Teisenda mi mõõtühikuks Meremiil (Miil (rahvusvaheline) mõõtühikuks Meremiil)\nmi to Meremiil\nMiil (rahvusvaheline) to Meremiil\nKui palju on Meremiil ühes Miil (rahvusvaheline)?\n1 Miil (rahvusvaheline) [mi] = 0,868 976 241 900 65 Meremiil - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Miil (rahvusvaheline) mõõtühikuks Meremiil teisendamiseks.\nTeisenda Miil (rahvusvaheline) mõõtühikuks Meremiil (mi mõõtühikuks Meremiil):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '923 Miil (rahvusvaheline)'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Miil (rahvusvaheline)' või 'mi'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '86 mi na Meremiil' või '3 mi to Meremiil' või '73 Miil (rahvusvaheline) -> Meremiil' või '14 mi = Meremiil' või '24 Miil (rahvusvaheline) na Meremiil' või '74 Miil (rahvusvaheline) to Meremiil'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(70 * 51) mi'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '923 Miil (rahvusvaheline) + 2769 Meremiil' või '30mm x 77cm x 11dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Spordifännide unelm: Tänak, Vassiljev, Taaramäe ja Kangert tuuakse kinolinale - Sport\nSpordifännide unelm: Tänak, Vassiljev, Taaramäe ja Kangert tuuakse kinolinale\nTanel Kangert ja Rein TaaramäeFoto: Tiit Blaat\nTänavu või tuleval aastal saavad vaatajad näha dokumentaalfilme mitmest Eesti spordi sangarist.\nEesti spordi eredatest tähtedest rääkides tuleb praegu esimesena üle huulte loomulikult ralliäss Ott Tänaku nimi. Mullu M-Spordi Fordiga sõites kaks MM-etappi võitnud ja hooaja kokkuvõttes kolmas olnud saarlane kihutab tänavu Toyotaga ning seda teekonda on kajastama asunud ka filmimehed. Töösse on kaasatud professionaalne meeskond, kuid millal film peaks valmima, pole veel teada\nEesti rahva südamesse pugenud sportlastest jõuab kinoekraanile ka jalgpallur Konstantin Vassiljevi teekond. Filmi pealkirjaga “Vene poisist eestlaste kangelaseks. Konstantin Vassiljev“ algne plaan on teha film läbi integratsiooni, kuidas rahvuskoondise poolkaitsja tõusis venekeelsest keskkonnast eestikeelse keskkonna eeskujuks.\nIlusad katsevõidud Argentinas kergitasid Tänaku kõigi aegade edetabelis Markko Märtinist...\nTutvu Delfi Rallipäeva programmiga\nAstana teatas tiimi, kes läheb Girole tegusid tegema


Vaatame, mis välja tuleb: Viru maraton\nÕigupoolest oli mul plaanis laupäeval teha hoopis sõudeka 3. etapp ja ei mingit maratoni. Eriti veel mitte uisus. Aga siis hakkasid tuttavad suusatajad rääkima, et oot mis mõttes, suvel toksid suusakeppidega asfalti ja siis kui saab suusatada, siis sikutad mingit sanga. Kui ma selle üle järele mõtlesin, tundus see tõepoolest täitsa vale. Et misasja sa siis veel ootad, tõesti. Niisiis sai plaan ringi tehtud. Küll jõuab seda sõudekat tirida veel küll ja küll. No ja natuke oli vaja ärritada ka suusavihkajat, et ta ennast liiga mugavalt tundma ei hakkaks :)\nViru maratoni pole ma kunagi varem sõitnud. Enamasti on see minu arust ära ka jäänud (vähemalt minu lühikese suusakarjääri jooksul) ja siis edasi lükatud kuhugi, kus see on juba mingi muu asjaga kokku jooksnud. Aga seekord igatahes toimus, kuigi veits lühemana kui originaalis. Ametlikult oli kirjas 36 km, aga minu kell näitas 34,8.\nVäga mõnus maraton oli. Lund oleks võinud tiba rohkem olla, aga arvestades seda, mis mujal on, oli seda jälle üllatavalt palju. Aga sõita oli küll kerge. Väga ei punninud, aga päris ka ei jalutanud, sellise väikse varuga, nii et oli hea ja mõnus. Ja hea oli vist kõigepealt sellepärast, et paar päeva varem käisin ma trennis, kus mulle kõik vead järjest ette loeti, mis ma teen ja räägiti kuidas see värk tegelikult käima peaks. Ja eks ma proovisin siis, nii nagu aju vastu võttis. Midagi igatahes võttis, sest ma kahtlustan, et mu uisutamise oskus paranes umbes kaks korda selle ainsama trenniga.\nKuna maratoni teise ringi sõitsin ma praktiliselt üksi ja kuskile väga kiiret ei olnud, siis oligi siuke nunnu ja ilus. Ainult mina ja lumi. Ja suusad. Üüh.. :)\nLõpus, viimased 4 km ei olnud muidugi enam eriti ilus, sest neid tõuse oli seal ikka palju ja rada keerutas staadioni ümber. Kogu aeg oli tunne, et kohe on finiš, aga ikka keerutas sealt mööda järgmisele tõusule. A no iseenesest midagi tapvat ka ei olnud, on hullematestki tõusudest üles ronitud. Aeg oli 3.01 ja elu pikim vabatehnika ots siis siiani.\nheikkik January 28, 2015 at 12:58 AM\nc January 28, 2015 at 9:24 PM


Press Report - 11 Veebruar 2017 Kõik uudised\nKõik uudised - 11 Veebruar 2017\nKullamäe sai kogeda Madridi Reali taset\n11 Veebruar 2017 23:11:53 DELFI SPORT > Kõik uudised\nHispaanias toimuval Euroliiga ANGT noorteturniiril kaotas Müncheni Bayerni U18 korvpallimeeskond, kelle ridadesse kuulub ka Kristian Kullamäe, Madridi Reali järelkasvule 61:72.\nEesti 11 Veebruar 2017 23:11:53\nEesti tennisenaiskond lõpetas koduse Fed Cupi kaotusega Austriale\nEesti tennisenaiskond lõpetas Tallinnas toimunud Fed Cupi Euro-Aafrika tsooni esimese tugevusgrupi turniiri kaotusega, jäädes laupäeval alla Austriale 1:2.\nMadridi Real võitis napilt, Barcelona ülekaalukalt\n11 Veebruar 2017 22:51:42 DELFI SPORT > Kõik uudised\nMadridi Reali jalgpallimeeskond alistas täna hilisõhtul võõrsil UOsasuna 3:1 ja jätkab Hispaania meistriliigas liidrikohal.\nSport 11 Veebruar 2017 22:51:42\n11 Veebruar 2017 20:35:57 DELFI > Maailm\nMaailm 11 Veebruar 2017 20:35:57\nVändras hävis tules Eesti esinduslikem kaktusekollektsioon\n11 Veebruar 2017 20:31:09 Maaleht.delfi.ee\nVändra vallas Saare-Tõrvaaugu aiandis hävis öises tulekahjus tuntud aedniku Harri Poomi kaktusekollektsioon, mis oli Eesti esinduslikum. 26 aastat arendatud kollektsioonis oli tuhandeid taimi, nende hulgas selliseid, mille omal ajal istutas aedniku vanaema.\nEesti 11 Veebruar 2017 20:31:09\n11 Veebruar 2017 20:31:08 Maaleht.delfi.ee\nKõik uudised 11 Veebruar 2017 20:31:08\nKõik Eesti võrkpalliklubid teenisid Balti liigas punktilisa\n11 Veebruar 2017 20:09:52 DELFI SPORT > Kõik uudised\nEesti võrkpalliklubidele oli täna Balti liigas edukas päev, sest kõik kuus meie võistkonda teenisid tabelisse punktilisa. Väga lähedal oli ka olukord, kus saaksime rõõmustada kuue võidu üle, ent paraku jäi TTÜ ülimalt haaravas kohtumises koduväljakul Poliurs/Ozolniekile alla 2:3 (28:30, 25:18, 20:25, 25:15, 16:18).\nEesti 11 Veebruar 2017 20:09:52\nREKONSTRUKTSIOON ÕNNETUSEST: 14-aastase ratturi surnuks sõitnud ja viieks kuuks vangi mõistetud autojuht isegi ei peatunud\n11 Veebruar 2017 19:23:00 DELFI > Kõik uudised\nEsmaspäeval Pärnu maakohtus toimunud istungil selgus, et 2014. aasta suvel Tõstamaal 14-aastase tüdruku surnuks sõitnud ja sündmuskohalt põgenenud mees läheb viieks kuuks vangi ja maksab kokkuleppemenetluse tulemusel perele 22 000 eurot hüvitist.\nEesti 11 Veebruar 2017 19:23:00\n11 Veebruar 2017 18:08:36 DELFI > Kõik uudised\nEesti 11 Veebruar 2017 18:08:36\nFOTOD: Eesti sprindimeistriks tulid Raido Ränkel ja Laura Alba\n11 Veebruar 2017 17:38:15 DELFI SPORT > Kõik uudised\nOtepääl toimuvatel Eesti murdmaasuusatamise meistrivõistlustel võitsid vabatehnikasprindis meistritiitli Raido Ränkel ja Laura Alba.\nKõik uudised 11 Veebruar 2017 17:38:15\nViimase tiiru eel kukkunud Kõiv: lugesin meetreid, et finišini jõuda\n11 Veebruar 2017 17:18:02 DELFI SPORT > Kõik uudised\nLaskesuusatamise MM-il Hochfilzenis oli meeste 10 km sprindis eestlastest parim Kauri Kõiv, kes läbis mõlemad lasketiirud puhaste paberitega ja sai 29. koha.\nKõik uudised 11 Veebruar 2017 17:18:02\n11 Veebruar 2017 16:57:41 DELFI SPORT > Kõik uudised\nEesti 11 Veebruar 2017 16:57:41\nAustria politsei otsib Adolf Hitleri teisikut\n11 Veebruar 2017 16:52:21 DELFI > Maailm\nAustria politsei otsib taga meest, kes ilmutab ennast tihti Adolf Hitleri vuntside, soengu ja riietega natsi-Saksmaa juhi sünnikoha lähedal, teatab uudisteportaal Expressen.\nMaailm 11 Veebruar 2017 16:52:21\nKristjan Ilves võitis kontinentaalkarika võistluse!\n11 Veebruar 2017 16:47:33 DELFI SPORT > Kõik uudised\nTäna Eisenerzis peetud kahevõistluse kontinentaalkarikasarja etapi võitis Kristjan Ilves. Han Hendri Piho lõppetas 21. kohal ning jõudis tänavu teiskordselt punktidele.\nEesti 11 Veebruar 2017 16:47:33\nReformierakonna vastne peasekretär võitles varem häiringute vastu ja tahtis jalutajaid Ülemiste äärde lasta\n11 Veebruar 2017 16:39:02 DELFI > Kõik uudised\nEile Reformierakonna peasekretäriks nimetatud Tõnis Kõiv on kogenud poliitik, kes on olnud nii Paide linnapea kui riigikogu liige. Riigikogu liikmena tegeles ta näiteks selliste asjadega nagu Ülemiste järve avamine jalutajatele ja häiringute vastane võitlus.\nEesti 11 Veebruar 2017 16:39:02\n11 Veebruar 2017 16:37:24 DELFI SPORT > Kõik uudised\n19. Alutaguse suusamaratoni pikema distantsi läbis täna 449 ja lühema 58 suusatatajat. Esimesena ületas 30 km finiśijoone Sparta spordiklubi suusataja Martti Himma ajaga 1.16.33.\nKõik uudised 11 Veebruar 2017 16:37:24\n11 Veebruar 2017 16:16:40 DELFI > Kõik uudised\nAustria politsei otsib taga meest, kes ilmutab ennast tihti Adolf Hitleri vuntside, soengu ja riietega natsi-Saksmaa juhi sünnikoha lähedal.\nMaailm 11 Veebruar 2017 16:16:40\nDeniss Šalkauskas jooksis 800 meetri Eesti juunioride siserekordi\n11 Veebruar 2017 16:07:02 DELFI SPORT > Kõik uudised\nDeniss Šalkauskas võitis täna Tartu ülikooli spordihoones alanud Eesti U23 ja U20 vanuseklasside talvistel kergejõustiku meistrivõistlustel juunioride 800 m jooksu Eesti juunioride siserekordiga 1.54,30.\nEesti 11 Veebruar 2017 16:07:02\nKauri Kõiv tegi MMil hea võistluse, kulla võttis üllatusmees.\nKauri Kõiv tegi Hochfilzenis jätkuval laskesuusatamise MM-il meeste 10 km sprindidistantsil korraliku võistluse ja sai puhta laskmise juures 29. koha.\nKõik uudised 11 Veebruar 2017 16:07:02\nOma äri alustades tuleb tööd teha 24 tundi ööpäevas\n11 Veebruar 2017 15:47:22 Ärileht\nKolm aastat tagasi sõitis Martin Kleitsman Austraaliasse, et oma kohviku avamiseks raha teenida. Tänavu jaanuaris pälvis noor mees Ambla valla 2016. aasta tegija tiitli, kirjutab Eesti Päevalehe erileht Oma Äri.\nMajandus 11 Veebruar 2017 15:47:22\nKauri Kõiv tegi MMil karjääri parima võistluse!\n11 Veebruar 2017 15:36:44 DELFI SPORT > Kõik uudised\nKauri Kõiv tegi Hochfilzenis jätkuval laskesuusatamise MM-il meeste 10 km sprindidistantsil suurepärase võistluse ning on hetkel finišis 14. kohaga.\nKõik uudised 11 Veebruar 2017 15:36:44\nDoris Kudre saavutas suusaorienteerumise juunioride MMil 6. koha\n11 Veebruar 2017 15:26:36 DELFI SPORT > Kõik uudised\nSoomes Imatral jätkusid täna suusaorienteerumise Euroopa meistrivõistlused lühiraja distantsidega.Täiskasvanute Euroopa meistrivõistlustega samaaegselt toimuvad ka juunioride maailmameistrivõistlused ja noorte Euroopa meistrivõistlused.\nEesti 11 Veebruar 2017 15:26:36\nOmaani velotuuril stardib lisaks Taaramäele ja Kangertile veel üks eestlane\n11 Veebruar 2017 15:06:24 DELFI SPORT > Kõik uudised\nTeisipäeval, 14. veebruaril algaval kõrgema kategooria Omaani velotuuril on stardis koguni kolm eestlast. Lisaks Rein Taaramäele (Katjuša-Alpecin) ja Tanel Kangertile (Astana) lükkab ratta joonele teist hooaega proffide hulgas alustav Martin Laas (Delko Marseille Provance KTM).\nKõik uudised 11 Veebruar 2017 15:06:24\nPoola peaminister sattus autoavarisse ja toimetati helikopteriga haiglasse\n11 Veebruar 2017 15:00:34 DELFI > Maailm\nPoola peaminister Beata Szydlo sattus ööl vastu tänast oma kodulinna Oswiecim lähedal autoavarisse ja sai vigastada. Naine toimetati helikopteriga pealinna Varssavi haiglasse.\nMaailm 11 Veebruar 2017 15:00:34\n11 Veebruar 2017 14:54:44 DELFI > Kõik uudised\nPoola peaminister Beata Szydlo sattus reede hilisõhtul oma kodulinna Oswiecimi lähedal autoavarisse ja sai vigastada. Naine toimetati helikopteriga pealinna Varssavi haiglasse.\nMaailm 11 Veebruar 2017 14:54:44\nPoola peaminister sattus autoavarisse ja viidi helikopteriga haiglasse\n11 Veebruar 2017 14:32:21 DELFI > Kõik uudised\nPoola peaminister Beata Szydlo sattus ööl vastu tänast oma kodulinna Oswiecim lähedal autoavarisse. Naine toimetati helikopteriga haiglasse.\nMaailm 11 Veebruar 2017 14:32:21\nKonekesko müüs vähemusosaluse Baltikumi rasketehnikat müüvates tütarfirmades Danish Agro grupile\n11 Veebruar 2017 14:27:01 Maaleht.delfi.ee\nKesko Corporation-i tütarfirma Konekesko Ltd. müüs 45%-lise osaluse Baltikumi tütarfirmades Danish Agro a.m.b.a.’s gruppi kuuluvale ettevõttele DAVA Agravis Machinery Holding A/S-le. Sama tehingu raames sõlmiti optsioonileping Baltikumi rasketehnikat müüvate tütarfirmade 100% osaluse ja Soome Konekesko põllumajanduse tehnika äri omandamiseks Danish Agro grupi poolt.\nKõik uudised 11 Veebruar 2017 14:27:01\nDELFI FOTOD SÜNDMUSKOHALT: Tallinna kesklinnas sai sõiduautode kokkupõrkes juht vigastada\n11 Veebruar 2017 14:24:53 DELFI > Kõik uudised\nTäna pärastlõuna juhtus Tallinnas Narva maanteel liiklusõnnetus, milles sai üks inimene vigastada.\nKõik uudised 11 Veebruar 2017 14:24:53\nELi kaubamärgina registreerimist taotleb ministrit narriv viin\n11 Veebruar 2017 13:51:53 Ärileht\nSotsiaalministrit Jevgeni Ossinovskit narriva sildi ja nimega Sotsinovskaya Vodka taotleb ELi kaubamärgiregistris sõnalise ja pildilise kaubamärgina registreerimist.\nMajandus 11 Veebruar 2017 13:51:53\nFOTOD: Viljandis BMW õhulennu tõttu kannatada saanud maja tehti korda\n11 Veebruar 2017 13:25:12 DELFI > Kõik uudised\nEelmise aasta novembris lendas suure õhulennuga BMW Viljandis asuvasse elumajja, mille tagajärjel purunes välissein ja sai kannatada ahi. Tänaseks päevaks on elumaja kindlustuse poolt korda tehtud, mis läks maksma ligemale 20 000 eurot.\nKõik uudised 11 Veebruar 2017 13:25:12


