Exceli tabelite ülevaade - Excel\nSeostatud andmete rühma haldamise ja analüüsimise hõlbustamiseks saate muuta lahtrite vahemiku Microsoft Office Exceli tabeliks (varem tuntud Exceli loendina). Tabel sisaldab enamasti seostuvaid andmeid tabelina vormindatud töölehe ridade ja -veergude sarjas. Tabelifunktsioonide abil saate seejärel tabeliridades ja -veergudes asuvaid andmeid hallata sama töölehe muudes ridades ja veergudes asuvatest andmetest sõltumatult.\nMärkus.: Exceli tabeleid ei tohiks ajada segamini mõjuanalüüsi käskude komplekti kuuluvate andmetabelitega. Andmetabelite kohta saate lisateavet teemast Mitme tulemi arvutamine andmetabeliga.\nLisateavet Exceli tabeli elementide kohta\nTabel võib sisaldada järgmisi elemente.\nPäiserida – tabelil on vaikimisi päiserida. Iga tabeliveeru päisereas on filtreerimine lubatud, et saaksite tabeliandmeid kiiresti filtreerida või sortida.\nTriibutatud read – vaikimisi on tabeli ridadele rakendatud vahelduv varjustus ehk triibutus, et andmeid oleks parem eristada.\nArvutuslikud veerud – kui sisestate valemi tabeliveerus ühte lahtrisse, saate luua arvutusliku veeru, kus see valem rakendatakse kohe ka kõigile teistele sama tabeliveeru lahtritele.\nSummarida – tabelisse saate lisada summarea, mis võimaldab juurdepääsu kokkuvõttefunktsioonidele (nt funktsioonidele AVERAGE, COUNT või SUM). Summarea lahtrites kuvatakse ripploend, mis aitab soovitud summad kiiresti kokku arvutada.\nSuurusepide – tabeli alumises parempoolses nurgas asuva suurusepideme abil saate muuta tabeli suurust.\nAndmete haldamine Exceli tabelis\nOma andmete haldamiseks võite kasutada ühte tabelit, ent kui soovite hallata mitut andmerühma, võite samale töölehele lisada ka rohkem kui ühe tabeli.\nKui teil on mõnel Microsofti teenuse Windows SharePoint Services saidil juurdepääs ja loomeõigused, saate tabeli selle kaudu teiste kasutajatega ühiskasutusse anda. Tabeliandmete eksportimisel SharePointi loendisse saavad ka teised tabeliandmeid SharePointi loendis vaadata, redigeerida ja värskendada. Soovi korral saate luua ühesuunalise ühenduse SharePointi loendiga, et saaksite töölehe tabeliandmeid SharePointi loendis andmetega tehtud muudatuste kaasamiseks värskendada. SharePointi loendit ei saa aga enam värskendada Excelis tabeliandmetesse tehtud muudatustega. Pärast tabeliandmete eksportimist SharePointi loendisse saate SharePointi loendi Excelis avada kirjutuskaitstuna – soovitud muudatusi saab andmetesse teha ainult SharePointi saidil.\nMärkus.: Kui töövihik on Ühistöövihik, ei saa tabeleid luua.\nTabeliandmete haldamiseks kasutatavad funktsioonid\nSortimine ja filtreerimine – filter-ripploendid lisatakse automaatselt tabeli päisereale. Tabeleid saate sortida kasvavas või kahanevas järjestuses, värvi alusel või enda loodud kohandatud sortimisjärjestust kasutades. Tabeleid saate filtreerida nii, et neis kuvataks ainult need andmed, mis vastavad teie määratud kriteeriumidele või valitud värvile. Lisateavet andmete filtreerimise või sortimise kohta leiate teemast Andmete filtreerimine või Andmete sortimine.\nTabeliandmete vormindamine – tabeli andmeid saate vormindada kiiresti, kui rakendate eelmääratletud või kohandatud tabelilaadi. Tabeli kuvamiseks koos või ilma päise või summareata, rea- või veeruribade rakendamiseks lugemise hõlbustamise eesmärgil või tabeli esimese ja viimase veeru ning teiste veergude eristamiseks saate valida ka tabelilaadide suvandid. Lisateavet tabeliandmete vormindamise kohta saate teemast Exceli tabeli vormindamine.\nTabeliridade ja -veergude lisamine ja eemaldamine – tabelisse ridade ja veergude lisamiseks on mitu võimalust. Saate kiiresti lisada tabeli lõppu tühja rea, kaasata tabelisse külgnevaid tööleheridu või -veerge ning lisada tabeliridu ja -veerge tabeli mis tahes asukohta. Ridu ja veerge saate vastavalt vajadusele ka kustutada. Samuti saate tabelist kiiresti eemaldada duplikaatandmeid sisaldavad read. Lisateavet tabeliridade- ja veergude lisamise ja kustutamise kohta saate teemast Exceli tabeli ridade ja veergude lisamine ja eemaldamine.\nArvutusliku veeru kasutamine – iga tabelireaga kohanduva valemi kasutamiseks saate luua arvutusliku veeru. Arvutuslik veerg laieneb ridade lisamise korral automaatselt ning valem laieneb kohe ka nendele ridadele. Lisateavet arvutusliku veeru loomise kohta leiate teemast Arvutuslike veergude kasutamine Exceli tabelis.\nTabeliandmete summa kuvamine ja arvutamine – tabeliandmeid saate kiiresti liita, kui kuvate tabeli lõpus summarea ja kasutate iga summarea lahtri ripploendi funktsioone. Lisateavet tabeliandmete summa kuvamise ja arvutamise kohta saate teemast Exceli tabeli andmete summeerimine.\nStruktureeritud viidete kasutamine – lahtriviidete kasutamise asemel (nagu A1 ja R1C1) saate kasutada struktuuritud viiteid, mis viitavad valemis tabelinimedele.\nAndmete terviklust tagada Mis on lingitud tabelite SharePointi loenditega, saate kasutada sisseehitatud andmete valideerimise funktsioonid Excelis. Näiteks võite lubada ainult arvude või kuupäevade tabeli veerus. Andmete terviklust tagada kohta leiate lisateavet teemast andmevalideerimise rakendamine lahtritele.\nSharePointi loendisse eksportimine – saate eksportida tabeli SharePointi loendisse nii, et teised kasutajad saavad tabeliandmeid vaadata, muuta ja värskendada.


Linn on teel säästliku tänavavalgustuse poole\n– 14/08/2013Rubriik: Maakond\nTänavavalgustussüsteemi uuendamise möödunud sügisel alguse saanud projekti ettevalmistustöödega on jõutud sinnamaani, et valgustuspostide alusele maale on koostatud hetkeolukorra detailne mõõdistus ja projekteerija leidmiseks on läbi viidud riigihange.\nEdasi valmib projekteerimise tulemusena konkreetne kogu Kuressaare linna hõlmav tänavavalgustuse rekonstrueerimise projekt.\nProjekti koordinaator SA Keskkonnainvesteeringute Keskus (KIK) korraldab koostöös Kuressaare linnavalitsusega homme infopäeva, kus on hea võimalus sel teemal oma arvamust avaldada. Infopäeval tutvustatakse linnaelanikele projekti hetkeseisu ja edasisi plaane, muu hulgas antakse ülevaade tänavatest, mida projekt hõlmab.\nProjekti eesmärk on üle minna energiasäästlikele tänavavalgustuse lahendustele. Prognooside kohaselt vähenevad linna kulutused valgustusele ligi 40%. Linna tänavate kogupikkus on 75,8 km, millest 70,7 km ehk 93% on valgustatud, 2936 valgustimastist on amortiseerunud umbes kolmandik.\nKavas on rekonstrueerida tänavavalgustid, mis on vanemad kui viis aastat, neid on Kuressaares 2219. Lisaks paigaldatakse valgustuse keskne juhtimissüsteem ühes tarkvaralise lahendusega, praegu ühtne jälgimis- ja juhtimissüsteem puudub.\nEeldatavalt tuleva aasta alguses viiakse läbi riigihange, leidmaks ehitaja, kes alustab töödega 2014. aasta kevadel. Projekt lõpeb eeldatavalt järgmise aasta detsembris.\n“Eesti matus” käis Tallinnas\nJUHTKIRI: Turule elu sisse


Tundub, et tal lihtalt ei ole sissemaksuraha, et pank ta jutule võtaks. Selle viimase kohta ei oska küll öelda, kas nõutakse uue omaniku käest, aga kui nt. Aga tihti vist tuleb jah üksiktaotlejal, kellel sissemaksu raha või muud vara pole leppida panga eitava vastusega.Nagu ma aru saan teemaalgataja mure see, kust saada sissemaksu raha, mitte see, kuidas maksta igakuiselt pangalaenu tagasi. Ei ole mõtet tolleaegseid tarkusi siin praegu lehvitada. Kiire laenude internetis on praegu üks kõige populaarsematest krediidimudelitest, mida pakub enamik tasuta kiirkrediiti pakkuvaid ettevõtteid. Egas kui päris aus olla, tegelikkuses ei näita ka kinnisvara tagatis isiku maksevõimet, mõni oma lisatagatisega on mitu korda maksevõimetum kui teine oma puuduva sissemaksu rahaga. Majandusliku mõtlemisega ei ole siin midagi seotud.Tegelikult on pankadel aegajalt kampaaniad, kus näiteks eluasemelaenul sissemaksu ei nõutagi.\nNäiteks, et võtta küsida laenu BIG Pangast, ei saa sellisest nõuandest aru. Laenuga võid jääda ka kõigest ilma.no siin on ikka totakaid ettepanekuid tehtud teemaalgatajale. Kiirlaenud ilma palgatõendita ja konto väljavõtteta. Tahan laenu võtta aga pole aega postkontorisse minna.\ntahan pangast eluasemelaenu aga ei saa.\n. Vastus siis viimasele küsijale, teemapüstitaja ei ole küll märkinud, aga võiks arvata, et viimane suudaks oma palgast laenu maksta. tahan pangast eluasemelaenu aga ei saa.Tahan pangast eluasemelaenu, et kodu soetada aga ei saa, pank lihtalt laenu ei anna vaatamata sellele, et ühtegi laenu ega muud võlakohustust kaelas ei ole. Teised pangad ütlesid ära, praegus> eks on laen tagasi makstud.No millalgi oli aeg, kui laenu anti absoluutselt kõigile, isegi neile, kes ei viitsinud küsidagi. Kust votta eralaenu. Monefit laenud: Mobiilne krediidiliin - Krediidikonto ja SMS laen ID kaardiga. sellisest palgast saaksid selle sissemaksu raha aastaga kokku ju. Viimane kommenteerija tundub ise olevat suhteliselt eluvõõras, pole mõtet siin inimest siunata, kui miskit mõistliku öelda pole. Tahan laenu võtta aga pole aega postkontorisse minna. Paraku ei ole ole ei kinnisvara pakkuda laenutagatiseks ega ka käendust pole kuskilt võtta.\nVali parim 7000 euro väärtuses kiirlaen 12 kuuks. Tahan.\n. Kas ka selline süsteem reaalselt toimib,seda öelda ei oska, võiksid kommenteerida need, kes on selliselt proovinud elamiseks laenu saada. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja. Pangas öeldi, et kuna> olen pikaajaline korraliku maksekäitumisega klien> t siis antakse. Eeldan, et teemaalgataja elab üksi, kui veel mitmekesi, siis polegi lootust. Kuidas võtta kiirlaenu. Pangas öeldi, et kuna olen pikaajaline korraliku maksekäitumisega klient siis antakse. Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata. Lühidalt öeldes on väga tõenäoline, et selle palganumbriga laenu ei saagi, kui endal vara tagatiseks pole. Kui laenu tuleb pikendada, peate arvestama komisjonitasudega, mis on sätestatud lepingus, mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Lihtalt lisatagatisega pank kindlustab oma tagalat, pole ju välistatud olukord,et kui eluaseme laenu saamiseks paned lisatagatiseks muu kinnisvara, et siis oma laenu maksta suudad


Androgeense toimega anaboolsed steroidid Müüa | Weight Loss & Bodybuilding Guide Androgeense toimega anaboolsed steroidid Müüa – Weight Loss & Bodybuilding Guide\nWeight Loss & Bodybuilding Guide > et > Steroids > Androgeense toimega anaboolsed steroidid Müüa\nPalju AAS (anaboolsed / androgeense steroidid) on valmis suulise kuju. Õnnetult paar on ka natuke mürgine maksas. Suu kaudu manustatud AAS on tõesti tundlikud 1. pass maksa inaktiveerimine, kui keemilise molekulaarne konstruktsioonid on kohandatud, et saada neid raskem inaktiveerida. Kui suulise AAS neelata see läheb makku, kus see on osaliselt jaotatud ja edasi väike soolestik. Väike soolte Carry ensüümide rühma nimega CYP-450 poolt. Need ensüümid hakkavad murda AAS edasi, püüdes inaktiveerivalt. Anaboolsed / androgeense steroidid on siis võrdsustatakse läbi soole limaskesta rakkude ja transporditakse maksa portaali veinfor rohkem deaktiveerimine inaktiivseks kemikaale nagu etiocholanone. Need kemikaalid on siis seotakse glükuroonhappe ja uriiniga. On võrdne 100% esimese astme ühendit võib inaktiveerida selles protsessis mis on kutsutud 1. läbimise kahjutustamise.\nVajuta siia, et osta Legal androgeense toimega anaboolsed steroidid\nMuutes steroid molekuli struktuurid inaktivatsiooni võiks märgatavalt vähenenud. Paar anaboolsed / androgeense steroidid on loodud suukaudselt elus tuues alküül- (metüül- või etüül-) keemilise rühma lisamiseks alfa asendimääramisele 17. süsinikku. Need on tavaliselt nimetatakse C17 alfa-alküleerida või denatureeritud AAS. See tekitab raske koorma peale maksa ja hakkan muuda ega mõjuta ensüümi ja teise keemilise taset. See on põhjus, miks orals, eriti metüültestosteroon ja Anadrole (Anadrol), on nii kahjulik, kui manustati pika aja jooksul ja suurtes annustes. Põhjuseks, et korrigeerimine on tehtud on, et paljud anaboolsed / androgeense steroidid on verevoolu ja jääb ellu pikaks ajaks. Lugeja märkad, et see on nende C17 alfa-alküleerida kohandusi, et teha võimalikke maksa düsfunktsioon ja mitte esmane testosterooni molekuli. Selle mõistmine Andriol orals on mõistlikult maksa sõbralik tõttu tõde, et see ei ole kohandatud seda teed.\nKust osta androgeense toimega anaboolsed steroidid\nSäherdune oma süstitavate nõod, suukaudsed steroidid on ka kohandatud suurem või lühem suhe anaboolseid ja androgeense toime. Nagu hea näide, süstitavad testosterooni on väga androgeense ja väga anaboolne. Muutes testosterooni molekuli struktuuri, nortestosterones nagu nandrolones tehakse. See nihutab suhe kasuks anaboolsed tähemärki vähem androgeense toime. On tõsi, et mida suurem on androgeense ja võimalik aromaatimise kvaliteediga AAS valdab, seda suurem arv halbu kõrvaltoimeid potentsiaali. Ainult peaks lugeja aru, et see ei ole tingimata tõttu androgeense kvaliteedi ise. See isa palju nii tänu Aromaatimine östrogeenid ja selle mõju HPTA tööd. Sellepärast, et see näeks, et absoluutne anaboolne steroid ilma androgeense toime oleks väga aastal toime puudumine võimalikke negatiivseid kõrvalmõjusid.\nKui androgeense omadused / mõjude lõigata, nii on anaboolsed omadused / mõju vähendada. Kui anaboolsed / androgeense steroidid on nimeks kõrge anaboolse või kõrge androgeense see aga tähendab, et suhe on nihkunud kasuks need omadused struktuursete muutuste tõttu. See on reaalne nii suuline ja süstitavate AAS.


