarist õllest. Kui mees korralikult tööl käib, siis ta ikka päris lootusetu alkohoolik ei ole ju.\nMisasi on alkoholismi geen? 😀 Ja kas selle pärib ka vanem laps, kes juba olemas?\nÜhe lapsega sul on tükimaad lihtsam alkovaba meest leida kui 2 lapsega ja kui aega veel on pereloomiseks ja lapsesaamiseks normaalse mehega,siis mina ei kiirustaks.Aga kui menopaus on juba käeulatuses,siis on valikus vaid halvad variandid.\nPõhiküsimus- kas oled majanduslikult niivõrd kindlustatud, et saad täiesti isesesivalt hakkama? Kui jah, siis anna minna ja looda kõige paremat. Kui sõltud rahaliselt täiesti mehest, eriti kui elad tema korteris/ majas, siis mõtleks väga hoolega järele, mis variandid on sul siis, kui alkoprobleem mitte ei kahane, vaid kasvab.\nKirjutan teile siis sellise murega et olen rase.Hetkel sellega veel väga alguses nimelt 1. kuu alles.Jäin rasedaks mehest keda ma väga armastan kuid kellel on probleem alkoholiga.Mul on üks laps juba olemas eelmisest kooselust.5 aastane plikatirts.Enne kui ma jäin rasedaks siis vahest isegi mõtlesin et nii tore oleks kui lapsel oleks õde või vend olemas ja isegi tahaks väikest beebit aga nüüd kus ma juba olen rase olen hakanud kahtlema ja kartma et kas ma ikka tulen veel ühe lapsega toime.Oleme mehega sellest rääkinud ja kuna temal ei ole lapsi tahab ta juba ammu last saada ja on igati selle poolt.Ütles et kuna tal on see alkoprobleem siis laps suudaks kindlasti aidata paremini kui minu näägutamine.Siis oleks tal ülisuur motivatsioon et mitte juua enam.Muidu on igati tubli mees.Käib stabiilselt tööl,hoolitsev ja armas aga lihtsalt selle probleemiga.Ma olen proovind mõttes plusse ja miinuseid lahterdada aga ikka ei mõtle välja mida nüüd teha.Kas aborti või sünnitada.Täpselt 50:50, mees ütles et tema tahab väga last aga see mis saama saab jäägu minu otsustada sest et ega tema ei kanna kõhtu ja ei sünnita et seda lapse saamist pean ise otsustama ja ükskõik mida ma ei otsusta on ta ikka minu poolt.Oh nii raske on.Äkki suudate teie mind siit poolt natukene nõustada sest mina ei tea enam mida mõelda:([/tsitaat]\nütle, et sul on 5 päeva aega, et alkoholiga jäädavalt lõpetada või teen abordi.\nmis muid valikuid sul on? ei ole ju\n[tsitaat]Põhiküsimus- kas oled majanduslikult niivõrd kindlustatud, et saad täiesti isesesivalt hakkama? Kui jah, siis anna minna ja looda kõige paremat. Kui sõltud rahaliselt täiesti mehest, eriti kui elad tema korteris/ majas, siis mõtleks väga hoolega järele, mis variandid on sul siis, kui alkoprobleem mitte ei kahane, vaid kasvab. [/tsitaat]\nSu laps rõõmustaks muidugi väikese õe-venna üle. Mõtle, kui kurb oleks, kui ta jääks üksikuks lapseks?\nma poleks joodikuga suhet alustanudki. sinu loogika kohaselt siis, et elukaaslasena kaib kyll aga last ei taha. aga mida su vanem laps teeb? naeb ka seda joodikuelu pealt ju. nii, et vahet siis ju pole 1 voi 2 last.\nEsimene laps ei ole selle mehega.Joomisega on nii et kui ikka jooma hakkab siis piiri ei tunneta ja paneb ikka isuga.Nüüd viimasel ajal on nii et joomine piirdub 1 päevaga mitte mitmega ja siis järgmine päev on üli paha olla jne.Ma ise olen suhteliselt noor ikkagi.Vanust siis 25 aastat et menopausi veel tulemas ei ole:)\nMa otseselt ei sõltu mehest aga tean et kui läheksime lahku oleks mul raske esialgu kindlasti hakkama saada.Ma ise ka mõtlesin oma lolluses et suudan meest muuta kui hakkasin koos olema ja noh olen muutnud ka päris palju.Ta rohkem pere inimene.Enne polnud korralikust mehest haisugi\nJa tahtsin veel lisada et kodus joomist ei toimu.Ikka sõprade juures ja väljapool kodu seega praegune laps joomisi ei näe\nmis muid valikuid sul on? ei ole ju[/tsitaat] No see on ikka päris parm, kes viis päeva joomata ei suuda olla. Aga muidu, see on mõte küll, kuigi julm mõte. Mina nii ei suudaks. Mina ei tahaks, et minu lapse elu mingi jota tahtejõuetusest sõltuks. Aga vähemalt saad näha, mis puust mees on ja kui tõsiselt ta seda- lapse pärast jätaks joomise maha-juttu mõtleb. Sest mina olen pessimist, aga aborti ma ka ei poolda, kui on võimalik ka teisiti.\n[tsitaat]Esimene laps ei ole selle mehega.Joomisega on nii et kui ikka jooma hakkab siis piiri ei tunneta ja paneb ikka isuga.Nüüd viimasel ajal on nii et joomine piirdub 1 päevaga mitte mitmega ja siis järgmine päev on üli paha olla jne.Ma ise olen suhteliselt noor ikkagi.Vanust siis 25 aastat et menopausi veel tulemas ei ole:)\nMa otseselt ei sõltu mehest aga tean et kui läheksime lahku oleks mul raske esialgu kindlasti hakkama saada.Ma ise ka mõtlesin oma lolluses et suudan meest muuta kui hakkasin koos olema ja noh olen muutnud ka päris palju.Ta rohkem pere inimene.Enne polnud korralikust mehest haisugi[/tsitaat]\n95% juhtudest on alkoholism süvenev nähtus.Tsüklid muutuvad pikemateks ja sagedamateks.Seega mõtle sügavalt,kas sa tahad sellist elu.Parem otsi omale vanem,väljakujunenud ja alkovaba mees ja saa temaga lapsed.\nmees on 33 aa vana et vanemat meest ei tahakski aga mõni hetk olen isegi mõelnud et tahan uut meest aga enamus hetki mõtlen et ta on ikka nii hoolitsev ja armas ja töökas mitte mingi looder et ei taha ikka uut… oi jah:(\nnii loll jutt küll suhu kohe tagasi!See oleneb ikka inimesest endast kas ta tahab olla alkar v ei. Minu vanemad olid ka joodikud ja mina olen eluaegne karsklane!\nasi pole sündimate lapses vaid selles et su elukaaslane on alkohoolik ja see süveneb peale seda kui tita majas ja kannatavad mölemad lapsed ja sa ise. Ta vöib ju mujal juua, aga pohmas inimest on kole taluda köigile. Ja kuna eeldused on alkoholilismi süvenemiseks, siis olles näinud neid draamasid kus inimesed püüvad alkohoolikust vabaneda (oi,oi ei soovi kellegile…) Mötle kas saad 2 lapsega yksi hakkama ja tegelikult oled sa siganoor 😉 Ela ja tunne elust röömu 🙂\nSa nagu lapse tervise pärast ei karda? Teha laps alkashiga? Sa ikka tead, et mees peaks vähemalt 3 kuud enne viljastamist kaine olema, muidu on oht terviserikkega lapse sünnitada.\naga kas sa ise tahad last saada? üleüldse? sellest lähtugi.\nMis mina oskan öelda:\n1. Naised arvavad alati, et suudavad meest muuta, aga ei suuda seda peaaegu kunagi.\n2. Pead arvestama, et sul tuleb võibolla kahe lapsega üksi hakkama saada.\n3. Alkoholism on üldiselt süvenev nähtus.\n4. Olen nõus eelkõnelejaga. Kui sa ise soovid seda last ja saaksid temaga üksi hakkama, siis loomulikult sünnita.\nMina mõtlen nii, hetkest mil naine on rase, ei ole enam õige aeg mõelda, kas laps saada või ei. Laps juba on olemas.\nKui on südamlik inimene, siis vist saaksin selle lapse.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 06.03 23:58; 07.03 00:08;\n[tsitaat]Sa nagu lapse tervise pärast ei karda? Teha laps alkashiga? Sa ikka tead, et mees peaks vähemalt 3 kuud enne viljastamist kaine olema, muidu on oht terviserikkega lapse sünnitada.[/tsitaat]\nPliis, paljud siis üldse Eestis lapsi saada tohiksid, enamus siin joovad nagu loomad.\n[tsitaat]Ei vot seda ma küll ei usu.On ka minul paar tuttavat kelle vanemad olid joodikud.Ja lausa MÕLEMAD vanemad ning nüüd täiskasvanuna on tublid pere inimesed.Üks täiesti karsklane.See mingi loll arusaam et kui vanemad joodikud oled sina ka.[/tsitaat]\nSee on ülimalt vale arusaam.\nTean juhuseid, kus joodikvanemate lapsed on täiskarsklased ja tean ka vastupidiseid.\nEnda isal oli ka üsna suur viinaviga, ise seda pealt ei näinud, kuna isa suri kui olin alla aasta vana. Mulle jälle alko üldse ei maitse, vahel võtan lonksu shampust aga vastu lööb. Viina ja kangemaid jooke ei ole isegi proovinud elu jooksul (45 olen).\nMinu vastus teemaalgataja küsimusele on: kindel EI! Ära riku oma elu veelgi rohkem ära kui ta juba on. Lisaks sinu enda kahtlused ja kõhklused näitavad juba, et miskit on mäda!


