Noor Tegija, mai 2014 by Noor Tegija - Issuu\nTallinna noortekeskuste suvised linnalaagrid Lisa Kärp Tallinna noorteinfo juht\nallinna noortekeskused korraldavad ka sellel suvel mitmeid põnevaid linnalaagreid noortele. Tegevusi jagub igale maitsele: näiteks saab seigelda linnaruumis nii jalgsi kui ka jalgrattaga, avastada viikingite radasid, meisterdada fantaasiaraamatut ja hullata nii veekeskuses kui ka merel. Laagrivahetused toimuvad 9.–13. ja 16.–20. juunini. Linnalaagrite osalemistasu on Tallinna noortekeskuse kaardiga noorele 43,05 eurot, ilma kaardita 50,75 eurot. Täpse hinna saab teada noortekeskusest. Noortekeskuse kaarti on võimalik osta igas Tallinna noortekeskuses kohapeal ning see maksab 3,50 eurot. Kaart kehtib kõikides Tallinna noortekeskustes kuni noore 26-aastaseks saamiseni.\nLisainfot laagrite ja muude suviste tege vuste kohta leiab Tallinna Noorsootöö Keskuse kodulehelt: www.taninfo.ee.\nNoortekeskused on piirkondlikud noor sootöö korraldamise keskused, mida on võimalik külastada kõikidel Tallinna lastel ja noortel. Keskustes on loodud võimalused suhtlemiseks, mängimiseks, noori huvitava informatsiooni hankimiseks, õppimiseks ning igakülgse nõu ja abi saamiseks noorsootöötajatelt.\nLiikumisaasta 2014 «Terve Eesti eest!» L iikumisaasta 2014 eesmärk on suurendada liikumisharrastusega tegelejate osakaalu, tõsta liikumise ja sportimise alast teadlikkust ning panna inimesi rohkem märkama sporti ja liikumisharrastust. Liikumisaastal tutvustatakse inimestele liikumisharrastusega tegelemiseks sobivaid võimalusi ja erinevaid viise ning korraldatakse üritusi, et innustada neid senisest enam liikuma. Liikumine peaks olema iga Eesti inimese igapäevaelu lahutamatu osa, mille tulemusel oleks elanikkond tervem ja jätkusuutlikum. Tallinlastele suunatud terviseliikumisprogramm «Tallinn liigub» 2014. aasta kalenderplaanis on kirjas üle 190 etapi ja osavõistluse, kust iga tallinlane leiab endale sobiva ürituse liikumisharrastusega tegelemiseks. Näiteks toimus mai keskel traditsiooniline tervisespordiüritus SEB maijooks Tallinna lauluväljakul (www.jooks.ee). Igal kolmapäeval ja neljapäeval toimuvad Stamina tervisejooksu ja tervisekõnni sari erinevatel Tallinna terviseradadel ja parkmetsades (www. stamina.ee), juunis saab osa võtta\nTallinna noortenädala raamist väljas konkursid\nallinna noortenädala korraldaja Tallinna spordi- ja noorsooamet kuulutas 15. mail, Tallinna päeval välja terve rea põnevaid konkursse noortele. Osalemislusti pakuvad ühtekokku kuus konkurssi: fotokonkurss «Raamist välja linnaruum», moeillustratsioonide konkurss «Raamideta mood», räpitekstide konkurss «Räpilüürika linnas», koomiksikonkurss «Kirjanikuhärra suur saladus», linnaruumihelide konkurss «Tallinn heliseb! Linnaruumi helinad!» ja Tallinna noorte tunnustuskonkursi «Suured teod» auhinnakuju kujundamise konkurss «Tulevikute(i)gu». Nagu kõlab noortenädala juhtmõte – «Raamist välja» –, nii on ka noortenädala konkursid oma raamidest välja tulnud. Koomiksitegelased Tammsaare ja Vilde, utoopilised moeillustratsioonid ja linnahelidest komponeeritud muusikateosed on vaid väike sissejuhatus ja pilguheit noortenädalasse.\nEraldi väärib esiletõstmist konkurss «Tulevikute(i)gu», millega Tallinna noortenädal soovib anda uue näo noorte tunnustuskonkursile «Suured teod» ja leida uus auhinnakuju, mis sümboliseerib tuleviku noortevaldkonda. Teisisõnu – keraamilisest ja veidi aeglasevõitu teost kujuneb tulevikus näiteks robottigu, kes hakkab korda saatma suuri tegusid, säilitades sealjuures oma peamise väärtuse – edasiliikumise. Lisaks kutsub Tallinna noortenädal noori osa võtma sihtasutuse Unitas korraldatavast SinuFilm konkursist, mille raames toimub septembris Tallinna noortenädalal inimõiguste teemaline vestlusring «Stereotüüpidest välja». Vestlusringi järel valmivad animafilmi ja lühifilmi töötubades stereotüüpide ja inimõiguste teemadel noorte endi lugudest loodud filmid. Kõik töötubades valminud filmid osalevad SinuFilmi konkursil, mille kaudu jõuavad noorte lood tuhandete inimesteni Eestis ja üle maailma. Kõigil noortel on võimalus muuta maailma paremaks, rääkides olulistest, stereotüüpidest väljapüüdlevatest lugudest, olgu need siis kangelaslikud või traagilised. Täpsemat informatsiooni Tallinna noortenädala raames toimuvate konkursside ja ürituste kohta leiad meie koduleheküljelt: www.noortenadal.ee või Facebookist www.facebook.com/noortenadal.\nkaasaegne organisatsioon Mektory – unikaalne ja ühendav TTÜ innovatsioonimaja lk 2\nSeikleva kultuuri jõujaam Kultuurikatel inspireerib ja innustab lk 3\nNoortekeskused – hüppelaud ellu! Noorsootöötajad keset linna Linn liigub.\nFoto: Mariann Lambing\nEesti suurimast orienteerumissündmusest Tallinna orienteerumisnädal, kus võistlused toimuvad Tallinnas ja Harjumaal (www.tow.ee) ja Škoda MTB kolmapäevakutest, kuhu oodatakse kõiki jalgrattahuvilisi, eriti aga alles sporditee alguses olevad rattureid (www.kolmapaevakud.ee). Suurimaks tervisespordiürituseks «Tallinn liigub» raames on SEB Tallinna maraton ja SEB Tallinna sügis-\njooks, mis sel aastal toimub juba 15. korda. Esmakordselt korraldatakse NIKE noortejooksu, kuhu oodatakse võistlema 12–25-aastaseid noori (www.jooks.ee). Terviseliikumisprogrammi «Tallinn liigub» tänavuse kalenderplaani leiate Tallinna spordi- ja noorsooameti kodulehelt www.tallinn.ee/ sport «Tallinn liigub» alt.\nRAA MIST VÄL JA KON KURSID TALLINNA NOORTENÄDALA "RAAMIST VÄLJA" KONKURSID: Fotokonkurss • Moeillustratsioonide konkurss • Räpikonkurss ja palju muud Vaata lisa: www.noortenadal.ee Tallinna noortenädal 2014 "Raamist välja" 8.-12. september 2014 Rotermanni kvartalis • Facebook: noortenadal\nKesklinnas avab uksed uus noortekeskus Klassihommikud Kopli noortekeskuses Lapse õigused – mitte ainult lapsele lk 4\nlaste- ja noorte sõbralik linn Laps meie linnas lk 5\nprojektitöö Noortekeskus aitab noorel luua sideme ühiskonnaga Sallivus ja vaenulikkus algklassilaste seas lk 6\njulge ja tahtejõuline noor Vanglateenistuse enesekaitse koolitus lk 7\naktiivne noor Noorsootöö õpe Tallinna Ülikoolis Tallinna linnavolikogu simulatsioon lk 8\nn o io s t a is n a g r o e n g e S a s a U a k ARVAM\nunikaalne ja ühendav TTÜ innovatsioonimaja • Alates avamisest 2013. aasta novembris on Mektory keskust külastanud juba üle 16 000 inimese. Toimunud on 40 konverentsi kokku enam kui 5500 osavõtjaga, külastanud on meid 75 delegatsiooni 40 riigist (nt Hiina, LõunaKorea, Jaapan, Singapur, Malaisia, Mongoolia, Austraalia, Uus-Meremaa, USA, Kolumbia, Brasiilia, Argentina, Tšiili, Ukraina, Venemaa, Prantsusmaa, Island jt). Meil oli au võõrustada 8. mail NATO 28 suursaadikut koos saatjaskonnaga. Külaskäigul osalesid NATO asepeasekretär Alexander Vershbow ja kindral Knud Bartels. • Tänaseni on toimunud meie majas 240 ekskursiooni erinevas vanuses lastele, tudengitele ja täiskasvanutele. Läbi on viidud põnevaid üliõpilasüritusi ja kursuseid erinevatele vanusegruppidele.\ntea varrak Mektory direktor\november 2013 jäädvustub Tallinna Tehnikaülikooli ajalukku kui verstapost, mil ülikooli juures avati innovatsiooni- ja ettevõtluskeskus Mektory. Innovaatiline ja uuenduslik meel, söakus teha pööraseid asju ei ole paljudes ettevõtlusvaldkondades enam isegi mitte eelis, vaid hädavajalik eeldus konkurentsis püsimiseks. Sama kehtib ka haridusasutuste kohta. Tänapäeva ülikooli roll on koos üliõpilaste ja teadlastega aidata kaasa suurte, keskmiste ja väiksemate ettevõtete toodete arendamisele ning konkurentsivõime tõstmisele. Siin on meie ülikoolil edulugusid, mida teistelegi ette näidata. Teeme koostööd Mitsubishi Motors Corporationiga, Mitsubishi Motorsiga, Ericsson Eesti ASiga, Riigi Kinnisvara ASiga, Vopak E.O.S ASiga ja paljude teistega. Mektory tuum pole siiski ainult ettevõtlus. Meie uues majas on huvilistele avatud mitmed moodsad laborid ja demotoad – tegevusi jätkub igale vanusele. Meil on erinevad nõupidamisruumid tipptehnikaga ja isegi 80ndate stiilis retrosaun. Mektoryst on kujunenud uuendusliku ja julge mõtte saatkond ühiskonnas, inspireerija ja toetaja.\nMektorys on võimalik osaleda mitmetes töötubades ja kursustel • Koolitund Energia Avastuskeskuses koos LED-laterna valmistamisega. • Cool Tool stuudio töötoas saab ise multifunktsionaalsetel tööriistadel valmistada vineerist ja puidust tooteid. • 3D-printeri kursusel antakse ülevaade, kuidas 3D-printer töötab, mis tehnoloogiaid kasutatakse tänapäeval ning millisest materjalist saab 3Dprinterist tooteid välja printida. Tehakse ülevaade printimise prototüüpimisest, valmistamisest, disainist. Esitletakse TTÜ tudengite startup-ettevõtte Secured3D by ITBS uudset tehnoloogiat, mis teeb 3D-printimise lihtsaks ja turvaliseks.\nMis siis on Mektory? Mektory on mugandatud akronüüm sõnadest Modern Estonian Knowledge Transfer Organisation For You ehk kaasaegse Eesti teadmussiirde organisatsioon. Meie eesmärkideks on: • viia kokku teadlased, üliõpilased ja ettevõtjad ning olla praktilised tootearendusprobleemide lahendajad ja ka uute tarkade ideede genereerijad, • siduda maksimaalselt ülikooli teoreetilist õpet praktilisega ning valmistada ette paremal tasemel ja juba ettevõtetega koostöökogemusega insenere, • innustada üliõpilaste idufirmasid edasi liikuma – selleks oleme juba neli korda läbi viinud ärimudelite konkursse ja lähetanud võitjaid ka laia maailma. Samuti pakume majas tasuta kontoripinda meie idufirmadele, • tegeleda igas vanuses lastega ja näidata, et inseneeria on huvitav ja jõukohane ning elulähedane eriala. Selleks on avatud on erinevaid põnevaid laboreid, • pühenduda maksimaalselt rahvusvahelistumisele, sest ainult erinevate kultuuride, tööharjumuste, ideede ja huvitavate lahenduste kokkuviimine tagab tänapäeval edu. Õppima ja edasi liikuma ning valdkondade sünergiat otsima peab iga inimene igas vanuses! Nende eesmärkide täitmiseks oleme vallutanud Mustamäel ülikooli kampuses 4450 m² suuruse maja neli korrust. Meie majas paiknevad mitmed laborid ja stuudiod, mis pakuvad innovatiivset õpi- ja töökeskkonda lastele, tudengitele ja täiskasvanutele. Ettevõtetel on võimalik nendes läbi viia toote- ja äriarendusprojekte. Samuti paiknevad siin mitmed põnevad demokeskused. Laborid • Ärimudelite labor – interaktiivne keskkond, mis toetab interdistsiplinaarseid meeskondi ärimudelite arendamisel ja mille seadmed võimaldavad välja töötada, täiustada ja analüüsida erinevaid ärimudeleid üheaegselt ning paljude üliõpilaste, ettevõtete töötajate ja teadurite grupitööna. • Mobiilsete teenuste ja meedia labor – pakub võimalust suurte and-\nNATO asepeasekretär Alexander Vershbow ja kindral Knud Bartels ning 28 suursaadikut koos saatjaskonnaga.\nTöötuba multifunktsionaalsete seadmetega Cool Tools stuudios.\nmehulkade põhjalikuks analüüsiks, seoste otsimiseks ja visualiseerimiseks. Eye Tracker tehnoloogia abil saab jälgida inimese tähelepanu fookust erinevates olukordades. • Logistika ja tarneahela juhtimise innovatsioonilabor – simulatsiooni- ja demokeskus ning interaktiivne õppeklass, logistika, transpordiplaneerimise, tarneahela ja tootmise juhtimise arendamiseks. • e Meditsiini, eTervise ja eRiigi labor. •M  etallilabor, keevituslabor, puidulabor, värvilabor, elektroonikalabor, mehhatroonikalabor. • Cool Tools labor – varustatud lastele ohutute multifunktsionaalsete tööriistade-seadmetega. Demokeskused • Ericsson Connectivity Room on inspireeritud loodusest ja keskkonnasõbralikkusest, sponsoriks Ericsson Eesti AS.\n• Samsung Digital Academy pakub tehnoloogia kõige uuemaid lahendusi, sh Samsung Schooli, mis on mõeldud koolidele interaktiivsete tundide läbiviimiseks, sponsoriks Samsung. • Robotoorium on koht erinevate interaktiivsete robotite testimiseks ning Festo interaktiivsete tehnoloogiaõppe programmide ja Meclab õppekomplektide abil on võimalik jäljendada tööstuslikku tootmist. • Eesti Energia Avastuskeskus tutvustab põnevat interaktiivset näitust «Konnast voltmeetrini». • Kosmosekeskuses saab teada, milline on Eesti koht kosmoseriikide hulgas ning kuidas rakendada praktikas kosmosetehnoloogiate ja satelliidirakenduste-alaseid teadmisi. • Vaadata saab satelliitide liikumist reaalajas. Stuudiod • Eesti Kunstiakadeemia stuudio on\nFotod: Heidi Pihlak\nnäidistuba, kus kõik inimese eluks tarvilik on mahutatud 12 m² (3 x 4) põrandapinnale. • Konverentsisaal mahutab 320 osavõtjat. • Britain Means Business Room on seminaride ja koosolekute läbiviimiseks. • Ameerika keskus on USA haridusele ja kultuurile pühendatud ala. • Mektorys on endale koha leidnud TTÜ üliõpilaste start-up-stuudiod (Prismattery, ITBS, StudentKnows, Mestyre IT, 4Deus) ja meelilummavad teemastuudiod, mille eesmärgiks on tutvustada erinevate riikide kultuuri, õppimisvõimalusi ja kombeid (Jaapani stuudio, Hiina stuudio, India stuudio, Austraalia stuudio). Mektory majas saab Sinu ideest prototüüp ehk oma idee teostamiseks on võimalik ise kõik algusest lõpuni oma kätega valmis teha – ole Sa siis üliõpilane, start-up-ettevõtja või harras tusinsener.