Eesti Elu Nr. 37 2019 - Ragne Pajo\nMis elukas see vaimne tervis on ja miks me temast räägime?\nTervist! Kirjutan teile täna sissejuhatava mõtiskluse vaimse tervise teemal, mis on loodetavasti esimene järgnevatele teema-arendustele. Kaasamõtlemine ja tagasiside on teretulnud.\nVanasti ei räägitud sellest üldse, aga nüüd juba väga palju. Tavainimesteni jõuavad terminid nagu ärevus, paanikahood, depressioon, sõltuvushäired, nartsissism ja skisofreenia. Kindlasti ka autism ja tähelepanupuudulikkus, eriti laste phul. Inimesed räägivad ka psühhopaatidest ja sotsiopaatidest. Ja siis muidugi paljude igapäevane kaaslane vaimne stress…\nEks need probleemid on alati olemas olnud, aga mitte nii selgelt lahterdatud, nii palju teadvustatud ja igapäeva kõnepruugis kohal, vahel ka ülekasutatud. Näiteks on tihti kuulda, kuidas inimene kutsub ennast bipolaarseks, aga tegelikult on bipolaarsus tõsine meeleoluhäire, mida esineb suhteliselt harva. Kui ta aga on päriselt diagnoositud bipolaarse meeleoluhäirega, siis vajab see järjekindlalt reguleerimist ravimitega ja ka tuge (kaasa arvatud psühhoteraapiat) sellega toime tulemisel.\nOlen elanud-töötanud kolmel maal ja seega kolmes erinevas kultuuris. Võin öelda, et suhtumine vaimsesse tervisesse sõltub kultuurist ja muutub ka ajaga. (Pikemalt Eesti Elu 13. sept. 2019 paberlehes)\nRagne Pajo, psühholoog


EKA visuaalne kommunikatsioon — Eesti Kunstiakadeemia\nEKA visuaalne identiteetEKA visuaalne kommunikatsioon\nEKA visuaalne kommunikatsioon peab olema ühtne, professionaalne, järjepidev ja äratuntav. Nii on publikule arusaadav, et tegu on EKA sõnumitega ja ta harjub neid kirevas infomüras paremini ära tundma.\nPeale pikka oma majata olekut ja hajali paiknemist on akadeemia kokkukasvamiseks ja ühtsustunde taastamiseks ühise visuaalse keele kasutamine tõhus vahend. Uue maja valmimise eel töötasime EKA jaoks välja uue visuaalse identiteedi, mis on inspireeritud Rauaniidi hoone arhitektuursetest elementidest ja EKA erialade mitmekesisest paletist. Uus visuaalne keel koosneb ühtsest ja selgest raamistikust, selle varieeruv tüpograafia sümboliseerib aga EKA üksuste erinevaid iseloome ja lisab mängulisust. Sümbolväärtuse kõrval on ühe stiili kasutamine ka praktiline, säästes inim-, aja- ja finantsressurssi, sest iga kampaania või ürituse jaoks pole tarvis tellida eraldi kujundust.\nEKA nimel kõneldes peab kasutama EKA visuaalse kommunikatsiooni reegleid. Üldkommunikatsioonis, üksuste reklaammaterjalides ja teavikutes, mis tutvustavad siinseid õppimisvõimalusi ning põhitegevusi, kasutatakse alati EKA visuaalset identiteeti. EKA ametliku stiili kasutamine pole kõikjal kohustuslik, nt tudengite või õppejõudude korraldatud üritused või loomingulised projektid võivad luua oma keele. Olenemata valitud kujundussuunast, peaksid kõik ühe ja sama sündmuse reklaamiväljundid rääkima ühtset visuaalset keelt (nt bänner, plakat, kava, trükis peavad olema ühe ilmega). EKA identiteeti omaloominguga miksida pole mõistlik ega hea. Kõhkluste ja küsimuste korral pöördu julgelt kommunikatsioonijuhi Solveig Jahnke poole, kes saab nõustada või leida projektile disaineri. Väiksemaid EKA-siseseid kujundustöid teostab graafiline disainer Pärtel Eelmere.\nTeavitust ja infomaterjale planeerides mõtle:\nKes on sihtgrupp (EKA või muu publik)?\nMis on peamine sõnum, infomaht?\nKas kasutada fotosid, illustratsioone?\nMis väljundeid on vaja (plakat, sotsiaalmeedia, trükised, välimeedia, video vm)?\nMis koguseid on vaja (nt kas trükiseid on vaja 50 või 500)?\nMillised on aja- ja eelarvepiirangud?\nNB! Kui otsustad oma ürituse reklaamimisel kasutada EKA identiteeti, siis tuleb seda alati teha täieulatuslikult või luua oma visuaalne keel.\nEKA visuaalse identiteedi autorid: Stuudio Stuudio\nEKA Absolution fondi autor: Niklas Ekholm, Helsinki Type Studio\nEKA graafilise disaini osakonna EKA identiteedi töötoas osalenud üliõpilased: Kermo Aruoja, Allan Aug, Kaisi Eigo, Martina Gofman, Elis Kitt, Kaspar Kuldkepp, Vello Lutter, Oskar Mihhailov, Joosep Noorväli, Eva Rank, Anastassia Tsepaikina, Karl Uibo, Mathias Väärsi.\nEriline tänu Allan Augile ja Mathias Väärsile väljapakutud kirjatüübi eest!\nKonsultandid: graafilise disaini osakonna dotsent Indrek Sirkel, professor Ivar Sakk; disainiteaduskonna dekaan Kristjan Mändmaa\nProjektijuht: EKA kommunikatsiooniosakonna juhataja Solveig Jahnke


Dendraarium - Tallinna Botaanikaaed\nPalume külastajatel TBA territooriumil jalutades hoiduda okaspuude kollektsioonis kollasest männist (Pinus ponderosa).\nKollasel männil on tuvastatud pruunvöötaud Mycosphaerella dearnessi ning seetõttu ei ole lubatud külastajatel viibida selle männi isendite rühma all. Alus: Põllumajandusameti ettekirjutus nr HA-62-2 (09.12.13). Kahjuks ei ole teada, mil viisil ja millal on see haigus meie kollektsiooni taimedele sattunud. Kuna tegemist on taimehaigusega, mille mõju veel ei osata hinnata meie kodumaisele harilikule männile ja haljastuses levinud võõrmänniliikidele, tuleb meil kõigil hoiduda seda haigust edasi levitamast.\nTäname külastajaid mõistva suhtumise eest!\nTallinna botaanikaaia 17 ha suurune süstemaatiline dendraarium on Eestis kõige liigirikkam. Selle rajamist alustati 1963.a. ja praegu kasvab siin 1500 taksonit puittaimi. Taimed on istutatud akadeemik A. Grossheimi arenguloolise süsteemi järgi. Esialgse dendraariumi projekti on koostanud maastikuarhitekt A. Niine. Sama sugukonna erinevate perekondade esindajad on istutatud lähestikku. Kevadel ja suvel on suur osa puittaimedest õitsemas, sügisel uhkeldavad paljud neist oma värvikate viljade ja lehestikuga. Talvel on hea vaadelda puude ja põõsaste koort ning pungi.\nJalutuskäiku dendraariumisse võib alustada alpinaariumi juurest või palmimaja lähedalt, elupuuhekkide vahelt. Valides viimase variandi parki suundumiseks näeme esmalt kibuvitsa (Rosa) liike ja viirpuid (Crataegus). Roosõielistest on arvukamalt esindatud õunapuud (Malus), pihlakad (Sorbus), toompihlakad (Amelanchier), vaarikad (Rubus), enelad (Spiraea) ja toomingad, kirsipuud, ploomipuud, mandlipuud (Prunus). Pargi lääneossa jäävad liblikõielised – läätspuud (Caragana), kuldvihmad (Laburnum), ubapõõsad (Cytisus), robiiniad (Robinia) ja põispõõsad (Colutea). Õunapuudest mööda asfalteeritud teed lõuna poole minnes kohtame vahtraid (Acer). Laiuva võraga kahekojaline saarvaher (A. negundo) on meil laialt kasvatatav pargipuu. Enne lehtimist õitsev punane vaher (A. rubrum) värvub sügisel kärepunaseks. Siin saab tutvuda mitmekümne erineva vahtraliigiga. Vahtratest jõe pool kasvavad ruudilised ning kikkapuulised, vahtrate kõrval on aga hõbepuulised ja pärnad (Tilia).\nMööda jõeäärset teed edasi liikudes leiame hobukastanid (Aesculus) ja kontpuud (Cornus). Palmimaja poolt tuleva teega ristudes leiame end kuslapuude (Lonicera) ja tammede (Quercus) vahelt. Siin kasvab hiiglaslike lehtedega hambuline tamm (Q. dentata), sügavalt lõhestunud lehtedega punane (Q. rubra) ja sootamm (Q. palustris) ning teised liigid. Tammede kõrvale on istutatud pöögiliste sugukonna esindajad harilik pöök (Fagus sylvatica) ja harilik kastanipuu (Castanea sativa). Pikkade sulgjate liitlehtedega puud on pähklipuud (Juglans). Pähklipuudest mööda dendraariumi välimist teed jõe servas lõuna poole liikudes kohtame araalialisi nagu araalia (Aralia), vahtralehik (Kalopanax), eleuterokokid (Eleutherococcus) ja meie looduskaitsealune taim – harilik luuderohi (Hedera helix).\nTeed mööda tagasi jalutades näeme kaselisi nagu lepad (Alnus), valgepöögid (Carpinus), humalpöögid (Ostrya) ja kased (Betula) ning sarapuud (Corylus). Kevadsuvel püüab siin pilku hariliku sarapuu (Corylus avellana) punaste lehtedega sort ‘Fuscorubra’. Kaskedest pilkupüüdvaim on kauni tüvega punase kase teisend (Betula albo-sinensis var. septentrionalis).\nOkaspuudest on liigirohkelt esindatud perekond mänd (Pinus), kuusk (Picea), nulg (Abies), lehis (Larix) ja kadakas (Juniperus). Teistest okaspuudest võime siin kasvamas näha tsuugasid (Tsuga), ebatsuugat (Pseudotsuga), elupuid (Thuja), hiibapuud (Thujopsis) ja ebaküpresse (Chamaecyparis). Okaspuude erineva võrakuju ja okkavärviga sorte on enam istutatud administratsioonimaja ümbrusesse.\nOkaspuudest tagasi palmimaja poole tulles näeme sireleid (Syringa), kes õitsevad juunis ja juulis. Alpinaariumist lääne pool kasvavad õlipuulistest veel saared (Fraxinus), forsüütiad (Forsythia) ja ligustrid (Ligustrum). Pojengide kõrvale on istutatud kevadel õitsevad magnooliad (Magnolia). Alpinaariumi kõrvalt mööda teed metsa minnes (sõnajalgade oru kaudu) jõuame erikaariumi, kus kasvavad rododendronid (Rhododendron), erikad (Erica), mustikad (Vaccinium) ja teised nende sugulasperekonnad.\n„Puittaimede kollektsioon Tallinnas Kloostrimetsas“\n„Puittaimede kollektsioon Saaremaal Audaku katsepunktis


Viimane mäng - kas elul on mõtet?\n01. detsember 2002\nKui kõik su ümber tormavad eluga kaasa ning üksnes sulle meeldib sihitult äärelinna tänavatel lonkida, hommikuti kaua magada ja unistada...?\nKui sa pärast keskkooli teenid rahanatukest taksorooli keerates ja mõtled, kuidas elu tahes-tahtmata paigal seisab, sellal kui sa ise kõige rohkem keskpärasust kardad ja salajas igatsed eriline olla...?\nKahekümneaastane talent Charlie Hofheimer mängib kena ja südamlikku Jimi, kelle tegelaskuju on Callahan suuresti oma elust maha kirjutanud. Nooruse eneseotsingutest sündinud debüütteos, mille neli nädalat kestnud võtted tehti režissööri kodulinnas, on praeguseks pälvinud kriitikute üksmeelse kiituse ja tähelepanu.\nPisut uneleva tempoga indiefilm, mida saadab päikesepaiste ja kerge kitarri-muusika, on algul mahe ja rahustav. Siis hakkab pealispinna alt kumama paar tõsist ja valusat mõtet. Nukker armastus tüdruku vastu, kes kunagi päriselt sinu omaks ei saa; kahtlus, et võibolla on liikumine ning paigalseis ühtmoodi mõttetud.\nVastukaaluks pakutakse aga üksjagu toredat dialoogi ja lõbusaid karaktereid. Traditsioonihõnguga lõpu positiivsus jäägu vaataja otsustada.\nFilm linastub kell 1. dets. kell 16 Sõpruses ja 4. dets kell 20.30 Sadamateatris


See on lõpuks juhtunud: olete märganud juuste väljalangemise või juuksepiiri. Selle asemel, et pöörduda meeste "kiiluni", et peita meeste kiilaspäisust, saate juuste väljalangemise minimeerimiseks kasutada teatud tehnikaid ja stilist. Alates stiilireguleerimisest kiilaseks väljanägemiseks või kiilaseks soenguks, mida Hollywoodi näitlejad eelistavad, on mitmeid viise, kuidas olla kiilas, säilitades samas stiili ja väärikuse.\nSamuti võite olla huvitatud: Kuidas varjata kiilaspäisust Võetavad sammud: 1\nKonsulteerige stilistiga. Juuksurid lõikavad juuksed lihtsalt, samas kui stilistid on koolitatud, et aidata teil valida sobivam soeng, arvestades oma nägu. Hea stilist annab teile nõu, kuidas parandada juukseid, et vähendada kiilaspäisuse välimust.\nKasutage oma juustele šampooni ja seejärel kuivatage, vaheldumisi sõrmedega ümmarguse pintsliga. Teie stilist saab teile näidata, kuidas seda teha, kui te ei tea, kuidas. See meetod annab mahu, see aitab teil peita juukseid.\nHoidke oma juuksed lühikesel küljel. Teie pikkade juuste kasv võib tunduda loogilisel moel kiilaspäisuse varjamiseks, kuid pikemate karvade pikkus ja kaal võib tõesti põhjustada suundade ja osade eraldumist, nii et juuksed tunduvad õhemad ja kiilaspäisus ilmsem .\nKandke mütsid, kui sa ei taha juukseid kinnitada, kuid ei soovi juhtida oma kiilaspäisust.\nKaaluge habeme või vuntside kasvamise võimalust, et kontrastiks kiilaspäisusega üleval. Pidage meeles, et te ei tohiks liialdada, olgu see siis hane või habe üldiselt, see on parem kui karvane, häbistunud habe.\nHoiduge raskete geelide kasutamisest, mis võivad juuksed eraldada ja kiilaspäisust selgemaks teha.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Kuidas varjata kiilaspäisust