Meie KG - Tahtejõud on edu võti!\nArtikkel / VariaTahtejõud on edu võti!\nArtikkel, avaldatud 19. oktoober 2020, vaadatud 609 korda, autor Inge Jalakas, Inspira juhataja / kehalise kasvatuse õpetaja\nTahtejõul on jõud Autor/allikas: Erakogu\nOscar Wilde on öelnud: „Ma suudan vastu panna kõigele peale kiusatuse.“ Teadlased on jõudnud arusaamisele, et inimesed kulutavad tervelt neljandiku päevast, et vastu panna ihadele, kuid see õnnestub vaid pooltel kordadel.\nTahtejõud on instinkt, mis tekkis evolutsiooni käigus, see on oskus kontrollida ja juhtida oma veduvõtmise, tiivasirutamise või tuule tiibade alla saamise katseid ja tegusid. Tahtejõud ei ole inimese iseloomujoon. Kui tahtejõust jääb puudu, on probleem selles, et tahtejõul pole piisavalt reserve või organism pole tegude sooritamiseks vajalikus seisundis (Isetervendamine: kunst ja praktika, V. Mihkelsoo ja N. Vahtramaa, 2016, lk 244).\nMis näitab, et tahtejõud on kurnatud?\nKuni viimase ajani ei osanud teadlased nimetada märgatavaid sümptomeid. Oleks ju hea ka enda juures tähele panna ohumärke, mis hoiaks meid tagasi näiteks õpilasega vaidlemast või järjekordset dieeti alustamast. Teatud märgid siiski on. Katsed näitavad, et kurnatud tahtejõuga inimene reageerib tavalisest tugevamalt – kurb film muudab eriti kurvaks, häiriv olukord tekitab suuremat hirmu ja ärevust. Eksperiment tudengitega näitas, et semestri lõpul, kui üliõpilased pidid kulutama tahtejõudu eksamiteks õppimiseks, ärritusid nad tavapärasest märksa rohkem ja sattusid kergemini meeleheitehoogu. Ka haigena või väsinuna tööl käies kipub meil välja lööma kehv enesekontroll (Kasuta tahtejõudu targalt, Kadi Kütt, 11.04.2017).\nKuidas tahtejõudu suurendada?\nProovi tagada alatine normaalne glükoosisisaldus veres.\nTarvita rohkem dopamiini või tema sünteesi soodustavaid aineid sisaldavaid produkte (salvei, roheline õun, toortatar, arahhis, metspähkel, hernes, uba, avokaado, kõrvits, kalamari, juust).\nMaga alati hästi ja maga välja.\nVarusta organismi vitamiinidega, eriti B6, B9, B12, C, E.\nAnna organismile füüsilist ja vaimset koormust (iga päev midagi uut).\nLeia iga päev võimalus puhkamiseks.\nKui ei jätku jõudu midagi teha, siis otsi üles ja loobu sellest, mida ei ole vaja teha.\nTahtejõu tõstmiseks võta appi jõud „mina tahan“. Vaata üle, mida annab sinu otsus või eesseisev tegutsemine – kas suurendab tervise hulka, vabadust, mugavust, suurendab edu või toob sisse rohkem raha jne. Kas keegi veel sellest võidab või kasu saab? Anna hinnang võimalikele tekkivatele raskustele ja ebamugavustele, võibolla on need ajutised ja tuleks lihtsalt ära kannatada. Formuleeri peamine põhjus, miks seda on vaja. Kui ka siis ei saa edasi, mine sihi poole vahepealsete etappidega.\nTreeni jõudu „mina teen“. Tee päeva jooksul midagi uut, käivita mõni uus harjumus. Ava uksi alati vasaku käega, pea kinni ajagraafikust, ära tarvita negatiivseid sõnu, tee igal võimalusel seda, mis on raskem, mitte kergem – selline tegutsemine tugevdab tahtejõudu samamoodi nagu sportlane tugevdab lihast.\nTreeni jõudu „mina ei tee“. Ära istu korraga üle 30 min, ära hoia tihti päeva jooksul üht jalga teise peal, kasuta treppe lifti asemel, joo päevas iga tunni tagant lonksudena puhast vett. Pane üles „takistuste rada“, nt vaagnad maiustustega erinevates kohtades (Isetervendamine: kunst ja praktika, V. Mihkelsoo ja N. Vahtramaa, 2016, lk 247).\nJuhi oma tähelepanu mujale. Uuringud näitavad, et intensiivne isu millegi järele kestab enamasti umbes 15 min. Püüa suunata fookus muule – näiteks helista sõbrale, loe, laula (9 viisi tugevdada oma tahtejõudu, Hede Kerstin Luik, 20.01.2015)\nTreeni enesekontrolli. Jälgi päeva jooksul seda, mida tavaliselt ei jälgi ega kontrolli. Kui palju kulutad päeva jooksul raha, kui ruttu sööd, kui kaua mälud, kui palju oled internetis, vaatad televiisorit, räägid telefoniga jms. Tugevda ja treeni enesekontrolli samm-sammult. Lisaks olemasolevale sihile moodusta vahepealsed väiksemad sihid (Isetervendamine: kunst ja praktika, V. Mihkelsoo ja N. Vahtramaa, 2016, lk 247).\nKuidas kiiresti suurendada vajalikku tahtejõudu õigete otsuste tegemiseks?\nJoo klaas sooja vett 1 sl meega.\nVähenda hingamise sagedust 4-5 korrani minutis (10-15 sekundi pärast sissehingamine, võimalusel teha harjutust värskes õhus). Lihtsam on aeglustada väljahingamist, lastes õhku välja läbi torusse keeratud huulte. Vajadusel võib korrata harjutust mitu korda päevas.\nTee seistes või lauale/toolile toetudes kükke/kätekõverdusi 2-5 minutit. Maks hakkab verre glükoosi saatma, ajukoor hakkab tööle ja õigeid otsuseid tegema.\nÄra tee mitte midagi 5-10 minuti jooksul. Selle aja jooksul ajukoor kogub vajaliku energia ja hakkab õigesti otsustama. Ühelt poolt õige otsuse tegemise kindlus kasvab, teiselt poolt tahtejõu proovilepanekuks tekkinud ahvatlus aegub ja aju hakkab seda käsitlema kui edasilükatut ning edaspidi nii suurt rünnakut tahtejõule ei teki. Näiteks suitsetamisest loobuda tahtev inimene peaks selleks ajaks minema ruumi, kus suitetamine on keelatud. Sellist soovitust tuleb kasutada alati eriti tähtsate ostuste tegemisel või juhul, kui on tunda, et tahtejõud on otsakorral.\nNB! Näljatundega ei tohiks teha suuri oste, investeeringuid, suuri annetusi ega muretseda uusi sõpru/sõbrannasid jne, sest selles olukorras organism on hõivatud toidu otsimisega ja blokeerib alati nimelt enesekontrolliga tegeleva ajukoore varustamise vajaliku energiaga (Ph. Doctor, professor Kelly McGonigal)\nSamuti ei tohiks sattuda „iroonilise bumerangi“ ehk „valge karu“ küüsi. Katse millestki mitte mõelda tekitab paradoksaalse bumerangiefekti, kus inimene hakkab sellest rohkem mõtlema. Üks osa ajust töötleb pidevalt käsku mitte mõelda, teine osa kontrollib, otsides pidevalt mõtetest, kas nendest ei teki keelatud mõtlemist. Väiksele poisile, kellest sai kirjanik Lev Tolstoi, vanem vend soovitas mänguliselt minna nurka, istuda seal ja tulla välja ainult siis, kui tal peas ei ole mõtteid „valgest karust“. Väike poiss jäi nurgas lõksu ja tuli välja alles peale lubaduse vennalt tagasisaamist (Isetervendamine: kunst ja praktika, V. Mihkelsoo ja N. Vahtramaa, 2016, lk 247).\nTahtejõud on teatud piirini kaasa sündinud. Aga seda ainult teatud piirini ja seda piiri ei osata vähemasti praegu teaduses ja tõestatult näidata. On teada, et võime kiusatusele vastu panna hakkab lapsel tekkima kuskil 3-4 aasta vanuses ning paljud 5-6aastased suudavad juba üsna edukalt jätta kommi söömata (kui selle eest saab kümmekonna minuti pärast kaks kommi ehk guugelda „vahukommi katse“). Ent üha enam ja enam kinnitavad uuringud, et tahtejõud, enesedistsipliin on oskus ehk ta on õpitav. Arendatav. Treenitav. Mõnel läheb lihtsamalt ja mõnel raskemini, ent meil kõigil on lootust tahtejõudu kasvatada ka siis, kui me väikese lapsena polnud just kõige järjekindlamad treenijad (Tahtejõust ja selle treenimisest, Raimo Ülavere, 20.02.2018)\nTugevat tahtejõudu kõigile!