Liikluskindlustusseaduse uuendus pani osapooled vaidlema - Maksumaksja Portaal\nLiikluskindlustusseaduse uuendus pani osapooled vaidlema\nAvaleht » Maksu-uudised » Liikluskindlustusseaduse uuendus pani osapooled vaidlema\nAlar Urm kirjutab raamatupidaja.ee portaalis avaldatud arvamusloos liikluskindlustuse seaduse eelnõust. Liikluskindlustuse seaduse eelnõu on põhjalikult ja pika aja jooksul koostatud, tänaseks jõudnud küpsusastmeni, kus see saadetakse parlamendile arutamiseks. Tegemist on väga paljude inimeste igapäevaelu puudutava asjaga, seepärast tasub eelnõu üle arutleda.\nLiikluskindlustuse seaduse eelnõu reguleerib, kas kindlustusandja hüvitab kahju käibemaksuta või ilma. Eelnõu paragrahv 26 sisaldab põhimõtte, et kui kahjustatud isikul on õigus käibemaks tagasi saada, arvestab kindlustusandja seda ehk siis maksab hüvitise käibemaksuta. Tõsi, järgneb regulatsioon, et kui kannatanu soovib hüvitist koos käibemaksuga, hüvitatakse see koos käibemaksuga, kuid kindlustusandja võib käibemaksu osa tagasi nõuda, kui kannatanu on käibemaksu riigilt tagasi saanud.Loe edasi: http://www.raamatupidaja.ee/Default.aspx?PublicationId=9de68399-f996-4c2b-af5f-0cd2703a848f


Appi, mu rühma tuleb laps teiselt mandrilt! : Õpetajate Leht\n5. juuni 2020 Ethel-Mildrid Bluman, TLÜ alushariduse pedagoogi eriala magistriõppe üliõpilane; Marvi Loitmets, TLÜ sotsiaaltöö eriala magistriõppe üliõpilane; Triin Voodla, TLÜ sotsiaaltöö eriala magistriõppe üliõpilane - 1 Kommentaar\nMeie lasteaedades käib hulk lapsi, kelle kodukeel ei ole eesti keel ning kellel tuleb lisaks keele omandamisele kohaneda ka siinsete tavadega. Fotod: erakogu\n2020. aasta kevadel uuris rühm Tallinna ülikooli üliõpilasi õppeaine „ELU – erialasid lõimiv uuendus“ raames muukeelsete laste kohanemist Eesti lasteaiaga. Meeskonda kuulus nii bakalaureuse- kui ka magistriõppe tudengeid, erialadest olid esindatud alushariduse pedagoogi, eripedagoogika, eripedagoogi-nõustaja, sotsiaaltöö ning psühholoogia erialad.\nUurimismeeskonna esimesel kohtumisel selgus, et mitu tudengit juba töötab lasteaias ning neil on tuua näiteid selle kohta, milliseid küsimusi on tulnud igapäevatöös lahendada, kui lasteaias käib laps mõnest teisest riigist. Leidsime, et antud teema väärib põhjalikumat uurimist just eri osapoolte vaatenurgast: vestelda tuleks nii õpetajate, lasteaia juhtkonna kui ka lapsevanematega, kelle laps Eesti lasteaias käib.\nMoodustasime alagrupid, kellest igaüks intervjueeris üht gruppi. Kuigi oleks tahtnud küsitleda palju suuremat arvu lasteaedu ja peresid, keda antud teema puudutab, oli aine maht ja uuringu tegemiseks ette nähtud aeg piiratud, mistõttu piirdusime peamiselt Tallinna ja Tallinna lähiümbruse lasteaedadega. Kokku osales meie uuringus seitsmest lasteaiast 13 lasteaiajuhti ja üheksa õpetajat ning 13 lapsevanemat, kes olid pärit Nigeeriast, Indiast, Bangladeshist, Pakistanist, Süüriast ja Saksamaalt.\nMõnevõrra muutis meie algseid plaane eriolukorra väljakuulutamine riigis, mis sattus küsitlusega samale ajale. See tähendas, et plaanist kõigiga silmast silma kohtuda tuli loobuda. Õpetajad osalesid uuringus virtuaalse vestluse kaudu, juhid ja lapsevanemad aga edastasid oma kogemused ja mõtted veebiküsitlusele vastates. Eelnevalt tutvusime kahe sarnase, 2017. ja 2018. aastal Eestis läbi viidud uuringuga, kust selgus, et lasteaia personali jaoks oli võõrkeelse lapse tulek lasteaeda ootamatu ning selleks puudus ettevalmistus. Ei olnud teadmisi teistest kultuuridest, samuti tekitas muret lastevanemate vähene koostöö lasteaiaga. Seda enam süvenes soov teada saada, kas kahe vahepealse aastaga on midagi muutunud ning millised on kogemused 2020. aastal.\nKuidas ületada keelebarjääri?\nIntervjuudes osalenud õpetajatel oli üllatavalt mitmekülgne kogemus eri riikidest pärit lastega: nende rühmades on käinud lapsi Indiast, Hiinast, Egiptusest, Pakistanist, Venemaalt, Soomest, Indoneesiast, Ukrainast, Austraaliast, Filipiinidelt, Saksamaalt. Ühe küsitletud õpetaja rühmas oli koguni seitse eri riikidest pärit last: neli Nigeeriast, üks Afganistanist, üks Indiast ja üks Ukrainast. Samuti üllatas meid lasteaiajuhtide loetelu keeltest, millega nad kokku on puutunud – sellesse loetellu kuulusid näiteks joruba, urdu, tagalogi ning hindu religiooni keeled.\nKõige aktuaalsem teema mujalt riigist tulnud lapse lasteaiarühmaga liitumisel on mõistagi keeleoskus, mis on oluline nii lapse kui ka tema vanematega suhtlemiseks. Nii õpetajad kui ka lasteaiajuhid kinnitasid, et keelebarjäär võib saada lasteaiaga kohanemisel olulisimaks takistuseks. Keeruline on aru saada, kui lapsel on mingi mure, mida ta väljendada ei oska. Samuti on raske rääkida vanematele lapse edusammudest või mõnest päeva jooksul tekkinud probleemist.\nÜks õpetaja rääkis, et tema rühma tulnud kahe ja poole aastane võõrkeelne laps ei kohanenudki lasteaiaga. Laps ei olnud nõus õppima ega rääkima sõnagi eesti keelt ning õpetaja ei osanud kuidagi leida viisi temaga suhtlemiseks. Lapsel tekkis lasteaias käimise vastu suur tõrge ja ta läkski ära. Samas tõdesid mitu õpetajat, et lapsed on pigem kiired keeleõppijad ja saavad esmaseks suhtlemiseks vajalikud sõnad ruttu selgeks. Näiteks tuli Indoneesiast pärit laps lasteaeda detsembris ning esimesed kuud oli temaga suhelda üsna keeruline, kuid juba märtsis oskas ta eesti keeles öelda esimesi lühilauseid. Ka vanemad olid üllatunud, et laps hakkas nii kiiresti eesti keelest aru saama.\nÕpetajate kogemuste põhjal saab öelda, et kohanemine läheb ladusamalt, kui õpetajal, lapsevanemal ja lapsel on vähemalt üks ühine keel, millest nad kasvõi veidi aru saavad. Samuti on palju abi teadmistest muukeelse lapse kodumaa kohta, mis toetavad lasteaia ja pere koostööd. Kui ühist keelt pole, tuleb olla leidlik ja loov: lastega suheldes on õpetajad kasutanud pildimaterjali, kehakeelt, vestluses vanematega ka Google Translate’i ja muude tehnoloogiavahendite abi.\nHea viis, kuidas oluline info lapsevanemani jõuab, on õpetajate arvates tähtsamate teadete edastamine vanematele e-kirja teel, mitte suulises vestluses. Sellisel juhul on vanemal võimalus info ära tõlkida kasvõi mõne tõlkeprogrammi abil ning sellega rahulikult tutvuda.\nTeistmoodi kombed ja tavad\nÜks lasteaiajuht mainis, et ta on pidanud olema välismaalt tulnud perele n-ö kohalikuks juhendajaks ning selgitama Eesti seadusi ning asjaajamise üksikasju. Ka üks õpetaja tõdes, et sattus Eestisse kolinud pere teejuhi rolli, selgitades neile, kuidas riigis ja lasteaias asjad käivad. Näiteks oli perel raske aru saada, et laps tuleb lasteaeda tuua kindlaks kellaajaks, mitte päeva jooksul teda tuua-viia, millal vanem soovib. Vanematele selgitati, et laste huvides on lasteaias kindel päevakava, sest muidu kannataksid õppetegevused ja muud plaanitud tegevused ning lapse saabumine suvalisel ajal tekitab palju ebamugavust.\nTeisel õpetajal jällegi tuli perele tutvustada meie riietumistavasid – näiteks seda, et lapsel võiks õue minnes olla müts peas ning et meil on tavaks kanda aluspükse. Samuti et märja ja külma ilmaga ei ole lihtsalt kahe paari retuuside korraga jalga panemine parim lahendus ning ka teksapükstega on Eestis talvel õues keeruline hakkama saada. Veel tõid õpetajad erinevustena välja noa ja kahvliga söömise tava puudumise mujalt tulnud lastel ning vanemate hirmu metsa matkama mineku ees.\nSamuti oli perede suhtumine haigustesse teistsugune kui meil. Näiteks ei pidanud vanemad nohu takistuseks lapse lasteaeda toomisel, vaid leidsid, et see on jahedas kliimas paratamatu. Õpetajal tuli öelda, et meil on lasteaias reegel, et haiged lapsed lasteaias ei käi.\nÜhe lapse vanematele tuli üllatusena, et Eestis on kombeks lasta lapsel alguses lasteaiaga kohaneda: esimestel päevadel jätta ta lasteaeda vaid paariks tunniks, edasi lõunauneni ja lõpuks juba ka lõunaune ajaks. Pere otsustas lapse juba esimesel päeval terveks päevaks lasteaeda jätta. Õpetajal tuli juba paari tunni pärast vanematele helistada ja nad kohale kutsuda, sest laps ei kohanenud.\nHarjumatu põhjamaine toit\nKeerulisi olukordi on tulnud lasteaedades ette ka seoses toiduga. Mitu õpetajat tõi näiteid teiste maade laste toitumisharjumustest. Näiteks olid ühe lapse vanemad pannud talle lasteaeda lõunasöögiks kaasa riisi ning keeruline oli neid veenda, et ainult riis ei ole täisväärtuslik toit.\nÜhe lasteaia juht rääkis loo, kuidas laps, kelle kodukultuur ei luba süüa sealiha, otsustas seda siiski teiste lastega koos teha. Tekkis küsimus, kuidas peaks käituma selles olukorras rühma õpetaja: kas selgitama lapsele, et talle on sealiha keelatud, või lubama tal seda siiski proovida? Kas ja kuidas teavitada sellest olukorrast vanemaid?\nKa mitme lapsevanema jaoks osutus murekohaks harjumatu põhjamaine toit. Vanemad tõid välja, et lasteaia menüü võiks olla mitmekesisem – lastele võiks pakkuda ka lihata toitu või siis lubada perel anda lapsele ise sobiv toit lasteaeda kaasa. Vanemad võrdlesid Eesti lasteaeda ka oma kodumaa lasteaiaga. Mitu neist tõid välja, et Eesti lasteaias saavad lapsed palju rohkem mängida ning õppimist on vähem, siin ei pea lapsed juba kaheaastaselt hakkama tähti ja kirjutamist õppima. Üllatuseks lapsevanematele oli meie lasteaedade tava magada lõunaund ning see, et lasteaiapäev on nii pikk.\nLaste omavahelised suhted\nÜldiselt kohanesid muukeelsed lapsed lasteaia ja rühmakaaslastega kiiresti ja hästi. Õpetajad tõid välja, et konfliktid tekkisid alguses kaaslastega suhtlemisel peamiselt seetõttu, et ei saadud üksteisest aru. Õpetajal tuli olla laste omavahelises suhtluses ja mängus tõlk ning vahelüli, kes aitas vahendada ka selliseid küsimusi nagu „Kas ma võin sinuga mängida?“ või „Mis mängu me mängime?“. Vahendaja roll oli antud olukorras ülioluline, muidu oli tüli kiire tekkima.\nÜks õpetaja meenutas juhust, kus Eestis elav vene laps, kes rääkis ainult vene keelt, ning rühma tulnud laps, kes rääkis inglise keeles, said suurteks sõpradeks ja tahtsid omavahel suhelda. Õpetajal tuligi alguses tõlkida nende vestlust inglise keelest vene keelde ja vastupidi ning seejärel kõik veel eesti keeles üle korrata, et ka teised lapsed aru saaks. Mõne aja pärast said lapsed juba ise hakkama.\nÕpetajatel oli tuua näiteid ka rühma tulnud lapse tõrjumisest. Näiteks oli eesti lapse jaoks keeruline võtta käest kinni tumeda nahavärviga lapsel või tekkis lastel küsimus, miks on ühe lapse nahk teistsugune kui neil. Siin oli abiks selgitustöö. Lastevahelised arusaamatused tegid murelikuks ka lapsevanemaid. Mitu ema tõi oma vastuses välja, et eesti lapsed ei olnud kohe alguses sõbralikud ega tahtnud nende lapsega eriti koos mängida, mistõttu lapsel oli raske sõpru leida. Samuti ootasid vanemad lasteaialt rohkem tagasisidet ja koosolekuid, et tekiksid paremad suhted ja grupikuuluvustunne ka lapsevanemate vahel.\nProjekti tulemusena tõdesime, et ehkki võõrkeelsete laste erinev emakeel, kultuuritaust ja tavad võivad alguses põhjustada murekohti, on need ületatavad ning dramaatilisi probleeme kokkuvõtteks ei teki. Lasteaednikel oleks palju õppida eelkõige omavahelisest kogemuste vahetamisest ning näidetest, kuidas üht või teist asja on lahendatud. Kindlasti väärib antud teema laiemalt uurimist ja kajastamist.\nProjekti käigus valmis ka animatsioon, mis on suunatud peredele, kelle laps Eestis lasteaiateed alustab.\nAnimatsiooniga saab tutvuda siin:\nHetkel ainult üks arvamus teemale “Appi, mu rühma tuleb laps teiselt mandrilt!”\nArtikkel – ELU – Muukeelse lasteaiaealise ja tema vanema lõimimine Eesti kultuuriruumi ütleb:\n5. juuni 2020, 11:25\n[…] Artikkel on leitav aadressil: https://opleht.ee/2020/06/appi-mu-ruhma-tuleb-laps-teiselt-mandrilt/ […]