2016 JRM järelkaja | singel.ee\nKümnendal korral Jõelähtme rattamaratonil sedamoodi ehk Flashi heietused\nVäsinud, kuid rõõmsad näod, sajad tänud huvitava ja hästi märgistatud raja eest, jutud kaasakiskuvast Jägala jõest, tehnilisest kivisest Sälkorust, kiidusõnad toidupunktide teenindusest ja veel palju-palju muid toredaid emotsioone olid lõpetanud ratturite esimesed sõnavalingud selle aasta Jõelähtme rattamaratonilt. Kümnendalt JRM-lt.\nEsimese ümmarguse lõpuga sünnipäevani jõudnud JRM tõi vaatamata kevadiselt külmale ja tuulisele ilmale Jägala-Joa laagripaika üle 250 ratturi. Tundus, et JRM-i “kaubamärgiks” olev ilm on sama nii aprillis kui juunis.\nKülavõistlusele omases, mõnusalt sumisevas õhkkonnas oodati starti. Kuulati rajameistri selgitusi rajast ja rajatähistusest ning koguneti sõbralikult stardikoridori, lubades jooneesisele senised JRM-i võitjad: 7x võitja Alges “Massa” Maasikmets ja eelmise aasta parim Erki Kukk. Veel väikesed innustavad sõnad osalejatele ja Jõelähtme vallavanema Andrus Umboja õnnitlused singlikatele 10-aastase töö eest.\nStardipauk ja minek.\nRatturite minek laagripaiga tõusust oli meie üritusele omaselt rahulik. Ju teati, et esimesel tõusul kiirendades kiiremini finišisse ei jõuta. Pika maa sõitjatel ootas ees 92,6 km ja poolmaratoni omadel 50 km pikkune võistlusmaa. Viimasena veeresid üle stardijoone Jõelähtme Singli korraldatud üritustel maskotiseisusesse jõudnud Velo Clubbersi tandem „Kaido ja Kaido“ – Kaschan ja Martson. Kiiret ju polnud 🙂\nAjal, mil suured ratturid oma esimesi kilomeetreid läbisid, vallutasid laagripaiga lapsed ja noored. Korraga oli lastesõidu rada rattureid täis. Oli neid, kes tuhisesid omapäi, oli neid, keda vanemad ja õed-vennad aitasid. Mõne uljama jaoks oli see juba teab mitmes kord, mõnele pisikesele põnnile alles esimene osalemine rattavõistlusel. Kõige pisem osaleja oli 1,1-aastane Säde, kes mõnusasti issi käte lükkejõudu kasutades oma esimese rattavõistluse läbis. Lastesõidust osavõtjad olid kõik võitjad – rajalegi läksid nii, et kõigil oli nr.1 lenksule kinnitatud!\nNoortesõidul (10km, kolm 3,3km pikkust ringi), mis kulges enamjaolt 2007.aasta Jägala Joa kolmapäevaku rajal, tegid ilma noored rattakoolide ratturid. Romet Pajur (CFC) oli klass omaette. Tüdrukute parim Annabrit Prants (KJK) aga jäi ülejäänud poistele püüdmatuks ning noppis kokkuvõttes teise koha. Poiste teine ja kolmas koht läksid Saku rattaklubi Porterracing järelkasvule – Christofer ja Richard Aderile. Prantsude pere noorem õde Ursula kindlustas tüdrukute kaksikvõidu. Kolmanda tüdrukuna lõpetas singlikate Isabel Kotkas. Kokku oli rajal 20 noort.\nLaste- ja noortesõidu lõppedes tekkis laagripaigas poole tunnine vaikelu. Rajalt tulid esimesed infokillud, et 25 km on ees kuueliikmeline juhtgrupp, kuhu kuulusid lisaks Massale ja Kukele, eelmise aasta kolmas Tarmo Neemelo (Amps Extreme), Margus „Pühvel“ Sirvel (RR Siplased), Meelis Rebane (A&T Sport Team) ja Helmet Tamkõrv (Amps Extreme). Samal ajal hakkasid laagripaika laekuma ka esimesed katkestajad – Kotka mäed ja teised Ülgase-Kroodi kivised ja tehnilised singlid hakkasid mehi ja tehnikat murdma. Rohkem ikka tehnikat, mehed ise tahtsid ikka kogu JRMi rajameistri „maasikad“ läbida.\nLaagripaigas olevasse kolmandasse toidupunkti (50 km) jõudsid koos neli ratturit – senised võitjad Massa ja Kukk olid pundist pudenenud. Neli esimest tegid lühikese tankimispausi. Kukk jõudis pundile järele ning möödus peatust tegemata, kuid teatas, et lõpuni seekord ei pinguta. Massa laekus laagripaika pea nelja-minutilise kaotusega – oli temagi saanud seekord rehvi parandada. Sellega oli selge, et JRM saab kolmele senise võitjale lisaks neljanda. Küsimus oli vaid, et kelle – Neemela, Rebane, Sirvel või Tamkõrv?\nMõni minut pärast Massat saabusid poolmaratoni kolm esimest ratas-rattas laagripaiga laskumisele. Veiko Viira (Tervisesport) ees, Karel-Georg Nõmm (CFC) ja Kaido Kriisa (CC Rota Mobilis) kannul. Viira, kes oli kogu sõidu juhtkolmikut vedanud, tegi kahjuks väikese valearvestuse ja laskis konkurendid maja läbivale kitsale lõigule ette. Majast väljudes pressis Kriisa end Nõmmest mööda ja võttis võidu ajaga 2:19:05.6, Nõmm sai sekundilise kaotusega 2:19:06,6 teise ja Viira pidi leppima seekord kolmanda kohaga ajaga 2:19:06,6. Oli JRM-i aegade tihedaim finiš!\nNaiste poolmaratoni võit läks naerusuisele Porteri-tüdrukule Liis Grünbergile, aeg 3:02:38,1, nooruke Hedvig Talvik (Biathlon SK) ajaga 3:23:29,7 oli teine ja Karin Kriis (Veloplus Torq Pro Team) 3:27:49,7 kolmas.\nPikal distantsil arenesid sündmused omasoodu. Jõesuu lasketiiru – Kalevi-Liiva kiirel metsalõigul läks Sirvel oma teed. Neemela ja Rebane jäid kahekesi, Tamkõrv omakorda neist maha. Tagant lähenes Massa. Kukk keeras boksi.\nSamal ajal jõudis 50.km-le naiste liider – tartlanna Age Jaanimets (Velo clubbers), peamine konkurent Mariannne“Mammu“ Palusoo (Veloplus Torq Pro Team) oli Jägala-Joa ületusel lõhkunud rehvi. Palusoo jõudis vaheajapunkti viieminutilise kaotusega. Kolmanda TP boksipeatus oli tal vaatemänguline – jões märjaks saanud sõidukingad ja sokid vahetas kuivade vastu, samal ajal kohale jõudnud Kaido ja Kaido masseerisid jalalihaseid (kas keegi pilti tegi sellest?), toidupunkt pakkus süüa-juua. Nii ta Aget jälitama hakkas. Naiste kolmandat kohta hoidis Helin Toom (Porterracing).\nKolmas toidupunkt, kus siinkirjutajal õnnestus mõnikümmend minutit viibida, nii nagu ka kõik teised, muutusid paariks tunniks mõnusaks ratturite söögi- ja jututubadeks. Räägiti rajal toimunust, huvitavatest lõikudest ja „rehvitöökodadest“, tarbiti punktis olevat manti ja heietati, kuidas edasi. Kes küsis, mil saab koolat, millal õlut ja vorsti ja mis veel ees ootab. Sõitu nautima tulnutele oli oma aeg 🙂\nLiidrid jätkasid aga omasoodu. Sirvel kindlalt liidrina, Massa püüdis kinni eesolnud ja tõusis teiseks. Rebane – Neemela sõitsid pikalt koos. Lõpujoonele jõudis Sirvel ajaga 4:09:35,5, saades JRM-i neljandaks võitjaks. Oli mees alles nädala eest Siguldas toimunud Euroopa Meistrivõistlustel rattamaratonis pidanud kannatama Lätimaa Šveitsiks kutsutud künkaid.\nMassa tuli neli minutit hiljem ajaga 4:13:37,7, võttes 7 võidu kõrvale teist korda teise koha. Autasustamisel ta tõdes, et ega igakord saagi võita ning järgmisel aastal on uuesti kohal. (Igal juhul on mees JRM-i üks reklaamiartikkel 🙂\nRebane jättis lõpukilomeetritel Neemela ja vahetas eelmise aasta kuuenda koha pjedestaali kolmandaga – aeg 4:15:24,8. Esikuuikusse jõudsid Neemela (4:16:00,7) järel Tamkõrv 4:18:43,8 ja Pärnumaa mees Aigar Raja (Omniva Spordilubi) 4:23:13,5.\nNaiste liidriheitluses toimus muudatus neljandas toidupunktis, kus Age pidas pikema pausi ja seda nähes Marianne loobus kaua oodatud grill-vorstist ning põrutas edasi. Hoogu jätkus lõpuni. Marianne võitis ajaga 5:40:13,7, olles kokkuvõttes 69.-s. Age saabus kuus minutit hiljem 5:46:27,7 (kokkuvõttes 73.-s). Helin Toom tuli kolmandana 6:21:00,3 täpselt 100. lõpetajana.\nÜrituse raames peeti ka Harjumaa meistrivõistlused maastikuratta maratonis. Meeste ja noorte meistritiitel läks seekord Saue linna Pajurite perre. Meestest võitis Rivo (Veloplus Torq ProTeam) ja noortest Romet. Meeste esikolmikusse jõudsid veel Indrek Epner (Kalevi Jalgrattakool) ja Aimar Pedari (RR Siplased). Noorte teine kolmas olid sakulased Christofer ja Richard Ader. Naistest tuli Harjumaa parimaks Marianne Palusoo, Helin Toomi ees ning tüdrukustest said õed Annabrit ja Ursula Prants kaksikvõidu ning Isabel Kotkas oli kolmas. 15.-18.aastste seas said meistriteks Pärtel Lahtvee (Kuusalu Rattaklubi) ja Hedvig Talvik (Biathlon SK).\nKokku jõudis lõpuni 116 pikamaa ratturit ja 57 poolmaratoni läbinut. Paar pikal maal startinut pidid tehniliste viperuste tõttu leppima poole maa läbimisega. Ainsana seni kõik korrad lõpetanud Türi Rattaklubi liige Jaanus Nõmmik kahjuks 10.korda lõpuni ei jõudnud. Libe juurikas Kalevi-Liiva vallseljakult laskudes võttis rangluu. Soovime Jaanusele peatset paranemist ja loodetavasti on mees oma 10. korda püüdmas juba järgmisel aastal.\nJRM numbrimärgiga 11 toimub aasta pärast, 10.juunil 2017. Juba olen mõelnud, et muudatused tulevad ka. Noortesõit muutub noorte- ja matkasõiduks pikkusega 15-20 km ja läheb ühe-ringiliseks suunaga Kalevi Liiva metsadesse. Poolmaratoni asemel saab osaleda vaid maratoniarvestuses võimalusega lõpetada poolel distantsil ning saada kirja tulemus lõpuprotokollis kui poole maa läbinu. Sellega võtame šnitti oma headelt sõpradelt Sakust, kes on sõnastanud maastikurattavõistluse kõige paika panevama mõtte – sõida nii palju kui jaksad!\nJõelähtme Singel tänab kõiki osalejaid, vabatahtlikke abilisi, mootorratturist eessõitjat Jaanus Mägi, kes vaatamata lühikesele etteteatamisajale tuli Laiuselt meile appi.\nTäname kõiki toetajaid – Jõelähtme vald, Aiatäht, Promostar, SR Veod, Aiaauk, Citymark, LTT, A Le Coq, Eesti Pagar, Unibox, Rando Soome.\nEriliselt suur tänu klubilistele, kui ka nende pereliikmetele – nii ürituse läbiviimisel osalemisel kui ka mõistva suhtumise eest, et klubilised viimastel nädalatel oma vaba aega pereürituste arvelt metsas müttamisega asendasid. Isiklikult tänan Arti Albertit ja Rein Lõppet, kes ühe hullu mõttega kümne aasta eest kaasa tulid. Ja loomulikult „pealiku pealikku“ Kaisat, kes selle kaadervärgi tegelikult kokku on traageldanud. Kõigi teieta seda üritust ei oleks juba kümme korda toimunud.\nSinglitel näeme! Novembris Kodasoo-Ruu rattasõidul ja aasta pärast Jägala-Joa laagripaigas!\nPildid pärinevad Agnes Pajuri kaamerast ja Kaidode pilt Meelis Luiksi telefonist.


Accessi vormi loomine - Access\nAccessi vormi loomine Vormid on nagu kaupluste vitriinid, mille abil on hõlpsam soovitud kaupu vaadata või leida. Kuna vormid on objektid, mille kaudu teie või teised kasutajad saavad teie Accessi andmebaasis talletatavaid andmeid lisada, redigeerida või kuvada, on teie vormi kujundus oluline aspekt. Kui teie andmebaasi hakkab kasutama mitu kasutajat, on vormide hea kujundus tõhususe ja andmete sisestamise täpsuse seisukohast äärmiselt oluline. Accessi töölauaandmebaasis vormi loomiseks on mitu võimalust ja selles artiklis käsitletakse mõnda levinud viisi.\nMärkus Selle artikli teave ei kehti Accessi rakenduste Accessi rakendus kohta. Vt teemat Accessi rakenduse loomine.\nSelle artikli teemad Vormi loomine olemasolevast tabelist või päringust\nMitut kirjet kuvava vormi loomine\nAlamvormi sisaldava vormi loomine\nVormi loomine olemasolevast tabelist või päringust\nAccess loob vormi ja kuvab selle küljendivaates. Saate vajadusel andmete mahutamiseks vormi kujundust muuta (nt muuta tekstiväljade suurust. Lisateavet leiate artiklist Vormitööriista kasutamine.\nLehe algusesseTühja vormi loomine\nMärkus Paani Väljaloend tabelite järjestus muutub vastavalt vormi parajasti valitud osale. Kui teil ei õnnestu vormile välja lisada, valige mõni muu vormi osa ja proovige seejärel välja uuesti lisada.\nLehe algusesseTükeldatud vormi loomine Tükeldatud vormil kuvatakse teie andmed korraga kahes eri vaates – vormivaates ja andmelehevaates. Tükeldatud vormidega töötamisel on teie kasutuses mõlemat tüüpi vormide eelised ühel vormil. Näiteks saate vormi andmeleheosa abil kiiresti kirje leida ja seejärel vormiosa abil kirje kuvada või seda redigeerida. Kaks vaadet on seotud sama andmeallikaga ja neid sünkroonitakse pidevalt üksteisega. Uue tükeldatud vormi loomiseks tükeldatud vormi tööriista abil klõpsake navigeerimispaanil andmeid sisaldavat tabelit või päringut ja seejärel menüü Loo nuppu Veel vorme ning siis klõpsake käsku Tükeldatud vorm.\nLehe algusesseMitut kirjet kuvava vormi loomine\nKlõpsake navigeerimispaanil tabelit või päringut, mis sisaldab andmeid, mida soovite vormil näha. Klõpsake menüü Loo nuppu Veel vorme ja seejärel käsku Mitu üksust.\nLehe algusesseAlamvormi sisaldava vormi loomine Kui töötate eraldi tabelites talletatavate seotud andmetega, peate sageli vaatama mitme tabeli või päringu andmeid samal vormil. Alamvormid on mugav viis seda teha. Kuna olenevalt vajadustest on alamvormi lisamiseks mitu võimalust, leiate lisateavet artiklist Alamvormi sisaldava vormi loomine.\nLehe algusesseNavigeerimisvormi loomine\nVahekaartide lisamisel vormile on seda parem korraldada ja hõlpsam kasutada (eriti juhul, kui vormil on palju juhtelemente). Vahekaartidega vormi loomine