\n• Tehnoloogiaõppe kolmeastmelises töötoas tutvustatakse Festo interaktiivset e-õppeprogrammi «Tehnoloogia võimalused», mehaaniliselt näitlikustatud loogikaõpet ja robotitega tootmisliini mudeli kokkupanemist. • Ringraja roboti töötoas valmistatakse ringraja robot, mille eesmärgiks on sõita ringrajal kiireid aegu ning ületada samaaegselt ettejäävaid takistusi. Roboti valmistamiseks kasutatakse käepäraseid vahendeid, et hiljem oleks sarnast robotit võimalik ka ise valmistada. • Mobiilsete teenuste ja meedia laboris tutvustatakse silmajälgimise tehnoloogiat. Silmajälgimise seadme abil on võimalik tuvastada, kuhu on inimese tähelepanu suunatud, kui ta vaatab näiteks pilti, videot, veebisaiti või valib tooteid. • Alates septembrist korraldame Kosmosekeskuses seminare ja kursuseid. Tutvustame uusi kosmosega seotud satelliidirakendusi ja tehnoloogiaid. Teleskoobiga saab jälgida taevakehasid. Meie meeskonda kuulub uudishimulik ja mänguhimuline koer Jack Südametemurdja. Mektory hubane, inspireeriv ja võimalusterohke keskkond innustab inimesi meie majja tagasi tulema, uudistama ja tegutsema. Tulge ja tutvuge! Teha juba homme midagi innovaatilisemat kui täna. See pole võimalus, vaid ajaga kaasas käimine – nii teadlastele, õppuritele, ettevõtjatele kui igaühele meist! Infot meie tegemiste kohta leiab nendelt lehekülgedelt: www.ttu.ee/ mektory ja www.ttu.ee/ettevottele.\nseik le va kult uuri\njõu ja a m\nKultuurikatel inspireerib ja innustab – ideest teostuseni E\n• Saepink võimaldab väga täpselt välja lõigata erinevaid puitdetaile, mille abil saab valmistada näiteks mööblikarkassi. MakerLabi töökojas on võimalused veel elektroonika jootmiseks, lahtijootmiseks kui ka kõvajootmiseks. Professionaalse kuni A0-printeriga saab printida suuri reklaammaterjale. Loodud on võimalused ka metalli keevitustöödeks, et metalli kokku sulatada või metallstruktuure luua. Keemilisi aure eraldavate tööde jaoks on olema tõmbekapp ning puurfreesi abil saab puurida metalli ja puitu. Lisaks on MakerLabis neli-viis lukksepatöökohta, kolm suuremat koosteala ning õppeklass koos esitlustehnikaga. Hea mõte viib oma ettevõtte loomiseni\nMakerLab asub täpsemalt Telliskivi loomelinnaku lähedal Heina tänaval majas number 33. MakerLabi uksed on avatud kolmapäevast pühapäevani kella 12–19.\nÜks esimesi ja suuremaid projekte, mille tegemist MakerLabi meistrid toetasid, oli Eesti Arhitektuurikeskuse makett Tallinna vanalinnast. 2015. aastal esitatakse seda 3D-prinditud maketti Milano Expo Eesti paviljonis. Vanusepiiranguid loomingulisel mõtlemisel ja tegutsemisel pole. Näiteks on meie kõige pisemate külastajate lemmiktegevuseks erinevate putukrobotite valmistamine. Välistatud pole üldse see, et nende ideest võiks sündida veel midagi palju suuremat. Selleks et oma loomingulisi ideid teostada, on vaja ka tehnilisi vahendeid ja ruumi. MakerLabis on võimekad masinad, mõnus õhkkond ning alati on kohal oma ala meistrid, kellelt nõu küsida. Lisaks toimuvad MakerLabis sageli erinevaid sündmused – koolitused, loengud ja õpitoad, mille kohta leiab jooksvalt infot MakerLabi kodulehelt. Võib öelda, et MakerLab on Eesti esimene isetegijatele suunatud avatud töökoda, mis pakub väga häid või-\nhkki Kultuurikatla suurt maja alles ehitatakse, toimub meie juhatusel juba palju põnevat. Suvel võib igaüks leida tee Kultuurikatla Aeda, lihvida meie ettevõtlusprogrammis oma loov- või äriideed, valmistada ette Stalker festivali esinemist või mis veel lahedam – teha MakerLabis valmis oma elu esimene isevalmistatud toode või toote prototüüp! Mida aeg edasi, seda enam mõistavad kõik, sealhulgas ka Kultuurikatel, kui oluline on jagada kogemusi ning seista üheskoos selle eest, et noored saaksid praktilise töökogemuse juba kooli ajal, et tekiks ettekujutus päris asjadest päris maailmas. Meie ülesanne ongi innustada ja inspireerida, õpetada ja kaasata, õppida sealjuures ka ise ja jagada oma kogemusi.\nKultuurikatla üks värskemaid ettevõtmisi on meie MakerLab – spetsiaalne kõigile avatud töökoda, mis on väga aktiivselt tööle hakanud. MakerLab pakub võimalust käima lükata oma äri ehk teha valmis reaalne asi, mida tulevikus tootma saaks hakata. MakerLabis on võimalik kaasa aidata oma kunstiprojekti teostumisele, mis vajab mõnda detaili, kuid mille tegemiseks on vaja spetsiaalseid seadmeid ja meistrite abi. Kindlasti ei pea alati olemas olema juba mingi kindel projekt – oleme avatud kõigile huvilistele, kes soovivad ise midagi teha ja uusi oskusi omandada, toimetada koos sõprade ja mõttekaaslastega ning jõuda nii oma esimese isevalmistatud tooteni ning miks mitte sealt edasi ka oma esimese ettevõtteni.\nmalusi, kuid ei eelda kindlaid teadmisi ja professionaalsust, vaid tahet midagi teha ja loovaid ideid. MakerLabis võiksid vabalt valmida sellised tulevikutooted, mis täna on veel vaid mõtted kellegi peas, kuid varsti kasutatakse neid ka kodudes. Tootedisaini valdkond areneb tänapäeval väga kiiresti, mistõttu on üha olulisem nii asjade väline külg kui ka praktilisus. Kui kellegi on näiteks mõni hea mõte, kuidas muuta konserviavaja käepärasemaks ja stiililt lahedamaks, siis MakerLab on selleks just sobiv koht. MakerLab on koht kõigile MakerLabi uksed on avatud kõigile, olenemata vanusest, soost või professionaalsest taustast. Oodatud on nii disainerid, prototüüpijad, kunstnikud, hobimeisterdajad, tehnika- ja kunstimaailma alles avastavad inimesed kui ka kindla ideega leiutajad ning need, kes soovivad proovida midagi uut, õppida ja oskusi arendada. MakerLabi huvilised võibki suures plaanis jagada kaheks: need, kellel on äriidee mingi toote kujul juba olemas ning kes vajavad võimalusi toote valmistegemiseks, ja need, kes soovivad iseen-\ndale midagi uut ja põnevat ehitada, olgu selleks siis omanäolised prilliraamid või jalgratta külge kinnitatav topsihoidja. Avatud töökoda, meistrite professionaalne nõu ning võimekad masinad on abiks kõigile eelnimetatuile. Alles hiljuti sai lugeda, kuidas 10. klassi Eesti poiss võitis rahvusvahelisel leiutajate olümpiaadil hõbemedali enda leiutatud Valvekarbi ehk iseseisva valvesüsteemi eest. See on üks näide noorte võimekusest ja oskustest. Täiesti vabalt võinuks see mõte teoks saada ka Kultuurikatla MakerLabis, sest meie soov ongi pakkuda nutikatele ja tegusatele noortele võimalusi, et ideest ei jää ainult ideeks. MakerLabi tehnika abil saaks ehitada nii elektrikitarri kui ka jalgratta MakerLabi tehnikaparki kuuluvad mitmed masinad ja tööriistad, mis nn tavakasutajale üldjuhul kättesaadavad ei ole, kuid mille abil saab luua väga erinevast materjalist tooteid. Hiljuti valmis MakerLabi töökojas laserlõikamise abil lõõtspilli klahvimehhanism, muusikavaldkonnas tegutsejaid ehitasid ise kõlareid ning samuti valmisid meil ohilennuki detailid.\nValmiv elektrijalgratas on MakerLabis juba pikemat aega teema, mis kirgi kütab ja nii mõnegi tehnikahuvilise endale sarnast ehitama innustab. Need on kõigest mõned näited, mis annavad aimu, mida tänapäeval on võimalik teha siinsamas. MakerLab kutsub avastama, katsetama ja teostama. Olgu lühike spikker ka masinatest ning sellest, mida need teevad: • 3D-printeri abil on võimalik luua plastist ruumilisi tooteid. Toote idee kujundatakse eelnevalt vastavate programmide abil arvutis ning prinditakse siis välja. 3D-printeri toormaterjaliks on PLA filament, mis tähendab, et meil saab luua praegu vaid plasttooteid. • CNC-pingi abil saab puidust või plastist puurida välja ruumilisi ja reljeefseid kujundeid. CNC-pingi töökäsklus seadistatakse samuti eelnevalt arvutis. • Laserlõikuriga saab vineerist või plastist välja lõigata motiive ning graveerida. Ka laserlõikurile antakse töökäsklus arvuti ehk eelnevalt seadistatud programmide abil. Võimalus on ka metalli peale graveerida.\nSelleks et idee ei jääks vaid ideeks ja toote esimene prototüüp vaid prototüübiks, saab juba täna liituda ka Kultuurikatla ettevõtlusprogrammiga, mille eesmärgiks on aidata kaasa ettevõtte loomisele ja arendamisele. Hirmud ja teadmatus pole selles valdkonnas midagi uut ja alati on hea, kui on küsida kellegi käest, kes vaatab kõrvalt ja on süvendatult kursis kõigi edusammude või tagasilöökidega, mis iga äri alguses saadavad. Kultuurikatlas on võetud suund koostööle erinevate valdkondade vahel ja näidata potentsiaali tõeliselt innovaatiliste ja uuenduslike lahenduste väljatöötamisel. Oma nina ette vaatamine ja kiivalt üksinda tegutsemine ei ole edu võti, kuid koostöö ja avatud (ka rahvusvaheline) suhtlemine on seda kindlasti. Kuna Kultuurikatla tegevuste tanner on juba väga lai, tasub Kultuurikatla tegevustega sammu pidada nii erinevate FB lehtede kaudu (KultuuriKatel, KultuuriKatel MakerLab, Kultuurikatel Hub & Labs, Kultuurikatla Aed, Kohvik Kanala) kui ka jälgides uudiseid meie kodulehelt www.kultuurikatel.ee. Rohkem infot MakerLabi ja seal toimuvate sündmuste ja koolituste kohta leiab kodulehelt www.kultuurikatel.ee/makerlab/. Kultuurikatla tegevusi kaasrahas tavad Tallinna linn, EAS ja Euroopa Regionaalarengu Fond.\nhüpe tule vikku\nNoorsootöötajad keset linna Annegrete Johanson mobiilse noorsootöö programmijuht\nuulis kolivad noorsootöötajad sinna, kus on noored – linnaruumi. 7. juulil alguse saava tegevuskuu raames pakuvad noorsootöötajad koos mitmete koostööpartneritega huvitavaid tegemisi üle Tallinna. Igal nädalal toimuvad tegevused erinevates linnaosades ja randades. Kõik noored vanuses 7–26 on oodatud aktiivselt osalema. Erinevalt varasematest aastatest, mil noortele pakutavad tegevused on toimunud peamiselt randades, ollakse sel suvel rohkem ka linnas. Vanem sihtrühm, kelleni püütakse jõuda, ei tule rannas pakutud tegevustega kaasa, mistõttu pakutakse neile alternatiivseid tegevusi linnas, erinevates lin-\nnaosades ning erinevate teemavaldkondadena (ekstreemsport, seiklus, tänavatants jne). Ühtlasi jätkatakse tööd ka rannas, et pakkuda tegevusi nooremale sihtgrupile, kes on varasematel aastatel ranna noortekeskuste pakutavate tegevustega aktiivselt kaasa tulnud. Noori kaasatakse pakutavate tegevuste planeerimisse ja toetatakse nende endi algatatud ideid. Projekti «Noorsootöötajad keset linna» raames viiakse 7.–31. juulini linnas läbi erinevaid tegevusi tutvustavad õhtupoolikud. Tegevused viiakse läbi linnaosapõhiselt: esimesel nädalal ollakse Põhja-Tallinnas, teisel Nõmmel, kolmandal Kesklinnas ning viimasel nädalal külastatakse erinevaid linnaosasid. Paralleelselt linnas toimuvate tegevustega korraldatakse\nerinevaid töötubasid ja võistlusi Stroomi, Pikakari ja Pirita rannas ning Harku järve juures. Planeeritud tegevustest võib esile tuua erinevad ekstreemspordivõistlused – BMX, tõukeratta-, rula- ja uisuvõistlus, mille lõpuürituseks on Best Trick võistlus Haaberstis. Lisaks tänavatantsule, seiklustegevustele, spordile ja paljule muule korraldatakse suunatud tegevusi erinevates Tallinna linnaosades. 7. juulil avab «Noorsootöötajad keset linna» projekti kontsert Stroomi rannas. Täpsema info saamiseks jälgi meie Facebooki ja Tallinna Noorsootöö Keskuse lehekülge (www.taninfo.ee), kuhu need juunis lisanduvad.