Koigi vallamaja ees pakub silmailu nulg - MAALEHT\nKoigi vallamaja ees pakub silmailu nulg\n29.mai 2013 16:45\nMaikuu volikogu istung toimus Rooveres, Väätsa prügila olmehoones. Volinikele tegi ringkäigu juhataja Aivar Lõhmus. Ta tutvustas prügi sorteerimise seadmeid ja näitas uudset tehnikat, mille abil saab reoveest taas joogivee. Uskumatu, aga tõsi! Uudis oli seegi, et kui ennem olmeprügi ladustati, siis nüüd pakendatakse. Pakid meenutavad põldudelt nähtud tuttavaid silorulle. Ei haisu, ega prügimäe kohal hõljuvaid ja kisavaid linnuparvi.\nEnne väljasõitu Väätsale kogunesid volinikud nulu istutamiseks vallamaja ette, kus ühisel jõul uustulnukale parim paik valiti ja juured mulda pisteti.\nVäätsa Prügila AS juhatuse liige Aivar Lõhmus: "Väätsa Prügila AS on kümnele omavalitsusele (sh.Koigi - toim.) kuuluv äriühing, mis tegutseb 2000. aastast. Põhitegevuseks 2012. aastal kujunes tavajäätmete ladestamise kõrval taaskäideldavate jäätmete kogumine ja nende pallimine.\nMüügitulu võrreldes 2012. aastaga suurenes 40,8 % €, mis arvestades keerulist turu olukorda, on väga hea tulemus. Võrreldes 2011. aastaga on kasvanud kulud 41%, sealhulgas saastetasud jm riigi poolt kehtestatud tasud. 2012. aasta kasum oli 1 711 719€, puhaskasumi suurenemist mõjutas oluliselt sihtfinantseerimise põhimőtete muutumine.\n2012. aastal investeeris Väätsa Prügila AS põhivahenditesse kokku 2 200 343€, sealhulgas transpordivahendite ja multiliftkonteinerite soetamisse, taaskäitluse arendamisega seotud investeeringutesse, garaaži juurdeehitusse, ÜF sihtfinantseerimisprojektidega seotud investeeringutesse ja lõpetamata laoplatsi ehitusse."\nVolikogu protokoll on kättesaadav valla kodulehel.


Miljoni-Ferrari sodiks sõitnud rootslane võib olla suli\nLOS ANGELES, Reuters-BNS - Endisele Rootsi arvutimänguärimehele, kes sõitis miljon dollarit (13 miljonit Eesti krooni) maksva Ferrariga 250-kilomeetrise tunnikiirusega vastu posti, esitati süüdistus sellesama auto ja veel mitme kalli sõiduki varguses.\nLos Angelese prokuratuur esitas Bo Stefan M. Erikssonile esmaspäeval üheksapunktilise kriminaalsüüdistuse. Mehele pannakse muu hulgas süüks joobes autojuhtimist, riisumist, autovargust ja tulirelva omamist.\nEriksson juhtis videomängufirmat Gizmondo, mis esitas mõne aja eest pankrotiavalduse, kuna ei suutnud tasuda üle 200 miljoni dollari ulatuvaid võlgu.\nHaruldase Ferrari Enzoga, mida valmistati vaid 400 eksemplari, sõitis Eriksson veebruaris Malibus vastu laternaposti. Auto purunes, kuid mees ise jäi terveks. Uurijad hindasid auto sõidukiiruseks üle 250 km/h.\nVargusesüüdistuste aluseks on ühe Briti liisingufirma kaebus, et pankrotistunud Eriksson vedas oma miljoneid dollarit väärt luksusautode kollektsiooni salaja Ameerikasse.


Pingepeavalu - Inimene.ee\nka lihaspinge peavalu\nMuscle contraction headache (ingl.k)\nLihaspingest põhjustatud peavalu.\nPingepeavalu põhjuseks olev kaela ja õlavöötme lihaste pinge võib olla tingitud nii emotsionaalsetest teguritest kui otseselt lihaste ebaühtlasest koormusest.\nPingepeavalu on väga levinud ning sageli on seda raske eristada migreenist ehk auraga peavalust.\nReeglina allub pingepeavalu suhteliselt hästi ravile.\nLihaspinge pea ja kaela ning õlgade piirkonnas võib kujuneda väga erinevatel põhjustel. Sageli on see tingitud ärevusest, stressist või puudulikust unest. Pingepeavalu on eelkõige kontori haigus ehk esineb neil inimestel, kes töötavad pikka aega ühes asendis (näiteks arvutiga) või kelle töö nõuab sarnaseid rutiinseid liigutusi (tehase liinitöötajad jt). Harvem on pingepeavalu kaelatrauma või lihashaiguse tagajärg.\nEsimene sümptom on tavaliselt survetunne, nagu oleks tihe side seotud ümber pea.\nLisaks valutab ka kael ning valu süveneb päeva jooksul saavutades maksimaalse tugevuse õhtuks.\nValu ja ebamugavustundega kaasneb kontsentratsioonivõime langus ning väsimustunne, valu võib tugevneda müra või tugeva heli (kõva muusika) keskkonnas.\nPidevalt esineva peavalu põhjuste eristamine on tihti raske.\nKuna peavalu võivad anda väga erinevad haigused (migreen, ajukasvajad, trauma jne), siis tuleb kõik teised võimalused ennem välja lülitada, kui diagnoosida pingepeavalu.\nOlulist infot annab küsitlemine valu iseloomu kohta (hommikul või õhtul), valu teket soodustavad tegurid (müra, töö, stress) ja valu kestvus (minuteid, tunde, päevi) ning tugevus.\nSamuti on tähtis teada, kus valu täpselt paikneb - kogu peas, kuklas, ühel pool peas, kuna näiteks migreen on tüüpiliselt ühes peapooles.\nTeiste haiguste väljalülitamiseks võib vajalikuks osutuda kompuutertomograafiline uuring ning silmade kontroll.\nPingepeavalu kahtlusel kontrollitakse katsudes ka kaela ja õlavöötme lihaste pinget, rühti ning selgroo muutusi. Reeglina piirdutakse siiski mitteinstrumentaalsete uuringutega.\nPingepeavalu ravimisel on kõige olulisem lihaste toonuse alandamine.\nSelleks on mitmeid häid harjutusi, mida saab teha ka kontoris või muul tööpostil. Inimesed, kes töötavad pidevalt ühes asendis, peaksid lubama endale mitmeid puhkepause päevas, et sooritada venitusharjutusi ja lõdvestada lihaseid.\nEi ole õige oodata valu tekkimiseni, harjutusi peab tegema kindla aja järel pidevalt.\nLihaspinge ning vale istumisasendi tulemusena võivad kujuneda ka selgroo muutused (kõverdus ehk skolioos ning lülivahekõhrede hävimine), mis võivad viia valu püsimisele ehk krooniliseks muutumisele.\nTihti on vaja valu ära võtta ka valuvaigstite ehk analgeetikumidega. Alustama peaks lihtsamatest ravimitest (näiteks aspiriin või paratsetamool) ning väiksematest annustest (aspiriini ja paratsetamooli puhul 0,5g).\nSiiski peaks pingepeavalu all kannataja püüdma võimlemise ning massaaiga hoida lihased pingevabad, kuna valuvaigistite suhtes võib tekkida harjumus.\nKui valu püsib pikka aega ning tavapärastele ravivõtetele ei allu, lisatakse vahel ka rahustava toimega ravim, et vähendada peavalust tingitud ärevust ja stressi.\nTavaliselt on pingepeavalu välditav. Peavaluga inimene peab ise jälgima reiimi ning tegema pidevalt harjutusi ja hoolitsema oma rühi eest.\nVahel muutub valu krooniliseks, sel juhul tuleb tõhustada ravi ning üldjuhul peavalud aja jooksul taanduvad. Harva on see probleemiks aastaid.\nPingepeavalu tekke ennetamises on oluline koht spordil ning õigesti sooritatud kehalistel harjutustel. Ka pikkadel tööpäevadel laua taga istudes ei maksaks unustada oma rühti ning tuleks valida võimalikult mugav tööasend.