Vesine vastlapäev (09.02.2016 12:18)\nVanarahvas ütles, et kui vastlapäev on soe, siis on soe ka kevad. Igatahes on ilmataat hoidnud praegu meie ilma neli ööpäeva soojana ning nähtavat lund sai täna (9.02) mõõta veel vaid Põhja-Eestis Kehras (2 cm) ning Eesti kagunurgas Tuulemäel (5 cm).\nMöödunud aasta (2015) vastlapäev, mis leidist aset 17. veebruaril, pakkus vähemalt Mandri-Eestis lumiseid nõlvu, mida kaunistas päike. Tunamullu (2014) aga sattus vastlapäev 4.märtsile ning siis kattis vaid Kuusiku jaama õhuke lumekirme nin ilm püsis suurema osa päevast pilves, kuid sajuta. Lähemalt saab lugeda lähiaastate lumeolude kohta ilmateenistuse kodulehelt.\nTänane vastlapäev (9.02.2016) on aga võrreldes eelnevatega isegi nutusem, kuna üksteise järel liiguvad üle Eesti soojad ja niisked madalrõhulohud. Ühes madalrõhulohkudega levivad läänest itta vihmapilved ning vastlasõidu soorituseks tuleb leida klassikalise kelgu asemel mõni muu liuglemise viis. Üksikutes kohtades võib päike oma kiirega hetkeks silma rõõmustada, kuid valdavalt püsib ilm täna päeval pilves. Ka tuul on võimsa madalrõhuala serva jäädes mõõdukast tugevam ning puhangud ulatuvad mitmel pool sisealadel üle 10, rannikul üle 15 m/s. Sooja õhumassi all jääb õhutemperatuur vahemikku +3..+6ºC.\nOlgu selle sooja kevadega kuidas on, peaasi, et suvi tuleks soe! Aga seda ei julge hetkel väita ei vanarahvas ega pikemate ilmaprognooside tegijad.


Otepää Vallavalitsus otsib Apteekrimäele parimaid lahendusi - Uudised ja teated - Otepää Vald\nOtepää Vallavalitsus otsib Apteekrimäele parimaid lahendusi\nLegendaarne Apteekrimäe suusahüppekompleks on aastakümneid olnud laste ja noorte esimeseks treeningkohaks teel kõrgele hüppemäele. Vallavalitsus on asunud otsima lahendusi kompleksi infrastruktuuri parandamiseks.\nApteekrimäel asub neli hüppemäge kõrgustega K40, K25, K18 ja K10, mis on mõeldud laste ja noorte suusahüpeteks. Apteekrimäe kinnistu omanik on Otepää Vallavalitsus. Aeg on aga teinud legendaarse suusahüppemäega oma töö ning kogu kompleks vajaks kohendamist.\n„Vallavalitsusel on kindel visioon Apteekrimäe tulevikust - see jääb ka edaspidi laste ja noorte suusahüpete treeningkohaks. Eesmärgiks on luua paremad võimalused nii lastele, kui ka treeneritele," rõhutas vallavalitsuse liige vallavanema ülesannetes Mare Raid. „Paralleelselt noortespordi toetamisega otsib vallavalitsus võimalusi struktuurfondidest raha taotlemiseks, et suusahüppemägede kompleks rekonstrueerida. Võimalik, et tuleb leida spordiklubi või –ühendus, kes hakkab mäge haldama."\nMare Raid kinnitas, et töö laste ja noortega kindlasti mäel jätkub. „Silver Eljand on aastaid noori treeninud ning saavutanud häid tulemusi võistlustel, näiteks sai tema kasvandik Artti Aigro hiljuti Tšaikovskis FIS Grand Prix võistlustel 29. koha. Paremad võimalused treenimiseks aitavad tal edaspidi kindlasti veelgi tõhusamalt oma tööd teha," ütles Mare Raid.\nOtepää Vallavalitsus on astunud samme olmetingimuste parandamiseks. Paigaldatud on ajutine WC, rajamisel on statsionaarne tualett. Kogu kompleksi on valla omavahenditega keeruline renoveerida, kuid olmetingimuste parandamise eest on plaanis hea seista.\nApteekrimägi on läbi aegade olnud Eestis üks vanimaid kohti, kus suusahüppeid harrastati - 1934. aastal ehitati Apteekrimäele 26 meetri kõrgune triangulatsioonitorn. Esimene suusahüppetrampliin, mis oli kinnitatud triangulatsioonitorni külge, ehitati Apteekrimäele 1938. aasta jaanuaris. 1939 oktoobris valmis Apteekrimäel uus suusahüppemägi, mis võimaldas sooritada kuni 23-meetriseid hüppeid. 1953. aastal ehitati Apteekrimäele tehiskattega 40 meetrine suusahüppemägi. Praeguse suusahüppemägede kompleks rajati Heido Meema poolt.\nToimetaja: MONIKA OTROKOVA 15.09.2017 15.09.2017 1001 Vaadatud


Põhja-Korea kaunid naised lähevad olümpialt koju propagandavõiduga - Eesti Päevaleht\nPõhja-Korea kaunid naised lähevad olümpialt koju propagandavõiduga\nPyeongchangi taliolümpiamängudel viibivatele Põhja-Korea ergutustüdrukutele võib saada saatuslikuks ka üksainus pilk kõrvale.Foto: Reuters/Scanpix\nVähemasti olümpia ajaks tekkis kahe Korea suhetes pingelõdvendus, peategelaseks Põhja-Korea diktaatori noor õde.\nArvatavasti lahkus Kim Yo-jong pühapäeva õhtul Lõuna-Koreast rahulolevana, ehkki avalikkuse ees ei öelnud Põhja-Korea valitseja mõjuvõimas õde ühtegi sõna. Laupäeva hommikul president Moon Jae-iniga kohtudes tegi ta presidendipalee külalisteraamatusse sissekande, väljendades lootust, et kaks riiki lähenevad teineteisele ning jõuavad juba lähiajal jõukuse ja taasühinemiseni. Osa vaatlejate arvates võis neid ilusaid sõnu muidugi tõlgendada ka ähvardusena, kuid tema kohtumine presidendiga kulges igati sõbralikult. Ta andis üle venna käsitsi kirjutatud pöördumise, milles too teatas, et soovib niipea kui võimalik Mooniga kohtuda.\nPärast õe naasmist väljendas diktaator Kim Jong-un riigitelevisioonis visiidi üle rahulolu ja lausa tänas Lõuna-Koread sõbraliku vastuvõtu eest. Selline sõbralikkus oli täielikus kontrastis viimased kaks aastat kestnud tuumasõjaähvardustega ja ka olümpiamängude varasema ajalooga. 1987. aastal tulistas Põhja-Korea protestiks lähenevate Souli olümpiamängude vastu alla Lõuna-Korea reisilennuki 115 inimesega pardal. Alles 2002. aastal tappis riik karistuseks jalgpalli MM-i korraldamise eest kuus Lõuna-Korea mereväelast. Sellega võrreldes on vaid tühine ebamugavus, et kogu Põhja-Korea olümpiadelegatsiooni külaskäik jäi võõrustajate katta. Lõuna-Korea valitsus on naaberriigi sportlaste, muusikute ja tantsutüdrukute toitmiseks ja majutamiseks eraldanud 2,86 miljardit vonni (2,1 miljonit eurot) ja on vajaduse korral valmis kulutama veelgi rohkem.


iPhone 13 Pro - Longpage - EE\nSujuv ja tundlik Super Retina XDR ekraan ja ProMotion. Võimsate uuendustega kaamerasüsteem annab uued dramaatilised võimalused. Erakordne vastupidavus. Ülikiire A15 Bionic kiip. Enneolematu kestvusega aku. Pro mis Pro.\nRabavalt kaunis ja vastupidav disain, kirurgiline roostevaba teras, Ceramic Shield ja oma klassi parim IP68 hinnanguga veekindlus.◊\nVastupidav disain Ceramic Shield kaitsega\nSuur kaameratäiustus. Suuremad pildistamisvõimalused.\nVõimas riistvaratäiendus kohtub üliintelligentse tarkvaraga. See tähendab, et ülilainurkkaameras on nüüd makrofotode võimalus, telefotokaameras on kolmekordne optiline suurendus ja kõikides kaamerates on öörežiim.\nMakrofotograafia teeb ka kõige väiksemast detailist meistriteose\nJäädvustab kuni 2,2 korda rohkem valgust,◊ et luua paremad fotod ja videod\nJäädvusta väikese teravussügavusega ja lisa objektide vahele automaatselt elegantsed fookuse üleminekud, et jutustada veelgi loomingulisem lugu.\nÜks terabait salvestusruumi — seda on piisavalt kõigi su fotode ja videote jaoks◊\nSee on ProMotioniga Super Retina XDR-ekraan. Kuni 120 Hz kohanduv värskendussagedus ja tipptasemel graafikajõudlus loovad täiesti uudse kogemuse.\nKiip ja aku\nNaudi kiirust, mida pakub ainult Pro. Kiip, millel on jõudu ka kõige raskemate ülesannete jaoks. Võimas hüpe aku kestvuses, et täita tervet toimekat päeva.◊\nmis annab ProMotioniga täiustatud ekraanile vajaliku kiiruse\nKuni 28 tundi videoesitust◊\nÜlikiire Neural Engine\ntoetab filmilikku režiimi, Smart HDR 4 ja palju muud\nUus neljatuumaline GPU\nVeekindel: iPhone 13 Pro, iPhone 13 Pro Max, iPhone 13 ja iPhone 13 mini on pritsme-, vee- ja tolmukindlad. Kontrollitud laboritingimustes toimunud testi tulemusel on neile vastavalt IEC standardile 60529 antud hinnang (kuni 6 meetri sügavusel kuni 30 minutit). Pritsme-, vee- ja tolmukindlus pole püsivad omadused ja need võivad tavalise kulumise käigus väheneda. Ära lae märga iPhone’i. Puhastamis- ja kuivatamisjuhiseid vaata kasutusjuhendist. Garantii ei hõlma vedelikest põhjustatud kahju.\nVäheses valguses pildistamine: Kuni 2,2 korda paremad tulemused väheses valguses iPhone 13 Pro ja iPhone 13 Pro Maxi lainurkkaameraga (võrreldes eelmise põlvkonnaga).\nMaht: Saadaolevat salvestusruumi on vähem ja see sõltub mitmest tegurist. Standardkonfiguratsioon kasutab olenevalt mudelist ja seadetest ligikaudu 11–14 GB ruumi (sealhulgas iOS ja eelinstallitud rakendused). Eelinstallitud rakendused kasutavad umbes 4 GB ruumi ning on kustutatavad ja taastatavad. Salvestusruum võib olla erinev olenevalt tarkvaraversioonist ja seadmest.\nMobiilandmeside ja juhtmeta ühendus: Vajalik on andmesidepakett. 5 ja G LTE on saadaval valitud turgudel ja kindlate teenusepakkujate kaudu. Kiirused põhinevad teoreetilisel läbilaskevõimel ning võivad olenevalt tingimustest ja teenusepakkujast varieeruda. 5G ja LTE toe kohta saad lisateavet mobiilioperaatorilt ja veebilehelt apple.com/iphone/cellular.


Psychoanalysis on mingi jutukas ravi. Peamine erinevus teistest psühhoanalüütiline psühhoteraapia meetodeid on kasutada vestlus patsiendiga. Sel juhul eesmärk psühhoanalüüs on tegur mõista patsiendi - poolt analüütik ja patsient, samuti uurida põhjusi, mis viisid probleem.\nOn teada, et viiendal sajandil eKr seina templisse Delphi kinnitamise üleskutsega teada ise. Tegelikult, kui teatud viisil, ja väljendas meie esivanemad põhiidee kaasaegse psühhoanalüüsi.\nTunnused meetod psühhoanalüüs\nSee meetod võimaldab määrata mitte seda, mida tehnikat kasutatakse sel juhul, või millisel kujul see toimub, ja siis milliseid eesmärkidega. Peamiseks eesmärgiks psühhoanalüüs on mehe eneseteadvust läbi laiendatud teadvuse.\nVaata ka: Psühholoog ja psühhoterapeut: milline on erinevus\nKuidas ravida psühhoanalüüs\nKui inimene vajab psühholoogilist abi, ei näe midagi valesti. See ei tähenda, et sa lähed hulluks või saada hull. Iga isik on võimeline tunnevad tugevat pinget, mis võib olla väga raske juhtida, on vaja abi väljastpoolt.\nAbitusetundeni on võimelised tegutsema rõhuvalt, ta alandab enesehinnangut mees. Kui riik stressi kroonilise Tormented scheloveka režiimis saab töötada selge vaimsed häired. Inimene üritab saada läbi selle olukorra leevendamist läbi valikute. Mõnikord viib destruktiivse meetodiga isemajandamine, kasutada erinevaid narkomaania. Sellistes olukordades abi lähedastega on tavaliselt ebaefektiivne.\nNii sellistes olukordades kõige õigem lahendus oleks kasutada professionaalset psühholoogilist abi psühhoanalüütik või psühhoterapeut. In emotsionaalselt rasketes olukordades, mis toovad kannatusi mõista on ebatõenäoline. See kehtib ka vaimuhaigus, märkamata pikka aega. Mingeid sümptomeid ebanormaalsusi psüühika, on soovitav kontrolliks ja vajadusel ravida.\nVaata ka: Mis on keha lähenemisviisi psühholoogia\nPatsient kontoris spetsialist on võimalik näha, et töökabinetis on lubatud öelda mida iganes pähe tuleb. Mees, nagu laps, võib olla täiesti siiras, ta ei karda keelde, ei ole karta kahju kordumise. Selle väljavaated patsiendi viiakse riigi lapsepõlv, kuid see on võimalik salvestada oma meelt ja oma kogemust. Patsient ütleb, et ta ei kontrolli oma kõnes, kuid on teadlik tähenduses, mida öeldi. Psühhoanalüütik analüüsib teadvuse ja aitab isikul vabaneda traumasid.


sweettvika sugu XXX vestlus Video Porno toru veebikaamera nukk tasuta saidi Live veebikaamera\n25, Kaksikud, США, Вашингтон\nViimase sisselogimise aeg: 06.03.21 11:50:26\nKlõpsates nupul, tõstad sweettvika esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. sweettvika hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nсладкая девочка 4 fotot 4 photos\nOluline info kasutaja sweettvika kohta\nKasutaja sweettvika tööaeg\nKasutaja sweettvika amatöörvideod


Rahvusvahelised kõretalgud Luitemaal19. – 22. juuli 2011\nLuitemaa kaitseala rannaniidud Pärnumaa lõunaosas on mitmes mõttes ainulaadsed. Kuskil mujal Eestis pole loodusesõbral võimalik ühes ja samas paigas kevadel omapärast kõrede kõristamist kuulata ning suvel ninasõõrmetesse loodusliku gladiooli - niidu-kuremõõga magusat lõhna ahmida.\nKuid selline lummav kokteil loodushelidest ja -lõhnadest ei püsi ilma inimese abita. Et gladiool pilliroo ees ei taanduks, on vaja rannaniidul loomi karjatada. Et kõrelaul ühel kevadel ei vaibuks, tuleb kõre sigitiikidest veetaimi eemaldada ja selle kaldaid hooldada.\nTalguliste tööks on seekordsetel talgutel kõre sigitiikide „peenhäälestus“ Võiste ja Pikla rannaniidul. Talguseltskonnast üle poole moodustavad EstYesi vahendusel saabuvad noored vabatahtlikud teistest riikidest. Peale tööd uurime ümbruskonna põnevaid paiku, võtame osa kohalikust kultuurielust ja naudime merd ning saunaleili. Luitemaa talgutel on suhtluskeelteks eesti ja inglise keel.\nTalgujuhid on Kareem Jones ja Rimo Lausmaa.\nTalguid toetab SA Keskkonnainvesteeringute Keskus. Kareem on ELFi vabatahtlikuks Euroopa Ühenduse programmi Euroopa Noored toetuse abil.\nÖöbimine: Telkides Kollamaa puhkemaja hoovis, vihma korral saab varju (kuna kaugete maade talgulistel telke kaasas pole, jäävad kohad katuse all neile).\nKaasa võtta: Telk, magamiskott ja -matt, tööks sobivad riided ja kinnised jalanõud, soojad vahetusriided, saunatarbed, ujumisriided ning soovitavalt sääsetõrjevahend ja päiksekaitsekreem.\nRegistreerumine lõpeb: Grupi täitumisel või hiljemalt 12. juulil.\nGrupi suurus: 4 (+8 teistest riikidest)\nVaata lisaks: Artikkel kõrest Eesti Looduses. Fotosid eelmise aasta Luitemaa talgutelt.