\nTallinna kesklinnas avab uksed uus noortekeskus Liisi Hansen Kesklinna noortekeskuse juhataja\neatselt avatakse aadressil Raua 23 uus Kesklinna noortekeskus. Keskuse sihtrühm on 16–27-aastased noored, kuid teretulnud on ka kõik teised. Avatavas noortekeskuses asub ka Tallinna noorte infokeskus (www.taninfo. ee), mis kogub ja levitab noorteteavet. Lisaks on meie majas mobiilsed noorsootöötajad, kes peale tänavatöö ehk noortega kontakti loomise ja hoidmise ning nõustamise arendavad noorte sotsiaalseid oskusi. Samuti pakub Kesklinna noortekeskus noorteühingutele kontoriruumi ja võimalust oma tegevusi korraldada. Keskuses on end sisse seadnud järgmised ühendused: MTÜ AIESEC Eesti, mis pakub meeskonnatöö-, juhtimis- ja projektijuhtimiskogemusi ning\nkujundab noorte väärtusi; MTÜ Tegusad Eesti Noored, mille missioon on suurendada Eestimaa noorte ühiskonnateadlikkust ja omaalgatust riigi ning Euroopa tasandil; MTÜ Sild Ettevõtlike Noorte Tulevikku, mis arendab noorte ettevõtlust, ning MTÜ TÕE, mis ühendab Tallinna üld-, kutse- ja erihariduskoole ning erakoolide õpilasesindusi. Kesklinna noortekeskus on keskkond, mis soosib noorte aktiivsust, omaalgatust ja kaasatust. Keskuses hakatakse korraldama töötube, koolitusi, külalis- ja kultuuriõhtuid, kontserte ning palju muud põnevat. Eesmärk on pakkuda noortele väärtuslikke isetegemise ja mitteformaalse õppe võimalusi. Lisateavet Kesklinna noortekeskuse kohta saad veebilehelt www.taninfo.ee/kesklinn.\nKlassihommikud Kopli noortekeskuses Bergit Semre Kopli noortekeskuse juhataja\nopli noortekeskus kutsub 7–10-aastaseid lapsi osalema harivas ja huvitavas laste õiguste ja kohustuste teemalises programmis. Selles programmis teavitatakse osalisi mängulise tegevuse kaudu nende õigustest ja nendega kaasnevatest kohustustest, lähtudes ÜRO lapse õiguste\nkonventsioonist. Mõtiskleme üheskoos selle üle, mida need õigused tähendavad ja mis kohustused meil on. Samuti räägime mängu kaudu tunnetest, mis õpetavad lastel olema nii enda kui ka teiste suhtes arvestavamad: mida laps tunneb, kui talle halvasti öeldakse või kui ta ise kellelegi teisele haiget teeb. Kokku kestab klassihommik poolteist tundi. Kopli noortekeskus alustas klassihommikute korraldamist 2013. aasta\ndetsembris, pakkudes klassidele võimalust veeta koos üks tore ja hariv hommikupoolik. Programmi jooksul said lapsed keskusega tutvuda, jõuluehteid meisterdada ja piparkooke küpsetada. Kuna õpetajate tagasiside oli väga hea, otsustati klassihommikuid jätkata tänavu veebruaris. Klassidele anti valida kahe teema vahel: meeskonnatöö ja lapse õigused. Esimese puhul tehakse meeskonnatöö harjutusi ja analüüsi-\ntakse koos lastega, kuidas meeskonnatööd paremini korraldada. Praegu on üritused suunatud algklassidele, kuid sügisel on plaanis pakkuda sarnaseid mitteformaalse hariduse programme ka põhikooli vanematele õpilastele.\n(http://www.taninfo.ee/kopli) asub aadressil Kopli 98 (Kopli ametikooli taga).\nTegevuses osalemine on tasuta. Palume registreeruda e-posti aadressil bergit@taninfo.ee või telefonil 5556 7787.\nKohale toovad buss nr 32, 33, Maleva peatus tramm nr 1, 2, Maleva peatus troll nr 9, Maleva peatus\nLapse õigused – mitte ainult lapsele Malle Oberpal Männiku noortekeskuse noorsootöötaja\nel sügisel möödub 23 aastat hetkest, kui Eesti Vabariik ühines ÜRO lapse õiguste konventsiooniga. 23 aastat – see on piisavalt pikk aeg, et teadmine oma õigustest ja nendega kaasnevatest kohustustest oleks tänapäeva laste igapäevase tarkuse loomulik osa. Kas lapsed aga tegelikult teavad, millised on nende õigused ja kohustused? Lapse õiguste konventsiooni artikkel 1 sätestab, et laps on iga alla 18-aastane inimene (juhul kui ei loeta varem täisealiseks kohaldatava seaduse põhjal1), see on keskmine noortekeskuses käivate laste vanus, kellega mina tegelen. Isiklikust huvist hakkasin spontaanselt Nõmme noortelt (vanuses 8–18 aastat) uurima, kas nad teavad, millised on nende kui laste õigused ja kohustused. Üllatus või mitte, enamik noortest teadis, et neil on õigused ja kohustused, kuid ainus, mida osati välja tuua, oli õigus haridusele ja sellega kaasnev kohustus koolis käia. Suunavate küsimuste ja lapse õiguste infoga tutvumisel saime küll selgemaks erinevad laste õigused ja kohustused. Minu jaoks oli ootamatu, kui vähe lapsed sellest teemast teavad, ning võib arvata, et veelgi vähem teavad täiskasvanud, sealhulgas lapsevanemad. Või nad lihtsalt ei teadvusta ega mõtle sellele igapäevaselt. Lapse õigused ja kohustused võiksid olla rohkem teadvustatud, sest need ei puuduta ainult lapsi, vaid kogu ühiskonda kui tervikut. Õigused ja kohustused käivad käsikäes, nii laste kui ka täiskasvanute puhul. Mulle isiklikult meeldib, kui lihtsalt on Lastekaitse Liit oma kodulehel seda teemat käsitlenud: lastel on küll õigused, kuid see annab kohustuse teiste inimeste õigusi austada; lastel on õigus olla kaitstud vägivalla eest, kuid kohustus mitte ise kiusata ja muul moel vägivallatseda; lastel on õigus elada puhtas\nMänniku linnalaagri lapsed ERRi muuseumis uusi teadmisi omandamas.\nkeskkonnas, aga see kohustab samal ajal ka loodust hoidma; lastel on õigus haridusele, kuid kohustus õppida ja oma teadmisi teistega jagada; lastel on õigus elule, kuid kohustus aidata neid, kes vajavad abi2. See võtab kokku ainult mõ-\nned artiklid konventsioonist, kuid minu arvates on need ühed olulisemad ja lihtsamad, mida Eestis võiks järgida mitte ainult lapsed, vaid ka kõik täiskasvanud. Kuigi olles mõeldud küll laste hüvanguks, pole need artiklid lapsikud, vaid\nFoto: Kadri Salu\nomal kohal ka täiskasvanute maailmas, nende võimumängudes ning töö- ja eraelus: arvesta kaaslastega, õpi läbi elu, hoia loodust, austa õigust oma arvamusele ja ära kiusa teisi, et kõigil oleks hea koos elada.\n1 Lapse  õiguste konventsioon\n2 Lapse õigused\nla ste- ja noor tesõbr a lik linn\nLaps meie linnas Mariann Lambing Tallinna spordi- ja noorsooamet\nToomas Palu UNICEF Eesti esindaja ja tegevjuht\nõik me oleme olnud kunagi lapsed – see on kindel fakt, mida täiskasvanud kipuvad aeg-ajalt oma sõnades ja tegudes ära unustama. Laps sünnib lapsena, ei hea ega halvana. See, milliseks ta kujuneb, oleneb suuresti teda ümbritsevatest inimestest ja keskkonnast. Möödunud emadepäev ja lähenev lastekaitsepäev on hea põhjus taas valju häälega ja avatud südamega rõhutada meie kõigi vastutust märgata enda kõrval olevaid inimesi, väärtustada perekonda ja lapsi. Õigused ja kohustused – kes vastutab? Palju räägitakse lapse õigustest ja nendega kaasnevatest kohustustest. Justkui poleks midagi uut nende kohta teada saada, kuid ometigi põrkume me iga päev kokku juhtumitega, mis panevad kahtlema meie teadlikkuses inimõigustest üldiselt, lapse õiguste teemal nii või teisiti. Endiselt räägime suurest vaesusest, milles lapsed elavad, koolivägivallast, hooletusse jätmisest ja hoolimatusest. Sildistame lapsi, kes ei tule koolis toime, kes ei mõtle, ei räägi ega näe välja nii, nagu meie, või kelle vanemad pole suutnud iseendagi eest hoolt kanda. Kellel on vastutus luua tasakaal nõudmiste ning tegelike vajaduste ja võimaluste vahel? Kellel on kohustus tagada kõigi laste võrdväärne kohtlemine? Milline on piir õiguste ja kohustuste vahel? Lihtne vastus kõigile küsimustele oleks, et riik loob, nõuab ja vastutab. Riik aga koosneb inimestest. Laste- ja noortesõbralik linn Viimase 12 aasta jooksul on 23 Euroopa riiki ühinenud UNICEFi algatatud liikumisega «Laste- ja noortesõbralikud linnad». Liikumise eesmärk on tõsta esile ja tunnustada neid linnu, kus hoolitakse oma väikestest elanikest ja nende tulevikust. UNICEFi poolt 2009. aasta kevadel Euroopa Liidu riikides läbiviidud küsitluste kohaselt on liikumisega ühinenud linnades tunduvalt paranenud investeerimiskliima, üldine maine ja laienenud linna tuntus välisriikides. UNICEFi hindamiskomisjon jälgib regulaarselt kõiki linnasid ja teeb iga kolme aasta järel oma kokkuvõtva otsuse osalustiitli «Laste- ja noortesõbralik linn» pikendamiseks. See tunnustus ei ole ühe aktsiooni või projekti kokkuvõtlik lõpetamine, vaid vahekokkuvõte, mis märgib linna suhtumist lastesse ja soovi jätkuvalt osaleda muutumisprotsessis. Eesti on väikeseid samme astudes muutumas lapsesõbralikumaks. Eestis on liitunud liikumisega «Laste- ja noortesõbralikud linnad» Saue, Kunda, Narva, Pärnu, Tartu, Tallinn, Viljandi, Jõhvi, Põlva, Kuressaare, Haapsalu, Rakvere, Valga ja Võru. Ühine arusaam lapsesõbralikkusest on eeldus heaks koostööks linnavalitsuse, ettevõtjate ja kõikide linna elanike vahel, samuti vastutus väikeste linnakodanike heaolu tagamise eest.\nKoolitusseminarid «Laps meie linnas» UNICEF korraldab osalevate linnade ametnikele, politseinikele, õpetajatele, sotsiaal- ja lastekaitsetöötajatele koolitusseminare «Laps meie linnas». Nende kohtumiste raames antakse ülevaade ÜRO lapse õiguste konventsioonist, arutatakse laste ja noorte olukorda linnas ning vahetatakse omavahel mõtteid ja kogemusi. Liikumises osalevate\nFoto: Evija Zac�a\nlinnade probleemküsimused on tihti sarnased ja alati pole need lahendatavad ainuüksi linna tasandil, vaid vajavad riigi toetust ja abi. Erinevates Eesti linnades läbiviidud koolitusseminaril «Laps meie linnas» osales kokku ligi 450 linnaametnikku, õpetajat, sotsiaal-, lastekaitse- ja noorsootöötajat. Aprillis toimusid seminarid kõikides Tallinna linnaosades ja osalejaid oli 177. Osalemise aktiivsus kinnitas, et kavas olnud teemad on aktuaalsed. Omavaheline mõtete ja kogemuste jagamine võib luua hea pinnase mõne kindla ja ühise tegevussuuna leidmiseks, näiteks kasvõi kodanikualgatusel põhinevate aktsioonide algatamine. Koostöö peab toimuma nii erinevate spetsialistide, ametnike ja ametkondade kui ka täiskasvanute, laste ja noorte vahel. Laste ja noorte puhul on oluline mõista, et neil on õigus rääkida kaasa neid puudutavate otsuste tegemises. Täiskasvanute ja noorte omavahelise koostegutsemise positiivse näitena võib tuua Pääsküla uuendatud ekstreemhalli avamise selle aasta veebruaris. Noored kaasati protsessi algusest lõpuni. Sellega edastati noortele sõnum, et nende arvamus on oluline ja nad suudavad suuri asju käima lükata. Kaasamine sisaldab endas ka vajaliku info levitamist õigetes kanalites ning lastele ja noortele sobivas formaadis. See on oluline seetõttu, et tänapäevases infouputuses võib vajalik info kaduma minna või ei täida oma eesmärki. Kõikides Tallinna linnaosades rõhutati huvitegevuse olulisust. Huvitegevus peaks olema kõigile lastele ja noortele kättesaadav, kuid ometi pole see alati nii. Tallinna puhul võime rääkida kohati liiga laiast vaba aja veetmise valiku ampluaast, mille puhul võib lastes ja noortes tekkida segadus, kuhu minna ja mida teha. Siin võib kasu olla sellest, kui koos lapse või noorega maha istuda ja arutada, mis on sellest\nlaiast valikust talle kõige meelepärasem. Kui peaks ilmnema, et ta ei oskagi nüüd ja kohe midagi kindlat valida, on tal võimalik proovida ja katsetada erinevaid võimalusi, tundmata survet, et midagi olulist jääb praegu otsustamata ja tegemata. Samuti ei saa me mööda vaadata vaesuse teemast, millega käsikäes käib sotsiaalne tõrjutus. Endiselt on liiga palju neid lapsi ja noori, kelle kogu päevatoit on koolis pakutav söök või kellesse suhtutakse mõnitavalt vaid seetõttu, et tal pole võimalik minna koos teiste kaaslastega teatrisse. Sallimatus vajab märkamist ja sekkumist. Lasteaed ja kool võiksid need kohad, kus on võimalik märgata probleeme enne, kui nende lahendamine muutub keeruliseks või kohati ka võimatuks. Samuti võivad märkajateks ja sekkujateks olla huvikoolide ja -ringide juhendajad, naabrid ja sõbrad või kasvõi juhuslikud möödujad. Märkamine ja sekkumine pole kellegi süüdistamine, vaid inimsõbralik suhtumine. Lapse õiguste teema vajab kajastamist ja teadvustamist erinevatele sihtrühmadele nendele sobivas vormis ja keeles. Kui me tahaksime siinkohal lisada, et lapsed ja noored on oma õigustest teadlikud ja kohati kasutavad neid enda huvides ära, siis tekib küsimus, et kas lastel ja noortel on suur teadlikkus oma õigustest, kuid vähene arusaam nendega kaasnevatest kohustustest, või siis meie täiskasvanutena ei suuda või ei oska alati piire seada ja laseme endaga vahel manipuleerida? Eraldi teema on see, millisel moel me ennast kehtestame.