Mälualgatus "Kogu Me Lugu" on kogunud sadu perelugusid - news\n2013. aastal käivitatud üleriigilise mälestuste kogumise algatusega "Kogu Me Lugu" on kogutud sadu perelugusid nii Eestist kui välismaalt, mis puudutavad Nõukogude ja Saksa režiimide süütegusid inimsuse vastu.\nMälualgatus "Kogu Me Lugu" on kogunud sadu perelugusid\nPraeguseks on salvestatud ligi 80 täispikka videointervjuud, mis kirjeldavad detailselt erinevate perekondade kogemusi ja õppetunde okupatsioonide ajast, kirjutas BNS.\n"Kogu Me Lugu" Facebooki lehel on kogutud 2500 fänni ning seal postitatud videosid ning muid materjale on fännide poolt arvukalt jagatud.\n2014. aasta kevadel viisid algatuse eestvedajad "Kogu Me Lugu" videointervjuusid läbi väliseesti kogukonna liikmetega USA-s San Fransisco Bay Area-s ning laulupeo aegu ka Eestis, mil riiki külastas arvukalt väliseestlasti USA-st, Kanadast ja mujalt.\nKõigist täispikkadest intervjuudest on loodud kuni 10-minutilised videolood, mis on varustatud olenemata originaalkeelest inglise, vene ja eesti keelsete subtiitritega.\nVideolugusid laetakse jooksvalt üles "Kogu Me Lugu" YouTube kanalisse ning Kogu Me Lugu kodulehele.\nAlgatuse eestvedaja Sandra Voki sõnul seisneb "Kogu Me Lugu" ainulaadsus suulise ajaloo ühendamises internetiga ning lugude audiovisuaalses jutustamises.\n"Videomälestuste põhjal loodud lühiklipid tõlgitakse erinevatesse keeltesse ning neid levitatakse digitaalselt läbi erinevate kanalite, et "eksportida" Eesti lugu üle maailma nii laialt kui võimalik. Selline lähenemine annab võimaluse ajaloolisi materjale mitmekülgselt ning uuenduslikult muuseumides, teadus- ja õppetöös rahvusvahelisel tasandil kasutada," selgitas Vokk.\nTema sõnul on "Kogu Me Lugu" mõju sügavam kui digitaalne levi ja selle kasutusvõimalused.\n"Perelugude kogumine ja uurimine ning materjalide mõtestatud rakendamine tugevdavad inimeste sidemeid oma kogukonna ja riigiga. Samuti aitavad need tegevused kaasa kultuurilis-ajaloolise ühisosa leidmisele erinevate Eesti inimeste, piirkondade ja põlvkondade vahel," rääkis Vokk.\nÜritustel, kogumiskampaaniate käigus ja muude kanalite kaudu koguti aastatel 2013-2014 üle 250 kontakti, kelle lugude põhjal on plaanis süvaintervjuusid läbi viia ka 2015. aastal.\nKõik "Kogu Me Lugu" üleskutsete ja ürituste käigus kogutud ja salvestatud materjalid talletatakse Eesti Filmiarhiivis, väliseestlaste lood ka Stanfordi Ülikooli Raamatukogus, mis muudab nad ligipääsetavaks ühe maailma absoluutse tippülikooli uurijatele ka tulevikus.\nKavandamisel on "Kogu Me Lugu" metoodikal põhinev interdistsiplinaarne kursus, mille käigus õpivad USA tudengid tundma Eesti lähiajalugu läbi kirjanduse ja filminäidete ning salvestavad kohalike väliseesti kogukonna liikmete mälestuslugusid videointervjuudena.\n"Kogu Me Lugu" eestvedajad kutsuvad abivalmis inimesi algatust toetama, et salvestada ja ülemaailmselt levitada inspireerivaid ja õpetlikke lugusid Eesti lähiajaloost.\nToetus on suunatud nii internetipõhise videoõppekeskkonna arendamisele, kus täispikad intervjuud on kõigile huvilistele, eelkõige uurijatele ja õpilastele, koos täiendavate materjalidega kättesaadavad ja mitmekülgselt kasutatavad, kui ka mälestuslugude kogumisele ja videointervjuude salvestamisele.


Põlvamaa Rohelisem märk sai kandjaid juurde - Põlvamaa Rohelisem märk\nPõlvamaa Rohelisem märk sai kandjaid juurde\nAvaldatud: 1 oktoober, 2018\nJuba üheksandat aastat tunnustatakse Põlvamaa ettevõtjate kvaliteetseid tooteid Põlvamaa Rohelisema märgiga. Septembrikuus lisandus Põlvamaa Rohelisema märgi kandjate hulka esmakordselt Mooste Kalaköök OÜ ning kaks märgitoodet lisandus Kõlleste Garlic OÜ-le.\nUue tulijana pälvis Põlvamaa Rohelisema märgi Mooste Kalaköök OÜ külmsuitsu forelli fileele, mis on valmistatud Eestis kasvatatud vikerforellist. Toorainena kasutatakse Põlvamaal asuvate Krei-Jõe ja Karilatsi, Võrumaal asuva Leoki Kalatalu ja Saaremaal asuva AquaMyk OÜ kalakasvatustest pärit forelli. Võimalusel eelistatakse põlvamaist kala. Külmsuitsu forelli filee maitsestamiseks kasutatakse Himaalaja soola ja rafineerimata roosuhkrut. Fileerimine, luude eemaldamine ja maitsestamine toimub käsitsi.\nKõlleste Garlic OÜ Rohelisema märgi tootevalikusse lisandusid marineeritud küüslaugu õisikud ja purustatud küüslaugu võrsed. Nii õisikud kui varred on käsitsi korjatud Põlvamaal kasvatatud küüslaukudelt. Õisikud puhastatakse ja töödeldakse käsitsi. Võrsed purustatakse köögivilja lõikuriga ning saadud massile lisatakse vaid soola. Retseptid on välja töötanud ettevõtte juht Vaike Soosaar.\nPõlvamaa Arenduskeskuse poolt alates 2009. aastast välja antavat märki kasutab praeguseks üle 50 Põlvamaa ettevõtte. Eelkõige tähistatakse märgiga kvaliteetseid kohalikke toidukaupu, käsitööd ning looduslikke ehitus- ja viimistlusmaterjale.\nPõlvamaa Rohelisema märgi kohta leiab rohkem infot kodulehelt www.polvamaine.ee. Järgmisi märgitaotlusi ootab Põlvamaa Arenduskeskus 30. novembrini.