João Lopes Marques: on Maarja tõesti Eestist minekut teinud? - Arvamus - sõbranna.ee\nJoão Lopes Marques: on Maarja tõesti Eestist minekut teinud?\n6. veebruar 2012, 13:51\nAasta 2012 küsimuste küsimus näib olevat: kui palju eestlasi tegelikult Eestis elab? Kuid rahvaarvust endast on kaks teist küsimust hoopis kõnekamad: 1) kui paljud eestlased on Eestist viimasel ajal lahkunud; 2) milline on meeste-naiste vahekord selles 1991. aasta järgses väljarändes?\nÜtlematagi selge, et demograafilised tendentsid omavad väikeses postkommunistlikus demokraatlikus riigis olulist kaalu. Ilm on siin karm ning elatustaset just Luksemburgiga võrrelda ei anna. Ütleks isegi, et pikemas või isegi lähemas plaanis mängivad rahvastikuga seotud arengud Eestis võtmerolli.\nMeenutagem, et Läti ja Leedu viimased andmed olid üsna ahastust tekitavad. Baltlased pühivad massiliselt kodumaa tolmu jalge alt.\nOn mõistetav, et igasugustes edetabelites tavaliselt eesrindlik Eesti on 2012. aasta rahvaloenduse pärast ärevil. Selle tulemused võivad osutuda pöördepunktiks viisile, kuidas riiki tajutakse. Miljon eesti keele kõnelejat on rohkem kui sümboolne — sellest ülespoole jääv arv märgib eesti identiteedi jätkusuutlikkust. Niinimetatud miljonimärgist allpool aga hakkab üürgama punast tuld sähviv alarm.\nEesti on imekaunis riik muljetavaldavate inimestega — kuid siin jääb mõningast kogukonnatunnet vajaka.\nSelles peitub ka vastuolu. Teatav Eestile omane alaväärsuskompleks: paljusid kohalikke, eriti just naissoost, ajendab võõrsile minema põhjus, et Eesti ühiskond pole piisavalt maailmale avatud; konservatiivid aga tahavad kohalikku identiteeti justkui katseklaasis hoida, seda iga hinnaga üleilmastumise eest kaitstes. Ja tagajärg? Kosmopoliitsus Eesti moodi jääbki vaid vanalinna-Skype’i-fenomeniks, millest jääb paljudele kohalikele tähelennuks kodumaal napiks.\nTänasest päevast alates soovitaks ma Eestil Hollandi mudelit järgida. See ei ole küll läbinisti ideaalne, kuid on hästi passinud Eesti-suurustele riikidele. Seejuures pole oluline, et hollandi keelt kõnelevaid inimesi on umbes 22 korda rohkem kui eesti keelt kõnelevaid (jah, loen sinna hulka ka ka flaamid).\nMinu ettepanek ei kõla küll kõige romantilisemalt, kuid parim viis, kuidas Eesti saab oma noori endaga hoida, on tekitada vaimsus, mis ulatub kaugemale kui vaid rahvuslik uhkus ning isamaalisus.\nLuua rahvuslikke piire trotsiv masinavärk (ja teadvus), mille najalt on minek-tulek lihtsam. Ja mis hoopis innustaks inimeste mobiilsust: Eestist küll minnakse, aga siia ka naastakse ja seda seejuures oma juuri kaotamata.\nOlla pressivabaduselt maailma tippude seas on hakatuseks küll. Kuid Eesti vajab ka senisest enam lennuühendusi. Peab looma kõikidesse maailmanurkadesse ulatuvad kaubanduslikud suhted. Eestile kuluks ära tublisti enam enda rahvusvahelist kehtestamist. Rohkem avatust välismaalaste kogukondadele, kes samuti Terra Mariana’t oma kodukohaks peavad.\nVajame tunnet, et maailm tuleb Eestisse, isegi siis, kui Eesti maailma ei ulatu. Kõik eespool kirjeldatu aga nõuab teistsugust nägemust, mis peab küündima kaugemale kui IT-firmad, ühetaoline tulumaks ning tasuta traadita internet.\nKättevõidetud iseseisvuse joovastus ei kesta kaua ning Erasmuse põlvkond on tehtud hoopis teisest puust. Enamikule neist jääb siin teenitu alati tunduma piskuna selle kõrval, mida saab teenida välismaal. Londonis pitsabaaris või siis Norras stipendiumina. Giidina Islandil või vabakutselise tõlgina Brasiilias.\nÜle lahe Soome on teada-tuntud päästepaat. Eestlaste ankur Läänemeres. Vastupidiselt teistele baltlastele on eestlastel võimalus mitte täielikult ära kaduda. Olla soovi korral alati Eestis ja Eesti lähedal.\nEnamik neist on ikka veel oma sünnikohta registreeritud. Tartusse, Haapsalusse või Viljandisse. Piisab vaid laevaga lahe ületamisest, et teenida viis korda rohkem. Kuid Soomes võtab üha enam võimust parempoolne maailmavaade ning võimalik, et selle taluvuslävi ei kannata rohkem kui 50 000 või 60 000 eestlast.\nOodakem siiski ära lõplikud rahvaloenduse tulemused. Kui suur on ikkagi olnud rahvastikukadu? Saab see olema veritsev haav või tühine kriimustus ühe rahva loos? Ja mis küll siis, kui selgub — et rohkem kui 150 000 või 200 000 eestlast elab täna piiri taga? Ja kui kaks kolmandikku neist juhtuvad olema naised?\nKas see teadmine muudaks midagi ametlikus poliitikas? Aga rahvuse kollektiivses eneseteadvuses?\nMa arvaks küll nii. Iga rahvusliku narratiivi puhul on tegu tundliku kulgemisega. Kui rahvaloenduse tulemuste näol saabub karm tõehetk, siis Eesti söakus end muutuvas ajas taasluua saab olema tema tugevus.\nSellest kujuneb oluline murdehetk, üsna kindlasti. Pea jaanalinnu kombel liiva alla peitmine ei vii kuhugi. Et siinsetel ressurssidel on oma piirid, on aeg kindlaks teha ning siis võimendada kõik oma trumbid.\nTõepoolest, mu enda professionaalne kogemus on tõestanud, et Eestit saab võtta maailmanabana, selmet pidada seda kaugeks tühermaaks. Lääs on oluline, kuid ärgem unustagem põhja, lõunat ja ida. Minu nägemuses võiks Eesti olla suurepärane vahepeatus teel Aasiasse.\nMa ei unusta kunagi seda irooniat, millega Eesti diplomaat mind sel samal päeval nöökis, kui olin Tallinnasse elama asunud: «Kui oled ajakirjanik, kes on ära eksinud Eestisse, pead sa küll tõsiselt andekas olema...»\nJust nii ongi: tihtipeale saab tühipaljast uskumusest kõik alguse.


JALKA | Brent Lepistu: keskpooliku ümber on 360 kraadi tegevust! - Uudised\nJALKA | Brent Lepistu: keskpooliku ümber on 360 kraadi tegevust!\nEelmisel aastal Floraga Eesti meistriks tulnud ja rohevalgete võistkonnas kaptenipaela kandnud Brent Lepistu siirdus tänavuseks aastaks oma esimese välislepingu alusel Norra kõrgliigasse. Märtsikuus 25. sünnipäeva tähistav Lepistu rääkis Jalka lugejate küsimustele vastates muuhulgas haigusest, mis võinuks ta karjäärile saatuslikuks saada. Keskpooliku positsiooni naudib ta täiega, sest just seal käib kõige suurem action!\nMis on sinu elu tähtsaim otsus, mis on mõjutanud sinu mängijakarjääri?\nNoorena meeldis mulle tegeleda mitme ekstreemspordialaga ning ilmselt nende kõrvalejätmine ja ainult jalgpallile keskendumine oli otsus, mis tuli mu karjäärile kasuks.\nKui vanalt olid täiesti kindel, et jalgpall toob leiva lauale?\nKinnisidee, et tahan tippjalgpalluriks saada, on mul olnud juba väga väikesest peale ja uskusin, et sellega võib leiba teenida küll. Aga kui rääkida hetkest, kui endale seda päriselt teadvustasin, siis see oli ilmselt ajal, kui olin Flora duublisse jõudnud. Siis olin suhteliselt kindel, et see on võimalik. Ega ma tegelikult ei olegi kunagi mõnele muule karjäärivõimalusele mõelnud, sest minu usk ja tahtmine jalgpalluriks saada on olnud kogu aeg nii suured, et polegi kaalunud muid variante.\nMissugune roll on lapsevanemal sinusuguse sihikindla ja ägeda spordimehe kujunemisel?\nMinu puhul oli mõlemal lapsevanemal hindamatu roll. Alustades sellest, et kui olin väike poiss, siis viidi mind trenni ja tuldi järele, osteti õiget varustust ja toetati igas olukorras. Kunagi ei ole mind surutud mõne muu huvi või hobi poole. Mu vanemad nägid, et mul on jalgpall hinges, ja nad on mind terve karjääri tõesti kogu aeg toetanud. Olen neile väga tänulik selle eest!\nMillise tippmängijaga sa kõige rohkem sarnaned oma oskuste ja mängustiili poolest?\nVõibolla Steven Gerrardiga. Ühest küljest selles osas, et kui arvesse võtta tema söötmist, siis ta oli alati see, kes söötudega meeskonnale väga kasulik oli. Ning teiseks Gerrardi kirg ja tahe: tema silmades paistis alati põlemine ja tahtmine minna meeskonna heaks ükskõik millest läbi. Ka mina olen sellist tüüpi, sest ma vihkan kaotamist ja annan endast alati 100% – seda isegi siis, kui tegu on näiteks sõbraliku piljardimänguga.\nMillise jalgpalluriga tahaksid üheks päevaks kohad ära vahetada?\nRonaldinho on olnud mu iidol ja kui saaksin üheks päevaks olla tema, et teha palliga samasuguseid asju ja olla ise selle juures sama positiivne, siis see oleks väga mõnus kogemus.\nKas Infoneti ja Levadia ühinemine tuleb Florale kasuks või kahjuks?\nMina näen seda selliselt, et üks tugev konkurent on liigas vähem ja see ei saa väga kasulik olla. Kui klubi tahab areneda ja ka Euroopas edukas olla, siis peaks saama võimalikult palju tugevaid mänge, aga nüüd, kui üks kõva vastane on liigas vähem, jääb tugeva meeskonna vastu neli mängu pidamata. Usun, et pigem teeb selline olukord Eesti tippklubidele kahju.\nMis on sul kõige eredamalt meeles 2012. aasta U19 EMilt?\nKõige eredamalt on mul meeles mäng Hispaaniaga. Mängisin number 10 positsioonil ja ma pole oma elus veel üheski mängus nii palju palli järel jooksnud kui seal mängus. 60. minutiks olid mul jalad tõesti krampis ja palusin toonaselt peatreenerilt Arno Pijpersilt vahetust. Ta vaatas minu poole ja ütles nii: “Sina, poiss, mängi edasi. Ei tule mingit vahetust.” Olin tol momendil Arno peale väga kuri ja mäletan siiani, kuidas vastaste mängija Suso tegi seejärel mulle tallaga jalgevahelt. Sellel hetkel oli see päris alandav tunne. Aga tagantjärele olen Arnole väga tänulik, et ta mind välja ei võtnud ja sain 90 minutit mängida nii kõrgel tasemel jalgpalli. Usun, et see on mulle mängijana kasuks tulnud.\nMilline on olnud sinu senise karjääri kõige kriitilisem hetk?\nNeid momente on olnud kaks. Esimene oli siis, kui olin 14–15aastane noormängija ning mul avastati sääreluus kasvaja. Esimene arst ütles konkreetselt, et ma ei mängi enam kunagi jalgpalli – kujutage ette, mida see noorele mängijale vaimselt teha võib? Aga õnneks ei andnud ma alla ja suutsime leida arsti, kes mu terveks tegi. Sealt edasi kulusid mõned aastad, kuni suutsin end noortetasemel taas kõrgele mängida ja kõik liikus ülesmäge, sain ka oma esimese koondisekutse. Siis visati mulle uuesti toigas kodaratesse, kui pidin minema kaitseväkke ja kolme kuu asemel seal 11 kuud olema. See aeg oli mulle vaimselt kirjeldamatult raske.\nKas teenisid oma esimese välislepingu õigel ajal?\nEks ma lootsin nagu iga noor jalgpallur, et saaks võimalikult kiiresti välismaale, aga arvestades seda, milliseid takistusi ma olen ületama pidanud, võib öelda, et see esimene välisleping tuli sellel hetkel, kui seda vaja oli ja ma selleks valmis olin.\nMillist mängijaomadust või elementi tahaksid enda puhul kõige rohkem parandada?\nArenguruumi on igas aspektis, aga tooksin välja, et tahaksin parandada töövõimet just jooksu mõttes. Sellega siin Norras ka praegu juba kõvasti tegelen. Teine aspekt on palliga surve all mängimine ja palli hoidmine, õigete otsuste vastuvõtmine, kui oled surve all. Usun, et see on minu positsioonil kõige olulisem.\nMinu esimeseks iidoliks oli David Beckham ja pärast teda Ronaldinho, kelle peal alati silm puhkas. Aga praegu on raske öelda. Eks ma vaatan ikka keskpoolikute poole ja proovin eri tippmängijatelt erinevaid häid omadusi omaks võtta.\nMillist oma tiimikaaslast Florast hindad kõige paremaks?\nSiin ei ole küsimust: väike grusiin Zaka (Zakaria Beglarišvili – toim.) on palliga mängides ikkagi teistest üle. Mina austan jalgpallis just palliga mängimist ja loovust ning selles talle vastast pole. Ta võib nii trennis kui ka mängudes teha palliga asju, mis on meeskonnale kasulikud, aga jalgpallikunstilises mõttes väga nauditavad. Seda meest võiks nimetada ka Eesti liiga Ronaldinhoks!\nMille poolest erinesid sinu jaoks 2015. ja 2017. aasta meistritiitel?\n2015. aastal olin enamiku aastast kaitseväes ja tegin kaasa ainult seitsmes mängus, nii et selle tiitli saamise järel tundsin ikkagi sisimas, et see pole päris minu enda tiitel. Jah, kuulusin meeskonda ja usun, et nendes seitsmes mängus olin väga vajalik lüli, aga ikkagi olid alateadvuses tunded, et ma pole sellega rahul. Mõtlesin, et tahan järgmise tiitli saada moel, et olen kindel põhimees ja otsustaja, see andis indu ka eelmise aasta tiitli võitmiseks.\nMis tunne on uues klubis olla? Mis on seni kõige raskem olnud?\nLinn on eluliselt väga ilus, kõik on käe-jala juures. Selles mõttes on see hea rahulik koht, kus ainult jalgpallile keskenduda. Aga kui rääkida raskustest, siis tase on ikkagi hoopis teine kui Eestis. Kui alguses testimas käisin, siis ei tundunudki tase nii hea, aga see tuli sellest, et mina tulin ennast tõestama, aga teised valmistusid juba puhkuseks. Nüüd on pilt hoopis teistsugune, tempo ja füüsilisus on siin hoopis teised. Meile teeb näiteks trenne Norra olümpiakoondise treener, kelle käe all treenime plahvatuslikku jõudu ja kiirust, ning mina pole oma elus veel nii raskeid trenne teinud. Aga mulle meeldib, et on nii raske, sest siis on teada, et see tuleb meile hooajal kasuks.\nKas usud, et Flora tuleb 2018. aastal jälle Eesti meistriks, kuigi meeskonnast on lahkunud mitu põhitegijat (sina, Rauno Sappinen, Joonas Tamm)?\nOlen ka ise selle peale väga palju mõelnud ja pean ütlema, et kuna peale mitme põhimehe lahkus ka mullune peatreener, siis on Eesti meistritiitli kaitsmine ütlemata raske ülesanne. Sisimas muidugi loodan väga, et nad saavad sellega hakkama, aga see nõuab väga palju tööd.\nKas plaanid Norras kohalikku keelt ka õppima hakata?\nJuba vaikselt õpin seda: sain kodustelt norra keele õpiku kaasa ja leidsin ka väga hea ja lihtsa rakenduse, kus saab keelt omandada. Võtsin eesmärgiks, et üritan võimalikult ruttu norra keele suhu saada.\nKas oled kunagi tahtnud mängida ka mõnel muul positsioonil peale keskpooliku?\nPäris väikesena olin pigem ründav poolkaitsja, kuid kuna mu kiiruslikud omadused pole tippjalgpalli jaoks nii head, aga mängulugemine ja platsinägemine on heal tasemel, siis sain üsna ruttu aru, et mulle meeldib just keskpoolikus mängida. See on minu arust kõige põnevam ja raskem positsioon! Keskpoolikuna on sul 360 kraadi raadiuses igal pool action, samas kui näiteks äärepoolikus on sul 180 kraadi ulatuses küljejoon, kus ei toimu ju midagi. Keskpooliku positsiooni juures meeldib mulle just selle mitmekülgsus.\nMis on hea kapteni kolm omadust?\nEsiteks: platsil olles pead kõikide mängijatega leidma ühise kontakti ja suutma luua selle õhkkonna, et kõik on ühise asja eest väljas. Teiseks: kui meeskond mängib tujutult või on rasked hetked, siis peab kapten olema see, kes näitab initsiatiivi. Seda võib teha näiteks kontaktides jõulisemalt mängides või suhtlustasandil rohkem häält tehes, et meeskond üles ärkaks. Kolmandaks: kapten peaks suutma ka väljaspool väljakut luua vaba ja lõbusa õhkkonna. Aga samas peaks ta ka valvama, et näiteks trennides see õhkkond liiga läbuks kätte ei läheks, ja kui vaja, tuleks mehi utsitada, et kõik oleksid 100% trennis kohal.\nKuidas tundsid ennast rahvuskoondise debüüdi ajal? Mida mäletad sellest kõige eredamalt?\nNärv oli ikkagi sees, kui olime seal Kataris, kus meil väga hästi ei läinud. Mäletan, et poolajaga löödi meile mitu väravat ja Katari mehed liikusid sealses soojas kliimas ikkagi meie meestest elastsemalt ja kergemalt. Meil olid päris suured raskused, et mängus sees püsida.\nSinu vastu tunti huvi ka muudes klubides, aga miks otsustasid just Kristiansundi kasuks?\nOli tõesti huvi ka kõrgematelt klubidelt, aga minu arust on välismaale siirdudes kõige tähtsam, et saaks kogu aeg mänguaega. Selles võtmes on Kristiansund mulle parim valik, sest usun, et siin on veidi lihtsam ennast põhikoosseisu mängida.