Naistel on homoradar? | Buduaar\nNaistel on homoradar?\n2011. aasta 23. juuli 06:22\nKas homo võib tuvastada pelgalt peale vaadates? Hiljutise uuringu kohaselt pole jutud naiste võimest ära tunda homomees pelgalt väljamõeldis. Teadlaste sõnul on naistel tõepoolest olemas nn. homoradar ehk võime ära tunda homod ka pelgalt fotode põhjal.\nToronto ülikooli psühholoogia teadlased näitasid 40 naisele 80 mehe pilti. Meestel olid fotodel identsed näoilmed. Teadlased kirjeldavad naiste võimet ära tunda homod ja heterod hämmastavaks. Homomeeste eristamise võime oli tugevam siis, kui naine oli menstruaaltsükli viljakamas staadiumis ehk menstruaaltsükli keskel.\nEi tuvasta lesbisid\nVõime eristada homomehi oli tugevam ka siis, kui naised pandi enne fotode vaatamist lugema armastusnovelle ehk kui nad pilte vaadates olid romantilises meeleseisundis.\nLesbisid ja heteronaisi samad naised aga tuvastada ei suutnud.\nTeadlaste arvates viitavad tulemused sellele, et naiste võime on seotud järglaste saamisega. Teadlaste sõnul varieerub naiste täpsus tõenäoliselt menstruaaltsükli järgi, kuna mehe seksuaalne orientatsioon on viljastumise seisukohalt väga oluline.\nUuring avaldati Psychological Science teaduslikus väljaandes.\nJuba on teada, et naise menstruaaltsükkel mõjutab tema partnerivalikut ja kogu isiksust. Ovuleerimise etapis on naissuguhormooni östrogeeni arv kõige suurem. Hormoonitase mõjutab ka seda, millised mehed on naiste arvates sarmikad ja ihaldusväärsed.\nHormoonitase mõjutab naiste käitumist. Uuringutes on muuhulgas märgitud, et menstruaaltsükli viljakamal ajal ostavad naised liibuvamaid riideid, riietuvad paljastavamalt ja valivad näiteks videolaenutusest kergemini romantilisi ja seksuaalse alatooniga filme. Ovuleeriv naine võtab ka kohtingukutse kergemini vastu kui mitteovuleeriv naine.


Saku II liiga B-alagrupis teenis suure, 97:38 võidu Võrumaa meeskond, kes alistas koduväljakul Valgamaa Kutseõppekeskuse.\nSaku II liigas teenis kaheksa võidu kõrvale hooaja esimese kaotuse Kadrina Karude meeskond, kes jäi võõrsil napilt 69:71 alla Rae Koss/Hansaviimistlusele.\nSaku II liigas teenis teisipäeva õhtul väärtusliku võidu Rae Koss/Hansaviimistlus, kes alistas koduväljakul Orissaare Träxi tulemusega 92:88.\nSaku II liigas teenis hooaja kolmanda võidu Keila Korvpallikool, kes alistas neljapäeval TTÜ numbritega 84:62.\nEsimene kuu Saku II liigas on mängitud ja oktoobri parimateks mängijateks valiti A-alagrupis Kadrina Karude mängumees Allan Ehte ning B-alagrupis TÜ/Kuremaad esindav Kris Urvik.\nSaku II liigas võitis noore koosseisuga KK Viimsi/Kesklinna KK teisipäeval õhtul võõrsil BC Kalev II meeskonna numbritega 93:51.\nSaku II liigas peeti nädalavahetusel kolm kohtumist, milles Kadrina Karud alistas Rae Koss/Hansaviimistluse numbritega 77:69, Reinar Halliku KK/Experline seljatas viimase sekundi viskega BC Narva 72:71 ja TÜ/Kuremaa oli 108:88 parem Valgamaa Kutseõppekeskusest.


Huulepalsam on võrratu, pärast huulebalsami kasutamist jäävad huuled mõnusalt niisutatuks kogu päevaks.\nVäga hea huulepalsam, imendub küll veidi kauem, kuna ei ole nii tihke koostisega kui nr huulepalsam pulga kujul. Kuid sellegipoolest niisutab ja jätab huuled pehmeks.\nБальзам хороший, мне очень нравится\nNiisutab hästi, meeldiv. Lõhnatu. Ei tekitanud pärast huultel lõhesid nagu paljud teised teevad.


Lilleke rohus: March 2011\nkes on haige kes ei ole. Jah eile jäin haigeks, oli seda vaja v? Ei. üleeile käisime tõime Oblää maalt ära siksiga, mingi 3 tundi ootasime kuni mäx välja aidatakse, too oli ju kinni jäänud. Noo siis saime lõpuks oblää kätte ja läksime ühikasse, seal tõmbasime Undiga kohe siidrid sisse ja hea olla. sitt oli see, et ma ei saanud Kariniga välja too päev, no või siiski sain aga oleks võinud veel juu. Eile sõitsin Miku, Undi ja Tohusega ringi, käisime suure-jaanis ülla ülla keda ma nägin:P Karin juuu. leppisime kokku, et tulen talle järgi peale ühte. Võtsin siis kütet ja läksime olustverre, kes tuli allee vahel vastu? jah, see oli ju Rusi Karl. Ütles, et osti vahel on ment. Küsi kas mind kotib? ei\nLäksime ühika ette, läksin oma tuppa, panin asjad kokku ja sõin veits, siis läksin alla ja vaatasin kella. Kell oli 12:35 hakkasin Surtsu tagasi minema. Siis ootasin Karinit ja sõitsin ümber kooli, kuna ma ei olnud kindel kas ma olen ikka õiges kohas. Siis läksime olustverre, Karin käis toas ära, kerge jalutuskäik fergiga ja siis minu poole maale. Muukisin ust maal lahti aga näe muidu tore aga kurat võti oli vale, isegi plaan oli aknast juba minna:D\nSain siis lõpuks õige võtme ja läksime tuppa. Võtsin ema asjad ja näitasin Karinile natuke maja. Siis läksime Olustverre(jälle) rääkisime juttu ja siis Karin käskis mul koju minna(aga ma ei olnud ju niiiiii haige) igatahes mis mul muud üle jäi. Hakkasin sõitma, vahepeal tuli isegi uni peale. Helistasin Neemele, tüüp ei võtnud vastu. Helistasin Andrele, et kas viin ta siis maale ära v mitte. Ütles, et tuleksin tal maja juurde, muidugi ma sõitsin sellest mööda esimese laksuga. Noh, hakkasime siis minema, arutasime maailma asju jne. Tagasi tulles helistas Neeme, ütlesin talle, et ta tuleks minu juurde. Jõudsin Maagümnaasiumi juurde, mõtlesin, et huvitav kas Tuuli on veel koolis. Helistasin, kellegil oli vist tund. Igatahes ta oli nõus minuga tulema. Ülla ülla kes veel tuli, jah see oli Hanna. Pole Hannat ju 200 aastat näinud peaks välja minema mingi aeg...\nsiis võtsin Neeme peale ja viisin Tuuli koju jaaaa läksin ise ka koju.\nNoh Neeme möllas arvutiga, ja ma ns lebos. Läksime poodi ja siis rääkisime ns juttu.\nSiis tuli Neemele isa järgi ja ta läks minema, rääkisin msnis Kariniga juttu ja Juuliga. Ja siis tuli hull uni peale mõtsin, et läheks laseks lebosse. Ärkasin kell 9 mõtlesin, et miks ema öösärgis on:D siis rääkisin veel Kariniga ja Miiliga. Ja oligi aeg magama minna. Täna ärkasin mingi kell pool 11 sest telefon värises, ofc Karin saatis sõnumi, ma ei suutnud lugeda ja magasin edasi. Ärkasin tund aega hiljem ja vaatasin mis ta siis kirjutas.\nTahaks juba Karinit näha, nii igav on ju kodus. Ja mis ma hetk tagasi just telekast vaatasin? Sõjaprintsess xena, oh aegu ammuseid:D\nPosted by Toni aka ST at 4:53 AM No comments:\nMa tean su onu\nNv juba möödas, korra sai isegi kodus käidud mingi ime kombel. Laupäeval läksin ühikast pool 5 minema ja jõudsin koju mingi äääääää pool 8 vist. Ei tegelt jah suht chill. Karin käis külas ja tahtis seda möllu sisse tõmmata omale jälle:D aga ma olen kaval, peitsin ära selle(Y) Igatahes, unt pani hullu jälle ja nii ta läks. Laupäev hmm, sõitsin maal autoga ringi pm, tegin onboard laksu ka juh ja siis see kohtusin Kariniga:P noo ja siis tegin tast pilti ka. aajaaa laupäev läks suht pikale, mingi pool 3 öösel sain sleepi. Panin mudelit kokku. Pühapäeval olid võistlused. Review v?\nIgatahes jõudsime kohale mingi pool 1 pealelõunat. Sõitsin valmis autoga mingi 3ndat aega C-finaalis. edasi võitsin kvalid. Sain edasi B-finaali. Seal oli juba võimas sõita. Start õnnestus ning sain kohe teiseks, ainuke kes ohustas oli Margus Hanvere, aaga Indrek oli juba niikaugele ära läinud, et võimatu oli teda püüda. Teine finaal ma ei tea kas arvesse läks aga ideaalne star esimeses kurvis esimeseks siis tuli Valner ja rikkus kõik ära. Lõpu poole olin teine kui siis lambist Hanvere töllas ees. ofc sõitsin otsa, omal auto ribadeks.\nKolmas sõit oli veel parema stardiga, esimeses kurvis esimeseks ning sain paar ringi sõitu juhtida, kuni Valner sõitis taha nurka sisse, ning siis ka Hanvere järgi. no see sõit läks lõpuks halvasti.\nTegelt terve võistluspäeva jooksul sai kinu, Roni ja Kaspariga. noo igatahes, edasi läksime sööma, masss burks Luigel ja siis edasi Ahulasse??? no seal oli tuim passimine, aga vahepeal oli Karin mulle sõnumi saatnud nännänäää. noo pm jah oleks võinud varem osti saada, sii soleks kõik ok olnud. Täna oli ka suht mahe koolis, Tiit ja Kuris olid pohmas alles juh:D tüübid olid jackassi teinud terve nv :D näha oli:D noh vene tund oli mas irnumine, söötmine oli lebola, arvuti oli lebola, ja esta, oli kinuõhtu.\nPosted by Toni aka ST at 7:08 AM No comments:\nhüppa pommi mu karvane aff\nMa muidugi ei tea mis mind siia kirjutama ajendas aga ma teen seda siiski. Ilmselt on see igavus.\nIgatahes, suhteliselt igav on:D varsti piljardisse, siis lebosse ja siis ma ei tea filmi vaatama. Jüri läks ka minema, pole midagi teha, ühikas pole ennem nii tühi olnud kui praegu. Ilm on ka mahens tellitud, alguses oli palju lubav, pärast keeras ära, on homo.\nahjjaaa, täna oli ju eksam... ma ei usu, et ma läbi sain.\nJaaa Karin ei saanud ka välja tulla. Samas pole hullu, ega ma isegi väga haigena välja ei roniks, praegu veel eriti.\nVarsti peaks tsikli ära tooma- jah juba on välja valitud, aga me pole veel otsustanud milline kas Derbi või Gilera, erilist vahet pole kui siis aint see, et üks on aastast mine m***i.\nHomme koju ja kohe õppima, tahaks selle autokooliga ühele poole saada. Jaaa varsti peaks võistlused ka olema juh, seal peaks ka omangut tegema, kuigi talvine hooaeg läks ikka perse.\nFaak, tegelt tahaks ikkagi välja minna...\nPosted by Toni aka ST at 11:49 AM No comments:\nVõimas võimas võimas, kuna viimasel ajal kirjutan siia reviewsid võistlustest, siis täna on ka seekord.\nLäksime ikka kohale täiesti tavaliselt, peale soojendust. Jõudsin sõita ainult 3ndat kvali. Esimesed 2 kvali. olin boksialas, kuna regu kärssas sisse. Oeh, ega midagi erilist ei olnudki võitsin b-finaali. Auto oli nagu oli, nüüd on kõik minu taga kinni...\nPosted by Toni aka ST at 8:52 AM No comments:\nVõimas võimas võimas, kuna viimasel ajal kirjutan ...


Vooremaa Eesti kodakondsuse kehtestamise 100. aastapäeva tähistatakse Ühisnädalaga\n„Tegusus ja ettevõtlikkus on liikumapanevad jõud ning kannavad Eestit edasi,“ sõnas Riigikantselei EV100 programmi juht Maarja-Liisa Soe. „Suur rõõm on, et juubeliaastal tõmmatakse aktiivsetele kodanikele ja kodanike algatustele tähelepanu kõigis Eesti maakondades,“ lisas Soe.\nEsmakordselt kogutakse Eesti Vabariigi juubeliaasta puhul vabaühenduste tekkelugusid, et koostada ülevaade ühenduste tegevusest viimase saja aasta jooksul. „Meil on palju tegutsevaid ühendusi ja arvukalt neid, mis tegutsevad juba mitmekümneid aastaid. Soovime ühtekokku panna pikalt tegutsenud vabakondade lood, et näidata, kui aktiivsed on meie inimesed olnud viimase saja aasta jooksul,“ sõnas lugude kogumise kampaania juht Taive Saar. Saar kustus üles vabaühendusi kirjutama ja saatma enda lugusid. Lisainfo www.uhisnadal.ee/lugu\nJõgevamaal tunnustatakse Ühisnädalal selle aasta parimaid ühendusi 29. novembril Mustvee Kultuurikeskuses toimuval Kodanikupäeval. Lisaks tunnuste üleandmisele 8 erinevas kategoorias, arutletakse koos Artur Talvikuga, milline on kodanikuühenduste roll praeguses Eestis ja milline võiks see olla tulevikus. Jõgeva Linna pensionäride Ühendus ja Jõgeva Arukate Akadeemia korraldavad osaluskohviku, et leida senisest enam võimalusi eakate kaasamiseks kohaliku elu arendamisse ja kogukondlikku tegevusse. Sadala Külade Selts kutsub Ühisnädalal Laiuse, Torma ja Sadala piirkonna lapsi klounide Piip ja Tuut etendusele ning meisterdamishuvilised on oodatud Laiuse Õlemuuseumi ja MTÜ Airaan õpitubadesse. Nädala lõpus on Sadala ja Vaiatu rahvamajja oodatud kogukonnad ühist advendiküünalt süütama.\nJõgevamaa Ühisnädala sündmuste täpne kava on leitav Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskuse kodulehelt www.jaek.ee/uhisnadal-2018.