Marianne Mikko: Eesti eesistumine kui edulugu - Sotsiaaldemokraadid\nUudised Marianne Mikko: Eesti eesistumine kui edulugu\nSotsiaaldemokraat Marianne Mikko kinnitas täna riigikogus, et Eesti on Euroopa Liidu eesistujana näidanud end maailmas riigina, kelle sõna maksab ja kelle kindlakäeline tegevus on aidanud Euroopat ühtsemaks muuta.\n„Eesistumine on ennekõike Euroopa koos hoidmine. Eesistujana on Eesti olnud sirge seljaga ja selge ütlemisega, mis on aidanud Euroopa Liitu ühtsemaks muuta. Kõikvõimalikud kuuldused Euroopa Liidu pudenemisest, harali ja üksteisest eemale kasvamisest, ei vasta tõele. Just seda sõnumit on Eesti mõjusalt maailmale teada andnud,“ ütles Mikko Euroopa Liidu poliitikat käsitleval arutelul.\nMikko sõnul mängis Eesti otsustavat rolli mitme keerulise kompromissotsuse sünni juures. Üheks selliseks oli lähetatud töötajate direktiiv, kus meie poliitikud ja ametnikud vedasid oskuslikult liikmesriikide vahelisi läbirääkimisi.\n“Edusamme on tehtud ka julgeoleku- ja kaitsepoliitika vallas. Just Eesti eesistumise ajal on võtmas kindlat vormi Euroopa Liidu kaitseorganisatsioon PESCO. Samuti on esiplaanil rändeteema ja seda mitte kvootide võtmes, vaid üldpõhimõtteid ellu rakendades. Meie sise- ja välisministri hääl on olnud mitmel puhul kaalukeeleks, kui Euroopa Liidus või ka Aafrikas tuleb kohtumisi juhtida. Euroopa Liidu piiride kaitse suurendamine on paljuski Eesti teene,” lausus Mikko.\nSeptembris Tallinnas toimunud digitippkohtumine õigustas samuti ootusi. “Meile nii oluline andmete vaba liikumine kui viies Euroopa Liidu vabadus seostub edaspidi veendumusega, et: “Jah, see sündis Tallinnas!” Me oleme osalised Euroopa kaasajastamises,” lausus Mikko.


Päeva jooksul lisandus 36 positiivset koroonaproovi, kokku on neid 171 | Tervisegeenius\nPäeva jooksul lisandus 36 positiivset koroonaproovi, kokku on neid 171\n15. märts 2020 kell&nbsp18:42\nTänaõhtuse seisuga on Eestis koroonaviirusesse nakatumine tuvastatud 171 inimesel, alates 31. jaanuarist on Eestis kokku tehtud 1133 COVID-19 testi.\nArvestades viiruse kohapealset levikut lisandub Eestis kindlasti veel haigestunuid, märkis terviseamet.\nMida haiglad ja terviseamet teevad?\nEesti tervishoiusüsteem on epideemiaga toimetulekuks sotsiaalministri korraldusega üle viidud teisele valmisolekutasemele, mille kohaselt saavad tervishoiuasutused võimaluse plaaniline ravitegevus edasi lükata ja keskenduda raskelt haigestunud inimeste ravimisele.\nKa kiirabi keskendub oma töös eelkõige raskete haigustunnustega inimeste teenindamisele. Sarnasele töörütmile läks paari päeva eest üle ka Ühendkuningriigi tervishoiusüsteem.\nVälismaalt saabunutel ja nakatunuga kontaktis olnud isikutel tuleb 14 päeva jooksul püsida kodus, vältida kontakte teiste inimestega ja jälgida oma tervist. Haigussümptomite – palavik, köha, nohu – leevendamiseks soovitab terviseamet sümptomaatilist ravi käsimüügiravimitega. Tugeva hingamisraskuse või õhupuuduse korral helistada 112.\nSümptomite avaldumisel ei tohi minna perearsti vastuvõtule ega haigla erakorralise meditsiini osakonda. Haigustunnused on sarnased paljude viirushaiguste puhul ning haigena ringi liikudes võib nakatada teisi.\nTerviseamet koostöös kiirabi ja haiglatega omab olukorra ülevaadet ning on kursis patsientide seisundiga.\nPraegu on kõik koroonaviiruse patsiendid (peale ühe) kodusel ravil.\nVeel rõhutas terviseamet, et koroonaviiruse leviku trend maailmas on vähenemas, näiteks on Hiina langustrendis ja Lõuna-Korea stabiliseerumas.\nKes on riskirühm?\nKõige ohustatum rühm on üle 60-aastased inimesed. Selles vanuses olevad töötavad inimesed peaksid võimalusel tegema kaugtööd.\nKõigil enam kui 60-aastastel inimestel soovitab terviseamet vältida rahvarohkeid kohti, püsida võimalusel kodus ja vältida igal juhul kokkupuuteid haigustunnustega inimestega ning vähendada lävimist lastega, kelle puhul avalduvad koroonaviiruse tunnused reeglina kergelt, kuid viiruse levitamisel on nad ohuks eelkõige eakatele sugulastele.\n80% koroonaviirusesse nakatunutest põeb haiguse läbi kergelt, 10-15 protsenti võivad vajada intensiivravi ning 2 protsenti juhtudest võib lõppeda surmaga – riskirühmad on eakad, nõrgenenud vastupanuvõime ja krooniliste haigustega inimesed.\nOluline on jätkuvalt järgida hoolikalt hügieenireegleid (kätepesu, kaitstud köhimine, aevastamine ja nuuskamine, lähikontakti/kätlemise/kallistamise vältimine), vältida reisimist ja haiguse korral püsida kodus.


Maaneiu & toit: Piprakattega metssea sisefilee\nÜtlen kohe ära, kellel pole metssealiha võimalusi, ei pea meelt heitma, sest väga edukalt saab teha teda ka kodusea sisefileega või lausa veise omaga, kes mida eelistab. Piprakatet saab ka igaüks endale meelepäraseks tuunida, mina kasutasin kahte sorti pipraid ja lisaks sinepiseemneid. Koguseid mõõta pole mõtet, tuleb teha tunde järgi :).\nPeotäis musta terapipart\nPeotäis Sichuani pipart*\nKõigepealt siis tuleks ära trimmida kõik kelmed, sest hiljem rikuvad nad pehme liha juures ära närimisnaudingu.\nPiprad ja vapper kohviveski\nSiis võtsin ma välja nõukaaegse kohviveski, mis siiani on töökorras ja vihane ning purustasin ära piprasegu.\nPanin ka ahju kuumenema, 160 kraadi juurde.\nJärgmisena tegin sisefileed pisut õliseks (et piprakiht ilusti peale hakkaks) ja raputasin peale soola. Siis kastsin iga filee piprasegu seest läbi, tupsutasin teda nii et eriti suuri pipravabu kohti ei jääks.\nEemaldatud kelmed, lisatud õli ja sool ning taldrikul piprasegu\nJärgmisena ajasin panni kuumaks, panin sinna mõnusa koguse võid ja pisut õli (või üksi kipub ruttu kärssama minema) ja pruunistasin kõik küljed. Nüüd on mugav, kui on olemas selline pann mida saab otse ahju panna, minul aga on plastikust vars, nii et pean liha ringi tõstma, aga selleks et kuumus pidevalt säiliks, panin ahjupanni juba enne tühjalt ahju, nii et ta on hea kuum kohe kui ma liha pruunistatud saan.\nMul oli 3 sisefileed, 1 jurakas ja 2 pisemat, loogiliselt saigi valmis kaks pisemat, mis vajasid ahjus umbes 15-20 minutit, et sisetemperatuur oleks 68 kraadi (välja võttes ja seistes liha temperatuur tõuseb umbes 3 kraadi), ideaalne on sinna 70 kraadi kanti rihtida. Jurakam sisefilee tahtis olla umbes 25-28 minutit.\nValmis pannil pruunistamiseks\nKui liha ahjust välja võtta, siis kindlasti lasta tal seista, kohe lõigates voolab kõik hea lihamahl välja ja olenemata heast küpsetusest, tuleb süüa kuiva liha, ma lasin umbes 5-7 minutit seista ja siis asusime nosima.\n* Sichuani pipra kohta tahaksin lisada seda, et tegemist on väga põneva maitseelamusega. Teda ei saa võrrelda tavaliste pipardega (kuigi nimi on selline), kuna tal on unikaalne tsitruseline maik, omapärane aroom ja ta pole tugevalt vürtsikas, kuid siin on aga.. Nimelt ta tekitab keelel ja huultel kihelevat tuimust, mida on võrreldud gaasiliste jookide joomisega ning õrnalt voolu all patarei keelega puudutamisega. Selle kiheleva tuimuse tekitab üks keemiline ühend. Igatahes see on midagi erilist ja kes ei karda ning otsib uusi elamusi, peaks kindlasti ta endale hankima, sest see tunne on väga põnev :).\nOlen ka metssea fileest teinud päikesekuivatatud tomatitega pikitud ja peekonisse keeratud rooga: http://maaneiu.blogspot.com.ee/2016/01/metssea-sisefilee-peekoni-ja.html\nLisaks olen ka teinud metssea fileed tihkes sojakastmes, mis on USKUMATULT pehme tekstuuriga, leiab siit: http://maaneiu.blogspot.com.ee/2016/03/metssea-sisefilee-tihkes-sojakastmes.html\nPosted by Maaneiu & Toit at 5:59 AM\nLabels: Metssiga ja kodusiga