Raha või elu: kas oleks aeg hakata majandusi lukust lahti keerama? Arvamustes on riigiti suured erinevused - ÄRILEHT\nRaha või elu: kas oleks aeg hakata majandusi lukust lahti keerama? Arvamustes on riigiti suured erinevused\n02.mai 2020 17:05\nKoroonaviirus on maailma riike juba mõnda aega valusalt räsinud ning lisaks terviseprobleemidele muutuvad üha põletavamaks majandussurutise valud. Kas oleks aeg hakata majandusi taas avama, vältimaks olukorda, kus rahalistest raskustest tulenevad probleemid saavad saatuslikuks rohkematele inimestele kui viirus? Erinevate riikide inimestel on selles osas väga erinevad arvamused, selgub Ipsose uuringust.\nIpsos uuris 14 riigis, mida arvavad sealsed elanikud sellest, kas majanduse peaks avama vaatamata sellele, et koroonaviirusest veel täielikult võitu saadud ei ole. Selgus, et majandusele uue stardi andmise suhtes on kõige positiivsemad venelased. Nemad on ühtlasi selles osas ka kõige kartmatumad. Nimelt oli 60% küsitletutest nõus, et majandus tuleks taas avada ning liikumispiiranguid leevendada, seda vaatamata asjaolule, et viirus veel levib.\nSamuti ootavad äride avamist ning reisimisvõimaluse taastamist ka sakslased. Vaid 44% neist on taas kodust lahkumise pärast närvilised.\nKõige rohkem on äride taasavamise pärast mures indialased: tervelt 80% küsitletutest. Kuid majanduse taastamise poolt on siiski 51% küsitletutest.\nKoroonaviiruse pandeemia eesliinil olnud Hiina ning Itaalia on kaks riiki, mille elanikest suurem osa ütlevad, et majandus tuleb taas käima saada ja avada. Seda vaatamata sellele, et hiinlased on kodust lahkumise suhtes siiski kahtlevad. Euroopas kõige kauem nelja seina vahele surutud itaallased on normaalse elu juurde naasmiseks rohkem valmis.\nRaha või elu: kas oleks aeg hakata majandusi lukust lahti keerama? Arvamustes on riigiti suured ...


TÜ õigusteaduskonda pürib rekordarv soovijaid | Tartu Ülikool\nTÜ õigusteaduskonda pürib rekordarv soovijaid\n8. juulil lõppenud avalduste vastuvõtt Tartu Ülikooli tõi TÜ õigusteaduskonda kokku 1032 soovija dokumendid, neist 630 õppetööga Tartus ja 402 õppetööga Tallinnas.\nTÜ vastuvõtu peaspetsialist Kaja Karo märkis, et see teeb õigusteadusest õppetööga Tallinnas kõrgeima konkursiga eriala Tartu Ülikoolis – 24,9 soovijat kohale. "Riik tellib sihtotsatarbeliselt õigusteaduse spetsialiste vaid Tartu Ülikoolilt, kus on pakkuda 46 tasuta õppekohta, neist 8 Tallinnas ja 38 Tartus ning Tallinna majanduskoolilt, kus on 15 riigieelarvelist õppekohta. Seega soovib Tallinnas Tartu Ülikooli juristidiplomini jõuda pea veerandsada inimest kohale. Üldine konkurss TÜ õigusteaduskonda on 12,4 inimest," selgitas Karo.\nEnim avaldusi esitati Tartu Ülikoolis veel arstiteaduskonda (562) ja majandusteaduskonda (509). Neile järgnesid inglise keel (431), füsioteraapia (406) ja psühholoogia (404).\nErialati järgnes õigusteadusele populaarsuselt hispaania keel ja kirjandus, kuhu kandideerib 23,4 inimest kohale. Selle järgnevad psühholoogia (16,9), ettevõtlus ja projektijuhtimine (14,6), füsioteraapia (13,5) ja taani keel (11,7).\nVastuvõetute nimekirjad selguvad 22. juulil. Õppimatuleku kinnitamise tähtaeg on 29. juuli, mil kahele õppekavale sissesaanud peavad tegema oma lõpliku valiku. Õppeteenuse osutamise lepingute sõlmimine riigieelarvevälistele kohtadele vastuvõetutega kestab 25. juulist kuni 5. augustini.


Kommentaarid: USA on vanematest eraldanud ligi 2000 last\nUSA on vanematest eraldanud ligi 2000 last\nToimetas Greete Kõrvits, 19. juuni 2018 16:43\nQwert/ 20. juuni 2018 11:34\nAntud seadus, mille alusel Trumpi valitsus tegutseb, võeti vastu Obama ajal 2004. Siis seda ei kasutatud, nüüd küll.\nmiks.../ 20. juuni 2018 08:44\n....need "toredad lapsevanemad" riskivad oma laste heaoluga ja ronivad sinna kuhu neid pole kutsutud.\nätt./ 20. juuni 2018 06:51\nSelgelt öeldud-ebaseaduslikult riiki sisenenud lastega vanematelt võetakse st.eraldatakse lapsed enne nende vanglasse paigutamist .\nInimõiguslaste arvates-tuleme ebaseaduslikult üle riigipiiri ja meid tuleks kohelda kui selle riigi põliselanikke ?\nOodake natuke veel ja näete mis hakkab Euroopas juhtuma,oi kuidas inimõiguslased saate veel tööd !\nTrump/ 19. juuni 2018 19:18\nlapsed pole süüdi, kui te ei mõista oma riigis korda luua immigrantide jaoks. Ära tee seda.\n!!!/ 19. juuni 2018 19:32\nSüüdi on seaduse ning piririikkujaist vanemad! Mida sina siis meile soovitad? Kas panna lapsed koos oma vanematega vanglasse või paigutada ebaseaduslikud piiriületajtest .kriminaalkurjategijad koos lastega hotelli või sanatooriumi?\nHäbiasi, kui mõned sellised kavalad vanemad oma lapsi inimkilbina kasutada tahavad, et karistusest puhtalt pääseda. Ei tunne sellistele kaasa.\nTo 19:32/ 19. juuni 2018 21:36\nAnda valik, kas lähevad lapsega tagasi oma kodumaale, mitte hakata lapsi neist eraldama! Ebanormaalne lähenemine.\n!!!/ 20. juuni 2018 18:04\nsa ei arvesta piiririkkuja psühholoogiat.\nAga kui sinu ettepaneku järgi lubada vahelejäämise korral neil ilma karistuseta lihtsalt niisama koos laastega minema jalutada? Mida sa sel puhul ise nende asemel teeksid? Mina arvan, et karistuseta jäämise korral nad üritaksid ju lihtsalt uuesti. Ja kui ka siis tabatakse ning tagasi saadetakse, siis kolmas kord veel. Lootuses, et ühekorra lõpuks ikkagi õnnestub.\nSa ikka/ 19. juuni 2018 20:20\nLigil/ 19. juuni 2018 18:46\nOn 2000 last!?\nMis jutt see on?/ 19. juuni 2018 18:44\nKas need lapsed läksid sinna piirile üksi või? Süüdi on vanemad, mitte USA piirivalve.\nÕige jutt./ 19. juuni 2018 23:48\nÜkski normaalne vanem ei jäta oma lapsi kuhugi ripakile, vaid ollakse ikkagi koos. Eks see jälle nende vanemate mingi järjekordne nipp..Ainult mängitakse lolli. teades, et nagunii see nipp läheb nendel läbi ja kari tuleb jälle kohale.\nnii/ 19. juuni 2018 18:25\nnii vähe, usas ikka midagi mäda rohkem peab\nAndres/ 19. juuni 2018 17:47\nKas keegi teab kes võtab ära afrika poeglapsed, tulles on paljudel juba habe jõudnud kasvada.