Teisipäeval, 2. septembril viibib õigusnõunik Inge Kottise Tartus ametikohtade hindamise koosolekul. Tervishoiu peaspetsialist osaleb Tallinnas hooldusravi andjate üldkogul. 3. ja 4. septembril osaleb majandus- ja transpordinõunik Eha Lukats Tallinnas hasartmängumaksu programmi infopäevadel. Neljapäeval, 4. septembril viibib turismi spetsialist Tallinnas Europe Direct programmi infopäeval.\n1.septembrist kuni 15. oktoobrini on Jõgeva Kunstikoolis avatud näitus pealkirjaga “Kunstisuvi 2008”. 3.-30. septembrini on Betti Alveri Muuseumis Marje Ernitsa maalinäitus. Pühapäeval, 7. septembril kell 14.00 algab Jõgeva Kultuurikeskuse kinos animafilm „Wall-E“. Kell 12.00 algab Jõgeva linna staadionil Eesti meistrivõistluste III liiga kohtumine jalgpallis. Omavahel kohtuvad Noorus96 ja Koeru SK.\n2. septembril kell 14.00 vallavalitsuse istung. Reedel, 5. septembril Lastekodu Metsatareke 15. juubel.\nNeljapäeval, 4. septembril külastab Mustveed Kinobuss. Kultuurikeskuses näidatakse mängufilmi “Taarka”. Esimese seansi algus on kell 13.40 ja teine seanss algab kell 18.00. Laupäeval, 6. septembril algusega kell 21.00 toimub kultuurikeskuses noorte diskoõhtu.\nTeisipäeval, 2. septembril kell 15.00 4. septembril algusega kell 15.00 toimub vallavolikogu istung.\nNeljapäeval, 4. septembril algusega kell 19.00 linastub Palamuse rahvamajas uus Eesti mängufilm “Taarka”. Laupäeval, 6. septembril toimub rahvamajas Palamuse Segakoori ja põllumajandusministeeriumi koori ühine laululaager.\nTeisipäeval, 2. septembril toimub töökoosolek teemal “Põltsamaa valla teed”. Kamari Haridusselts avab seltsimajas Toivo Vihalema loodusfotode näituse “Vee piiril”. Neljapäeval, 4. septembril arutatakse Põltsamaa vallamajas Eesti Energia ASi esindusega valla energiaga varustamise ja kvaliteediküsimusi. Reedel, 5. septembril osaleb vallavanem EMOL-i haridustöörühma koosolekul Haridusministeeriumis.\nKolmapäeval, 3. septembril kell 19.00 toimub aktiviseerimiskeskuse 2. korruse saalis Mati Undi mälestusseminari korralduskomisjoni koosolek. Tehakse kokkuvõtteid, arutletakse järgmise aasta seminari teema üle. Neljapäeval, 4. septembril algusega kell 17.30 toimub aktiviseerimiskeskuse 2. korruse saalis ringijuhtide koosolek.


Taimne glütseriin (VG) | Toidu lisaained | Maitsepood.ee\nToidu lisaaine Taimne glütseriin VG 100ml\nToidu lisaaine Taimne glütseriin VG 1L\nTaimne glütseriin (glütserool)\nGlütseriin pärineb peamiselt kolmest allikast: taimne, loomne ja sünteetiline. Taimne glütseriin, millele ka aine nimetus viitab, on saadud taimsetest rasvadest: palmirasvast, sojarasvast või kookosrasvast. Taimne glütseriin (ka glycerine, VG, E422, glütserool) on selge lõhnatu magusa maitsega siirupilaadne vedelik, lahustub vees ja alkoholis. Seetõttu on taimne glütseriin hõlpsalt töödeldav aine. Glütseriin on niiskusesäilitaja ehk humektant: see suudab kolme ööpäeva jooksul ligi tõmmata enda kaaluga võrdse koguse vett. Taimset glütseriini kasutatakse toiduainetööstuses mitmesuguste küpsetiste valmistamisel, kosmeetikatööstuses kosmeetikatoodete koostisosana, ravimites abiainena ja seepide valmistamisel.\nTaimne glütseriin kosmeetikas\nTaimsel glütseriinil on pehmendav ja niisutav toime. Sageli kasutatakse seda hambapastas, suuvees, juuksehooldustoodetes ja kreemides. Maitsepoe e-poes müügil olev taimne glütseriin on kõrgeima meditsiinilise puhtusega - vähemalt 99,5%. Kvaliteetse toidu lisaaine taimse glütseriini müük Maitsepoe e-poes, saadaval 140 ml, 260 ml ja liitrises pudelis.\nTaimne glütseriin isetehtud kehakreemides\nTaimne glütseriin on kasulik ja oluline koostisosa mitmetes nahahooldustoodetes, sest aitab nahka pehmendada ja niisutada. Kuna taimne glütseriin lahustub vees ja alkoholis ning seob ja hoiab niiskust nahas, kasutatakse seda koostisosana isetehtud näo-, kehakreemides, kehapihustites ja kehakoorijates. Tänu niiskust siduvale toimele aitab taimne glütseriin leevendada põletikulist ja kuiva nahka. Seejuures tuleb tähele panna, et taimset glütseriini ei ole soovitav kasutada nahal lahjendamata kujul. Glütseriini osakaal tootes võiks jääda 5-10% piiresse.\nKvaliteetse toidu lisaaine taimse glütserooli müük Maitsepoe e-poes, saadaval 140 ml, 260 ml ja liitrises pudelis.\nTaimne glütseriin seebis\nGlütseriin on seebitootmise kõrvalsaadus, mis tekib rasvade seebistamisel, seega sisaldavad kõik külmpress käsitööseebid glütseriini, ilma seda sinna lisamata. Taimset glütseriini kasutatakse vedelseebi valmistamisel.\nTaimne glütseriin kokanduses\nTaimset glütseriini kasutatakse mitmetes toitudes ja jookides niisuti, lahusti ja magusainena. Seda saab kasutada maiustuste valmistamisel, suhkrumassi pehmendamisel ning kreemide ja glasuuride elastsemaks muutmisel. Sageli kasutatakse taimset glütseriini täidisena toitudes (nt küpsistes) ja paksendajana liköörides.\nTaimne glütseriin ravimites\nGlütseriini kasutatakse ravimi- ja hügieenitööstuses toodete pehmuse ja määrdevõime parandamiseks ning niisutamiseks. Seda kasutatakse muuhulgas allergiaravimites, köhasiirupites jt ravimites.\nTaimse glütseriini müük\nMaitsepoe e-poes on müügil kõrgeima meditsiinilise puhtusega taimne glütseriin. Taimne glütseriin on meie e-poes saadaval 140 ml, 260 ml või liitrises koguses. Kuigi taimse glütseriini näol on tegemist ohutu ainega, soovitame seda hoida lastele kättesaamatus kohas selle niiskust siduva toime pärast. Samuti ei soovitata taimset glütseriini tarbida rasedatel.


Da-da-datlimoos! – Kahvliahvi Kokakool\nHome Külaline\tDa-da-datlimoos!\nwritten by Merle Liivak veebruar 5, 2018\nKahvliahvikesed kutsuvad mõne aja tagant ühe vaimustava pere/inimese oma köögielu avama. Millised on armastatuimad road, toidufilosoofia, köögiavastused, nipid jne? Seekord innustume maalikunstnik Mara Ljutjuki pere tegemistest. Neist ilmus Merle Liivaku sulest lugu ka ajakirja Pere ja kodu detsembrinumbris.\nMara armastab nautida putrusid datlitoormoosiga, mille idee pärineb Toormoori peakokalt Marita Krullilt. See rikastab täiuslikult ka maisiputru (vt eelmist postitust!), eriti koos ergastavalt hapude jõhvikatega. Tahad, viska peale ka kookoslaaste ja pähkleid. Seekord tuli talviselt vürtsikas variant, kardemoni ja kaneeliga.\nVäikese kausi täis\n4 peotäit pehmeid datleid (Rimist leiab näiteks Juicy Dates datleid, mis asuvad juurikaosakonna külmkapis. NB! Nendelt tuleb kivid esmalt seest eemaldada.)\nleotamiseks kuuma vett\nmõnuga kaneelipulbrit, kui tahad vürtsikamat varianti (eriti hea maitsega kaneel on Santa Maria Organic sarja oma)\nmaitse järgi sidruni mahla\nEsmalt loputa datlid üle ja pane natukeseks ajaks kuuma vette likku. Kui on kuivad ja kõvad datlid, siis vähemalt 20 minutiks. Seejärel kalla vett vähemaks, näiteks tassi, et seda vajadusel moosi vedeldamiseks lisada.\nVala kõik koostisosad kannu või kaussi ning purusta saumikseriga. Lisa maitse järgi sidrunimahla ja vürtse. Moos seisab külmikus värske päris pikalt, tuleb enne tarvitamist lihtsalt läbi segada.\nDa-da-datlimoos! was last modified: veebruar 5th, 2018 by Merle Liivak\nMimí ja Mia maasika-vaarikaküpsisetort


Aljooshik [Archive] - Shaderology\nShaderology > Bleh > Gallery > Aljooshik\nView Full Version : Aljooshik\neilsed sündmused tallinnas:\nviimane vigur peaks olema kassaaparaat :/\nKas ise tegid pilte? Pônev oli?\neemn...ei olnud põnev, täiesti negatiivne kogemus. telekast/pildilt on parem vaadata selliseid asju.\navastasin et irfanview resize teeb pildid uduseks :/ viimane post on photoshopi resize.\nvigased loomad...mis ma muud oskan öelda\nMuide, see on väga hea, et nii läks. Materjaalsed kahjud muidugi, aga selle eest venkud nüüd mitte mingid "kaitsjad", vôid lihtsalt vandaalid.\nvalitsus peaks täna õhtul kogunejatele savu jagama.\nkait. see suurem action toimus vist sul päris akende all jah?\ntegelt mul vedas siiski...kõrval on mingi saatkond, et see ala oli veits rohkem turvatud...st tuvi tänavasse tiblad sisse ei saanud. keegi ei saanud...jõime ~hommikuni naabritega pubis õltsi. aga too hetk tundus päris jube...akende äärest kamandati minema ning tuled lasti ära jms. sõjaolukord\nkõige haigem oli see et isegi arstiautosid rünnati...ahv on ka vist targem.\nKurjus pole inimese (venku) omadus. Ta lihtsalt täidab tühjad kohad (inimeses).\nnjah, ilusti kirjutatud.\nAljoosha muide figureeerib juba mitmendat paeva wikipedia esilehel\nheh. vene päti karakter oli artiklis hästi välja toodud; selles on iva sees. kuigi minu meelest oli jutt liiga erapoolik. papsi kommentaar on objektiivsem.\nee.. papp vihjab venkude pooletoobisusele nii, et pooletoobised asjast aru ei saa.\naaa... ok. sa saad ta vihjest omamoodi aru, ja mina teistmoodi. võib-olla ta tahtis öelda hoopis midagi kolmandat. ta on ju lohh. ja meie oleme tiblad. või teie olete lohhid ja mina üksi tibla. või olete teie tiblad. mina olen pooltibla ja natuke lohh. ei. tegelt oled sina üldse mingi rõve lohh-tibla-anglourood. sa mine võitle oma leebanonlastega.\nsiin on ka tore artikkel, kah väga erapoolik, aga sees on teravat juttu, mis võib kah natuke tõsi olla. http://www.postimees.ee/300407/esileht/arvamus/257933.php\naga üldiselt ma leian, et mõlemal poolel võib kuulda sama teravmeelseid argumente ja pooltõdesid. see on lõputu vaidlus. seepärast näibki minu jaoks mõtetu kummagi poolele asuda.\neestlased räägivad kondenseerunud probleemist seoses integratsiooniga jne. aga päris kindlasti, kui see probleem lahendatakski, leitakse uued mured, mille pärast protestida märatsemisega. ja kui probleemi ei leita, minnakse laamendama pärast jalgpalli ikkagi. eestlased kaasaarvatud. arenenud riikides võetakse seda ju täiesti enesestmõistetavalt. sealsed võimud teavad, et stabiilse elu puhul osa rahvast peab aegajalt tossu välja laskma. see on ju osalt kasulik majanduselegi, vahetatakse aknaid, ostetakse kummikuule... raha ringleb.\ntegelikult kogu probleem seisnebki selles, et probleemi ei ole. ja nagu paps ütles, tühjad kohad täidab kurjus(ja rumalus).\nNimelt seda ma tahsin selle aforismiga üelda - kui inimesel pole eluga midagi teha, jääb temasse palju tühja kohta, kugu voolab lollus ja kurjus mida maailmas on külat.\nSeda linki vist kôik teavad, aga ikka. Palju HQ pilte\nja ma siin lisan veel ühe mõtte, mis sinu poolt öelduga ja aljosha probleemiga kaudselt haakub, artur schopenhauerilt: Uhkuse odavaim liik on rahvuslik uhkus. Sest rahvusliku uhkuse esinemine reedab sellega nakatatu juures nende individuaalsete omaduste puudumist, millele ta võiks uhke olla, sest muidu ei haaraks ta selle järele, mis tal on ühine nii paljude miljonitega.\n(kuigi märatsemise põhjustele viitab sinu ütlus, mis väga laia haardega, minu meelest paremini)\nmulle meeldib see idee: http://kait.c3dmotion.com/kuju.mp3\nSprite, Beneton ja Eviani "reklaamidel" modellidena esinevad vist eestlased, igatahes näojooned on 110% ugri-mugrilasele tüüpilised.\na vut v@lismaalt seda n@ha ei saa. vist kardavad vene hackereid.. v6i lihtsalt tegemist eesti siseasjaga\n... Sest rahvusliku uhkuse esinemine reedab sellega nakatatu juures nende individuaalsete omaduste puudumist, millele ta võiks uhke olla, sest muidu ei haaraks ta selle järele, mis tal on ühine nii paljude miljonitega.\nsama yeldakse ka religiooni kohta.. tapab individuaalsust. ega neil suurt vahet vist polegi.\nhead pildid!!:) palju toredaid inimesi\nSee "tuvasta" vist on lihtsalt siseasi, politseil on nôrk server, ei taheta vist ülekoormust tekitada, siis ei pääse kohalikud ligi. Vaevalt vene häkkerid suudavad köiki servereid ülekoormata, nende hackid on primitiivsed.\nMinu resumee kogu selle loo kohta:\nGeniaalne stsenaarium, geniaalne lavastaja - kah statistid tegid täpselt seda, mida nôuti ja pealekauba ilma ühegi proovi. Müts maha.