Võru keskväljaku uisuväljak on esimesteks katsetusteks avatud - Võrumaa Teataja\nTeisipäev, 12 Jaanuar 2021 08:29\n2. jaanuaril alustati Võru keskväljakule uisuväljaku rajamist.\nMöödunud pühapäeva õhtul oli uisuväljakul näha esimesi kasutajaid ning eile pärastlõunal teavitas Võru linnapea Anti Allas, et jää kvaliteet jätab veel küll kõvasti soovida, kuid uisuväljak on kasutuses. „Tunnistan, et jää kvaliteet jätab veel kõvasti soovida, kuid paraku lähipäevadel seda parandada ka ei saa, sest temperatuur on liiga kõrge ning sajab lund. Tulevast neljapäevast lubab taas temperatuuri langust. Siis anname väljakule viimase lihvi,” kinnitab Anti Allas sotsiaalmeedia vahendusel.\nPeale selle lubab linnapea, et nädala lõpus võetakse tööle uisuväljaku administraator, pannakse valgustid, muusika, piiratud koguses on võimalik ka uiske laenutada.\nÜhtlasi kutsub ta linnakodanikke üles oma seisma jäänud uiskudega laenutamiseks ette nähtud uisuvarusid täiendama.\nSixten Sild, Arvi Vask, Ahto Vink, Anti Allas, OÜ Semuehitus, Kuu OÜ, Ülo Tulik, Margit Kõivomägi, Tanel Kiik\nAnne Matsuk, Aili Sussi, Kristjan Veedler, Ring FM, Toomas Lunge, Kadi Annom, Maarika Silm, Malle Visseli, Margot Bergmann, Silver Tammemäe, Lily Mals


Mida Kristjan kardab? – Kristjani mõtted\nLiftid- otseselt ma ei karda nendega sõita, aga nii kui toimub mingi kahtlane jõnksatus olen mina väga kahtlustav. Selle olukorra on taaskord pärssinud asjaolu, et mul on olnud liftide mõned insidendid. Esimene neid oli Pärnu haiglas, kui lifti uste avanemisel keskmised uksed lihtsalt rippusid või loksusid meie ees ja need ei avanenud täielikult. Mina kes ma uksele kõige lähemal seisin sain vist väikse šoki seisundi, kuna ma olin viimane kes väljus. Samas saan öelda, et olin viisakas ja lasin teised ennem välja. Teine kord oli ITK-s, kui astusin uhkelt oma arvutiga tühja lifti ja seal olingi ainult mina ja minu arvuti. Vajutasin siis null korruse nuppu ja uksed sulgusid. Lift liikus kusagil pool meetrit ning jäi seisma. Mina koheselt panin arvuti maha ja hakkasin närviliselt kõiki nuppe vajutama. Sellest ei olnud abi ja proovisin viimase võimalusena uksed lahti nuppu ning see toimis, kui üllatuseks oli põrand mulle puusadeni. Taaskord sai tehtud elu kiiremaid liigutused ja sealt liftist kaduda kui tuul.\nLisan teile ühe huvitava laulu mille äsja leidsin:\nSildistatud ema, herilane, hirmud, isa, jaan krimm, jack, kardab, krimm, kristjan, lepatriinu, lift, liftid, maie, mesilane, pimedus, rappija, rappija jack, vanadekodu, vapsik, varesed


Mäng Light of Altair kuupäev , mängu kirjeldus ja nõuded.\nZobra.ru » Mängud » Light of Altair\nLight of Altair - kosmiline strateegia, simulaator ehitus koloonia. Krunt on see mäng on lihtne ja стандартен: kauges tulevikus, kui pärast Kolmandat maailmasõda meie planeet on peaaegu hävitatud, ellujäänu ja заключившим omavahel rahuleping inimestele pidin otsima uue planeedi elutegevuse jätkamiseks.\nTõsi, see on vaherahu kestis kaua: varsti rahvaarv meie planeet Maa on jagatud 8 fraktsioonid, millest igaüks püüab haarata endale kõige maitsev suutäis ja võita oma rivaalid. Tõuske helm starship ja võtke kõik oma käed!\nIn Light of Altair sa pead vallutada sügav kosmos, asutada uued kolooniad, leiutada kümneid liiki ehitiste ja varustust, arendada majandust, kaubandust ja teadust. Lisaks, ära unusta sõda - nagu orbiidile, nii-ja läbirääkimiste saalis. Ja pidage meeles, et ainult teie tegevus sõltub see, kuidas muutub tema storyline mängu edaspidi!\n991 koht pingerida mängud\nLae mängu Light of Altair kaudu torrent tasuta. Light of Altair osta litsents.\nCommander: Europe at War Commander: Europe at War omakorda põhinev strateegia, mis põhineb sündmustest te...\nCapitalism 2 Capitalism 2 - liialdamata fantastiline strateegia. Sa pead juhatama oma äri imp...\nCold Zero: The Last Stand Cold Zero: The Last Stand - mäng, mis ühendab elemente экшна, taktika ja ролевую...\nCaesar 4 Caesar IV (Caesar IV) - see on järg populaarne üle kogu maailma seeria градостро...\nCombat Mission: Shock Force Combat Mission: Shock Force - omakorda põhinev strateegia mäng reaalajas. Mäng k...\nCommand & Conquer: Red Alert 3 - Uprising Command & Conquer: Red Alert 3 - Uprising - reaalajas strateegia, iseseisev...\nCommand & Conquer: Red Alert 2 - Yuri's Revenge Command & Conquer: Red Alert 2 - Yuri's Revenge - reaalajas strateegia, mis...