Mis on ripsmete toonimine? Kuidas see töötab ja kui palju see maksab? - Ilu\nMis puutub IRLi Disney printsessi väljanägemisse ja tundmisse, siis ei võida miski pikad, laperdavad ripsmed . Täiuslikus ripsmete olukorras on lihtsalt midagi eriti maagilist, mis muudab iga ilu välimuse. See ütles, pühendudes võltsingutele ja ripsmepikendused võib olla natuke kõrge tellimus. Tipptasemel võltsingud võtavad palju aega õppimiseks ja ei ole odavad ning ripsmete pikendamise harjumus võib olla kulukas. Paljude jaoks on nad kõige parem jätta erilisteks puhkudeks.\nSiit tuleb ripsmete toonimine. (Ei tohi segi ajada ripsmete tõstmisega - see on erinev .) Ripsmetoonid on rõõmus meedium ripsmetušši ja võltsingute vahel, mis annavad teile silmad pika ripsmega, suhteliselt taskukohase hinnaga ja vähese hooldusega. Kui olete keegi, kes saab regulaarselt oma vormitud ja toonitud kulmud , siis ripsmetooni lisamine oma rutiini muudab vaevu nii teie eelarve kui ka aja.\nRipsmete toonimise osas on mõned erinevad võimalused ja saate seda teha kas kodus või professionaalses salongis. Nagu öeldud, on ripsmed mugavuse huvides natuke liiga lähedal silmamunadele ja me soovitaksime neid koduhoolduse käigus professionaalselt teha. Me armastame head isetegemist, kuid meie silmamunad on olulised.\nkõrvitsaõli ja piparmündiõli juuksehooldus\nSiin on kõik, mida peate teadma ripsmete toonimise kohta:\nMis on ripsmete toonimine?\nRipsmetoon koosneb ripsmetele spetsiaalse värvi lisamisest, mis annab teile nädalaid tumedaid, ripsmeid ilma ripsmetuššita. Sa lebad salongitoolil ja tehnik määrib värvi ripsmetele, hoides samal ajal silmi umbes 10 minutit kinni. See on kiire, suhteliselt valutu protsess.\nKas ripsmete toonimine on ohutu?\nNagu kõigi iluteenuste puhul, soovite kindlasti pöörduda litsentseeritud spetsialisti poole, kes kasutab kvaliteetseid tooteid ja kellel on palju kogemusi. Silm on palju tundlikum ja olulisem piirkond kui teie kulmud, nii et isegi kui teie kulmud on kohalikus küünte salongis toonitud, ei tähenda see, et soovite tingimata ka seal oma ripsmeid toonida.\nCourtney Buhler, ettevõtte asutaja Sugarlash PRO , ütleb HelloGiggles,\nloraka ilu ja metsaline ulta\n'Soovitame enne iga hooldust oma ripsmekunstnikult küsida, kas nad on ripsmetõstukites ja toonides sertifitseeritud. Kuni järgitakse õiget protseduuri, on ripsmete toonimine täiesti ohutu. Ainus negatiivne kõrvalmõju, mida järgitakse mis tahes iluprotseduuride puhul, nagu juuste värvimine või akrüülküünte saamine, on see, et kliendil on alati allergiline reaktsioon. Kuid see oleks tõesti haruldane. '\nMillest toon koosneb?\nTe ei tohi mingil juhul kasutada ripsmetel tavalist juuksevärvi. Veenduge, et teie spetsialist kasutab a köögiviljavärv see ei kahjusta teid. Buhler ütleb: 'Ainsad inimesed, kes peaksid ripsmete toonimisest eemale hoidma, on need, kellel on silmapõletikud või seisundid (nagu konjunktiviit, turse või silmade ümbruse ärritus) sel ajal, kui nad ripsmeteenusele tulevad. Kui teie kliendil on infektsioon, võib ripsmetooni saamine silmainfektsiooni või selle seisundit halvendada. Samuti peaksid inimesed, kellel on varem olnud juuksevärvi suhtes allergilisi reaktsioone, hoiduma ripsmete toonimisest eemale. Kui teil on kliendina kahtlusi, küsige oma arstilt kirjalikku luba, mille saate oma ripsmetehnikule anda. '\nKas mu silm või nahk ärrituvad?\nOn tõenäosus, et teie silmad põlevad või nahk ripsmete lähedal pisut ärritub. Enamik salonge loputab teie silmad soolalahusega välja, kui neil on valud, kui esimesed kaheksa minutit on möödas. Kui teil on eriti tundlik nahk või teil on probleeme silmadega, võiksite seda teenust vältida. See tähendab, et see on kontaktläätsede kandjatele ohutu.\nBuhler mainib: „Mis tahes ripsmeteenuse puhul soovitame kliendil alati kontaktläätsed välja võtta. Kontaktlääts võib kinni hoida liimi aurudest ja põhjustada läätse kuivamist. See põhjustab silmade ärritust ja muudab kliendi ebamugavaks. Parim on kontaktlääts eemaldada enne vastuvõtmist ükskõik milline ripsmeteenus, et vältida ärrituse või nakatumise võimalust, kui toode puutub kokku silmaga. '\nkuidas tähistada martini lutheri kuninga päeva\nÜldiselt võite selle teenuse eest maksta 20–40 dollarit, kuid see sõltub asukohast.\nripsmete toonimine ripsmete toon\nTulemused kestavad tavaliselt 3-6 nädalat, sõltuvalt sellest, kui palju te oma silmi puudutate, kui tihti te nägu pesete ja millist puhastusvahendit kasutate. Esialgu soovite vältida õlipuhastusvahendeid ja õlipõhiseid meigieemaldajaid, kuna need võivad tooni kiiremini maha pesta. Samuti, mida vähem sa silmad vee all käid, seda parem, nii et saad kinni pidada näo salvrätikud või kasutage Q-tipu abil kreemipõhist puhastusvahendit, et eemaldada silmameik ilma ripsmeid puudutamata.\nIlmselt näete kõige tähelepanuväärsemat erinevust, kui teil on kõigepealt ülikerged ripsmed. Kuid isegi kui teil on tumedad ripsmed, tunduvad need tavapärasest lopsakamad ja pikemad, kuna enamik meie ripsmeid on näpunäidete suunas kergemad.\nViimane vihje Buhlerilt? Kontrollige salongi puhtust. Ta ütleb, et peaksime olema teadlikud puhtast ja korrastatud töökohast, kus kõik ripsmetööriistad ja tooted on klientide vahel hävitatud või desinfitseeritud. Samuti peaksite kontrollima, kas ripsmetehnik kasutab autoklaave või kemoterapeutilisi aineid, nagu Accel CS-20, ja kas tal on salongis riputatud ripsmetõstukite ja toonide kohta nende tõend.\nKüsige alati, milliseid tooteid nad kasutavad, ja veenduge, et ripsmetehnik suudaks teile toodete täieliku jaotuse anda. Tavaliselt asuvad desinfitseerimisalad ripsmetuudio või salongi tagaosas. Kui sterilant pole väljas, võite paluda ripsmetehnikul kirjeldada teile sanitaarprotsessi ja samme, mida nad enne iga jumalateenistust teevad.\nKoos kulmude toonimine , ripsmete toonimine on mõnus viis oma välimust tugevdada ilma suuri taala alla laskmata. Kui teil on tulemas rannapuhkus ja te ei soovi vedelate ripsmetuššidega tegeleda, võib see olla just see, mida vajate.\ntriloogiad nagu viiskümmend halli tooni\nkuidas instagramis linki jagada\npoiss-sõber nägi unes, et olin rase\nkas dj ja steve päriselus käisid\nma olen ulakas nimekirjas, sest


OSA IV – Millist telerit osta aastal 2015? - Elementro BlogiElementro Blogi\nMillist telerit osta – Suurus loeb\nInimesed kipuvad ostma telekaid selle põhjal, kui palju neil ruumi selle jaoks on. See pole tihtipeale parim otsus. Lameekraanid võtavad palju vähem ruumi ehk su teler võib sattuda kaugemale kui sa esialgu arvasid. Tänu sellele võib ka pilt väiksem tunduda.\nLisaks, suure resolutsiooniga telekad suudavad kuvada täpsemalt pilti, mis tähendab, et suur ekraan ei ole udune või piksline! HD teleri puhul on üldjuhul ideaalne kaugus 3-4 korda teleri kõrgus.\nKuidas arvutada sobivat HD teleri suurust?\nTrikk on selles, et teler peab olema piisavalt suur täitmaks su vaatevälja, ilma et pildikvaliteet kannataks. Pea meeles, et kui sa kavatsed vaadata ainult standardlahendusega kanaleid (480p; hetkel näiteks ETV, TV3, Kanal2 jne.) siis mida suurem ekraan, seda viletsam ja udusem pilt.\nIdeaalse teleri suurus kalkuleeritakse kaugus (kui kaugel kavatsetakse istuda) jagatud kahega, mille vastus jagatakse omakorda 2,54 (= 1 toll). Ehk kui Teie planeeritav kaugus teleka ja diivani vahel on 300cm, siis 300:2=150; 150:2,54= 59 ehk parim sinu elutuppa sobiv televiisor on 60-tolline (vastuse puhul võetakse lähim pakutav teleri suurus).\nMis funktsioone peaksin veel tähele panema?\nTeleritel on funktsioone ja omadusi meeletult palju, kuid toome välja mõned, millele peaks tähelepanu pöörama:\nPiltide vaatamine – kui kasutad tihti digikaamerat, siis on mõistlik vaadata telerit, millel on USB või mälukaardi lugeja. See muudab piltide ja videode vaatamise või näitamise väga lihtsaks – lihtsalt ühenda USB pulk (või mälukaart) ning sirvi pilte puldiga.\nKontrastsus – ekraani säravad valged ei tohi olla rohelise, lilla või sinise varjundiga. Mustade toonide peavad olema mustad(!) ehk neil ei tohi olla halli, rohelist või sinist varjundit. Samuti peab must olema ühtlane, mitte looklev.


Tanel Leok sai Itaalia MM-etapil 13. koha - Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon\nMotokrossi maailmameistrivõistlused jätkusid sel nädalavahetusel Itaalias Ottobiano krossirajal. Üliraskel etapil sai Tanel Leok MXGP klassis 13. koha, Priit Rätsep oli 17-s. Etapi võitis Antonio Cairoli.\nMXGP klassi avasõidus said eestlased Priit Rätsep ja Tanel Leok üsna sarnase stardi. Mõlemad olid avaringidel teise kümne keskel. Leok ees ja Rätsep tema seljataga, nii sõitsid mehed pikka aega. Parimal hetkel tõusid Leok ja Rätsep 13-ndaks ja 14-ndaks. Sõidu lõpus mõlema hoog rauges ning finišisse tulid nad viieteistkümnendana ja kuueteistkümnendana. Esikohale pidasid kõva duelli Cairoli ja Herlings. Kogu sõidu jooksul üritas Herlings Cairolist mööduda, kuid lõpuks väsis ta ise ja andis alla. Cairoli võttis kodupubliku ees sõiduvõidu, Herlings lõpetas teisena ja Paulin kolmandana.\nMXGP klassi teine sõit kujunes sõitjate jaoks tõeliselt raskeks. Suures kuumuses ja raskel rajal näitas taas võimu sarja liider Cairoli. Kuigi sõidu keskel suutis Herlings temast mööduda, siis sõidu lõpus ei olnud Herlingsil enam Cairoli vastu midagi panna ja itaallane võttis lõpuks 30-sekundilise võidu. Kolmandana lõpetas sõidu Anstie. Leok sai teises sõidus korraliku stardi ja hoidis avaringil kohta esikümne piiril. Sõidu jooksul langes ta korraks juba kuueteistkümnendaks, kuid lõpuks õnnestus siiski neljateistkümnendana lõpetada. Rätsep kukkus kohe avakurvis ja tal tuli viimaselt kohalt tulema hakata. Priit suutis sõidu lõpuks kaheksateistkümnendaks tõusta.\nEtapi kokkuvõttes teenis 50 punktiga esikoha Cairoli. Teise koha sai 44 punktiga Herlings ja kolmanda koha Anstie (36 p). Leok teenis 13 punkti ja 13. koha. Rätsep oli 8 punktiga seitsmeteistkümnes. Maailmameistrivõistluste üldarvestuses on Leok 15. (123 p). Rätsep tõusis 13 punktiga 27. kohale. Liidrina jätkab Cairoli (431 p).


Keskkonnaamet kiitis heaks ENMAK 2030 keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi - Eesti Arengufond\nKeskkonnaamet kiitis heaks ENMAK 2030 keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi\nKeskkonnaamet kiitis 03.07.2014 heaks „Energiamajanduse arengukava aastani 2030“ (ENMAK 2030) keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) programmi (vt Keskkonnaameti otsus heakskiitmise kohta ning uuendatud ENMAK 2030 KSH programm ).\nKSH programm on aluseks ENMAK 2030 KSH aruande koostamisele, mille käigus teostatakse järgnevad tööd ENMAK 2030 meetmetega eeldatavalt kaasneva olulise keskkonnamõju prognoosimiseks aastal 2030:\n1. ENMAK 2030 valdkondade stsenaariumide koostamine, sh vajalike arvutuste teostamine: Pille Arjakas (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium); Jarek Kurnitski, Hardi Koduvere ja Marek Rannala (Kami OÜ); Lembit Vali (Eesti Arengufond); Mari Jüssi (SEI-Tallinn); Ahto Oja (MTÜ Eesti Biogaasi Assotsiatsioon); Erkki Sapp (Elering AS);\n2. ENMAK 2030 valdkondade stsenaariumidega kaasnevate õhusaasteainete prognoos ja hajuvusarvutused ning kasvuhoonegaaside prognoos: Tanel Laasma ja Marek Maasikmets (Eesti Keskkonnauuringute Keskus);\n3. ENMAK 2030 valdkondade stsenaariumidega kaasnevate atmosfääri peenosakeste PM 2,5 tervisemõju prognoos: Hans Orru (Tartu Ülikooli Tervishoiu Instituut);\n4. Programmis SimaPro ENMAK 2030 valdkondade stsenaariumidega kaasneva keskkonnamõju olulisuse modelleerimine võrdluses vastavate Euroopa keskmiste näitajatega: Janika Laht (AF Consulting AS);\n5. ENMAK 2030 valdkondade stsenaariumide majandusmõju analüüs: Olavi Grünvald ja Aivo Lokk (OÜ Finantsakadeemia);\n6. ENMAK 2030 meetmete ja tegevuste Natura mõju hindamise lõpule viimine: Riin Kutsar (OÜ Hendrikson&Ko);\n7. Energiajulgeoleku indikaatorite arvutused: Lembit Vali ja Madis Org (Eesti Arengufond);\n8. ENMAK 2030 valdkondade stsenaariumidega kaasneva maastiku muutuse visualiseerimine: Mari Hunt ja Ott Alver (Eesti Kunstiakadeemia);\n9. Mudeli koostamine ENMAK 2030 valdkondade stsenaariumide kombinatsioonide ehk energiamajandusstsenaariumide (teekaartide) koostamiseks, võrdlemiseks ja reastamiseks: Madis Org ja Jaanus Uiga (Eesti Arengufond);\n10. Parimaks osutunud ENMAK 2030 energiamajandusstsenaariumide sensitiivsusanalüüsi abil optimaalseim energiamajandusstsenaariumi selgitamine.\nENMAK 2030 KSH aruandega esitab KSH ekspert Irje Möldre (Eesti Arengufond), mh nimetatud tööde tulemuste alusel ENMAK 2030 meetmete ja nende alusel välja töötatud stsenaariumide eeldatavalt kaasneva olulise keskkonnamõju kokkuvõtte, olulise negatiivse keskkonnamõju leevendamise ja seire meetmed. ENMAK 2030 KSH aruande avalik väljapanek on kavas septembris 2014.\nENMAK 2030+ KSH programmi dokumentatsioon on leitav siit.


Sordiaretuse katselappe külvatakse eriliste väikeste külvikutega. Antud juhul on katselapi laius 1m ja pikkus 5 - 9 m. Selliseid väikeseid katselappe mahub siis põllule tuhandeid. Enne külvi on kõikidele lappidele minevad seemned eraldi kaalutud, töödeldud ja vastavalt põllu plaanile järjestatud. Külvaja jälgib põllul maha märgitud jooni ja tikukesi ning oskab siis õigel ajal külvikust seemned maha külvata. Pit on tehtud Eesti Taimekasvatuse Instituudis.\nEesti tingimustes on talinisu talvekindlus tähtis omadus. 2021 varakevadised tingimused soodustasid lumiseene levikut. Fotol on näha erineva talvekindlusega genotüübid talinisu aretuse katsepõllul\nIgal genotüübil talinisu sordiaretuse põllul on määratud küpsuse faas ja vastavalt sellele koristatakse iga lapp just temale õigel päeval. Üle poole saagist on juba turvaliselt hoidlasse viidud. Talvel analüüsitakse lappidel sorte ja aretisi laborites.\nMullaharimine[muuda | muuda lähteteksti]\nTalinisu sordid ja aretised võivad olla välimuselt väga erinevad. Valminult on nad kõik koos põllul väga pilku püüdvad. Erineva välimuse taga võivad olla sarnased majanduslikud omadused, sarnase välimuse taga aga hoopis erinevad omadused. Aretuspõllul on sadu ja tuhandeid erinevaid genotüüpe.\nKui talinisu sordid on valmis, koristatakse lapid väikese kombainiga kõik eraldi kotikestesse. Iga lapi koristusaeg on aretaja poolt paika pandud küpsusfaasi määramisega. Koristada ei saa liiga vara - terade niiskusesisaldus on siis liiga suur ja kombain ei peksa korralikult teri viljapeast välja. Samuti ei tohi koristada liiga hilja - iga vihmasadu võib küpse vilja kvaliteedi ära rikkuda.\nEestis kasvatatavad sordid 2019[muuda | muuda lähteteksti]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Talinisu&oldid=6055535"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:52, 21. veebruar 2022.