Kes on minu jutukese kirja pannud? - Multilingua Keelekeskus OÜ\nKes on minu jutukese kirja pannud?\nUus aasta on alanud ja taas kord saame anda lubadusi! Nii iseendale kui teistele. Omalt poolt soovime teile julgust avastada ja katsetada, sest just see on edasiviiva jõuga. Miks mitte katsetada vajadusel transkribeerimisteenust – ehk audio- või videofailidelt teksti mahakirjutamist?\nKui esmapilgul võib keeruline termin pisut pelutada, siis kinnitame teile, et selleks ei ole mitte mingit põhjust ja võite hoopis avastada, kui palju sellest igapäevaelus kasu võib olla.\nVõtame näiteks olukorra, kus olete minemas kauaoodatud spetsialisti loengusse. Te teate juba ette, et tema tarkuseterad on talletamist väärt ja eesootava kahetunnise loengu sisu on ka aastate pärast väärt materjal. Kaasaegne nutiseade võimaldab teil kogu üritust salvestada ja lubate endale, et paari päeva jooksul on need kõige olulisemad laused tekstina üles kirjutatud ehk ka kolleegidele-tuttavatele edastatud, igal juhul kirja pandud. Aga siis tuleb üks sündmus teise otsa, päevad lähevad ja mingil hetkel jääb selle mõjusa teksti mahakirjutamine unistuseks, sest kiire elutempo ei anna asu. Aga meie saame teid selles aidata, sest see on üks osa meie igapäevasest tööst.\nVeel võib transkribeerimisest kasu olla siis, kui meeskond on rahvusvaheline ja koosolekud toimuvad e-lahenduste kaudu. Arvestama peab eri keelekeskkondadest pärit inimeste hääldusega, võimalike leviprobleemidega ja tegelikult me ju teame, et memodesse saavad kirja ainult otsused, mitte see, kes mida ütles. Selliste salvestiste transkribeerimine annab hilisema kindlustunde olukordades, kus keegi väidab, et seda või teist ei ole öeldud või just on. Aga palun – võtate kõnealuse kuupäeva koosoleku memo transkribeeringu lahti ja on kohe selge, kellel on õigus.\nTulge julgelt küsima, kui eelseisev üritus on väärt kirjasõnas talletamist. Kindlasti leiame sobivaima lahenduse ja kas poleks see mõnus üllatus oma kolleegidele, et keegi on selle väärt jutukese kirja pannud? Meie usume, et on!\nAvastusterohket uut aastat soovib Multilingua Tõlkebüroo!\nMe peame rääkima tulevikust25.05.2020 - 17:32\nVandetõlgetest16.01.2020 - 09:20\nTöövarjud Soomest Multilingua Keelekeskuses algavad uued kursused


Riigieksamite statistika: vaata, millised olid keskmised tulemused! - DELFI\nSA Innove tutvustas enda tänasel pressikonverentsil käesoleva õppeaasta riigieksamite esialgset statistikat.\nSel aastal sooritas riigieksami 9654 eksaminandi ning kokku esitati üle 24 000 eksamitöö. Esmakordselt tuli gümnasistidel sooritada kolm riigieksamit, milleks olid eesti keele või eesti keele teise keelena, matemaatika ja võõrkeele eksam. Käesolev õppeaasta oli ka esimene, mil eksaminandidel oli võimalik valida, kas proovida kätt laia või kitsa õppekava järgi koostatud matemaatikaeksamil.\nRiigieksamite statistika 2014\tFoto: SA Innove\nEesti keele eksamit tegi sel aastal 6951 eksaminandi. Keskmine punktisumma oli kokku 62, kusjuures tüdrukutel keskmiselt 65,5 ja poistel 57,2 punkti. Käesoleval aastal rakendus esmakordselt ka uue põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega riigieksami sooritatuks lugemise alammäär, milleks sai varasema 20 punkti asemel 1 punkt. Sellest tulenevalt oli sel aastal ka eksamil läbi kukkunud õpilaste arv märkimisväärselt väike - eesti keele eksamil kukkus läbi 4 õpilast, kellest kõik olid noormehed.\nEesti keele eksamil sai maksimumi ehk 100 punkti kõigist eksaminandidest 10 õpilast, samas kui hindele "väga hea" ehk üle 90 punktisele tulemusele tegi eksami 249 õpilast, neist 188 olid tüdrukud ja 61 poisid.\nEesti keele eksami teise keelena sooritas 2177 eksaminandi ning keskmine eksami tulemus oli kokku 58,6 punkti. Eesti keelt teise keelena kõnelevate neidude tulemus oli umbes sama, mis eesti keelt emakeelena kõnelevate tüdrukute oma - 65,6, samas kui noormeeste tulemus oli oluliselt madalam kui emakeelena eesti keelt kõnelevate poiste oma - 52 punkti. Maksimumpunktisummaks jäi siinkohal 99 punkti ning üle 90 punkti peale sooritas eksami 292 eksaminandi, mis on märkimisväärselt suur arv, arvestades, et teise keelena sooritas eesti keele eksami kolm korda väiksem hulk eksaminande kui seda oli emakeelena eksami teinud inimeste arv.\nRaskema matemaatikaeksami sooritajatel oluliselt kõrgem tulemus\nMatemaatikaeksami tulemustest saab välja tuua kaht tüüpi statistikat: sel aastal oli eksaminandidel esmakordselt valik, kas teha kitsam ehk väiksema arvuga matemaatikatundide läbimise peale tehtud eksam või laiem ehk veidi raskem eksam. Kumbagi eksamit valiti umbes võrdsel arvul kordadest: kitsama kursuse kasuks otsustas 4067 eksaminandi ning laiema riigieksami kasuks 4171 eksaminandi.\nKitsama matemaatikaeksami tulemus oli oluliselt madalam kui laiema eksami keskmine punktisumma: lihtsama eksami sooritanute keskmine skoor oli 30,2 punkti, samas kui raskema eksami valinud tegid selle keskmiselt 54 punkti peale. 100 punkti ehk võimaliku maksimumini ei jõudnud ükski kitsama eksami valija, üle 90 punkti sai kõigist sooritajatest 44 eksaminandi. Läbi kukkus kitsal eksamil 35 õpilast.\nLaiema matemaatikaeksami valinutest sai 12 maksimumi ehk 100 punkti. Üle 90 punkti sooritas eksami 271 inimest, mis on oluliselt suurem number kui kitsa matemaatika puhul. Kui eesti keele eksami puhul oli üle 90 punkti saanud tüdrukute ja poiste vahel suur arvuline vahe, olid laia matemaatikaeksami puhul nii keskmised punktisummad kui ka hindele "väga hea" sooritanud eksaminandide soolised vahed peaaegu olematud. Uuesti peab matemaatikaeksami järgmisel aastal sooritama 12 läbikukkunud eksaminandi.\nEt sel aastal korraldati matemaatika riigieksamit esmakordselt kahes eri versioonis, lisas eksami kordineerimisega tegelenud SA Innove sel korral eksami juurde ka küsimused eksaminandide eelneva matemaatikahariduse ning nende motivatsiooni kohta.\nTulemused matemaatikaeksami sobivuse ja õpilaste motivatsiooni kohta selguvad SA Innove teatel sel sügisel. Samuti avaldatakse siis täpsem statistika ka riigieksamite tulemuste kohta üldises plaanis.\nEsialgse statistika ja tebalitega saab tutvuda SA Innove kodulehel.


LUMMAV PILT ⟩ Vaata, millise kleidiga Merylin Nau rahvusvahelisel missivõistlusel Eestit esindab - Staarid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n9. november 2021, 15:30\nLUMMAV PILT ⟩ Vaata, millise kleidiga Merylin Nau rahvusvahelisel missivõistlusel Eestit esindab\nMiss Global Estonia 2021 Merylin Nau.\nJuba sel kuul Eestit Miss Globe'i võistlusel esindav Merylin Nau on tuntud selle poolest, et armastab glamuuri. Pikalt Ameerika Ühendriikides Los Angeleses viibinud suunamudija postitas nüüd Instagrami foto, mis seda armastust väga hästi väljendab.\nSeltskonnastaar Merylin Nau teatas juuli alguses, et osaleb rahvusvahelisel missivõistlusel, kus esindab uhkusega Eestit. «Asi on ametlik!» rõõmustas Nau Instagramis. «Esindan Eestit Miss Global 2021 võistlusel Indoneesias 30. augustist kuni 13. septembrini,» kirjutas ta. Mõni tund hiljem teatas kaunitar siiski, et missivõistlus lükkus edasi ja toimub 5. kuni 20. novembrini. Seda seetõttu, et koroonaolukord läks Aasias sel ajal hullemaks ja turvalisuse kaalutlustel polnud varem võimalik suurüritust korraldada.\nNüüd on Nau postitanud ühismeediasse pildi, mis on nii missilik, kui vähegi olla saab! Ta kannab fotol imelist seksika lõhikuga õhtukleiti ning fännid on ta postituse kommentaariumis komplimentidega korralikult üle valanud.


Adeliina-Lisette L. – Otsivad tööpakkumisi lapsehoidjana – Pere24.ee\nTallinn23 a1 a kogemustalates 5 € tunnis\nOtsin täiskohaga töö kõrvalt lisaraha teenimiseks võimalust lapsehoidjana. Olen olnud aasta aega Au pair Californias, kus töötasin kahe lapsega vanuses 4 (poiss) ja 6 (tüdruk). Lisaks olen kolme venna vanem õde, kellest noorim on hetkel 4-aastane. Hetkel olen lõpetamas Bakalaureuse kraadi Tallinna Tehnikaülikoolis ning töötan juhataja asetäitjana. Iseloomult olen aktiivne, soe, autentne, väga kohusetundlik ja täpne.\nMul on autojuhiload, kuid puudub auto. Ma ei suitseta ega joo ning olen ideaalses füüsilises vormis ja suurepärase tervisega.\nVõta minuga ühendust ning leiame koos sobiva lahenduse :)\n0 soovitajat viimati külastas 19 p tagasi, vastab 2 h jooksul


Neljapäeval algab Põrgupõhja retk\nNeljapäeva hommikul algaval metsavennatarkustele ning ellujäämisoskustele pühendatud sõjalis-sportlikul võistlusel Põrgupõhja retk läheb tänavu rajale kakskümmend võistkonda.\nKolmepäevase jõukatsumise pikkus on linnulennult 75 kilomeetrit, kuid tõenäoliselt osutub läbitud distants paljudel pikemaks, sest rajal tegutseb ka vastutegevus, mis ei luba võistlejatel liikuda mööda teid, vaid sunnib neid otsima alternatiivseid marsruute.\n„Võistkonnad, kes ei suuda või ei soovi tervet trassi läbida, saavad oma kulgemist läbi postkastide ja kontrollpunktide korrigeerida,“ märkis võistluse peakorraldaja Martin Andreller.\nPeamised ülesanded kontrollpunktides on seotud ellujäämistarkustega, kuid on ka üllatusi ajaloo valdkonnast. Kindlasti on trassil takistusrada, täpsust ja teravat silma nõudvaid ülesandeid ja palju muud huvitavat.\n„Lihtne ei saa kindlasti olema,“ lubab ka Andreller, kelle eestvedamisel korraldatud mullune Põrgupõhja retk osutus võistluse pea paarikümne aasta pikkuses ajaloos osalejatele nii vaimselt kui füüsiliselt üheks raskemaks.\nKokku osaleb võistlusel kakskümmend võistkonda põhiliselt Kaitseliidust ja kaitseväest, aga ka mujalt. Lisaks on kohal väliskülalised Rootsist ning rajale läheb ka kaks naiste võistkonda Naiskodukaitse Rapla ringkonnast.\nTänavune Põrgupõhja retk algab neljapäeval, 07 juulil kell 7.00 Kivi-Vigala Põhikooli juurest ja lõppeb laupäeval, 09. juulil orienteeruvalt kell 16.00 Kassivõllimäel Eidaperes. Võistlejaid saab rajal tegutsemas näha avatud kontrollpunktides Sillaotsa talumuuseumis reede hommikul ning Järvakandis laupäeva lõunal.\nPõrgupõhja Retk on oma nime saanud metsavendade vastupanuorganisatsiooni Relvastatud Võitluse Liidu Vigala vallas asunud staabipunkri järgi. Võistluse peakorraldaja on MTÜ Põrgupõhja Risti Selts, keda toetavad Kaitseliidu Rapla ja Pärnumaa malevad. Võistluse kajastuse eest kannab hoolt Kaitseliidu ajakiri Kaitse Kodu.


TARTU LINN, VAKSALI TN 9 KÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nTARTU LINN, VAKSALI TN 9 KÜ alustas peaaegu 22 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, R. K. , N. A. ja M. V. , seda juhtima hakkasid. R. K.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 1 aastat, N. A.l kogemus puudus ja M. V. alles alustas ettevõtlusega. TARTU LINN, VAKSALI TN 9 KÜ valdkond on hoonete...\nVEEGA OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nVEEGA OÜ alustas peaaegu 13 aastat tagasi, mil juhatuse liige K. K. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 3 aastat. VEEGA OÜ valdkond on finantsnõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 66191) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 279 tükki, kes annavad tööd kokku 696-le inimesele ja kogu valdkonna 2022 käibeprognoos on ca 108.98...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 526 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 2 280 €.\nTelefon (+372) 5272077\nKäibed kokku (2022) 9 225 €\nBilansimaht (2022) 41 424 €\nTARTU LINN, VAKSALI TN 9 KÜ Juhatuse liige Logi sisse\nVEEGA OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nVEEGA OÜ Logi sisse