\nKristin Rammus Eesti Noorsootöö Keskus, EMP toetuste programmi «Riskilapsed ja -noored» kommunikatsioonispetsialist\ngal lapsel, hoolimata tema pere sotsiaalmajanduslikust taustast, geograafilisest asukohast, emakeelest, on õigus mitmekülgsele arengule ja kaitsele. Statistikaameti kogumiku «Lapse heaolu» kohaselt aga elab pea viiendik lastest suhtelises vaesuses, iga neljas põhikooli õpilane kannatab koolikiusamise all ning kolmandik Eesti lapsevanematest ei leia oma lapse jaoks piisavalt aega. Need on kõik mitmekülgset arengut pärssivad tegurid, mis tuleks tõsise tähelepanu alla võtta. Läheneva lastekaitsepäeva valguses tõstatub avalikus arutelus taas laste heaolu ja õiguste teema. Ometi näib, et seni lähenetakse sellele teemale peamiselt konventsioonides või seadustes kirjapandu alusel, ent ei tõstatata mitmeid olulisi spetsiifilisemaid küsimusi, milleta laste õiguste laiem kaitse toimida ei saa. Nii võiks ju rääkida sellest, et lapsi tuleks kaitsta selle eest, et neil ei tekiks probleeme ligipääsetavusega ha-\nridusele või mõnele mitteformaalsele tegevusele. Olgu selle põhjuseks geograafiline asukoht, mille transpordiühendus kooli või huvikooliga on hõre, või erivajadus, mille tõttu oleks vaja muuta hooneid ligipääsetavamaks ning ette valmistada kaasõpilasi ja spetsialiste, et nad teaksid, kuidas erivajadusega noort toetada. Samuti tuleks lapsi kaitsta koolist väljalangemise eest ja tagada nauditav koolikogemus. Võiksime rääkida kaasava hariduse mudeli rakendamisest, mis tagaks hariduse ka neile lastele, kel muidu oleks oht kõrvale jääda võimetekohasest haridusest, näiteks õpimotivatsiooni langemise või haridusliku erivajaduse tõttu. Mööda ei tohiks vaadata ka sellest, kuidas kaitsta noori selle eest, et nad pärast erikooli või vanglasse sattumist ühiskonnast välja arvatakse. Tagada tuleks tugivõrgustik, kes oskaks ja tahaks noort toetada ühiskonda naasmisel. Rääkimata sellest, et tuleks enam tähelepanu pöörata kuriteoennetusele. Laste heaolust rääkides kuuleme pahatihti sõnu valdkondadeülene koostöö või võrgustikutöö. Tõsi, ka eelmainitud teemadega tegeletakse «valdkondadeülese võrgustikuna». Haridus- ja teadusministeeriumi, justiitsministeeriumi ja sotsiaalministeeriumi koostöös loodetakse 2016. aastaks Euroopa Majanduspiirkonna toetuste programmiga «Riskilapsed ja -noored» luua vajalikud tugisüsteemid, mis hõlmaksid endas nii pereelu, haridust, noorsootööd, õigusrikkumiste ennetamist kui ka tagajärgedega tegelemist. Oluline on see, et üheskoos sätestatud prioriteedid oleksid järjepidevad ja eesmärkide täitmist jätkatakse ka pärast programmi lõppemist.\nprojek t itöö\nNoortekeskus aitab noorel luua sidet ühiskonnaga Projekti «Sõbralikkus vs kius» kohta leiad infot MTÜ RuaCrew koduleheküljelt http://www.ruacrew. ee/projektid/sobralikkus-vs-kius.\nSallivuse suurendamine ja vaenulikkuse vähendamine algklassilaste seas Annegrete Johanson MTÜ RuaCrew\nKiusamise teema on taas muutunud aktuaalseks. Leidub inimesi, kes ütlevad, et kiusamist on esinenud kogu aeg ja omal moel on see normaalne osa inimese elust. Kiusamine on justkui viis ennast kehtestada. Eesti filmi- ja kirjandusklassika on täis ilmekaid näiteid kiusamise erinevatest nägudest: kasvõi Tootsi püüdlus võita Teele tähelepanu teda sikutades või Tammsaare Pearu ja Andrese vaheline lakkamatu võimuvõitlus. Mis on tänapäeval teisiti?\nHeidi Paabort Eesti ANK tegevjuht\nuroopa Elu ja Töötingimuste Parandamise Fondi hiljutise uurimuse kohaselt on ligi kuuendik 15–29-aastastest Eestis elavatest noortest ühiskonnast välja lülitunud – nad ei käi koolis ega tööl. Toetamaks neid noori, kuulutas SA Kodanikuühiskonna Sihtkapital 2013. aastal välja hanke «Noorte kaasamine vabatahtlikku tegevusse». Eesmärk oli kaasata koduseinte vahele sulgunud noori vabatahtlikku tegevusse ja laiemalt propageerida vabatahtlikku tööd. Hankes osales ja sai toetuse Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus, kes kaasas sellesse ettevõtmisesse ligi 20 noortekeskust. Võrreldes mitme teise asutusega on noortekeskustel mitu olulist eelist – keskused tunnevad noori, noored on harjunud seal käima ja teavad, et nende muredele leitakse abi. Lisaks on noortekeskustel võimalus pakkuda vabatahtlikuks tööks erinevaid tegevusi, mis lähtuvad noore huvidest, oskustest ja arengupotentsiaalist. Aasta kestnud töö tulemusena tekkisid sisendid mudelisse, mida iga piirkonna iseärasustega kohandades saame soovitada ka teistele. Selle mudeli võib laias laastus jagada viieks: piirkonna analüüs ehk eeltöö, koolitused, rakendamine, keskuse harjumuspäraste tegevuste stabiilsus ja analüüs. Esimese sammu ehk eeltöö raames tuleb piirkonnas üle vaadata, millised on noortekeskuste võimalused noorte leidmisel (nt mobiilne noorsootöö) ja kontaktide saavutamisel, millised\non noortelt noortele info edastamise võimalused ja koostöövõrgustike võimalused noorte leidmisel. Koostöövõrgustikega kohtumisel on vajalik selgitada iga osapoole rolli, sest teatud juhtumite korral jäävad noortekeskuse enda käed lühikeseks. Alati ei ole andmete kättesaamine sihtgrupi leidmiseks süsteemne ja hästi leitav või pole andmete edastamine lubatud. Valdkonnal ei ole veel selget mandaati teiste valdkondade poolt. Lahenduseks võib olla sotsiaalministeeriumi uue dokumendi «Laste ja noorte valdkondadeülese tugisüsteemi väljaarendamise lähtealused» rakendamine. Oluline on välja uurida, kas vabatahtlik tegevus võiks olla «maksevahend» mõne tegevuse või teenuse saamisel. Mitmes piirkonnas Eestis on loodud töökohti, millele eelneb alati teatud periood vabatahtlikku tööd. Õppevisiidi raames Norrasse ilmnes, et seal on noortekeskuste juurde loodud suviseid sotsiaalseid töökohti, millele saavad kandideerida need, kes on varasemalt olnud vabatahtlikud. Hiljem koostatakse noortega ka CV. Kindlasti tuleb mõelda, milliseid oskusi ja teadmisi vajab noorsootöötaja noorte leidmiseks ja kaasamiseks. Kõnealuse projekti puhul toimus kaks koolitust. Esimese fookuses oli noore toetamiseks vajalike teadmiste saamine – tuleviku kompetentsid ja nende arendamine, noorte praegused väljakutsed, reflektsiooni roll õppeprotsessis jmt. Valmis ka nn noorte juhtumikaart. Nõustatud ja vabatahtlikku töösse kaasatud noortega täideti Stardiplatsi CV või kasutati ühekordsete tegevuste puhul vabatahtliku passi. Teise koolituse eesmärk oli anda\nnoorsootöötajatele teavet nn tööriistadest, kuidas sihtgruppi kaasata, kaasavalt võrgustikku juhtida ja luua keskkond, kuhu noor tahaks tulla. Teine oluline samm on piirkonnas üle vaadata, kes vajavad vabatahtlikke (või tulevikuks tööjõudu), ja teadvustada, miks vabatahtliku tegevusega seotud noori on mõistlik tööle võtta. Vabatahtlike kaasajate esindajaid tuleb koolitada, millised kohustused ja võimalused sellega kaasnevad. Üldiselt soovitakse tööle võtta noori, kelle väärtushinnangud sobivad nt ettevõtte eesmärkidega, sest töö saab jooksvalt selgeks õppida. Kolmandaks, leides kontakti noorega, on kõige olulisem lähtuda tema erisusest ja vajadustest ning leida just talle sobiv vorm osalemaks vabatahtlikus tegevuses. Edukaim töövorm noorega suheldes on otsekontakt, personaalne ja järjepidev toetus. Noortekeskus saab noori edukalt kaasata noortekeskuse igapäevase töö korraldamisse või suunata vabatahtliku tegevuse tegemiseks koostööpartnerite poole. Kui noorega on saadud kontakt ja ta on osalenud vabatahtlikus tegevuses, siis tuleb ka programmi lõppedes temaga vähemalt pool aastat edasi suhelda ja toetada. Töö efektsemaks muutmiseks on vaja noortekeskustesse töötajaid juurde palgata. Noorega kontakti saades tuleb veenduda, et tal oleksid tagatud baasvajadused. Muul juhul on ülimalt raske noort aidata pelgalt noorsootöö ja va-\nbatahtliku tegevusega. Need on keerulisemad juhtumid, mis eeldavad pikemaajalisemat sekkumist ning koostööd teiste osapooltega. Oluline on rollide selgus ja teadlikkus, mida üks või teine osapool saab noore toetamiseks teha. Noore jaoks pole oluline teada, milline konkreetne asutus teda toetab, vaid see, et toetus tuleb. Selleks et noorega saaks töötada just see, kes tema jaoks on kõige õigem, on vajalik keskne koordinatsioon noore ümber. Neljandaks tuleb toetada erinevate programmidega noortekeskuste igapäevast stabiilset tööd. See tähendab ka teadlikkuse suurendamist ühiskonnas, et leviks arusaam noortekeskusest kui kompetentsikeskusest, mis saab toetada erinevate huvide ja muredega noori. Viiendaks on vaja kõiki eelnevaid samme pidevalt analüüsida ja andmeid koguda – töö ajakohasemaks, vajaduspõhisemaks ja efektiivsemaks muutmiseks. See projekt on kinnitanud, et noortekeskused suudavad pea kõikidele noortele luua arendava keskkonna, mis mõjutab neid omandama ja kasutama elus vajalikke oskusi ja pädevusi, soodustab algatusvõimet ja ettevõtlikkust, toetab identiteediotsinguid, sotsialiseerumist ning kujundab väärtushinnanguid. Efektiivse noorsootöö tulemusena, kus noorele on antud võimalus katsetada ja proovida, teda samaaegselt innustades ja toetades, on nii mõnigi otsija leidnud oma kutsumuse.\nTänapäeval on levinud ennekõike verbaalne vägivald ja üha enam tavapäraseks muutuv küberkiusamine. Nende kiusamisvormide puhul on sekkumine palju keerulisem kui näiteks füüsilise vägivalla puhul, sest tihti jäävad need juhtumid täiskasvanutel märkamata või tehakse seda liiga hilja. Löök lapse või noore enesehinnangule on juba antud. Kui lastega rääkida, on nende lugudest on välja koorunud, et kiusamist esineb juba lasteaias. Kui kiusamisjuhtumid on jäänud seal märkamata ja nendega pole tegeletud, on üsna tõenäoline, et kiusamine jätkub ka kooliseinte vahel. Mida teha kiusamise peatamiseks? Ühe võimaliku lahendusena kaalutakse sageli koolivahetust. Vahel võib see olla ainuke väljapääs, kuid alati jääb püsima küsimus, kas probleemi tegelike algpõhjustega tegeletakse või hakkab korduma teatud käitumismuster. N-ö endisest kiusamise ohvrist võib saada kiusaja – rollivahetus, mis näiliselt justkui aitaks ennetada taas kiusatavaks sattumist. Sõbralikkus versus kius Sel õppeaastal sai alguse MTÜ RuaCrew juhitav projekt «Sõbralikkus vs kius», mille raames pakutakse Tallinna koolide algklassidele võimalust osaleda töötubades, kus antakse lastele praktilisi teadmisi ja oskusi, kuidas olla üksteisega arvestav, ja ülevaade olulistest suhtlemisoskustest. Projekti raames viiakse ühe grupiga tegevusi läbi viie kohtumise jooksul, mil arutletakse erinevate suhtlemis- ja käitumisviiside, sallivuse ja aktsepteerimise teemadel. Projekti rahastab Tallinna linnavalitsuse süüteoennetuse komisjon ja politsei- ja piirivalveameti Põhja prefektuur.\njulge ja ta hte jõul ine noor\nanglateenistus korraldab juba kolmandat aastat järjest Tartus, Tallinnas ja Jõhvis tasuta enesekaitsekoolitust gümnaasiumiõpilastele. Treeningud toimuvad oktoobrist maini ja selle käigus õpetatakse enesekaitset (võtteid ja tehnikaid), kuidas end ohuolukorras kaitsta, ning pakutakse võimalust tugevdada oma kehalist vormi jõukohaste treeningutega. Õpetame vangla erivahendite (gaas, käerauad) ja teenistusrelvade (teleskoopnui, tulirelv) kasutamist ning tutvustame vanglateenistust kui tänapäevast töökeskkonda. Kõik vanglad ootavad koolitusele hea käitumise ja laitmatu taustaga gümnaasiumiõpilasi, kes tunnevad huvi riigi sisejulgeoleku ja aktiivse sportliku tegevuse vastu. Kõik treeningud toimuvad vanglate spordisaalis. Jakob Westholmi abiturient Henri Palm on enesekaitsetreeningutel osalenud kolm aastat ja jagab oma muljeid. Miks otsustasid alustada enesekaitsetreeningutega, mis toimuvad vanglateenistuses? 10. klassis oli koolis vanglateenistusest loeng, kus tutvustati valvurite erivahendeid ja kutsuti tasuta treeningutele. Ma polnud varem enesekaitsega tegelenud ning soovisin ka pisut rohkem füüsilist treeningut, seega otsustasingi hakata käima enesekaitsetrennis. Esimeste treeningutega huvi ei kadunud, kuna sain aru, et järjekindla õppimiseta ma ennast ja teisi kaitsta ei oska. Paari tunniga võib õppida ühte nippi enam-vähem arvestatavalt kasutama, kuid tehnika omandamiseks on vaja järjepidevalt trennis käia. Mida on sulle andnud enesekaitsetreeningud? Tunnen, et olen füüsiliselt tugevam. Teadmine, et ma oskan vähemalt mingeid võtteid kasutada, annab enesekindluse, mis ei jää teistelegi märkamata. Selline kindel, rahulik olek võib üleüldse hoida ära vägivaldse situatsiooni tekkimise. Kuna vahel osaleme vanglateenistuse loengutes ja külastame teisi Eesti vanglaid, on mul ülevaade Eesti sisekaitsest. Millise ülevaate on treeningutel käimine sulle andnud vanglateenistuse tööst? Trennides tegeleme suurema osa ajast võitluskunstidega, kuid oleme õppinud käsitsema ka valvuri erivahendeid ja teenistusrelvasid. Seoses sellega teame ka ametniku eetikast – kuhu ei tohi nuiaga lüüa ning millal üleüldse tohib kinnipeetava vastu jõudu kasutada. Oleme käinud ekskursioonidel, kus tutvustati ametnike tööd, vangla sisekorda ning mis kõige tähtsam – kuidas vanglasse mitte sattuda. Kui sul oleks reaalselt vaja ennast kaitsta, kas sul oleks õpitust kasu? Kõige rohkem kasu on kogemusest, et oskusliku vastasega pole mõtet jõudu proovida, parimaks enesekaitseks on kiired jalad. Kui aga on vaja ennast\nÜhistreening Tartu vanglas.