Miks pahkluu valutab?? - Sustavi turse ilma valuta\nÄrge ise ravige. Diagnoosimisel kasutatakse elektromagnetilist kiirgust. Samuti on väga oluline, et arst valiks teile sobiva ravimi, mille ülesandeks on veenide toonuse kvaliteedi parandamine ja eritise eemaldamine..\nKüünarliigese tursed - põhjused ja ravi Küünarliigese turse ilmneb inimese lihasluukonna mõjutavate patoloogiliste protsesside tagajärjel. Kõige sagedamini on kehv tervis seotud bursiidi ilmnemise ja arenguga. Põletikulist protsessi ei saa eirata. Haigus võib "areneda" krooniliseks seisundiks, vähi patoloogiaks.\nPõletiku tavalised põhjused Kõigepealt tuleks välistada banaalsest füüsilisest traumast tulenevate komplikatsioonide tõenäosus. Küünarliigese tursed ilmnevad kokkusurumise, nihestuse või luumurru kohas. Patoloogiline vedeliku kogunemine näitab kiulise kapsli kahjustusi. Samuti hõlmavad haiguse põhjused liigesekõhre, sünoviaalmembraani terviklikkuse rikkumist. Millised haigused põhjustavad valu küünarliigeses ja kudede turses: podagra kusihappe liigne kontsentratsioon, uraadikristallide moodustumine ; artriit sünoviaalvedeliku koostise muutus, põhjustades ägedat põletikulist protsessi ; artroos sünoviit, Sustavi turse ilma valuta kiirenenud hävitamine, niiskuse ebanormaalne kogunemine kudedesse ; epikondüliit luude, kõõluste degeneratiivsed muutused.\nMuidugi, see ei ole täielik loetelu haigustest, mida iseloomustab turse ilmnemine. Lisaks ülaltoodud haigustele tuleks mainida kõõlusepõletikku, osteofüüti, osteoartriiti. Küünarliigese turse ilma valuta, onkoloogia sümptomina Oluline on pöörata tähelepanu patoloogilise seisundi kaasnevatele sümptomitele. Sageli juhtub, et turse ei häiri patsienti pole valu, põletikulise protsessi tunnused. Sel juhul peate oma tervist "kuulama".\nKui on motiveerimata väsimus, isutus, kehatemperatuuri kerge tõus, siis on vaja annetada verd analüüsiks onkoloogilised markerid. Seega on võimalik välistada vähi tekke tõenäosus. Onkoloogia levimisega põhjustab küünarliigese ödeem tugevat valu, jäseme halvenenud liikuvust. Ebameeldivaid aistinguid on keeruline peatada ravimite, losjoonide või massaaži abil. Mida teha, kui ilmneb turse?\nVastus sellele küsimusele on ainult üks - pöörduda kiiresti meditsiiniasutusse abi saamiseks. Sellegipoolest sõltub nende tüsistuste ilmnemise ajastus suuresti sellest, kui edukalt säilitab patsient optimaalse veresuhkru taseme kogu päeva vältel. Teisisõnu, kõrge glükoosisisalduse korral võib diabeetiline artropaatia ilmneda palju varem kui keskmiselt kuus aastat. Sünoviit Sünoviit on mis tahes etioloogiaga liigese sünoviaalmembraani põletik.\nValu tekkimise mehhanism on sel juhul seotud mehaanilise ja keemilise ärrituse mõjuga valu retseptoritele, mis asuvad sünoviaalmembraani paksuses. Mehaaniline ärritus on tingitud liigesekapsli tursest. Keemiline ärritus toimub spetsiaalsete rakkude fagotsüüdid, leukotsüüdid, nuumrakud jne kaudu põletikulisesse fookusesse eralduvate bioloogiliselt aktiivsete ainete toimel.\nEndokriinne artralgia Endokriinne artralgia viitab liigesevaludele, mis on tekkinud ühe endokriinse organi patoloogia taustal. Eriti võib selline liigesevalu ilmneda munasarjade talitlushäirete, hüpotüreoidismi, hüperparatüreoidismi jne korral.\nValu mehhanism on igas endokriinses haiguses erinev, kuna see mõjutab kehas erinevat metabolismi taset. Sellise valu eripäraks on aga mitme liigese sagedane lüüasaamine korraga, samuti sellega kaasnev valutav valu luudes ja lihastes.\nMittespetsiifiline haavandiline koliit Haavandiline koliit on autoimmuunne haigus, mille korral immuunsussüsteem lükkab jämesoole epiteeli tagasi.\nSelle haiguse turset võib põhjustada rist-autoimmuunne agressioon liigeste sünoviaalmembraani suhtes. Sellise ödeemi eripäraks on sümmeetria. Nende välimus on tüüpilisem neeruödeemi kui südameödeemi korral. Teisisõnu, nad on soojad ja pehmed, kuid lokaliseeruvad peamiselt jalgadel ja pahkluu liigeste piirkonnas. Tõsine turse võib avalduda sõrmede liigeste valuna.\nÜlekaal, viimaste kuude rasedus, putukahammustus, sklerodermiahaigus, samuti pikaajaline töö, ebamugavad kingad, alatoitumus ja palju muud võivad probleemi esile kutsuda.\nSelle valu taseme arengule võivad kaasa tuua paljud tegurid, kuid on väga oluline alustada ravi õigeaegselt, et mitte kahjustada lihasluukonna. Haiguse sümptomid Hüppeliiges võib valutada täiesti erinevatel põhjustel, kuid see avaldub alati kõndimisel, samal ajal kui valu tase võib olla erinev. Kui valu ilmneb venituse tõttu, siis lisaks valule ilmub selles piirkonnas ka turse. Paistes koha puudutamisel kogeb patsient teravat, ebameeldivat valu.\nKui luumurru tõttu on valu hüppeliigeses, väljendatakse valu nagu esimesel juhul, kuid kui mõlemad pahkluud purunevad samal ajal, siis sel juhul hakkavad liigesed suurenema. Inimene muutub selles piirkonnas praktiliselt liikumatuks ning tunneb kõndimise ajal ka tugevat valu. Kui kannale löödi, siis hakkab see paksenema ja tundub, nagu pööraks välja. Jala hakkab kasvama suurus, sellel muutub võimatuks seista, see põhjustab tõsist, väljakannatamatu valu, eriti kanna vajutamisel.\nKui metatarsaali luudes oli luumurd, siis pahkluule ilmub hematoom, jalg paisub, esiosale ilmub tugev valu.\nNihke või subluksatsiooni ilmnemisel valutab kogu pahkluu, liiges pakseneb, see muudab oma kuju ja põhjustab sügavat valu. Lisaks moodustub hüppeliigese vastasküljel tohutu hematoom. Liigesidemete nõrkusega ilmneb hüppeliigese turse, subluksatsiooni kohas algab turse ja tõsine põletikuline protsess. Samuti võib hüppeliigese valuga öelda, et patsiendil on artroos, mille käigus on mõjutatud kogu lihasluukond. Artroosi peamised nähud on sel juhul kogu pahkluu paistetus, selle piirkonna lihaste valu, liikumisvõime ja kõnnaku muutus.\nJalavalu kaasneb inimesega kogu aeg, liikumises ja rahulikus olekus, sel juhul peate viivitamatult pöörduma abi saamiseks arsti poole, läbima kvaliteedikontrolli ja alustama ravi. Haiguse diagnoosimine Kui teid piinab hüppeliigese valu, siis ei tohiks te reisi arstiga edasi lükata ja viivitamatult abi otsida.\nSiis peate minema traumatoloogi ja ortopeedi vastuvõtule. Mida peaksime sellest teadma? Liikumise ajal liiguvad liigese erinevad elemendid, mis põhjustavad sageli mitmesuguseid helisid, mis sarnanevad krigistamise või pragunemisega. Kõige sagedamini kõlavad põlved, selg ja pahkluud. Mõnel inimesel võivad olla sõrmede ja käte krõmpsud liigesed.\nKõige sagedamini on liigeste krigistamine seotud suurenenud liikuvusega. Seda nimetatakse hüperliikuvuseks ja see on kõige levinum noortel naistel, kuna nad toodavad kehas muudetud kollageeni - paindlikumalt.\nSee põhjustab muutusi paljudes kudedes, eriti liigestes.\nMis põhjustab liigestes krigistamist? Sidemete, liigeste ja kõõluste liikumine. Liikumise ajal muutub kõõluse asukoht liigeses. Kui kõõlus on oma kohale tagasi viidud, võib kuulda klõpsatust.\nGaasi kogunemine liigestes. Liigend sisaldab sünoviaalvedelikku, mis toimib määrdeainetena. Selles vedelikus lahustatakse lämmastik, hapnik ja süsinikdioksiid. Liigesekapsli ülepingutamise või ebaloomuliku liikumise hetkel kogunevad gaasid mullideks, mis lõhkevad, ja kostab hüpik. Kui liigestes tekivad põletikulised protsessid, võib liigesepindade kokkusattumus olla häiritud, mis põhjustab klõpsu. Artroos, mis tekib liigese "kulumisel", kui kõhre õheneb.\nEbaühtlased liigesepinnad. Kui kõhre siledus on kadunud, tekitavad karedad pinnad helisid. Soolade kogunemine. Sooladega ummistunud liigeses võib sidemete ja kudede elastsus väheneda. Samuti võib see liikudes põhjustada krigistamist. Kas krigistamine liigestes on ohtlik?? Hüppeliigese liikumisulatus on piiratud, valu lokaliseerub kanna välisküljel.\nRavi Artriidi raviks alustavad nad valu ja põletiku leevendamist. Selleks kasutatakse mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid MSPVAanalgeetikume ja steroidseid ravimeid.\nMilline arst pöörduda, sõltub artriidi päritolust.\nPosttraumaatilist artriiti ravib traumatoloog, nakkushaiguse spetsialist tegeleb nakkusliku ja mädase artriidi raviga. Reumatoidartriidi ja podagra eest vastutab reumatoloog, kuid kui kliinikus sellist spetsialisti pole, võite pöörduda terapeudi poole. Nakkusliku artriidi korral on antibakteriaalne ravi kohustuslik. Reumatoidartriidi ravi hõlmab tsütostaatikume ja bioloogilisi aineid - metotreksaati, leflunomiidi, tsüklosporiini, infliksimabi, Adalimumabi, Anakinrat.\nPodagravastase ravi oluline aspekt on dieet, mis piirab rangelt puriini sisaldavate toitude - liha, kohvi, tee, suitsutatud liha ja alkoholi - kasutamist. Podagra uimastiravi peamine eesmärk on ägedate podagrahoogude likvideerimine ja nende ennetamine tulevikus, samuti kusihappe ladestumise vältimine liigeste ja neerude kudedes. Nende probleemide lahendamiseks on ette nähtud urikosuurilised ained - Probenetsiid, Sulfinpürasoon, Benzbromaron, Azapropasoon; taimealkaloidid kolhitsiin ja kusihappe tootmise inhibiitorid allopurinool.\nAchilliidi ravi on tavaliselt konservatiivne ja algab pahkluu immobiliseerimisest tiheda sidumisega. Sidet kantakse peamiselt kõndimise ajal. Patsiendil soovitatakse jälgida õrnat režiimi, istudes ja lamades, hoida oma jalga tõstetud platvormil. Kui valu väheneb või kaob, algab treeningteraapia, mis hõlmab venitusharjutusi ning Achilleuse kõõluse ja vasika lihase tugevdamist.\nParalleelselt treeningraviga on ette nähtud füsioteraapia elektroforees, elektromüostimulatsioon, ultraheli ja massaaž. Kui paranemist 6 kuu jooksul või kauem ei täheldata, lahendatakse probleem operatiivselt ja eemaldatakse patoloogiliselt muutunud kuded.\nDegeneratiivsed-düstroofsed muutused Degeneratiivseid-düstroofseid haigusi iseloomustab lokaalse metabolismi järkjärguline rikkumine liigeste kõhrekoes ja ühendavate luude liigesepindade patoloogiline muutus. Aja jooksul osalevad protsessis ümbritsevad ligamentoossed-lihaselised struktuurid ja moodustub sekundaarne põletikuline reaktsioon. Üks neist haigustest on osteoartroos, mis väljendub valu füüsilise koormuse ajal. Hüppeliigese artroos areneb väga aeglaselt ja enne esimeste sümptomite ilmnemist võib kuluda aastaid ja mõnikord ka aastakümneid.\nRavi Artroosi ravi on alati pikk ja selle eesmärk on kõhre hävitava protsessi aeglustamine ja kahjustatud liigese funktsiooni säilitamine. Kuna pahkluul on üsna suur koormus, tuleb selle vähendamiseks võtta meetmeid.\nPikad jalutuskäigud, korduvad monotoonsed liigutused, raskete esemete tõstmine ja kandmine ning pikaajaline viibimine liikumatutes olukordades on välistatud. Kehakaalu normaliseerimine selle liigsusega aitab ka liigest leevendada. Kindlasti, kuni need sümptomid kaovad, valutab jalg.\nRangelt on keelatud jalale astuda ja isegi kannale toetuda.\nKui valu muutub ebaloomulikuks, jalg muutub tuimaks, tundlikkus on kadunud, ilmub sõrmede tsüanoos, tungiv vajadus pöörduda traumatoloogi poole. Kuna sellised märgid viitavad kipsi ebaõigele pealekandmisele. Kui palju kipsi kanda Luude liitmise termin on iga patsiendi jaoks individuaalne.\nVõib ilmneda jala raskusaste ja turse. Koormuse vale jaotuse tõttu tekivad ebameeldivad aistingud seljas, terves jalas. Sageli kurdavad pikaajalise krohviga patsiendid, et karkudega kõndides on valus nimmepiirkonnas või rindkere lülisambas, terve jala kand või põlv valutab. Eakatel inimestel soovitatakse kõndimiseks ja seljakoormuse vähendamiseks kasutada karkude asemel jalutajaid. Miks jalg pärast kipsi eemaldamist valutab Kipsplast eemaldatakse alles pärast kontrollröntgeni tegemist, mis kinnitab luu paranemist.\nValu tekkimine kohe pärast kipsi eemaldamist on loomulik protsess. Kuna hüppeliiges oli pikka aega immobiliseeritud, väheneb õõnes sünoviaalvedeliku maht. Vastavalt sellele kaotab kõhr elastsuse, mis viib liikuvuse kaotamiseni. Seetõttu antakse patsiendile mis tahes liikumine raskustega, sageli tugeva valu kaudu. Lisaks sellele toimub pärast kipsi eemaldamist vere ja lümfivedeliku kiire vool patoloogilisse kohta, mis põhjustab turset.\nTurse surub närvilõpmeid, mis kutsub esile valulikud aistingud. Pikaajalise immobiliseerimise taustal kaotavad sidemed elastsuse ja lihastoonuse. Seetõttu põhjustab valu igasugune koormus, mis nõuab sidemete aparaadi ja lihaste osalemist füsioloogilises protsessis. Tavaliselt kaob tursega seotud valu 2—7 päeva pärast. Täieliku taastumise ja valutu kõndimise osas võib ajakava varieeruda kuust kolmeni.