Maailmakuulsate staaride muinasjutulised kodud, kus on ka lihtinimestel võimalik ööbida - Moodne Kodu - sisustus -ja disaini portaal\nTänapäeval pole kuigi haruldane, et hotelli asemel saab peatuspaigaks valida mõne tuntud staari elamise ja kogeda korraks hoopis teistmoodi elu. Kui tihti jäävad selliste luksuslike eramute ööpäevased rendihinnad tuhandete või kümnete tuhandete eurode piirese, siis nendes omapärastes kodudes saab puhkust veeta küllaltki taskukohaste hindadega. Ameerika kunagise filmilegendi Ava Gardneri endises kodus saab ööbida näiteks suisa 76 euro eest!\n1. Charlie Chaplini suvekodu\n1920. aastatel ehitatud maja Los Angeleses püüab pilku muinasjutulise arhitektuuri, rohelusse uppuva aia ja hubase interjööriga. Hoone asukoha valikul sai möödunud sajandi säravaimale kinostaarile määravaks Hollywoodi filmistuudiote lähedus.\nSeal võõrustas ta oma staaridest sõpru ja kaasaegseid, kuid hoones on aegade jooksul ööbinud teisedki tuntud filmistaarid Marilyn Monroest Patrick Dempsey’ni. Kuigi sisustuses on peale Vhaplinit paljugi muutunud, järgib rohke puidukasutusega viimistlus hoone esialgseid lahendusi. Originaaldetaile majas jagub — interjööri kaunistavad Chaplini enda valitud aknad ja Euroopa keskajast inspireeritud rustikaalsed trepid.\nErilise kogemuse eest erilises kohas tuleb ööpäeva eest välja käia 178 eurot, mis võrreldes ümberasuvate hotellidega ei ole üldsegi palju küsitud. Vaata lähemalt SIIT.\nNelja magamistoa, jõusaali, ookeanivaatega terrassi ja välibasseiniga villa Malibus pakub tõeliselt luksuslikku äraolemist. Privaatsesse randa rajatud suurte akendega maja on avar ja päikseline. Maja on ookeanile nii lähedal, et paari sammu kaugusel terrassist on juba võimalik varbad otse sooja ookeanivette kasta. Lisaks Denzel Washingtonile on suurejooneline elamine kuulunud ka Led Zeppelini kitarristile Jimmy Page’ile.\nÖö eest selles suurejoonelises villas tuleb tasuda 437 eurot. Huvi korral vaata lähemalt SIIT.\n1938. aastal ehitatud eramu kuulus Ameerika lauljannale ja filminäitlejale Ava Gardnerile 1940-ndatel aastatel. Seal elas ta koos oma teise abikaasa Artie Shaw’ga enne, kui 1951. aastal Frank Sinatraga abiellus. Ava Gardneri aegsest sisustusest ega viimistlusest midagi suurt säilinud ei ole, kuid möödnud aegade hõngu aitab elustada juba toona kasutusel olnud hobusetall. Elamine renoveeriti täielikult 2006. aastal ning interjööri värkskendati viimati 2011. aastal.\nTuntud filmilegendi kunagises kodus suvitamine on suhteliselt taskukohane — öö eest suures ja avaras eramus tuleb välja käia vaid 76 eurot. Vaata lähemalt SIIT.\nAvokaadod, apelsinid, makadaamiapähklid, papaiad ja banaanid on vaid vähesed nimekirja kuuluvad eksootilised viljad, mis Mauil asuvat tõeliselt eksootilist pesa ümbritsevad. Stuudio ja suvekoduna toimiv hubane maja ehitati 1930-ndatel. Jimi Hendrixi koduks oli maja vaid mõned kuud, kui rokilegend 1970. aastal oma Rainbow Bridge nimelise albumi kallal töötas.\nMaja saab puhkuse ajaks rentida 156 euro eest päevas. Vaata lähemalt SIIT.\nNelja magamistoa, välibasseini ja kauni iluaiaga privaatne eramu, mis asub Hollywoodist kahetunnise autosõidu kaugusel mahutab mugavalt ära kaheksa inimest. Disainer Kathy Irelandilt tellitud sisekujundus torkab silma rohkete sisustusaksessuaaride, kunstiteoste ja eksootiliste detailidega, mis on suuremas osas Taylori enda poolt elu jooksul kokku soetatud. Avarat elutuba kroonib möödunud sajandi kuulsaima popkunstniku Andy Warholi graafiline tõmmis noorest näitlejannast.\nNii mitmeski ruumis seguneb Euroopa päritolu antiikmööbel araabiamaade vaibamustrite ja detailidega Aasiast. Kokku pole hoitud ka värvidega. Elamisest leiab rohkelt roosat, rohelist ja teisi julgeid värve.\nElamuse eest küsitakse 576 eurot ööpäevas. Huvi korral vaata lähemalt SIIT.\nLuksuslikud kodud 100 aastat tagasi — vaata Eesti mõisate ajaloolisi interjööre!\nFOTOD │ Suurejoonelised Eesti kodud, mis maksavad üle miljoni euro\nVaata pilte David Bowiele kuulunud villast fantaasiasaarel. Nädalane üürihind 35 000 €\nLevinud vead, mida sisekujundajad soovitavad elamises vältida


Finantsinspektsioon Putini kriitik Bill Browderile: pangad, millel pole huvi rahapesu vastu võidelda, surume turult välja - ärileht.ee\nFinantsinspektsioon Putini kriitik Bill Browderile: pangad, millel pole huvi rahapesu vastu võidelda, surume turult välja\nVladimir Putini kriitik, endine Venemaa investor Bill Browder nõuab Eesti võimudele saadetud kuriteoteates Danske pangas toimunud rahapesu uurimist. 25. juulil saatis finantsinspektsioon Browderile kirja, milles kritiseeris Danske lohakust rahapesu vastaste reeglite järgimisel ja lubas oma toetust.\nPeaprokurör Lavly Perlingule ja rahapesu andmebüroole juuli keskel saadetud kuriteoteates on kirjas kuus Danske Eesti filiaali juhti ja 20 töötajat, keda Browder kahtlustab rahalise kasu jahtimises. Browderi sõnul liigutati just läbi Danske panga Venemaalt pärit raha läände. Raha liigutajad olid Venemaa võimupoliitikud.\nFinantsinspektsiooni peadirektor Kilvar Kessler teatas Browderile saadetud kirjas, et kui ta sai 2014. aastal finantsinspektsiooni juhiks, hakkas ta tegelema finantssektori riskijuhtimise, sealhulgas rahapesuriskidega. Inspektsiooni hinnangul oli Danske pank kõige suurema riskiga finantsasutus.\n2014. aastal tehti Danske pangas kaks kohapealset kontrolli, mille käigus leiti, et panga riskijuhtimises olid tõsised, pikaajalised ja põhimõttelised puudujäägid.\nKuna Danske ei soovinud ise asju korda ajada, tegi finantsinspektsioon 2015. aasta suvel Danskele vastava ettekirjutuse. Selle tulemusel väljus Danske 2015. aasta lõpus riskantsest mitteresidentidest klientide ärist.\nJürgen Ligi Danske panga rahapesu kohta: minu ajal tehtud juhtimisvead ei ole tehtud minu süül (235) 30.07.2018\nKessler meenutas, et finantsinspektsioon võttis erinevate rikkumiste eest pangalintsentsi ära Versobangalt.\n"Mõned pangad on kriitiliselt üle vaadanud oma kliendiportfelli ja äristrateegia, teistega jätkab finantsinspektsioon tööd järelvalve teostamisel, et nende riskide juhtimise korraldus vastaks standarditele, või kui pankadel pole selleks huvi, siis surume nad turult välja," kirjutas Kessler.\nTa kinnitas, et alates aastast 2014 on finantsinspektsioonil selliste riskidega võitlemiseks kogunenud palju kogemusi ja sisse on seatud head suhter partneritega Eestis ja välismaal.\nKessler teatas, et finantsinspektsioon tutvus Browderi avalduse ja selle lisadega ning leidis, et selles kirjeldatu võib olla kuritegu, see näitab ebaadekvaatset riskijuhtimist ning võib osutada mõne inimese sobimatusele.\nKessler kinnitas, et kui mõni Browderi avalduses ära märgitud isik kandideerib mõnele finantssektori ametikohale, mida reguleerib finantsinspektsioon, siis võetakse selle inimese kõlblikkuse hindamisel arvesse ka Browderi infot.\nKessler märkis samuti, et finantsinspektsioon pole õiguskaitseasutus ega saa seetõttu võimalikke kuritegusid uurida.\nBREAKING: Estonian financial regulator issues blistering opinion of Danske Bank in response to our complaint re: Magnitsky case. He says “It was clear that there were grave, long lasting and fundamental failings in (Danske) bank’s risk control framework” pic.twitter.com/pnXGQ4cYIK\nJaanus Karilaid: Danske rahapesumasin on vaid üks näide sellest, kuidas meil poleks nagu...


Mida korjata sügisel loodusest? - Apotheka.ee\nMida korjata sügisel loodusest?\nAstelpajumarjad – stimuleerivad immuunsüsteemi ja ergutavad hormoonsüsteemi tegevust. Astelpaju soovitatakse tarvitada üldtugevdava vahendina gripi ja teiste külmetushaiguste ajal, samuti pärast operatsioone ja traumasid. Välispidiselt on astelpajuõli tarvitatud naha ainevahetuse korrastamiseks ja günekoloogiliste haiguste puhul põletiku vaigistajana. Astelpajuõlil on valuvaigistav toime, see kiirendab kudede epiteliseeramist ja haavade paranemist. Astelpajumarjad on ühed täiuslikumad taimsete vitamiinide allikad. Neis on C-, В1-, B2-, B6-, B5-, P-, K- ja E-vitamiini, karotinoide, koluni, flavonoide, kumariine, parkaineid, eeterlikke õlisid, rasvhappeid ja mineraalaineid.\nLepakäbid – neid võib korjata nii hallilt lepalt kui sanglepalt, mõlemad sisaldavad kootavat parkainet. Vanast ajast on lepakäbide keedust kasutatud seedehäirete, ägeda ja kroonilise soolepõletiku ning koliidi ehk jämesoolepõletiku puhul. Lepakäbitõmmis: kuhjaga supilusikatäise droogile tuleb kallata klaas keeva vett, lasta kaetult 30 minutit tõmmata, jahutada toatemperatuurini, kurnata ja võtta kolm-neli korda päevas 1 sl.\nMust pässik – kasetüvel mõne sentimeetri kuni poole meetri suuruseks kasvava käsna iseloomulikud tunnused on must värvus, lõhestunud välispind ja väga kõva seeneliha. Koguda võib seda aasta läbi, kuid kevadine ja sügisene droog on asjatundjate sõnul tugevama toimega. Pässik raiutakse kasetüvelt kirvega maha, eemaldatakse kuiv puitosa ja seesmine pehme kollakashall osa. Rahvameditsiinis tarvitatakse musta krobelist pinda, mis peenestatakse 5-6 cm paksusteks tükkideks ja kuivatakse. Musta pässikut kasutatakse mao- ja soolehaiguste ning hemorroidide puhul. Pahaloomuliste kasvajate ravis võetakse toetava vahendina musta pässiku ekstrakti või peenestatud droogist valmistatud teed. Ekstrakti valmistamise üksikasjalikke õpetusi leiab ravimtaimeraamatutest.


19. august kell 9:00\nKuid mitte alati. Krjutškova tõi välja, et mõnikord survestatakse partnereid edasi ka pärast lahkuminekuid, näiteks laste elatisrahade mitte maksmise kaudu. Ta lisas, et tihtipeale käib finantsvägivallaga käsikäes ka verbaalne ja füüsiline vägivald.\n28. mai kell 11:55\nEesti inimeste lood ehk kuidas võidelda välja vägivaldsest rahalõksust\nLahkasime hommikuprogrammis Äripäevas ilmunud lugu, mis kirjeldas raha abil vägivaldsetes suhetes kinni hoitud naiste võitlusi rahalõksust välja. Sellest kõneles loo autor, Äripäeva ajakirjanik Anu Lill. Talle saadeti mitukümmend isiklikku kogemust, kirjutati ka öösiti.


Tegemist võib olla mull Bitcoin | Bit-uudised\nTegemist võib olla mull Bitcoin, kuid Bitcoin ise ei ole mull\ndetsember 2, 2017 admin Jäta kommentaar\nEnim miljardär riskifondi investor Mike Novogratz mainis, et ei saa olla mull Bitcoini teatud valdkondades, kuid digitaalse valuuta ise ei ole mull. Mike Novogratz mainis, et Bitcoin ja digitaalse valuuta turul võiks osutuda suurima mull meie eluajal.\nMike Novogratz märgitud:\n"Ma arvan, et see digitaalne valuuta saab olema suurim mull meie eluaega laiendatud shot. Ausalt öeldes, mis on mull ja on mitmeid pettuse segamini koos. Uurime mitmeid algatusi. Ja paar saada kogumispensioni, ja nad tegelikult välja näeb Ponzis. "\nMike Novogratz rõhutas, et seal oli palju mullid jooksul viimase ringi progressiivne ja revolutsiooniline tehnoloogia, sealhulgas Interneti. Dotcom'i mull näiteks paisutatud üles algatuste suur varu, paljude organisatsioonide edendamiseks miljardeid dollareid omavad veebilehel või Interneti äriettevõtetes. aga, net ise oli ilmselt ei mull. See on muutnud iga äri maailmas pöördeliselt vestlus ja töötlemine. Oli mull ümber net, kui tõestatud kaudu dotcom ajastu, kuid tehnoloogia ise ei olnud mull, pettuse.\nDotcom'i ümbritsev võrk tehnoloogia on täpselt nii nagu suur ja kelmuse nagu algatusi ümbruskonna Bitcoin ja ülemaailmse digitaalse valuuta turul. On olemas palju võltsitud organisatsioonide digitaalse valuuta turul, mis toimivad nagu Ponzi skeemid, kuid seal on mõned algatused, mis tegelikult kompliment Bitcoin pakkudes tehnoloogia või lahenduste blockchain võrgu praegu puudub, nagu Ethereum.\n"Traditsiooniliselt, manias või mullid tekkida ümber asju, mis põhimõtteliselt muuta viisil me elame. Kui see on raudtee mull või neto mull, see tegelikult muutnud viisi, kuidas me elame. "\nenamgi veel, nagu Citigroup praeguse teadusuuringute teada, kui mõne analüütikud otsustada selgitada Bitcoin ennast mull, tegelikult iga tehnoloogia, organisatsioon, ja vara, mis näitavad suurt kasumit ka on mullid. Viimastel aastatel, analüütikud väitis Amazon, Tesla, FB, Suurbritannia omadused, autode, ja erinevaid investeeringuid on mullid. Citigroup uurimustöö rõhutas, et kui Bitcoin võetakse arvesse mull, kõik muu on mull samuti.\nRiikides nagu Lõuna-Korea, suuruselt kolmas Bitcoin turul tagaosas Ameerika Ühendriigid ja Jaapan, lühiajaline mull on kujundanud kalduvuse tõttu riigi tavapäraste rahanduse turul panna raha igal kuulus vara, mis tõuseb väärtus eksponentsiaalse määra. Korbit asutaja ja tegevjuht, Tony Lyu, märkis intervjuus Nathaniel Poppers et Lõuna-Korea ettevõtjad on kalduvus liituda pool niipea kui teised investeerinud.\nViimase paari nädala jooksul, laste ja teismeliste jooksul Lõuna-Korea Bitcoin turul ostnud digitaalse valuuta finantsidega oma isa ja ema ilma nende loata ja kannatas peamine kaotust, sest määr Bitcoin parandatud. Keskealine ja antiik ettevõtjad, kes pole mingit aluseks teadmisi digitaalse valuutade ja Bitcoin on hakanud panna raha Bitcoin välja puhas spekulatsioon, ükski seoses tuleviku kasvu trend Bitcoin ja selle kasutamise puhul.\nJooksul keskel pikaajalise, Nende lühiajaliste ostab ja väikesed mullid põletab ära, kaudu määraga korrektsioonide. Kui Bitcoin ise on mull, see ei tohiks olla võimeline vastu peamised parandused, mis tekivad vähemalt kaks korda igakuiselt, kui ettevõtjad ja turul ei vasta kasvava väärtusega Bitcoin. Bitcoin on kannatanud palju parandusi ajal üheksa-aastase ajaloo ja kaudu, et, see ootamatult arenemas küpsema ja vedela väärtuse säilitaja.\nEelmine artikkel← Kuidas Bitcoin Reach $10000?\nJärgmine artikkelBitcoin Hind Saavutab rekordilise →