\nvõi teisi füüsiliselt kaitsta, siis on treeningul õpitust kindlasti meeletult palju abi. Kõige olulisem kogemus on see, et tuleb panustada enda tugevatele külgedele. Maadlemine endast 25 kilo rohkem kaaluva trennikaaslasega lõpeb enamasti minu allajäämisega, seega väldin maadlust ning panustan oma kiiretele käe- ja jalalöökidele.\nJULGETELE JA TEOTAHTELISTELE! SISSEASTUMISE TINGIMUSED VANGLAAMETNIKU JA KORREKTSIOONI ERIALALE SISEKAITSEAKADEEMIASSE • keskharidus • riigikeele valdamine • laitmatu minevik (õppima asujate kohta viiakse läbi taustakontroll)\nMiks soovitad gümnaasiumiõpilastel liituda meie treeningutega? Enamik käib vaid esimesed paar treeningut ning jätab seejärel asja katki. Ilmselt lootsid nad näha paari lahedat enesekaitsevõtet, kuid õigupoolest tegeleme trennis rohkem poksi ja maadlusega. Ise saab valida, milliste treenerite käe all õppida, seega igaüks, kes on huvitatud, leiab endale sobiva treeneri. Kõik treenerid on kogemustega võitlejad ning pole vist vaja enam mainidagi, et treeningud on tasuta. Hiljem on ka uhke tagantjärele mõelda, et oled õppinud vanglas võitluskunste.\nSisseastumiskatsete ja testide hulka kuuluvad: • keskkooli ainehinnete keskmine (A-võõrkeel, matemaatika ja emakeel) • eesti keele test (sooritavad need, kes ei saanud eesti keele riigieksamit üle 40 punkti või pole eesti keele riigieksamit sooritanud või need, kelle gümnaasiumi õppekeel ei olnud eesti keel) • kehalised katsed (1500 meetri jooks, kätekõverdused toenglamangus, istessetõus) • kutsesobivusvestlus (selle osaks on ka kirjaliku vaimsete võimete ja isiksuse testi sooritamine) • tervisekontroll\nTallinnas lõpetab sellel aastal enesekaitsekoolituse 90 noort, kes on 20st Tallinna gümnaasiumist, seega on see hea võimalus leida sõpru/trennikaaslasi üle terve Tallinna ja tänu ühisüritustele ka üle terve Eesti. Ühisüritusi on programmis vähemalt kolm, mis tähendab seda, et külastame kõiki vanglaid. Ühisürituste raames saavad nii Tartu, Viru kui ka Tallinna noored kokku, kus neil on võimalik ühiselt trenni teha ja muljeid vahetada, samuti toimub ekskursioon vanglas, mis annab hea ülevaate Eesti vanglatest. Ühisürituse raames oleme külastanud haridusmesse Teeviit ja Intellektika, et noored saaksid infot erinevatest õppimisvõimalustest Eestis. Lisategevustena on võimalus lasketiirus laskmas käia ning osaleda esmaabikoolitusel, et saada tõend, mis kehtib hiljem ka autojuhiloa taotlemisel. Septembrist algab taas registreerimine enesekaitsetreeningutele, täpsem info www.vabadusevalvur.ee.\nVastuvõtutingimuste kohta vaata täpsemat infot sisekaitseakadeemia kodulehelt www.sisekaitse.ee/ sisseastujale Riik garanteerib õppijale: • tasuta vormiriietuse • kutseõppes tasuta koha akadeemia ühiselamus, kõrgharidusõppes koha akadeemia ühiselamus (48 eurot kuus) • tasuta toitlustamise kutseõppes • igakuise stipendiumi kutseõppes 250 eurot, kõrgharidusõppes hea õppeedukuse korral 350 eurot kuus • pärast kutseõppe lõpetamist vanglaametnikuna valvuri ametikoha • pärast kõrghariduse lõpetamist inspektor-kontaktisiku ametikoha Henri Palm ühistreeningul.\nFotod ja tekst: Kristi Dodjak\nVanglateenistuse koostööseminar koolide esindajatele\nprillis toimus esimest korda vanglateenistuse korraldatav koostööseminar Rakveres, kus osalesid erinevate koolide esindajad. Seminari eesmärk oli tutvustada vanglateenistust, õppimis- ja töötamisvõimalusi, relvastatud üksuse tööd ning arutleda edaspidiste koostöövõimaluste üle. Seminari sisuks olid erinevad töötoad, kus läbi erinevate teemade seoti vanglasüsteemi koolisüsteemiga. Töötubade teemad olid: Enesekaitse – treener tegi näidistrenni koos praegu treeningutel osalevate noortega. Treeningu käigus näida-\nti soojendusharjutusi, jala- ja käelööke, mahaviimisi ja võtteid haardest vabanemiseks. Töötoa idee oli õpetajatele näidata, kuidas treening välja näeb ja kuidas saaks seda koolitundidega siduda. Üks võimalus on vanglateenistust kooli kehalise kasvatuse tundi kutsuda, kus saame koolinoortele tutvustada oma treeninguid ja kellel tekib suurem huvi, saab vangla trennidega liituda. Noored ja narkootikumid – räägiti, millised on noorte seas enim levinud narkootikumid ja milline on nende mõju organismile. Samuti kõneldi, millised on narkootikumide tarvitamise põhjused ja tunnused, mis reedavad\nuimastite tarvitamist. Lisaks anti ülevaade seadustest. Teema näitlikustamiseks tutvustati, kuidas Tartu vanglas tegeletakse narkootikumide leviku tõkestamisega. Riik ja kodanik – arutleti teemadel riik ja kodanik tänases julgeolekuruumis. Milline on meie riigi olemus ning kes on kodanik ja milline on tema roll. Motiveeriv intervjueerimine – sisaldab võtteid ja strateegiaid, mis suurendavad tõenäosust, et inimene alustab oma käitumise muutmise protsessi. Motiveeriva intervjueerimise põhimõtted on empaatia väljendamine, vastuolude väljatoomine, vaidluste välti-\nmine, vastuseisuga kaasaminek ja eneseusu toetamine. Töötoa idee oli õpetajatele ühe teadmise andmine, mida nad saavad koolis õpilastega kindlasti kasutada, lihtsustades sellega muuhulgas ka nende tööd. Vanglate kohustused rahvusvahelises koostöös – räägiti Eestis karistust kandvatest sõjakurjategijatest, nende kohtlemisest ning vanglasüsteemi panusest sisejulgeoleku tagamisse.\nKuna osalejate tagasisidest tuli välja, et vanglateenistus on õpetajatele huvipakkuv ning erinevaid koostöövõimalusi on palju, on plaan jätkata edaspidi sarnaste koostööseminaridega. Üritustekalender on järgmiseks kooliaastaks planeeritud ning seminarid toimuvad septembris, jaanuaris ja märtsis. Info vanglateenistuse kohta: www.vangla.ee\na k t iivne noor Noorsootöö õpe Tallinna Ülikoolis LK\nle kahekümne aasta on Eestis võimalus omandada noorsootööalast kõrgharidust – omandada professionaalseks noorsootööks vajalikud teadmised, oskused ja kogemused. Nõnda nagu on muutunud noored, on muutunud ka eriala. Tegemist on erialaga, mis areneb ja liigub koos tänaste ja homsete noortega – väga põnev väljakutse nii õppijate kui ka õppejõududele. Kuidas ja mida õpitakse?\ntikaid reaalsetes töökeskkondades. Väärtustame õppimist – nii formaalset, mitteformaalset kui ka informaalset. Õpingute käigus omandatakse kasvatus- ja noorsootöö põhimõtted, õpitakse tundma noorte elu tegelikkust, hinnatakse noorte vajadusi ja kohalikke olusid, õpitakse kasutama erinevaid töövorme ja meetodeid ning analüüsima iseennast ja oma tegevusi noorsootöötajana. Olulisel kohal on ka psühholoogia ja noortekultuur.\nKolme aasta jooksul käivad õppimine ja praktiline tegevus käsikäes – lisaks loengutele ja seminaridele toimub hulgaliselt õppekäike, praktikume ja prak-\nÕpingute raames on üliõpilasel võimalik valida erinevate suundade vahel, omandades süvendatud teadmised ja oskused karjääriteenustest,\nkoolinoorsootööst, loovtegevuste või sportlike huvitegevuste juhendamisest ning tööst haavatavate sihtgruppidega. Kellele mõeldud? Noorsootöö eriala sobib kõigile, kes soovivad panustada noorte ja kogukonna arengusse. Eriala lõpetanu on professionaalse ettevalmistusega, oskab omandatud teadmisi ja oskusi rakendada praktilises töös noortega. Samuti väärtustab ta tolerantsust, multikultuursust, positiivset eluhoiakut, tervislikke eluviise ja elukestvat õpet.\nNoorsootöö eriala lõpetanud töötavad noortekeskustes, koolides, noorteorganisatsioonides, kohalikes omavalitsustes, riigiasutustes, huvikoolides, info- ja nõustamiskeskustes, kultuurikeskustes, laagrites, politseis, vaba aja keskustes, spordiasutustes, kirikutes, raamatukogudes jm. Eriala lõpetajad tegutsevad nii kodu- kui välismaal. Õppimine noorsootöö erialal on põnev, seda nii õppemeetodite, mitmekülgsete praktikate kui ka õppejõudude poolest.\nMari-Liis (24) lõpetav noorsootöö eriala tudeng\noorsootöö eriala on sobilik neile, kes on valmis ise midagi kogukonna ja noorte heaks ära tegema, kes on huvitatud mitmekülgsest tööst ja kes soovivad ajaga kaasas käia. Noorsootööd tehakse noortele ja koos nendega, seetõttu on oluline meeles pidada, et meie peame arenema koos noortega, selleks, et nemad saaksid areneda koos meiega!\nTäiendav info www.tlu.ee/tps\nTallinna linnavolikogu simulatsioon Kea Kruuse Tallinna noortevolikogu\n14.–17. märtsini oli ligi 120 noorel aega 73 tundi, et lahendada kuus keerulist Tallinna linnas eksisteerivat probleemi. Neljandal päeval kaitsesid need noored, ise esimeste esinemiskogemuste ootusest pinges, Tallinna linnavolikogu istungisaalis kuues komisjonis oma ideid. Tallinna linnavolikogu simulatsioon toimus sel aastal teist korda, taas Tallinna linna noortevolikogu ja Tegusate Eesti Noorte ühisel ettevõtmisel. Sündmuse formaat on linnavolikogu töö simuleerimine komisjonides, arutades linnale ja noortele olulisi probleeme, eeskuju on võetud Euroopa Noorte Parlamendis kasutusel olevast struktuurist: esimesel päeval toimuvad tutvumismängud, teisel ja kolmandal ajurünnakud ja arutelu ning neljandal päeval valminud ideedekogumike kaitsmine. Simulatsioon aitab noorel paremini mõista poliitilisi otsustusprotsesse, fraktsioonide tööd volikogus ja paneb neid mõtlema võimaluste peale arendada oma kodulinna ning motiveerib selle arengusse panustama. Mõtted tegudeks! Eriline on see noortealgatus seetõttu, et simulatsioon ei jää ainult simuleerimiseks, vaid parimad ideed saavad ka tänu Archimedese toetusele rahastuse ja viiakse noortevolikogu abiga ellu. Linnaruumi komisjon tundis muret Tallinna linnahalli seisukorra pärast. Noored asusid tegutsema: 10. mail korraldati linnahalli koristustalgud, mille käigus korjati selle katuselt kokku sinna kogunenud praht ja sodi. Väiksematel või suurematel talgutel osalemine on võimalus ise midagi oma kätega linnapildis silmanähtavalt paremaks muuta. Samuti on see võimalus kohtuda toredate inimestega ja oma sõpruskonda laiendada. Noortealgatuste sage komistuskivi on nende kalduvus jääda vaid jutu tasandile, linnaruumi komisjoni noored tegid oma nägemuse teoks. Kindlasti on ressursid mõtete teostamiseks eri\nFoto: Elina Udekjul\npiirkondades erinevad, kuid liikuma saab asjad lükata eelkõige sihikindluse ja kindla veendumusega, et see, mida tahetakse teha, on oluline. Samuti võib juba juunis märgata muutusi linna ühistranspordis – see täitub noorte luulega. Transpordikomisjoni eestvedamisel saavad noored mai lõpuni saata luulevõistlusele oma loomingut, millest žürii valitud paremikuga on võimalik tutvuda suvel 50 Tallinna bussis. Linn luuleliseks! Samas komisjonis sündis idee ka simulatsiooni jätkuprojektiks – Tallinna noorte visioonikonverents 2014, kus kõneleksid tuntud poliitikud, bussijuht ja noored ise.\nKas ma olen kunagi bussi juhtinud, et tean kiruda? 12. mail Von Krahlis toimunud konverents «Buss (v)on Kraavis» leidis Tallinna ühistranspordi suurest süsteemist üles selle olulisima osa – sõitja. Tallinna transpordiameti juhataja Andres Harjo on tabavalt öelnud, et linna ei tule ehitada mitte transpordile, vaid inimestele. Inimesekeskse lähenemisega oli ka toimunud visioonikonverents, Tallinna Ülikoolija logo kus võeti fookusesse sõitja õigused 1. Spot kohustused. 23-aastase kogemusega bussijuhi Rudolf Kivikingi arvates võiks esimese sammuna häiriva kaasreisija\npuhul pöörduda bussijuhi poole – rohkem kohest reageerimist, mitte hilisemat pirtsutamist kodus või internetis. Tavaliseks muutunud olukorrale, kus buss paneb otse inimese nina ees uksed kinni, andis bussijuht vähem teada oleva selgituse: külgpeeglitest on jooksvat inimest näha vaid kahe-kolme meetri kaugusele. Seega ei pruugi bussijuht kiirustavat inimest üldse mitte märgata ja kurjustamisel pole mõtet. «Kas olen kunagi bussi juhtinud, et tean kiruda?» Tänu simulatsioonile ja positiivset indu täis Tallinna noortele saab peagi bussides nautida värskeid noorte luu-\nPANTONE 1807 PANTONE Black\nVäljaandja: Tallinna Spordi- ja Noorsooamet Peatoimetaja Mariann Lambing mariann.lambing@tallinnlv.ee\nCMYK / c0 m100 y66 k35\nCMYK / c0 m0 y0 k100 3. Mustvalge\nletusi, puhtamat linnahalli ja, kes teab, ehk kunagi ka paremat transpordi tagasisidesüsteemi või linna tasuta ühistranspordi WiFit. Linnahalli koristustalgud: http://www.ohtuleht.ee/579196/ galerii-vaata-kuidas-nooredlinnahalli-puhtaks-kuurisid\nNoor Tegija, mai 2014\nTänase Postimehe vaheleht Noor Tegija. Mõnusat lugemist!