VIDEO: Uue aastatuhande koopainimesed – 30 miljonit hiinlast elab koobastes - Forte\nVIDEO: Uue aastatuhande koopainimesed – 30 miljonit hiinlast elab koobastes\nPealkiri võib tunduda šokeeriv, ent Hiina rahvaarvu arvestades pole 30 miljonit tegelikult eriti palju. Ometi tundub mõte miljonite inimeste elamisest koobastes 21. sajandil mõnevõrra pentsik.\nAjalehe The Los Angeles Times aruandel on miljonid hiinlased siirdunud elama koobastesse, vahendab Oddity Central.\nKuna paljudes sellistes maapõue uuristatud elupaikades on olemas kõik kaasaegse kodu mugavused, ei tohiks koopainimeseks nimetamist sealkandis küll solvavaks pidada.\nTänu olemasolevate maastikuvormide leidlikule rakendamisele ei nõua koopa elukõlbulikustamine eriti palju ehitusmaterjale, ning kuna künkad ja mäed, millesse koopad kaevatud on, toimivad aastaringse loodusliku isolatsioonina, on need enamikust tavapärastest pere-eramutest energiatõhusamad.\nÄrge aga arvake, et selliseid koobaselamuid võib näha kõikjal Hiinas. Suurem osa neist asub Shanxi provintsis, mille urbset kollast mulda on suhteliselt kerge kaevata.\nYaodongideks nimetavatel elukoobastel on poolringikujulised sissekäigud, mida ukse aseainena varjab riisipaber või rippvaip. Enamasti pole koopad eriti luksuslikud, kuid kui elanikel on piisavalt suur sissetulek, pole kaasaegsete mugavuste nagu kanalisatsiooni, elektrivõrgu-ühenduse ja telefoniteenuse paigaldamine probleemiks.\nEnamik koopaelulistest hiinlastest ajab siiski läbi ilma kalliste kommunikatsioonideta, eelistades neile koobaste looduslikke plusse — kõrgeid lagesid, ohtrat ruumi ja kena aiakest, kus teha kehalisi harjutusi ja päikese käes istuda.\n2007. aastal koostatud raporti andmeil on enamik Hiina koopaelanikest vanurid, kuna paljud noored on rännanud linnadesse ja kolinud betoonelamutesse. Samas unistavad mõned noored kunagi tulevikus lapsepõlvekoobastesse naasmisest.\n"Kui vanaks saan, tahaksin minna tagasi juurte juurde," rääkis koopas üles kasvanud, kuid 20ndatel eluaastatel linna kolinud Reb Shouhua.\nEakamad koopahiinlased aga ei kavatsegi oma esivanemate kodudest kaasaegsete elamute mugavasse rüppe kolida. "Elu on siin lihtne ja mugav. Ma olen eluaeg koobastes elanud ega kujuta midagi teistsugust ettegi," kinnitab 76aastane Ma Liangshui, kes elab ühetoalises koopas, kus pole palju muud kui voodi, tulease toiduvalmistamiseks ja üksainus lambipirn elektrijuhtme otsas.\nUskuge või mitte, aga nõudlus Hiina koobaselamute järele on suur. "Paljud tulevad siia otsima üürikoopaid, aga välja ei taha kolida keegi," osutab üks koopaomanikest.\nNeed, mida müüa pakutakse, maksavad umbes 37 000 eurot. Inimeste jaoks, kes tahavad lihtsalt proovida, milline on moodsa aja koopainimese elu, üüritakse koopaid välja hinnaga umbes 24 eurot kuus.\nTegu pole just viietärnihotellidega, ent vastavat kogemust ei unusta te ilmselt niipea.


ŠOSTAKOVITŠI KÜMNES | Piletimaailm Online\nIX Eesti pianistide konkursi võitja\nTraditsioonilisel ERSO ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkestri ühisel kontserdil on dirigendipuldis Vanemuise teatri muusikajuht ja peadirigent Paul Mägi. Hinnatud orkestri- ja ooperidirigendina on ta juhatanud sümfooniaorkestreid nii Euroopas kui Ameerikas, lisaks Rahvusooper Estoniale, kus ta tegutses aastaid kunstilise juhi ja peadirigendina, on ta teinud koostööd Soome Rahvusooperi, Rootsi Kuningliku Ooperi, Malmö Ooperi, Nantes’i Ooperi, Moskva ooperiteatriga Helikon jpt. Paul Mägi on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia orkestridirigeerimise professor ja Stockholmi Kuningliku Muusikakõrgkooli külalisprofessor.\nKontserdi solist ja tema esitatav teos selguvad novembri lõpus, kui kuulutatakse välja IX Eesti pianistide konkursi võitja.\nKontserdisarja HARMOONIA IV kontsert, esitleb E-Piim.\nVabu kohti: 133, Tavahinnad: 25 €, Soodushinnad: 18 €


Koormuseta fond - ülevaade, eelised ja näited\nKoormuseta fond on selline investeerimisfond, kus aktsiaid ostetakse ja müüakse investori vahenditest ostu või müügi eest komisjonitasuta. Müügitasusid nimetatakse koormaks ja koormuseta investeerimisfondid, nagu nimigi ütleb, pakuvad investoritele fondivalikut ilma selliste tasudeta.\nTargad investorid teavad, kui tasulised võivad olla üldisele tootlusele. Isegi mõned lisatasude baaspunktid võivad sõltuvalt portfelli suurusest vähendada üldist tootlust tuhandete ja isegi miljonite võrra.\nÜks viis investeerimisfondidesse investeerides makstavate tasude minimeerimiseks on koormuseta fondi valimine. Vahendustasude puudumist tuleb kaaluda muid tegureid silmas pidades, näiteks fondi üldine kulude suhe Kulude suhe Kulude suhe on tasu, mille investeerimisühing võtab aktsionäride vahendite haldamise eest. Investeerimisfirmadel, nagu investeerimisfondid, tekivad investorite fondide haldamisel sageli erinevad tegevuskulud ning nad võtavad kulude katteks väikese protsendi valitsetavatelt fondidelt. , fondi tootluse ajalugu, investeerimisstiil, riskitaluvus jne.\nInvesteerimisfondid avalikustavad, kas fond võtab oma prospektis kaasa prospekti. Prospekt on juriidilise teabe avalikustamise dokument, mille ettevõtted peavad esitama väärtpaberite ja börsikomisjonile (SEC). Dokumendis on teave ettevõtte, selle juhtkonna, hiljutiste majandustulemuste ja muu seotud teabe kohta, mida investorid sooviksid teada. .\n“Koormus” on investeerimisfondi tasu aktsiate ostmise ja müümise eest, mis on eraldatud vahendajale, näiteks maaklerile, nõustajale või muule spetsialistile.\nKoormuseta fond on fond, mis ei võta müügikoormustasu.\nKoormuseta fondid ostetakse otse investeerimisfirma kaudu ega nõua vahendajalt maaklerina tegutsemist.\nMis on koormusfond?\nKoormuseta fondi vaste on koormusfond. Investeerimisfondide koormused küsivad investoritelt aktsiate ostmisel või müümisel. Koormustasud võivad olla vahemikus 0% kuni 6%. Kui aktsiate ostmisel võetakse tasu koormatelt, on see tuntud kui esiosa koormus. Kui aktsiate müümisel võetakse tasu koormatelt, nimetatakse seda back-end müügikoormuseks.\nMiks siis müügikoormusi võetakse? Tasud on ette nähtud vahendajale, näiteks maaklerile, finantsnõustajale ja teistele spetsialistidele, hüvitamiseks investorile sobiva fondi valimise ja soovitamise eest. Ratsionaalsus on see, et vahendaja on võtnud aega ja pühendanud oma teadmised fondide sõelumiseks ja investori vajadustele kõige paremini sobiva leidmiseks. See on vastuoluline, sest ajalugu näitab, et koormusfondide ja koormuseta fondide tootlus on peaaegu sama.\nMiks valida koormuseta fond?\nKui investor otsustab investeerida koormuseta investeerimisfondi, möödub ta koormustasudest. See on võimalik, sest koormuseta fond jääb ilma vahendajata, kes soovib komisjonitasusid koguda. Koormuseta fond ostetakse tavaliselt otse fondi pakkuvalt investeerimisfirmalt.\nKuna fondi soovitamiseks ei kasutata erialaseid teadmisi, on investori otsustada ise. Paljud investorid on valmis ise uurima ja hoolsusega, et kokku hoida 4,5%, mida oleks võinud koormusfondilt küsida. Ilma tasudeta võib investeering koormuseta fondi investeerimisel vabalt kasvada ja müümisel puutumata.\nNäited koormusest ja koormusest tehtud investeeringutest\nInvestor ostab koormuseta fondist 10 000 dollarit aktsiaid ja teenib ühe aasta jooksul 10% tootlust. Investor teenib ühe aasta lõpus 11 000 dollarit ja viib koju 1000 dollari suuruse kasumi.\nOletame, et investor ostab sama 10 000 dollari väärtuses aktsiaid, kuid seekord on see investeerimisfond, mis võtab 4% -lise eelkoormuse. 4% ehk 400 dollarit võetakse aktsiate ostmisel välja, nii et 9600 dollarit jääb tööle. Fond annab aastaga 10% tootlust ja investor teenib ühe aasta lõpus 10 560 dollarit.\nInvestor ostab 10 000 dollarit aktsiaid tagatiskoormusega investeerimisfondist. Fond teenib aastaga 10% tootlust lõppsumma 11 000 dollari eest. Kui investor müüb oma aktsiad, võetakse 11 000 dollarilt 4% suurune tagakoormus.\nTulemuseks on see, et investori vahenditest võetakse 4% ehk 440 dollarit lõppsaldoks 10 560 dollarit ja 560 dollarit koju tagasi. 10% tootluse asemel realiseeris investor reaalset tootlust 5,6%.\nMiks valida koormusfond?\nKolme ülaltoodud stsenaariumi näidatud matemaatika abil näete, kui mõjusad võivad olla müügikoormuse tasud portfelli tegelikus tootluses. Investor peab kindlaks tegema, kas tasud on õigustatud.\nInvestorid võivad investeerimisfondi investeerida järgmistel põhjustel:\nUsk professionaali asjatundlikkusse, kellega nad töötavad vahendajana.\nTajutavad eelised kaaluvad üles koormuse kulud.\nInvestor ei pruugi soovida fonde iseseisvalt uurida. Nad sooviksid pigem valida neile professionaalse valiku.\nInvestoril on suhted oma finantsnõustajaga Finantsnõustaja Finantsnõustaja on finantsprofessionaal, kes pakub üksikisiku või üksuse rahanduse alaseid konsultatsioone ja nõuandeid. Finantsnõustajad saavad aidata üksikisikutel ja ettevõtetel oma finantseesmärke kiiremini saavutada, pakkudes oma klientidele strateegiaid ja viise, kuidas luua rohkem rikkust või investeerimisalaseid spetsialiste, ning tunneksid end süüdi, kui investeeriksid ise, ilma et nõustaja saaks komisjonitasu.\nTasud, mida saab laadida koormuseta fond\nSee, et investeerimisfond ei võta aktsiate ostmise ja müümise eest tasu, ei tähenda, et see fond oleks automaatselt "madala tasuga" fond. Võimalik, et koormuseta fond võib lõpuks olla kallim kui müügikoormustasuga fond.\nKoormuseta fondi kuuluvad tasud ja tasud võivad sisaldada järgmist:\nFondi kulude suhe\n12b-1 tasud turustamise, levitamise ja teenuse eest\nOluline on märkida, et koormuseta investeerimisfondid võivad aktsiate ostmisel ja müümisel endiselt tasusid võtta. Mõistet tähelepanelikult vaadates on koormustasu tasu, mis eraldatakse vahendajale, kes tegutses fondi ja investori vahel maaklerina. Fond võib aktsiate ostmisel või müümisel nõuda investorilt tasusid ja tasud lähevad fondile endale, mitte maaklerile. Seega kvalifitseeritakse sellist tüüpi fond endiselt koormuseta.\nInvestorid peavad mitme investeerimisfondi analüüsimisel arvestama kõigi tasudega. Koormuse ja koormuseta vaatamine on hea algus, kuid ei räägi kogu lugu. Muud tasud võivad koormuseta fondi muuta kallimaks kui koormusfond.\nKomisjoni komisjoni komisjon viitab töötajale pärast ülesande täitmist makstavale hüvitisele, milleks on sageli teatud hulga toodete või teenuste müümine\nJuhtimiskulude suhe (JK) Juhtimiskulude suhe (HTM) Juhtimiskulude suhe (HTM) - mida nimetatakse ka lihtsalt kulude suhtarvuks - on tasu, mille peavad maksma investeerimisfondi või börsil kaubeldava fondi (ETF) aktsionärid. . HTM läheb selliste vahendite haldamiseks kulutatud kogukulude poole.\nAvatud või suletud investeerimisfondid Avatud või suletud investeerimisfondid Paljud investorid peavad avatud ja suletud investeerimisfonde sarnaseks, kuna mõlemad investeerimisfondid võimaldavad neil odavat viisi kapitali ühendada ja\nTehingukulud Tehingukulud Tehingukulud on kulud, mis ei teki ühelegi tehingus osalejale. Need on turu majanduskaubandusest tulenevad varjatud kulud. Majanduses põhineb tehingukulude teooria eeldusel, et inimesi mõjutab konkurentsi omakasu.


Kilvafoorum • Vaata teemat - Uus kilvaleht - 2013\nUus kilvaleht - 2013\nPostitas Aare6631 03.07.2013, 21:39\nPärast serveri tarkvarauuendust septembris 2012 hakkas kilvaleht, mis praegusel kujul eksisteerib veebruarist 2009, ajale jalgu jääma. Nüüd on uus leht valmimas ja uus hooaeg algab uutmoodi: http://www.kilb.ee. See on uus avaleht. Uudis lehel keskel on suvaline, samuti Möödunud mängud menüüs paremal allpool. Küll aga vastab tegelikkusele Eesolevad mängud paremal menüüs ülal. Tasub klõpsata ülal menüüs Hooaeg 2013-14, siin on kalender tänase seisuga üleval. Esialgu ilma spordimängude, Jüri sarja ja Tartu MV-ta.\nIga mäng on uuel lehel omaette sündmus (ühik), mille juurde kuulub kogu info, sealhulgas registreerimine, asukoht, pärast ka tabel ja küsimused-vastused. Ühe toimunud mängu infot näeb 1. juuli näidismängu lehel http://www.kilb.ee/mangud/testmang. Sündmusi saab kombineerida sarjade kaupa (http://www.kilb.ee/mangud/sarjad), saab ka avalehel paremal Kõik mängud klõpsates otsida mingit kindlat mängu või mänge mingil ajavahemikul, nii toimunud kui eesolevaid, mingis kindlas paigas jne.\nEelmine Kilvaleht jääb komplektselt kättesaadavaks aadressil http://roheline.kilb.ee. Eelmised hooajad (kuni juuni 2013) jäävad vanal lehel kättesaadavaks, uuele neid ringi tõstma ei hakka. Tasapisi ilmuvad uuele lehele muudki materjalid (reiting, medalitabelid jm), kavas on ka uue hooga EML liikmemaksu koguma hakata.\nOotame siia teemasse tähele- ja ettepanekuid!