Nahkanuia ajaveeb » Blog Archive » Saingi valmis\nVeel üks veranda\nSaingi “veranda” valmis.Segajad olid peal nagu alloleval fotol näha aga asi laabus. Homme hommikul kui päike paistab ja tuul on õigest suunast, joome Manniga seal kohvi.\nLoodetavasti veranda peab, sest ma ei näinud väga palju aega aluspostidega. Kasutasin vanast ajast järel kergplokke ja istutasin need sõltuvalt aluspinnasest kas otse savisegusele ja kinnitambitud mullale või siis kinnitambitud liivale. Viimane on kahtlane aga eks aeg näitab. Väljavisatud mulla asemele tõin liiva, mida mul on ka eelmisest suvest terve hunnik.\nMuud tegemist oli palju ja kui ma poleks nüüd õhtul jänni jäänud kasvuhoone kokkupanemisega, kirjutaksin pikemalt. Praegu magama, homme tõtab tulle töiselt ebameeldiv päev ning ka muidu tuleb vara tõusta.\nThis entry was posted on Pühapäev, aprill 21st, 2013 at 21:38\tand is filed under Nippi taastamine. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.\n2 kommentaari to “Saingi valmis”\naprill 22nd, 2013 at 10:12\nPealkiri on “Veel üks veranda”, kus siis esimene on? Kas grillimiskoht?\nVeelgi õdusam oleks, kui teeksid piirde ümber, metsviinapuudega põhja suunas ja lillekastidega(-pottidega).\nMulle tundub, et kõik Koeru valla (mulla)mutid on tulnud kokku Vao külla, polnud tarvis kaevata ega künda:)\naprill 22nd, 2013 at 10:19\nTerrassid on yhed köige kiiremini pystitatavad efektiivsed ehitused. Löunapoolsed vöiks alati suuremad olla, kui nad algselt möeldud. Meil on ‘tekkinud’ kahe elamise peale arvestatav kogus ruutmeetreid terrasse ja eks neid peaks kuidagi hooldama ka. Maal ei teinud midagi, minu silmale on kole see vananev hall pind värvitud maja taustal. Nagu sadul sea seljas. Pysikodus olen ölitanud ja peitsinud, aga ega needki vanane öilsalt, ikka kipuvad kooruma ja koledaks minema. Iga aasta vöi vähemalt yle aasta peaks yle käima. Seega mehel oli vist öigus, et ega maal neid suuri pindu ölitada jöuaks, kui linnaski vahele on hakanud jääma.\nEi teagi, mis see öige puitu kaitsev ja ilus kate oleks.\nLeiud kuuri alt\nKoolipoiss Kaarel klassipildil\nSaaniga Singeri poe ees


Kohtujuristi institutsioonist - Kohtute aastaraamat\nTartu Ringkonnakohtu õigusteenistuse juht, kohtujurist\nKohtujuristidest ei ole väga palju kirjutatud õiguskirjanduses ega meedias. See on ilmselt ka üks põhjus, miks juristkonnale, juuratudengitele ja avalikkusele jääb ebaselgeks, mis ülesandeid kohtujuristidel on. Selle artikli eesmärk on täita seda lünka vähemalt osaliselt, tutvustades kohtujuristi ametit, selle eesmärke ja sisu. Seejärel tuleb juttu praeguseks kerkinud muredest kohtujuristi institutsioonis.\nAmetinimetus „kohtujurist“ ei anna selget teavet töö sisu kohta. Erinevalt kohtunikuabist, kes teeb iseseisvalt registrikandeid või maksekäsu kiirmenetluse lahendeid, on kohtujurist kohtuniku abiline. Tegemist ei ole ka Euroopa Kohtu kohtujuristile (ingl advocate general) sarnaneva ametikohaga, kus kohtujurist teeb avalikul kohtuistungil erapooletult ja sõltumatult põhjendatud ettepanekuid teatavate üldkohtusse antud asjade lahendamiseks, et abistada kohut ülesannete täitmisel, kuid ei osale otsuste langetamisel.\nKohtute seaduse (KS) § 1251 kohaselt on kohtujurist kohtuametnik, kes osaleb kohtuasjade menetlemiseks ettevalmistamisel ja menetlemisel kohtumenetluse seaduses ettenähtud ulatuses iseseisvalt või kohtuniku järelevalve all (lõige 1). Kohtujurist on pädev tegema ka neid toiminguid ja lahendeid, mida kohtumenetluse seadustiku kohaselt on pädev tegema kohtunikuabi või muu kohtuametnik (lõige 2). Kohtujurist on ülesannete täitmisel sõltumatu, kuid peab seaduses ettenähtud ulatuses järgima kohtuniku juhiseid (lõige 3).\nParagrahv 1251 lisandus alles 1. jaanuaril 2013 jõustunud kohtute seaduse muudatustega. Eelnõu seletuskirjas põhjendati institutsiooni asutamist ka sellega, et probleemid on vaja lahendada mõistliku menetlusajaga ja õigusmõistmine peab olema kvaliteetne. Kohtujuristi ametikohta nähti ka uute kohtunike kasvulavana. Enne kohtujuristi institutsiooni loomist abistasid kohtunikke nii menetluslikes küsimustes kui ka kohtulahendite koostamisel konsultandid, kuid neid oli vähem ja ametisse astumise nõuded olid väiksemad. Kohtujuristi institutsiooni loomise eesmärk oli arendada edasi konsultandi ametit ja tõsta kohtunikku abistavate ametnike kvalifikatsioon selliseks, et tekiks konkurents kohtujuristi ametikohale. Samuti sooviti, et kohtujuristiks nimetatud isikute töötasu oleks kooskõlas nende töö mahu ja raskusastmega ning tagaks kvalifitseeritud ja kogemustega kohtuametnike püsimise kohtusüsteemis. Palga ülem- ja alampiir sätestati seaduses: kohtujuristi palk ei või ületada esimese astme kohtuniku ametipalka ega olla pärast katseaega väiksem kui pool esimese astme kohtuniku ametipalgast (KS § 1251 lõige 6).\nLeiti, et kohtujuristi institutsioon aitab parandada kohtunikku kohtuasja ettevalmistamisel abistavate kohtuametnike kvalifikatsiooni ja seega ka kohtute töö kvaliteeti ning tõhustab kohtumenetlust. Seetõttu on kohtujuristidele osaliselt seatud samad ametisse nimetamise nõuded nagu kohtunikele: magistrikraad õiguse õppesuunal, eesti keele oskus C1 tasemel ja kõrged kõlbelised omadused (KS § 1251 lõige 4 ja § 47 lõige 1 punktid 1–3).\nNüüdseks võib väita, et kohtujuristi institutsiooni loomine on end õigustanud. Eesti kohtusüsteem on tõhususe ja menetluste kiiruse poolest endiselt Euroopa Liidu riikide eesotsas ning oma osa on selles ka kohtujuristidel. Ka Euroopa kohtunike konsultatiivnõukogu (CCJE, Consultative Council of European Judges) on oma 2019. aasta arvamuses nr 22 kohtunikke abistavate kohtuametnike (ingl judicial assistants) kohta asunud seisukohale, et pädevad kohtuametnikud on abiks kohtute tõhususe parandamisel. Liikmesriikidel soovitati hoolikalt mõelda, kuidas korraldada kohtunikke abistavate ametnike töö nii, et see toetaks kohtusüsteemi kvaliteeti, kiirust ning sedakaudu tõhusust.\nKohtujuriste on kohtute veebilehe andmetel ametis 211. Enamasti on igal esimese ja teise astme kohtunikul n-ö oma kohtujurist, kes kuulub koos istungisekretäriga kohtuniku menetlusrühma. See tähendab, et kohtujuristi ülesanded sõltuvadki iga kord kohtunikust, ta töötab samade kohtuasjadega, millega tema menetlusrühma kohtunik. Menetlusseadustikud ei näe kohtujuristidele ette eraldi ametiülesandeid. Tüüpilisemad igapäevatöö ülesanded on asja ettevalmistamiseks vajalike dokumentide, sh kirjade, kohtunõuete ja määruste koostamine. Samuti kontrollivad kohtujuristid asja või kaebuse menetlusse võtmise sisulisi ja menetluslikke eeldusi (sh riigilõivu tasumist) ja lahendavaid erinevaid taotlusi. Ühtlasi abistavad kohtujuristid kohtunikke lõpplahendite projektide koostamisel. Kohtujuristi töö juurde kuuluvad muidugi ka nõupidamised kohtuniku ja kolleegidega, kohtuistungitel osalemine, kohtupraktikaga kursis olemine, õiguskirjanduse lugemine ning osavõtt õiguskoolitustest.\nErinevalt näiteks kohtunikuabidest on kohtujuristidel iseseisvat tegutsemist vähem. Siinjuures ei saa mainimata jätta Riigikohtu üldkogu 4. veebruari 2014. aasta otsust, millega tunnistati põhiseadusega vastuolus olevaks tsiviilkohtumenetluse seadustiku säte, mis lubas tsiviilkohtumenetluses määrata menetluskulud kindlaks kohtujuristil ja kohtunikuabil. See on üks peamisi põhjuseid, miks ei ole võimalik jõuda kuigi kaugele aruteluga kohtujuristide pädevuse laiendamisest, et leevendada kohtusüsteemi suurenevat koormust või arendada üldiselt kohtujuristi institutsiooni.\nToiminguid, mida kohtujurist saab iseseisvalt teha, on menetlusseadustikes küll vähe, kuid võimalusi panustada kohtu töösse, menetluse kulgemisse ja lõpplahendi kujunemisse on see-eest rohkelt. Seega võib julgelt väita, et kohtujuristi ametikoht on suurepärane võimalus tutvuda kohtute siseelu ja tööga, saades ühtlasi korralikud teadmised menetlus- ja materiaalõigusest.\nKohtujuristi institutsiooni arendamisest\nAlates ametikoha loomisest ei ole kohtujuristi institutsioonis tehtud suuri muudatusi. Üha keerulisemaks on muutunud kohtujuristide konkursside korraldamine ja praeguste kohtujuristide motiveerimine ametis jätkama. Kohtujuristide seas hinnatakse tööga kaasnevaid võimalusi anda oma osa kohtulahendite koostamisel. See on ilmselt ka põhjus, miks kohtusüsteemis on kaua (alates institutsiooni loomisest) ametis olnud kohtujuriste. Pikema staažiga kohtujuristidele on seda aga vähe. Vaja on toetada nii kohtujuriste, kes soovivad sooritada kohtunikueksamit ja saada kohtunikuks (kohtunike professionaalne järelkasv), kui ka kohtujuriste, kelle peamine huvi on olla stabiilses töösuhtes ning toetada kohtunikku õigusemõistmisel ilma soovita pürgida tulevikus kohtunikuametisse.\nKohtute seadust täiendati 2014. aastal ja võeti kasutusele vanemkohtujuristi ametinimetus. Seaduse järgi nimetatakse vanemkohtujuristiks kohtujurist, kes on töötanud oma ametikohal vähemalt kolm aastat ja sooritanud kohtunikueksami (KS § 1251 lõige 7). Seletuskirja järgi võeti vanemkohtujuristi ametinimetus kasutusele kõrgema kvalifikatsiooni rõhutamiseks. Leiti, et selline sisemine karjäärivõimalus on nähtud ette professionaalsete ja kogenud kohtuametnike motiveerimiseks ning nende töö suuremaks väärtustamiseks.\nVanemkohtujuristi staatusega ei kaasne suurem pädevus ega palk, vaid sellega ongi esile tõstetud seaduses sätestatud sooritus: kolm aastat kohtujuristina töötamist ja kohtunikueksami sooritamine. Tegelikkuses lähevad kohtunikueksamile kohtujuristid, kes soovivad ja on motiveeritud kohtunikuks, mitte vanemkohtujuristiks kandideerima. Seega ei ole vanemkohtujuristi ametist kujunenud niivõrd sisemine karjäärivõimalus, vaid pigem vaheaste (-nimetus), mis eelneb kohtuniku kohale kandideerimisele. Professionaalsed ja kogenud kohtujuristid, kelle eesmärk ei ole kohtunikuks kandideerida, ei näe seega vanemkohtujuristi ametinimetuses karjäärivõimalust.\nKõige teravam murekoht on, et tagatud ei ole kohtujuristide koolitusvajadus. Puuduvad süstemaatiline ja pikaajaline koolitusprogramm ning rahastamine. Sellele on juhitud korduvalt tähelepanu ja taotletud on täiendavat rahastust. Koolitustel käimine on äärmiselt tähtis, et täita kohtujuristide peamist tööülesannet: abistada kohtunikke asjade menetlemisel ja lahendamisel. Praegu saavad kohtujuristid vabade kohtade korral osaleda õiguskoolitustel, mida Riigikohus korraldab kohtunikele. Nende koolitustega ollakse küll rahul, kuid paratamatult ei jagu kohti kõigile soovijatele.\nSamuti jääb üha vähemaks koolitusi, mis on kättesaadavad ka kohtujuristidele. Kohtujuristidele mõeldud oskuskoolitused puuduvad sootuks. Siinkohal ei ole see etteheide korraldajatele, sest arusaadavalt on Riigikohtu ülesanne kasutada ressursse kohtunike koolitusvajaduste katmiseks (KS § 44). Kuigi Riigikohus on väljendanud nõusolekut teha kindlaks kohtujuristide koolitusvajadus, saab seda teha üksnes lisarahastusega, mitte kohtunike koolitamiseks ettenähtud raha arvel. Tõsi, koolitusvajadusi saab leevendada ka muudmoodi: videokoolituste, sisekoolitajate abil, kohtuvälistel koolitustel osalemist hüvitades jm. See aga ei muuda tõsiasja, et kõige mõjusam oleks piisav rahastus, et rahuldada kohtujuristide koolitusvajadus.\nSamuti teeb muret kohtujuristide motiveerimine üldiselt, näiteks karjäär, roteerumissüsteem, mentorprogramm, lisatasud või -hüved. Kohtuastmest olenemata saavad kõik kohtujuristid (sh vanemkohtujuristid) ühesugust palka, mille seos kohtunike palgaga on ühtlasi ainus sotsiaaltagatis. Need, kes on valinud kohtujuristi ameti, et saada kohtunikuks, vaatavad kohtunikueksami sooritamise poole. Kogenud ja aastaid ametis olnud kohtujuristid, kes kohtunikuks ei pürgi, kuid suudaksid oma teadmiste pinnalt panustada kohtusüsteemi enam, vaatavad ajapikku muude võimaluste puudumise korral väljapoole kohtusüsteemi. Esimese astme kohtust ringkonnakohtu kohtujuristiks kandideerimist ei toeta muu, kui võimalus muuta töö olemust. Arvestades avaliku teenistuse piiratud palgavõimalusi ja juuratudengite vähest huvi kohtujuristi ameti vastu, ei saa aga kohtusüsteem lubada endale kogenud kohtujuristide lahkumist.\nKohtujuristidele ühtne roteerumissüsteem (n-ö ametikohtade tähtajaline vahetamine kohtute, kohtuastmete, menetlusliikide vahel) on kindlasti üks soodsamaid kohtujuristide motiveerimisviise, pakkudes täiendavaid kogemusi. Senini aga on roteerumine toimunud harva ja eeldanud tutvusi.\nRingkonnakohtute esimeeste algatusel koguti kõnealuste murede tõttu 2019. aasta jaanuaris kokku kohtujuristide institutsiooni arendamise esimesed ettepanekud. Jaanuaris 2020 kohtusid Eesti kõigi kohtute kohtujuristide esindajad Tartus, et arutada kohtujuristide muresid ja leida lahendusi, kuidas institutsiooni edasi arendada. Kaasati ka Riigikohtu esindajad.\nEsimesel kohtumisel kerkis viis eespool nimetatud küsimust: kohtujuristide koolitamine, motiveerimine, roteerumissüsteemi väljatöötamine, vanemkohtujuristi ameti sisustamine ja kohtunikuks saamise toetamine. Iga küsimuse lahendamiseks moodustati töörühmad, kes sõnastasid probleemid ja pakkusid lahendusi, mida tutvustati teisel kohtumisel 2020. aasta juunis.\nKohtujuristi institutsiooni arendamise töörühmad tegid palju ettepanekuid kohtujuristide motivatsiooni tõstmiseks, sh roteerumis- ja karjäärisüsteemi ning mentorprogrammi loomine. Seejärel korraldati kohtunike seas küsitlus, millega anti võimalus mõelda ja rääkida kaasa töörühmade pakutud lahenduste ning kohtujuristi institutsiooni üldise arendamise teemal. Viimaks tutvustasid töörühmade esindajad oma ettepanekuid 2021. aasta juunis toimunud kohtumisel kohtute esimeestele ja arutati, kuidas pakutud lahendusi ellu viia. Kohtumise tulemuste põhjal tegid kohtute esimehed 22. juunil 2021 Justiitsministeeriumile kohtujuristi institutsiooni arendamise ettepanekud.\nKohtujuristid on esimese ja teise astme kohtute arvukas osa. Neil on kõrge kvalifikatsiooniga kohtuniku abistajana suur rolli, et tagada tõhus kohtumenetlus. Kohtujuristi ülesanne on eelkõige abistada ja toetada kohtunikku sisulises töös. Et aga kohtujuristi ametikoht täidaks selle loomisega seatud eesmärke ka edaspidi ja ametikohale oleks konkurents ning järelkasv, tuleb institutsiooni arendada.\n Vt kohtunikuabide kohta kohtute seaduse 14. peatükk.\n Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikkel 49. Eestis oleks Euroopa Kohtu kohtujuristi vaste ehk põhiseaduslikkuse järelevalve asjades õiguskantsler.\n Kohtute seaduse muutmise seaduse (281 SE) seletuskiri. – https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/1a60b79e-8f18-4a02-93b2-835df8a9a271 (31.01.2022).\n Justiitsministeeriumi 09.10.2021 pressiteade. – https://www.just.ee/uudised/loodav-kohtujuristi-amet-kiirendab-lahiaastatel-oigusemoistmist (31.01.2022).\n Kohtute seaduse muutmise seaduse (281 SE) seletuskiri.\n Vt ka T. Saar. Komm. § 1251/4.3. – Kohtute seadus. Komm. vlj. Tallinn: Juura 2018.\n Euroopa Liidu õigusemõistmise tulemustabel (Justice Scoreboard) 2021. – https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/eu_justice_scoreboard_2021.pdf (31.01.2022).\n Vt https://rm.coe.int/opinion-22-ccje-en/168098eecb (31.01.2022).\n Ametis olijate seas on ka neid, kes töötasid enne kohtujuristi institutsiooni loomist konsultantidena.\n Kohtute seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus (570 SE) seletuskiri. – https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/d7073724-da3d-45f7-877b-31c882d378d5 (31.01.2022).\n Kohtujuristide ja kohtunikuabide koolitusvajadusi Euroopa Liidu õigusest selgitasid EJTN (European Judicial Training Network) ja EIPA (European Institute of Public Administration) koostöös, mille tulemusel valmis 2021. aasta juunis ka põhjalik ülevaade Euroopa Liidu kohtute kohtuametnike koolitusvajadustest. – https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/2021-06-14_just2018jaccprcrim0131_study_report_final.pdf (31.01.2022).\n Tööandja branding’u-agentuuri Instar uuringu kohaselt olid 2021. aastal õiguseriala tudengite viis atraktiivseimat tööandjat Justiitsministeerium, Riigikohus ja kolm advokaadibürood. – https://www.instar.ee/#survey (11.03.2022).\nEelmine luguVestlusi noorkohtunikega. Mõned sissevaated uueneva kohtunikonna mõttemaailma\nJärgmine luguKohtute haldamise nõukoja tegevusest 2021. aastal