Murueit viis tütred terviseparki tantsima - Saarte Hääl\n– 26/09/2007Rubriik: Kultuur\nSealsamas raja kõrval, kus üleval legenditahvel, mis räägib, et just seal võis olla koht, kus Murueit koos muruneidudega tantsu löönud.\nKujude autor on Lääne-Virumaal tegutsev skulptor ja puuraidur Urmas Rauba, kelle ema elab Saaremaal Kõrkkülas. Mõte luua eit ja tütred tekkis mehel möödunud sügisel, kui tervisepargis jalutamas käis.\n„Sealsamas raja servas nägin puunotte, millest tegingi esimesed kaks kuju,“ rääkis Rauba, kuid lisas, et kahjuks olid notid mädad ning pragunesid kuivamisel liigselt. „Tegin tühja tööd,“ nentis mees. Aga et linnavalitsus oli ideed juba toetama asunud, siis leiti koos heakorraspetsialisti Kaljo Ellikuga uued sobivamad puutüved.\nEit, mis valmis viimasena, ning üks tütardest on tehtud Vana-Kaarma külast pärit saarest. Kahe õekese jaoks leiti sobivad jalakad Kuressaarest – üks murdus suure tormiga ise, teine ohustas möödakäijaid ning tuli seepärast maha võtta, rääkis Ellik.\nMurueite ja tema tütreid tutvustatakse laiematele rahvahulkadele pidulikult pühapäeval, mil tervisepargis toimub suur südamepäev. „Tulge ja lahutage meelt osoonirikkas männimetsas,“ kutsub Ellik.\nLisatud: 26.09.2007 / 12:05\nilusad asjad, aga kauaks need meie linna supervandaalide käes? olen näinud väga palju puuskulptuure ja terveid üleni puidust muinasjutu-mängulinnakuid laste jaoks haljasaladel ja parkides nii Moskvas kui mitmes teises Venemaa linnas. Ja kujutage ette, täiesti korras j alõhkumata!


Erinevus turvaametniku ja turvatöötaja vahel | 2019\nErinevus turvaametniku ja turvatöötaja vahel\nTurvameestele ja turvatöötajatele on tänapäeval pandud senisest rohkem kohustusi. See on midagi enamat kui lihtsalt seismine välisukse või värava juures piiratud sisenemise jälgimisel. Valvur või ohvitser saab nüüd valvata tule, ohtlike keemiliste ainete ja lekete, kütte ja jahutuse, varguste, andurite ja CCTV üle. Samuti saavad nad patrullida ohtlikes piirkondades, pakkuda klienditugi, kontrollida kinnistule juurdepääsu ja olla pidevalt tähelepanelikud.\nTerminite turvatöötaja ja turvatöötaja vahel on tohutu erinevus. Erinevused ilmnevad lisaks muudele teguritele ka rollide ja ametikohtade osas. Inimeste kaasamisel kuulete aga enamikku neist eksitamast, helistades turvatöötajale valvuriks ja vastupidi.\nMõni argument põhineb erinevustel relvadel, mida igaüks kasutab. On üsna absurdne, et mõned valitsused ja litsentse väljastavad asutused liigitavad kahte inimest relvade omamise alusel. On naljakas kuulda, kui keegi helistab teile turvatöötajaks, sest te olete relvastatud, kuid kui te pole relvastatud, siis turvatöötaja. See on aga vale mõte.\nEhkki turvatöötajal ja turvatöötajal on tööl sama eesmärk, on neil teatavaid erinevusi. Erinevusi saab täiendavalt selgitada järgmiselt.\nKes on turvaametnik?\nTurvatöötaja on turvameeste rühma üldjuht. Tavaliselt annavad nad korraldusi ja kontrollivad valvurite tegevust. Samuti võidakse turvaametniku ülesandeks turvatöötajate koolitamine, kuna neil on tavaliselt rohkem kogemusi ja oskusi. Kuna enamik ettevõtteid võtab tööle endisi sõjaväelasi või endisi politseinikke, on neil hea valvurite koolitamiseks panustada.\nTurvatöötaja ülesandeks on mitmesugused kohustused, sealhulgas:\nTurvatöötajate koolitamine. Valvurühma tegevuse kontrollimine ja jälgimine. Valvurite käskkirjade ja korralduste väljaandmine ning töögraafikute kavandamine.\nKes on turvamees?\nTurvatöötaja on madalama astme ametnik, tavaliselt turvatöötaja alluvuses. Nad töötavad ohvitseride all ja koos nendega sujuvamaks operatsiooniks. Tavaliselt ei pea nad läbima ranget koolitust, kuigi see sõltub täielikult rendiettevõttest.\nTurvatöötaja võib täita järgmisi ülesandeid:\nAlaline valvur ruumide sissepääsudel, näiteks supermarketites või kodudes. Kahtlastest tegevustest teatamine turvatöötajale või ruumide omanikele. Teabe ja juhendamise pakkumine külastajatele või klientidele sellistes kohtades nagu supermarketid, muuseumid, vabaõhuüritused, kauplused ja muud avalikud või eraüritused.\nKohustuste võimalikud sarnasused\nEhkki turvatöötaja ja turvatöötaja erinevad üksteisest, on nende jaoks konkreetsed kohustused, mis on ühised. Mõlemad töötajad osalevad:\nTurvarikkumiste ärahoidmine: mõlemad mängivad kaitsvat rolli vara kindlustamisel või kaitsmisel ja üldsuse turvalisuse säilitamisel. Vaatlemine ja sellest teatamine: kui ilmneb julgeolekuoht, peavad mõlemad ametnikud vastutama järgmisele asutusele või asjassepuutuvale isikule. Juhtumile reageerimine: intsidendi korral ei saa turvatöötaja oodata turvaametniku tulekut ja puhastada see, kui see edasi areneb. Neil peaks olema võimalus olla tähelepanelik, reageerida sellele ja asuda selle kontrollimiseks või abi saamiseks abi saamiseks appi, kui see kontrolli alt väljub.\nTurvaametnik ei pea turvateenuste pakkumiseks olema paigutatud konkreetsesse kohta. Nad saavad oma käsu all olevaid valvureid jälgida eemalt, samal ajal kui turvatöötaja peab olema valvatavates ruumides. See võib asuda turu, pangasaali või kodu sissepääsu juures.\nTurvatöötajat ei pea tingimata koolitama intensiivsetes turvaõppustel. Nad nõuavad ainult põhioskusi ning läbivad algtaseme ja IQ-testi, samal ajal kui turvaametnik peab olema läbinud põhjaliku väljaõppe. Turvamehed ühendatakse enamasti julgeoleku ja distsiplineeritud vägede endistest teenistujatest.\nTurvatöötaja pannakse enamasti turvatöötaja alla. Sellisena peaksid nad aru andma ohvitserile tööülesannete määramise ja jälgimise eest. Turvaametnik võib seevastu olla ainus järelevaataja ja anda aru ainult tellijale.\nTurvatöötaja ülesandeks on rohkem kohustusi kui valvurina. Nad peavad liikuma ühest piirkonnast teise, kuhu nende valvurid lähevad. Seetõttu on nende palk pisut suurem kui turvamehel.\nTurvatöötaja on staatiline ja asub kindlas kohas, vara või maapinnal, kui turvatöötaja on liikuv. Viimane peab sõitma jälgimise jaoks kõigisse kohtadesse, kus nad on oma valvurid paigutanud.\nTurvaametnik vs turvatöötaja: võrdlustabel\nTurvatöötaja ja turvatöötaja kokkuvõte\nEhkki arvatakse, et turvatöötajad ja valvurid täidavad samu ülesandeid, on nende vahel erinevused. Enamikul inimestel on keeruline öelda, kes on kes ja kuidas neid hinnata. Ent nagu ka nende pealkirjad on mitmekesised, on ka nemad. Need on tööülesannete, väljaõppe taseme, töökohtade ja muude aspektide osas erinevad.\nKujutise krediit: https://media.defense.gov/2011/Jul/20/2000236860/780/780/0/110620-F-AK347-275.JPG\nKujutise krediit: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Alcatraz_Cruises_security_officer_%28TK%29.JPG/512px-Alcatraz_Cruises_security_officer_%28TK%29.JPG\n"Teadke erinevust turvatöötaja ja turvaameti ametniku vahel". Igssecurity.Com, 2018, http://igssecurity.com/know-the-difference-between-a-security-guard-and-a-security-enforcement-officer/. Juurdepääs 5. oktoobril 2018.\n"Turvatöötaja - absoluutne uurimine, sõrmejälgede võtmine ja turvalisus". Absoluutne turvalisus, 2018, https://absoluteisi.com/2013/01/security-guard-vs-security-officer-is-there-a-difference/. Juurdepääs 5. oktoobril 2018.\n"Milline on turvatöötaja roll". Deggy.Com, 2018, https://www.deggy.com/post-what-is-the-role-of-a-security-officer.html. Juurdepääs 5. oktoobril 2018.


Rahvusvaheline noorteseltskond avaldas Eesti esimese mitmekeelse ajalehe — Noorteagentuur\nMillele mõtled sina, kui sa mõtled vanale lauale? Kas see on vana, puust laud? Ehk on see pärit antikvariaadist? Selline pisut kulunud ja nukker? Või ehk hoopiski laud, mis võiks rääkida hulgaliselt lugusid inimestest, erinevatest sündmustest, hilistest õhtusöökidest ja varajastest hommikutest, perevestlustest, saladustest, õnnelikest tegudest, elumuutvatest hetkedest ja teab millest veel.\nMisiganes teil sellega ka seondub, siis julgen arvata, et kindlasti mitte ühe aktiivsete noorte poolt loodud ajalehega.\nTöötades üldhariduskoolis, kuid omades ka eelnevat kogemust mitteformaalsete õppeprogrammide projektijuhina, jõudsin järeldusele, et mitteformaalse õppe meetodid ja võimalused pakuvad parimaid vahendeid ning keskkonda erinevas vanuses inimestele. Peamiselt seetõttu, et õppimine toimub loomulikul, vabatahtlikul, aktiivsel, kaasaval agaka meelelahutuslikul viisil. Olgu see siis noortekohtumine, noortevahetus, vabatahtliku töö projekt või midagi muud, pakub see osalejale uusi olukordi ja väljakutseid, läbi mille õppida ja kasvada.\nSee loob võimalusi saada paremini aru oma võimetest ja avastada uusi asju nii enda aga ka meid ümbritseva maailma kohta. SA Archimedese noorteagentuuri poolt loodud Noortekohtumiste programm pakub niisuguseidd võimalusi 11–19-aastastele noortele. Sellises vanuses noori on muidugi üsna keeruline kaasata, samas on osalemine projektides nende edasiseks arenguks ülioluline. Noortekohtumiste programm suunatud erineva rahvusliku taustaga noortele, kes elavad Eestis, pakkudes neile platvormi selleks, et suhelda ning üksteiselt õppida ja sõpradeks saada. See oli ka põhjus, miks otsustasin sellest programmist osa võtta koos rumeenia, eesti ja vene (lõppkokkuvõttes) taustaga noortega, kes kõik elavad ja õpivad Tallinnas.\nProjekti „EERO Youth Newspaper“ idee oli lihtne: leida 16 noort vanuses 11–19 aastat ja lasta neil midagi koos teha. Nii saimegi kokku kaheksa Eesti noort Tallinna Kunstigümnaasiumist ja kaheksa Rumeenia rahvusest noort Tallinna ja selle äärelinna koolidest, Kooli partneriks sai selleks MTÜ Moldova-Rumeenia Kogukond Eestis CASA MARE.\nPanime paika plaani, et kohtume programmi raames kolm korda, iga kord 4–6 päeva, omandame uusi oskusi, eesmärgiga panna kokku oma ajaleht. Nii kogunesidki 2019. aasta augustis erineva keele- ja kultuuritaustaga ning erinevates riikides – Moldovas, Rumeenias, Itaalias ja Eestis – sündinud noored. Esimene noortekohtumine toimus Kloogaranna Noortelaagris, kus õppetöö leidis aset läbi. mängude, arutelude, meeskonna loomise meetodite, kultuuridevahelise õppimise ja ajakirjandusliku ajurünnaku. Noored analüüsisid ajalehti, mõtlesid välja lehe struktuuri ja uurisid ajakirjanduslike tekstide põhilisi jooni. Et ühe tõelise ajalehe pärisosaks on ka fotod, praktiseeriti sedagi. Professionaalse ajakirjaniku, Eesti Rahvusringhäälingu ajakirjaniku Jevgenia Zõbina käest õppisid noored, kuidas intervjuud läbi viia. Kogenud illustraator ja kujundaja Kärt Koosapoeg juhendas ajalehe kujundamise töötuba.\nSelgeks sai see, et ajalehe loomine nõuab head meeskonnatööd, hoolivust ja teiste vajadustega arvestamist. Otsustamine, vastutamine ja ettevõetus töö lõpuni viimine on vaid üks osa neist tarkustest, mida noored endaga sellelt kohtumiselt kaasa võtsid. Tulemuseks Eesti esimese mitmekeelse noorte ajalehe debüütnumber, mille Tallinna erinevates koolides õppivate noorte rahvusvaheline meeskond ise välja töötas.\nTeine kohtumine toimusTallinnas ning jagunes kaheks osaks – septembrikuine kohtumine vältas neli päeva ja kolmel päeval kohtuti oktoobri alguses. Kohtumist alustasime planeerimiskoosolekuga Eesti Rahvusraamatukogus, et saada paika kõik vajalik järgmise lehenumbri väljaandmiseksTaas oli meile abiks kujundaja Kärt, kes korraldas lehe küljendamise ja disainimise õpitoa. Kohtumine jätkus erinevate tekstide, fotode ja meie ajaveebi kallal töötamisega. Noored ajakirjanikud külastasid kohtumise käigus ka kahte kõige olulisemat meediakanalit Eestis – meediamajaPostimees, kusnägime muuhulgas ka seda, kuidas töötab teleajakirjandus Kanal 2, 11 ja 12 stuudiotes. Teine visiit toimus Eesti Rahvusringhäälingusse, kus meid juhendas saate “Aktuaalne kaamera” stuudios uudiste- ja sporditoimetuste peatoimetaja Anvar Samost. Muljetavaldav tehnoloogia ja ekraanid hämmastasid meie noori, kes tunnistasid, et sooviksid seal isegi kunagi töötada.\nKuid töö ajalehe kallal käis muudkui edasi. Kohtumise teisel pühapäeval oli teine number ajalehest “Vana Laud” kaante vahel! Tekste leidus seal eesti, rumeenia, vene, itaalia ja inglise keeles.\nProjekti kolmas ja viimane kohtuminetoimus novembri lõpus, seekord koostöös Tallinna Kunstigümnaasiumi Suvemäe Kooliga. Õppisime selle kohta, mis asi on pressikonverents: miks seda korraldatakse? Millal on parim aeg seda teha? Kuidas ajakirjanikele materjale ette valmistada? Praktilise harjutusena jaotati noored kahte meeskonda: ajakirjanikud ja ajalehtede esindajad, et arutada projekti tulemusi ja lõpptoodet – noorte ajalehte.