JÄRVA TEATAJA: Tuulik ja möldrimaja ärkavad uuele elule (MAK meede 3.1)\nMõni aasta tagasi oleks olnud raske uskuda, et keegi hakkaks veel Ervital keset põldu seisvale vana tuuleveski kehandile ja kunagise möldrimaja võssa kasvanud müürijäänustele elu sisse puhuma.\nOmeti võttis Ervita mõisa omanik ja ettevõtja Jarkko Arhilahti paari aasta eest ulatusliku taastamistöö käsile.\nAugustis tahab ta veski jahu jahvatama panna ja möldrimajja tulevas pagaritöökojas-kohvikus turistidele kohvi kõrvale ahjusooja leiba pakkuda. «Mu enda südamele on oluline ajaloo säilitamine, veski taastamisega saan kaks asja kokku panna: säilitada tulevastele põlvedele ajalugu ja pakkuda midagi turistidele,» põhjendas ta.\nLoe artiklit täismahus ajalehe Järva Teataja tasuliselt veebilehelt pluss.jt.ee/880280/tuulik-ja-moldrimaja-arkavad-uuele-elule/ või paberväljaandest.\nMAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Eesti maaelu arengukava 2007 - 2013 meetme 3.1. Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetus toetusprojekt 2009. a Järvamaal. Toetuse saaja: GROMELL OÜ. Toetatavad tegevused: Ervita mõisa veski ja möldrimaja rekonstrueerimine ja restaureerimine. Toetuse suurus: 99 543 eurot.


Sünnitustoas näeb ilmavalgust nukubeebi :: Tartu Tervishoiu Kõrgkool\nTartu Tervishoiu Kõrgkool avab täna, 15. detsembril kell 13 ämmaemandate simulatsioonikeskuses sünnitustoa. Loodud keskkonnas saab eelprogrammeeritava nuku abil simuleerida normaalset sünnitust, aga ka kõiki erakorralisi situatsioone, mida ämmaemandatel lahendada tuleb.\nSünnitava nuku abil on võimalik õppida lahendama erinevaid juhtumeid lähtudes eelnevalt programmeeritud stsenaariumitest. Simulaatoriga saab harjutada nii normaalset sünnitust, aga ka olukordi, mis tulevad praktikas harva ette. Samuti saab loodud simulatsioonitoas läbi mängida elustamist sünnitusolukorras, sealjuures reageerib nukk kliinilistele sekkumistele ning on võimalik jälgida ema ja loote elutähtsaid parameetreid.\nSünnitustoa avamine toimub 15. detsembril kell 13 Tartu Tervishoiu Kõrgkooli simulatsioonikeskuses aadressil Nooruse 5. Kõrgkoolis on läbi viidud mannekeenide nimekonkurss, ka nukkude nimed kuulutatakse välja kohapeal.