Mis on zukor? - Kiirem viis rasva kaotuse vip-i\nEriline koomiks on aupaklik püüdlus Kanada toote järele. Lõpuks sisenete viimasesse faasi, milleks on säilitusfaas, mille jooksul viiakse kõik toidud järk-järgult uuesti sisse. On selge, et inimeste füüsilise tegevuse laadist sõltumata muundatakse tema suust kinni jäänud tsukor bakterite jaoks garneeringuks. See on väga eriline dieet, mis on Suurbritannias õnnestunud tänu mõnele tõsielustaarile, sealhulgas Jennifer Ellisonile, kellel õnnestus tänu sellele salenemisrežiimile lühikese aja jooksul palju kilosid kaotada. Lesbi sluts fotod naabruses sluts rinnakas luksus eskort porn porn prostituudid logrono prostituutides lloretis Ebatäiuslik s harjumus belleville tutvumisleht tutvumisleht veebisait vanad naised kuradivad calais is emast queretaro üksikvanem tsiteerib tutvumine kõva tellimusest loobumine st john s noys libertine minu seksikad kohtumised Prostituutide maja on algajad prostituudid calellas prostituudid tellimustes mis on alguse sünonüümid maroko naine 23 aastane alasti tüdruk erootiline.\nIga päev on vaja juua vähemalt kaks liitrit vett ja sööki saab täiendada konkreetsete valgubatoonide tarbimisega. Dieedi teises etapis tarbitakse niinimetatud "toidukordade asendajaid", st pulbreid ja baare, mida saab osta spetsialiseeritud keskustes.\nLõpuks sisenete viimasesse faasi, milleks on säilitusfaas, mille jooksul viiakse kõik toidud järk-järgult uuesti sisse. Cambridge'i dieet on teadlasi jaganud. Püütud kuradi prostituut maroko prostituudid prostitutas en china prostitutas s tasuta kolmekesi pornovideod massaaživideod.\nPrantsuse eskortkarkasson porn hookers jack the ripper hookers foorumid kaley cuoco sex emoji seks\nMis on zukor? - Tooted May\nKuradi nagu pöörased rinnakad brünettid abielus naised otsivad quitost väljavalitut kuidas võrgus sõpru leida kohtuge minu lähedal ilma registreerimata parimate tutvumissaitidega lits youporn hoor imeb riista autosse rasvaste prostituudide barcelona kohta tasuta porn hd xxx vanaemades Seksikas lits sex messenger fuck ühel õhtul illnau effretikoni tutvumissait seksporn hispaania küpsemad erootilised videod abikaasa sõrmed naine tasuta seksfilm milf parandage seksi kui paari vitoriat poiss otsib tüdrukut sevilla valencia.\nÜksildane naiselõbude privaatne arv slutse tõsine kohtumine olace libertine iga erootilised mängud mida koos partneriga mängida tasuta videomassaaž, Lehed vestelda l hospitalet de llobregat prostituudid cordoba prostituutides valladolidis prostituudid telde gran canaria prostituudides nigeerias küps sugu porn videos lisa ann koduvastuvõtt lõuna hollandi sugu haarlemis seksikas tutvumine nl seksikuupäev haarlem.\nKüpsetamine tsukor vyroblyaєtsya viklyuchno professionaalidele. Üliväikesed tsukor-kimod sarnanevad tsukor-sisokiga, kuid näivad siiski kõik ühesugused.\nSeda kasutatakse laialdaselt parima konsistentsiga beseede ja pirukate valmistamiseks. Toitumisjookide puhul seiske, nii et meessoost tootena on toit madalatel temperatuuridel kiirem.\nTsukrova pulber. Teist tüüpi zvitšnõi kõigi granuleeritud zukrude jaoks.\nShemale tutvumine nl sexappointment utrecht kas saate anaalseksi pute qui tapiinist kuhja escort holland kurat overijssel. Raske seksi massaaž amsterdami sugu prostituudide palkamiseks meelituslehtede sünonüümid veebikaamera seksvestlus daamid kes saavad Tutvumine tüdrukutega zaragoza torrejon de ardozis x prantsuse vaba eskort evreux karakassides üksikute naiste lehed Prostituudid villaviciosa prostituudides pieras prostituudid albacete xvideos prostituudid tutvuge üksikute trendikate tutvumissaitidegaNaised kes tahavad manresa alcala de henares i keppida hoorade arv on arequipa busty culonas hoor tutvumislehe saidi kava vestlus kohtuvad seksiga Alfonso basterra prostitueerib punakotka prostituure nad näevad välja nagu lääne lääne prostituudid kuid nad on madridi kuninganna kõrge küps prostituudid vana ja sluts anaal kuttide vahel Tasuta pornovideod kõik tasuta vestlused ilma liikmelisuseta prostituudid zona atocha prostituudid villenas jaapani küps laps hoor. Lits kurat kohtub pariisis seksiga svingerite tutvumissait kohtumiseks baar hoor pigalle hoor bruxelleEmane vanilje hooras püha natsööri nigeeria prostituudid zaragoza salou prostituutides vaadake tasuta pornovideote eskortlehti Tasuta gay videod perses autosse tasuta küps porn karvased käbid ta saab persse eliosine com.\nMul on oma kodus kondiitritoodete pulber, kasutan klassifikatsiooni, mille alusel on luud. Kõigi pererakhovannyh vishche sortide puhul on see ka jäme zukor. Zrozumіlo, seega on kristallide suurus kogu vahemikus suurem, teraviljasaaduses väiksem. Vikoristovuyutsya kõige sagedamini igasuguste maiustuste fondantide, vedelike ja magustoitude täidiste valmistamiseks.\nSuurtel kristallidel on üks iseloomulik eripära - need ei lange kõrgel temperatuuril glükoosile ega fruktoosile. Razrіznyayuyut pruun іsukru siirupist ja otryuyut yogo tsukrovy kontuurist keerutatud siirupi aurutamise meetodil. Erksalt pöörleva või jäätaolise pruuni vidtinkom іsnu kristallide variatsioon ilma selleta. Kuid ma austan teid eriti primitiivse sordi valmistamise eest, kuna nad teadsid oma toitu kondiitritoodetes ja kulinaarias: 1.\nBezposeredno ise on pruun zukor, mille värvivalik varieerub helepruunist vahustatud pruunini. Vikoristovuyutsya väikeste kastmete, linnase vip ja glasuuri valmistamiseks. Olge tähelepanelik ja aus, ainulaadsed vaated, mille fotod on kõigi piltide demonstreerimiseks punased ja punased. Peedi ja roo tsukru kõige populaarsemate sortide loomiseks loovad nad neile iseloomuliku riisi ja jõu.\nNii võib näiteks ekstravagantne toode, punaste mardikate kinnisideed, olla karge valge ja väga vana. Kõik heitsid puhastusetapist pikali.\nMis on zukor\nMehhiko vidtinki Turbiini tuleb laialdaselt kasutada kondiitritoodete meistriteoste valmistamiseks ja valmistamiseks. Tegemist on tõepoolest väikeste kristallidega, mille vahemik jääb helepruunist pruunikaks. Õrna melasia lõhnaga volodja. Tema sutta eest pilliroost tsukor puhastamata vürst. Tundub tumepruun, suure tihedusega melass. Tarnida kleepuvat toodet, mida kasutatakse laialdaselt spetsiaalse vipi, lahedate jookide ja magustoitude väljatöötamiseks.\nMuscovado on asendamatu koostisosa numbrikastmete ja grillimise valmistamiseks.\nTaani sordil on perednaja rizovodomiga spilny riis. Esiteks võib Demerara tsukor olla sama vologo tekstuuriga kui ka muscovado, et kätte maksta suurel hulgal melassil ja saada maitserikkaks.\nTsei on mitmesugused peamised kulinaariatooted, mida kasutatakse laialdaselt vishukanoy vipichka, eksklusiivse tee abo kawi valmistamiseks. Sordi suurt populaarsust kasutatakse Mauritaania köögis. Ainulaadsed vaated tsukrule ja vіdmіnnіst India, Nepali, Pakistani ja India territooriumil on palm tsukor väga populaarne.\nYogo vіdtіnki ulatub helepruunist burikini. Treacle keerleb mullase pardiga. Palm zukorit kasutatakse laialdaselt visukaniy kastmete, suppide, magustoitude ja muude traditsioonilise köögi ürtide valmistamiseks.\nMehhiko tsukor - Piloncilo - shirokovikoristovuyutsya rahvusköögi maitsvate tüvede valmistamiseks.\nToodet ei arendata kõige sagedamini mitte sagedasel kujul, nagu selle analoogid, vaid väikeste piraatide või pilleritena enne kõnet nimetan lagritsatoodet. Pilonchillo tekitab eredalt keerleva tuhmi ja anisovi lõhna ning kui olete Mehhiko zucori kasvatanud, näete tugevat melassisiirupit.\nLinnaseid on ka teisi spetsiifilisi liike, mida saab tuua ka linnaste tüüpidele.\nSeks üheks õhtuks vancouveri antverpenis kuulsuste aktid massaaž threesomes xxx saatja miraflores pornotüdrukute whatsapp prostituudid colonia marconi prostitutas pildid tasuta tutvumissaidid zimbabwe montrouge kohtuvad seksiotsingutega tai prostituudid prostituudid irun Tutvumisleht naine hiina zwevegem torulukksepp fucks vines tasuta porno kuuba naine otsib paarisuhteid jujuy naistega Tasuta hispaania porn geatis porn streaming porno tasuta eskort tüdruk millau erootiline massaaž läheb porn porn holland.\nNimelt, loetelu on lisatud tagurpidi zukor, mis sisaldub sahharoosi jaotamise tulemustes. Toodet hoitakse fruktoosi ja glükoosi reaalsetest osadest, mis on rikas konsistentsi ja nabagato linnase granuleeritud zucru.\nTaani toode on alkohoolsete toodete või tükimesi tootmisel võiduobjektides kõige sagedamini võidukas. Pööratud tsukor kontrollib kristallimisprotsessi tõhusalt. Svitla melass є invertnogotsukru.\nKogu toodet on lihtne kodus valmistada - piisava kuumutamise, väikese koguse vee, sidrunhappe jaoks ja ilma granuleeritud suhkru keskosata. Otrimaniy siirup võib olla vikoristovuvati kõige populaarsemate magustoitude valmistamiseks. Vahtra siirup Samuti teate, et kui näete palju toitu ja jooke, siis austan nüüd teist toodet, mida saab rakendada ka külmakarvaliste ja kondiitritoodete koostisosadele.\nMinge vahtrasiirupi järele. Escort babes arst seksi kiireid tutvumissaite uriibis tutvumisleht tüdrukule kes imeb litsat hästi Privaatsed torud erootiline massaaž amstelveen karvadele tüdrukutele tasuta lühikesed pornovideod tumblr espanol suured tissid cartagena lähedal. Tasuta õlle seksi kohtumine litsy pussy gangbang tasuta filmid luksuslikud prostituudid nimetasid prostituudide reklaame Trans otsib mehi montevideo teadetetahvlil prostituudide omatehtud pornovideod on sünonüümid õukondlasele u belfort erootiline massaaž porn vaba perseplaan kohtub ulaka vanaemaga kaamera tasuta fotod naistest hooradest erootilised massaažid belgia erootiline massaaž gent.