\nNii see noortekohtumiste projekt valmis saigi, kuid meie projektid pole sellega veel lõppenud. Praegu osalevad mõned osalejad juba järgmiseski projektis, mis toimub Türil ja Tallinnas. Teemaks on ökoloogia ja prügikoristus. Koos teiste osalejatega leppisime kokku, et kui kandideerime, siis projektidega, mis julgustavad raamatute lugemist ja miks mitte ka raamatute kirjutamist, saamaks eemale pidevast üha kasvavast nutiseadmete kasutamisest.. Eks palju teisigi projektiideid ole veel ootel.\nOlen enam kui kindel, et projekti kirjutamise ja läbiviimise kogemus rikastab igaüht – ole või finantsjuht. Minu arvates võiks sellistes projektides osalemine, mille eesmärgiks on tuua noori mugavustsoonist välja ja pakkuda põnevaid õppevõimalusi, olla koolidele isegi kohtustuslik. Miks ma niimoodi arvan:\nSee toob õpilaste ellu uudsust – õpe on meelelahutuslikum ja stressivabam.\nSee pakub noortele häid võimalusi suhtlemiseks, aitab läbi koostöötamise luua uusi sõprussidemeid\nNoored saavad proovile panna oma oskused ja võimed erinevates valdkondades, miks mitte saada inspiratsiooni ka tulevase elukutse valikul, mida on kooli õppekavade raames keeruline teha.\nSee välistab stressi, mis on tingitud vajadusest saada häid hindeid. Noored saavad vabalt väljendada oma arvamusi, tuginedes oma tähelepanekutele ja tahtele midagi ette võtta, ilma et neile tasutaks hea või halva hindega. Põhifunktsioon on tulemusele keskendumine.\nSee parandab tunduvalt õpetaja-õpilase suhteid. Siin tegutseb õpetaja koolitaja ja sõbrana. Õpilased saavad vabalt arutada, mis neile muret teeb, kartmata valesid vastuseid või küsida valesid küsimusi.\nNoortekohtumiste projektide ja muude mitteformaalsete õppetegevuste kaudu saab käsitleda tohutult paljusid erinevaid teemasid, mis on olulised nii noortele, kogukonnale, riigile või lausa tervele maailmale. See pakub võimaluse luua võrgustikke nii kohalikul, riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.\nNoored saavad proovile panna oma juhtimisoskused. Programmi väljatöötamises, logistilises korraldamises, asukohtade ja toidukohtade läbirääkimisprotsessis, rahaliste vahendite jaotamises õpitakse tundma iga detaili projekti juhtimise, riskide, probleemide kohta ja arendatakse võimet leida sobivaid lahendusi.\nProjektis võib läbi viia mistahes noorte heaoluks sobivat tegevust, muretsemata rahaliste aspektide pärast. Kuni tegevuse eesmärk ja protsess vastavad programmi reeglitele.\nKas ma soovitaksin sellist projekti teistele koolidele? Kui see, mis ülal on kirjutatud, ei andnud sellele veel vastust, siis vastaksin küsimusega: millal võiksid noortekohtumise laadsed projektid saada iga kooli jaoks tavapärseks osaks õppeprotsessist?\n„Vana Laud“ on esimene noorte ajaleht Eestis, mille on välja töötanud Eesti erinevates koolides õppivate noorte rahvusvaheline meeskond projekti „EERO Youth Newspaper“ raames, mida korraldas Tallinna Kunstigümnaasium ja mida finantseerib SA Archimedes, läbi programm “Noortekohtumised” Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Eesti Noorsootöö Keskuse toel. Projekti raames osalesid õpilased kultuuridevahelistes õppetegevustes, näiteks kultuuridevahelistes õpitubades, meeskonna moodustamises, Eesti, Moldova Vabariigi, Rumeenia ja Venemaa kultuurilistel riiklikel esitlustel, ajakirjanduslikul ja “InDesign” koolitusel. Ajaleht sisaldab materjale eesti, rumeenia, vene, itaalia ja inglise keeles.\nTutvu lähemalt noorte loodud ajalehega:\nVana Laud nr2_October 2019\nVanaLaud nr1_August 2019\nEERO Youth Newspaper Projekti koordinaator


Kas grillitud sibulad on õiged dieedi jaoks?\nSibul on hea C-vitamiini ja tervislike fütokemikaalide kogus, mis aitavad teie kehal võidelda põletiku ja veresuhkru nurga all. Üks viis maitsta sibulaid on grillimise teel. Kuid kui soovite, et grillitud sibulad jääksid dieedi sõbralikuks, vaadake, millist õli te kasutate, ja oma toiduvalmistamismeetodeid. Samuti pidage meeles, et lisage kalorite arv ja rasvasisaldus grammides oma igapäevaseks jaotuseks, kui loete neid.\nVastavalt Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi toiteväärtuste andmebaasile on toores sibul kala 46 tassi kohta, millest enamus pärineb süsivesikutest ja on praktiliselt rasvata. Sibul, grillitud või küpsetatud õli, on 115 kalorit ühe tassi kohta, erinevus kaloritest, mille on tarninud rasvad kaloreid. Kui te piirata oma rasvasisaldust, peate tegema 9,4 grammi rasva, mis on valmistatud sibulal. Paljud toidud, nagu Ameerika südametegevuse poolt soovitatud südame tervislik toit, nõuavad, et peate jälgima rasva tüüpi Tarbida. Osaliselt hüdrogeenitud taimeõlist grillitud sibulate söömine tõstab teie transrasvade tarbimist ja suurendab teie kõrge kolesterooli sisalduse riski. Selle asemel vali sibulad, mida grillitakse rohkem südame tervislikust mono- või polüküllastumata rasvast nagu safloor, oliiv, rapsi või makadaamia pähklipuuõli. Kui grillid ise sibula, puhastage paksu viilutatud sibulit vaid õrnalt, et vähendada kaloreid ja rasva, soovitame Fred Pescatore ja The Hamptons Diet Cookbook’i autorid Jeff Harter.\nToores sibulad on dieediga sõbralik toit, kuna neil on allüülpropüüldisulfiidi või APDSi sisaldus, samuti nende allitsiini sisaldus, kuna neil on veresuhkru taset alandavad mõjud. Maailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetel võib siiski olla võimalik, et sibul aitab vähendada veresuhkru taset ja aitab teil diabeedi juhtida. Selle mõju kindlaksmääramiseks on vaja rohkem uurida. Võite võidelda allitsiini toimega, kui peate oma sibulit liiga vara grillima. Seda seetõttu, et allitsiin moodustub ensüümi alliinast, kui sibul lõigatakse või purustatakse. Seda ensüümi saab inaktiveerida soojuse abil. Alitsiinit tootva alliinaasi osaliseks säilitamiseks laske sibulil “seista” umbes 10 minutit, enne kui neid kuumutatakse.\nSibul on madal glükeemiline indeks, nagu enamik teisi köögivilju. Toidu glükeemiline indeks näitab, kui kiiresti see konkreetne toit suurendab teie veresuhkrut, võrreldes puhta glükoosiga. Glükeemiline indeks 100 on halb, kuna see on sama mis puhtas suhkru, ja alla 50-aastane väikseim või hea, Harvardi tervise väljaannete andmetel. Vastavalt Carbs–Information.com-le, on sibul tegelikult GI väärtuseks 10. Toores köögiviljad on madalam glükeemiline koormus kui grillitud köögiviljad. Kuid te muudate oma sibulast madala glükeemilisest toidust ainult madala mõõduka glükeemilise toiduga. Seega, kui te järgite plaani, mis nõuab kõrge glükeemilise toidu vältimist, oled ikka veel okei, märkige Meri Raffetto ja Rosanne Rust, “Gumükeemide glükeemiliste indeksite kokaraamat” autorid.\nÜks asi, mis alandab toidu glükeemilist indeksit, on kiudaine. Nii toores kui grillitud sibul tarnivad toiduvärvi. Toores sibul annab teile 2 grammi kiu ühe tassi kohta, samal ajal kui grillimisel on 1,5 grammi kiu ühe tassi kohta, märgib USDA. Kiud on ka üldiseks tervislikuks. Vastavalt 2009. aasta “Toitumisalaste ülevaadete” 2009. aasta väljaande numbrile vähendab teie dieedi tarbiv kiud su diabeedi, südamehaiguste, rasvumuse, insuldi, kõrge vererõhu ja soolehaiguste riski. Kiu muud olulised eelised on kolesterooli taseme langus, samuti väiksem haavandite, hemorroidide ja kõhukinnisuse oht. Teadlased teatavad, et prebiootilised kiud – spetsialiseerunud taimede kiud – võivad isegi immuunsüsteemi tõsta. Kiu soovituslik päevane tarbimine on naistele 25 grammi ja meestele 38 grammi.\nPrevious Previous post: Lapse eestkoste ja vanemlike õiguste kaotamine narkootikumide kuritarvitamisest\nNext Next post: Kas magneesiumi võtmine võib põhjustada kõhulahtisust?


Kookosveevärskendus | mekutaja.ee\nKopenhaagenis on tõeline kuumalaine. Juba mitmendat päeva on mul Philadelphia aegade déjà vu. Tol ajal oli juulikuus tavaline, et kogu aeg nahk kleebib ja õues õhk seisab. Lisaks veel see tore asi, et siseruumides oli ju konditsioneer. Poeskäigu kannatas ära, kuid juhtus sedagi, et kuumal suvepäeval ülikooli või raamatukokku tööle minnes võtsin õlasalli ning sokid kaasa – usakate arusaam meeldivast jahedusest oli minu jaoks vastuvõetamatu ning kui tundide kaupa oli vaja sees istuda, hakkas lõpuks päris külm. Lõunasöögi ajaks koolist välja minnes sai eriti kõva laksu, sest siseruumide ja välistemperatuur võis erineda üle 20 kraadi.\nUSA kodus meil konditsioneeri polnud. Oli vaid ventikas. Ma olen ise üsna kõigusoojane ning seetõttu juhtus sedagi, et tippajal istusin jalad jää-ämbris ventilaatori kõrval ning nautisin külma jooki. Igal juhul meeldis see mulle rohkem kui meeletu jõuga vuhav kondikas.\nKuumal päeval ei tahagi väga süüa. Aga kuna sööma peab, siis miks mitte panna suuremat rõhku kergetele vahepaladele. Tänane retsept on selline, mida on mul isiklikult väga lihtne valmistada, sest kõik koostisosad on pea alati kodus olemas. Kookosvesi tuleb küll pakist – kui teil on võimalik värske noore kookose mahla saada, siis on see muidugi suurepärane. Noore kookose avamine on aga üsna tüütu ning seetõttu paneksin rõhku pigem pakendatud kraamile.\nPraegu on see imeline aeg, kui värsked ürdid on omast käest :)\nKookosvesi ja chia… need „supertoidu“ sildiga asjad. Noh, mulle tundub, et termin supertoit on üks tõeline marketingitrikk. Tore, et mõned väärtuslikud toiduained saavad tähelepanu, aga tegelikult tänu sellele võib juhtuda, et muu kraam jääb tänamatult tähelepanuta. Nt kõik räägivad külmpressitud oliiviõlist ja chiaseemnetest. Aga miks mitte külmpressitud rapsiõli ja linaseemned? Sellel teemal pikemalt peatumata lihtsalt sedastan, et uute supertoitude hullusega ei pea alati kaasa minema – vahetevahel on suurepärane lahendus lähemal olemas. Igal juhul olen igati lokaalse toodangu ja hooajalisuse poolt.\nSee sai nüüd öeldud. Nüüd siis tänase retsepti juurde, mille peamisteks komponentideks on kookosvesi ja chia seemned :) Pole midagi teha, need sobivad omavahel suurpäraselt kokku ja eriti hästi passivad põrgukuumusega, mis hetkel õues on. Ja see mõnus tekstuur, mis chia leotamisel tekib… Proovige järele!\n– 300 ml kookosvett (külmkapis jahutatud)\n– 2 tl chiaseemneid\n– värskeid piparmündilehti\n– serveerimiseks jääd\nPurusta kõigepealt mündilehed, võimalusel kasuta uhmrit. Seejärel sega kõik koostisained kokku ja lase chia seemnetel veerand tundi paisuda. Selleks aseta anum külmkappi. Serveeri kohe või hiljem, vajadusel lisa jääd.\nNB! Kevadel katseta kookosvee asemel põhjamaade oma supertoitu, kasemahla ;)\nKommentaare : 1 Kategooria : Kõik retseptid, Toortaimetoidud Kuupäev : 05/07/2015 Autor : mekutaja Sildid:chiaseemned, gluteenivaba, jää, joogid, kiire, kookosvesi, laim, laimimahl, laktoosivaba, lihtne, niknäkid, piparmünt, suvi\nKommentaar : Kookosveevärskendus\n7. juuli 2015, kell 15:36\nSinu sõnumit hea lugeda küll, aga mina piirdun meie oma hea kraanivee tarbimisega, sekka mõnikord ka Saku Läte, kui ei viitsi kraani juurde ennast venitada.Oh! :)\n« Toitvad vaarika-kibuvitsakuulid Avokaado-maasika-basiiliku-koriandrisalat »


Puistevillad – Puistevilla paigaldus\nISOVER KV on puistevill, mille peamisteks kasutusobjektideks on ülemised vahelaed, korruste vahelaed ning muud horisontaalses asendis sõrestik-konstruktsioonid.\nOptimaalse soojusisolatsiooni tagamiseks peab isolatsioonimaterjal täitma kogu ettenähtud ruumi. Ülemise vahelae isolatsioonikihi paksuse määramisel tuleb arvesse võtta kihi nn. ülepaksust, mis on 5% puistevilla kavandatud nominaalpaksusest. Et isolatsioonimaterjal kokku ei vajuks ei tohi pärast materjali paigaldamist isolatsiooni peal liikuda.\nISOVER InsulSafe on mineraalne puistevill, mis on valmistatud spetsiaalselt puhuriga paigaldamiseks. InsulSafe on toodetud umbes 85% ulatuses taaskasutatud klaasist. Villale ei ole lisatud sideainet, ainsaks lisandiks on väike kogus tolmu siduvat õli. Toode on valmistatud anorgaanilisest ja keemiliselt neutraalsest materjalist ning ei sisalda korrosiooni tekitavaid komponente. ISOVER InsulSafe on lõhnatu ei mädane ega paku soodsat kasvupinnast hallitusseentele. Klassifitseerub vastavalt standardile EVS EN 13501-1:2007 tuletundlikkuse klassi A1.\nPuistevill PAROC BLT 3 on mittepõlev kivivillast soojustusmaterjal, mis on mõeldud nii vanemate kui uute pööningute soojustamiseks. Otse objektile puistatava soojustusmaterjaliga saab hõlpsalt torude ja katusekonstruktsioonide vahelisi õõnsusi soojustada, moodustades ühtlase isoleerkihi. Kivivillast puistevill on kuiv ning see ei vaju ära ega tõmbu kokku.


Tartus sündinud režissööri Lauri Randla nostalgiline komöödia "Hüvasti, NSVL" jõuab kinodesse\nEmbedded video for Tartus sündinud režissööri Lauri Randla nostalgiline komöödia "Hüvasti, NSVL" jõuab kinodesse\n24. november / Alates 27. novembrist jõuab kinodesse üle Eesti Lauri Randla nostalgiline komöödia "Hüvasti, NSVL".\nFilmi peategelaseks on ingerisoome poiss Johannes, kes sünnib tudengist üksikemale ja jääb vanavanemate kasvatada, samal ajal kui ema ajab hipiasju ja protesteerib Afganistani sõja vastu. Kanged karakterid tülitsevad omavahel, kuni ema kombineerib end KGB kaudu Soome tööle ja Johannesel tuleb hakata üksinda elu tōsiasju avastama. Ta armub kōrvuni kooliõde Verasse, kakleb, riskib, saab karistada… ja taustal laguneb kurjuse impeerium, mida peeti igaveseks. Aga Leninid langevad, peale tungivad värvilised barbid ja reklaamid, taanduvad krokodill geenad ja tossavad moskvitšid… ja uksed läände lüüakse valla!\n“Hüvasti, NSVL” on film Tarkkinenide pere värvikast elust Eestis nõukaaja viimastel aastatel.\n1981. aastal Tartus sündinud ingerisoomlane Lauri Randla on teinud varem seitse lühifilmi, millest viimane “Mausoleum” (2016) on rahvusvahelistel festivalidel võitnud üle 10 auhinna, muude hulgas ka Toronto Shorts’il parima võõrkeelse lühifilmi auhinna. Randla on lõpetanud 2015 aastal Aalto filmikooli filmirežissöörina. “Hüvasti, NSVL” on tema esimene täispikk mängufilm.\nFilm on PÖFFi debüütfilmide võistlusprogrammis.\nPÖFFi noorte- ja lastefilmide festival Just Film hakkab välja andma noore filmitegija stipendiumi 15. veebr 2021\nKultuuriaken soovitab: Nädala kultuurisündmused 09.-15.11 09. nov 2020\nTartu PÖFFi programm nüüd avalik 06. nov 2020\nPÖFF Tartu toob heade mõtete linna filmikülalised Saksamaalt ja Jaapanist 26. nov 2019


Kuimetsa kuld: Esimene Audentese kogemus\nEsimene Audentese kogemus\nSeekord on ülestähendused seotud ennekõike minu enesega, kuigi tegelikult on kõik seotud üsna tihedalt ikkagi ka Robiga. Me liigume koos, sünkroonis või vähemalt suurepärasel teadmisel sellest, mis kummalgi kavas, sest kaks maakat ühe liikumisvahendiga pealinna vahel seigelda teisiti lihtsalt ei saa.\nRobi päevad on kulgenud viimase kuu jooksul trenni tehes. Mitte lihtsalt, et hüppab kuskilt läbi. Saan aru, et käsil on korralik põhjaladumine algavaks sisehoojaks, millega ta loodab alustada jaanuarist sealpool ookeani. Trenni teeb koos Nazarovi pundiga. Ma ei tea, kui suur see punt on, aga töö pidi olema tõsine. Jalg või jalad peavad kuidagi vastu, uut või siis kordus-uuringut pole saanud veel teha, aga on plaanis. Kodus on igatahes pidevalt käigus külmad ja kuumad jalavannid ja muud looduslähedased ja vahest ka loodusest kaugemale jäävad protseduurid. Kõige tähtsam - tundub olevat rõõmus ning pole kaotanud usku endasse ja oma unistustesse.\nMina ka mitte. Olen samuti rõõmus ja pidanud seni üsna hästi kinni Robi poolt alustatud ja heade inimeste abiga ning omaenese tarkusega täiendatud treeningkavast. Kevadel, suvel oli trenni tegemine üks suur rõõm. Nüüd, kus ilmad tatised ja lajatavad pimedusega juba lõunast alates, on vähe keerulisem õues trenni teha. Seepärast otsustasin ühel õhtul ühendada meeldiva kasulikuga ja Robi ootamise asemel ka ise Audentesesse trenni minna. Ma ei olnud Audes kunagi varem käinud, aga olin käinud Tallinna spordihallis, mis oli jätnud sümpaatse mulje, eriti hinna osas ja eriti võrreldes Audentese hindadega. Kui Tallinna Spordihallis maksab üks trenn 3,8 euri, siis Audesse minekuks peab rahakotis olema vähemalt 7 euri. Muide sama palju küsiti ka Stockholmis, rootslaste suurimas treeningkeskuses ja selle raha eest avanes sisenejale nii palju võimalusi, et ma neid kõiki siin ettegi lugeda ei jaksaks. Ilma personaaltreenerita poleks muidugi osanud enamikku võimalustest kasutadagi, aga kõik oli hinnas :).\nHeadest kogemustest tiivustatuna sisenesin esimest korda Audentese hästi turvatud kompleksi ja küsisin igaks juhuks, kas neil tutvumishinda ka on. Selgus, et on jah - 5 euri ja olge lahke. Enne kontrolliti ID kaardi abil, ega ma ei vassi. Ei vassinud, täpsustasin igaks juhuks, et soovin kindlasti joosta ja siis selgus, et tutvumishind annab pääsu fitnessi poolele ja ujulasse. Ujumisega polnud arvestanud, fitnessist ei teadnud ma lihtsalt midagi, aga kuna piiga selgitas, et seal on jooksmislindid ka ja et selle piletiga halli ei pääse, siis otsustasin proovida.\nUhh! Esmalt hämmastas mind, et kõik inimesed (naised), kes liikusid minu ees, jäid trepile suletud uste taha seisma. Seisidki niimoodi järjekorras nagu ootaks järjekordse H&M-i avamist. Ma tahtsin joosta või vähemalt tempos edasi liikuda. Selgus, et seisjad ootavad uue rühmatreeningu algust, aga kui rühmas treenida ei taha, siis on targem edasi liikuda, öeldi mulle. Pool korrust kõrgemal ust avades põrkasin vastu lämmatavat higihaisu, mis oli sama läbipaistmatu nagu aur türgi saunas. Hinge kinni hoides edasi liikudes leidsin meeste ja masinate vahelt üles rattad ja lindid. Kuna jooksulindid olid kõik hõivatud, valisin alustuseks ratta. Mind hämmastas, et need kümned ja kümned inimesed, kes olid pimeduse eest sesse kinnisesse ruumi põgenenud, kandsid kõik kõrvaklappe, aga mitte keegi polnud end varustanud gaasimaskiga. Alustasin rattal väntamist. Igav. Õnneks üks lint vabanes, aga õnnetuseks polnud mul aimugi, kuidas need töötavad. Vajutasin järjest kõiki nuppe, tundus, et sain lindi jooksma endale sobivas tempos, olin juba valmis välja lülitama ümbritsevat keskkonda ja keskenduma sörkimisele kui lint seisma jäi. Proovisin uuesti. Ikka jäi seisma. Kõrval rajal tammuja märkas mu abitust, soovitas proovida veel ühte nuppu, aga isegi sellest polnud abi. Sain aru, et kui pea ei jaga, siis saad loota ainult jalgadele ja tulin tulema. Kahe-eurone münt peos läksin tüdrukute juurde, kellel oli voli avada väravaid ja palusin lisaraha eest end ikkagi kergejõustiku halli lasta. Selgus, et nii lihtsalt asjad ei käi. Kuigi on üks maja, on riietusruumid erinevad ja ma pean sel juhul ka kõik oma kodinad ümber kantima, kuigi ütleja arvates poleks saali vahetamine hea mõte, sest riieteruumis, kuhu ma olin oma asjad jätnud, pidi olema palju parem pesemisvõimalus. Tuletasin meelde, et ma tulin trenni tegema ja hea tahtmise korral võin end isegi kodus pesta, aga... Haarasin siiski oma kompsud kaenlasse ja alles siis pääsesin halli, kus oli ruumi, oli õhku, olid paigalseisvad rajad ja võimalused liigutada end kas jõumasinate või omaenese keharaskuse abil. Lõpuks olin rahul, aga mis seal salata, ikkagi ka hämmingus. Kõige rohkem hindadest ja piiratud võimalustest, mis selle eest avanevad. Aga tundub, et inimestel raha on ja küllap ka rahulolekut.\nIse ootan kevadet, võtan praegust aega trenni mõttes lihtsalt veidi kergemalt. Lõpuks mahun ma end liigutama ka kodus ja loodetavasti Robi ikkagi liigub hiljemalt paari kuu pärast kaugemale, mis tähendaks jälle rohkem omas rütmis kulgemist, kuigi koos on ka tore. Täna näiteks tegi Robi minu juures aega parajaks, surfas netis ja leidis huvitava lehekülje, kus on kirjas, et ta on maailmas läbi aegade kuni 19-aastaste hulgas oma 10-võistluse 7453 punktise tulemusega praegu 24-ndal kohal. Pascal Behrenbruch tegi selles vanuses kolm punkti enam ja on ses edetabelis 22.\nEestis on tegelikult peale tulemas poisse, kes selle tulemuse tõenäoliselt varsti üle teevad ja ma väga loodan, et neis jätkub indu lüüa edaspidi kaasa ka meeste klassis.\nPosted by ema Iiris at 12:04 PM


Minister tahab Nabalas täiendavaid uuringuid - Ilmajaam.ee - ilm Eestis ja maailmas - Ilmateade\nMinister tahab Nabalas täiendavaid uuringuid\n4. mai 2010, 18:32\nTuhala nõiakaev. FOTO: Karli Saul\nNädal tagasi leppisid Nabala piirkonna vallajuhid kohtumisel keskkonnaminister Jaanus Tamkiviga kokku, et nii Tuhala nõiakaevu kui ka kogu Nabala piirkonna looduslikult keeruline keskkonnaseisund vajab täiendavaid uuringuid, et saada olukorrast võimalikult täpne ülevaade, vahendas keskkonnaministeeriumi pressiesindaja.\n«Jõudsime valdade esindajatega kokkuleppele, et meil on keskkonna kaitsmisel ühised huvid ja ministeerium algatab täiendavad uuringud Nabala karstialaga põhjalikumaks tutvumiseks,» ütles Tamkivi.\n«Kindlasti tuleb lisaks avalikkuse esindajatele kaasata erinevatel seiskohtadel olevaid teadlasi ja võimaldada uuringute juures viibida sõltumatutel vaatlejatel,» rõhutas Tamkivi. «Meil tuleb jõuda sellise lõpptulemuseni, mis on kõikidele arusaadav ja vastuvõetav.»\n«Mida rohkem on meil andmeid, seda täpsemalt oskame seda piirkonda hinnata. Nii et las eksperdid teevad tööd, see tuleb kasuks ka Tuhala nõiakaevule,» märkis Tamkivi. Ka pidasid kohtumisel osalejad vajalikuks rõhutada praegu pooleliolevas ehitusmaavarade riiklikus arengukavas, et Nabala puhul on tegemist keerulise veerežiimiga alaga. Kuni uuringute lõppemiseni on Nabala maardlas kaevandamislubade andmine välistatud.


Loodusainete olümpiaadide tublimad « Hiiu Leht\nOlümpiaadide piirkonnavoorud on selleks õppeaastaks läbi, lõppvoorud veel ees.\nGeograafiaolümpiaad, mis toimus detsembris oli loodusainetest esimene. Osales 27 õpilast ja teistest tublimad olid:\nI koht Harli Lees Käina G, õpetaja Eha Luukas;\nII-III koht Mattias Malk Kärdla ÜG, õp Hannes Simuste;\nII-III koht August Mänd Palade PK, õp Karin Poola.\nI koht Maret Sõmer Kärdla ÜG, õp Hannes Simuste;\nII koht Kristjan Hinno Kärdla ÜG, õp Hannes Simuste;\nIII koht Emili Kuuse Kärdla ÜG, õp Hannes Simuste.\nI koht Elina Jõpiselg Käina G, õp. Eha Luukas;\nII koht Anni Miller Käina G, õp Eha Luukas;\nIII koht Katariina Pertel Kärdla G, õp Hannes Simuste.\nBioloogiaolümpiaad toimus 1. veebruaril ja oli loodusainete olümpiaadidest osavõtu poolest arvukaim – võistles 41 põhikooli- ja 4 gümnaasiumiõpilast. Kohad jagunesid järgmiselt:\nI koht Sander Miller Suuremõisa PK, õp Sirje Heinma;\nII koht Luisa Jõpiselg Käina G, õp Anneli Lind;\nIII Maria Johanna Kaskor koht Kärdla ÜG, õp Regina Jõeleht.\nI koht Triin Jürimäe Palade PK, õp Karin Poola;\nII koht Anette Matto Kärdla ÜG, õp Kersti Lüsi;\nIII koht Julius Mänd Palade PK, õp Karin Poola.\nI koht Kaija Kokkota Lauka PK, õp Krista Rannast;\nII koht Maret Sõmer Kärdla ÜG, õp Kersti Lüsi;\nIII koht Joosep Jürimäe Palade PK, õp Karin Poola.\nI koht Anni Miller Käina G, õp Anneli Sadam;\nII koht Elina Jõpiselg Käina G, õp Anneli Sadam;\nIII koht Ingrid Tärk Kärdla ÜG, õp Kersti Lüsi.\nI koht Riin Viigipuu Kärdla ÜG, õp Kersti Lüsi;\nII koht Hannela Lüsi Kärdla ÜG, õp Kersti Lüsi;\nIII koht Merit Rebase Kärdla ÜG, õp Kersti Lüsi.\nBioloogiaolümpiaadi lõppvooru on kutsutud põhikoolide arvestuses Kaija Kokkota (Lauka PK) ja Anni Miller (Käina G) ning gümnasistidest Riin Viigipuu ja Hannela Lüsi.\nGümnaasiumi lõppvoor toimub 5.–6. aprillil Tartus ja kujutab endast kahte pingelist päeva täis teoreetiliste ja praktiliste ülesannete lahendamist Tartu ülikooli kaasaegse sisustusega õppelaborites.\nPõhikooli lõppvoor toimub 16.–18. mail looduslaagrina. Olümpiaadi raames toimuvad matkad, loengud, liikide õpe ning võisteldakse praktilistes oskustes ja teoreetilistes teadmistes.\nKeemiaolümpiaadi piirkonnavoor toimus 8. veebruaril, osales 14 õpilast. Parimad olid:\nI koht Maret Sõmer Kärdla ÜG, õp Sirje Juurikas;\nII koht Gerli Kesküla Emmaste PK, õp Tiina Marmor;\nI koht Katariina Pertel Kärdla ÜG, õp Sirje Juurikas;\nII koht Roland Lilleõis Kärdla ÜG, õp Sirje Juurikas;\nIII koht Ester Pärn Käina G, õp Anneli Sadam.\nFüüsikaolümpiaad toimus 1. märtsil ja osales kolm Kärdla ÜG 8.–9. klassi õpilast. Väga hea tulemuse saavutas Mattias Valdma, õp Malle Altement.\nLoodusteaduste olümpiaad toimus 8. märtsil ja lahendada tuli ülesandeid nii füüsikast, keemiast kui bioloogiast. Ka sellel osales vaid kolm vaprat Kärdla ÜG 8. klassi õpilast: Maret Sõmer, Mattias Valdma ja Emili Kuuse. Tulemused ei ole küll veel selgunud, aga nimetatud õpilased on igati esiletõstmist väärt, kuna on mitmeid laupäevi erinevatel olümpiaadidel osalenud ning kooli ja maakonda esindanud.\nAitäh kõigile õpilastele, kes olümpiaadidel osalesid ja õpetajatele-juhendajatele tehtud töö eest! Õnnitleme võitjaid!