Unileverilt ja Merrill Lynchilt oodatakse kohtuvälist kokkulepet - Äripäev\nUnileverilt ja Merrill Lynchilt oodatakse kohtuvälist kokkulepet\n06. detsember 2001, 14:13\nEelmine artikkel: BSA: Eestis toodetud piraattarkvara osakaal suureneb\nJärgmine artikkel: Kohtutäiturid võivad parkimistrahvide sissenõudmisest ilma jääda\nInvetseerimispank Merrill Lynch ja Unilever Plc gigantne pensionifond plaanivad kohtuvälist kokkulepet lõpetamaks vaidlusi miljardi naela ehk 25 miljardi krooni mahuga fondi raha haldamise üle, kirjutab Financial Times.\nRahvusvaheline toiduainetööstuse kontsern Unilever oli nõus Merrill Lynch Investment Managementi (MLIM) vastu suunatud kohtuasja edasi lükkama pärast seda, kui Ühendriikide finantsgrupp tegi ettepaneku nendepoolse uue pakkumise läbivaatamiseks taas läbirääkimiste laua taha istuda. Unileveri arusaamise kohaselt pakub MLIM (varasem Mercury Asset Management) Unileverile enam kui 70 miljonit naela ehk 1,75 miljardit krooni.\nUnileveri pensionifond kaebas MLIMi kohtusse ja nõudis haldurilt pensionifondi rahaga hooletu ümberkäimise ja kehva investeerimise eest 130 miljonit naela (3,3 miljardit krooni) kahjutasu. Unilever süüdistab investeerimisfirmat, et see ei suutnud pärast nendepoolset vastavat avaldust nelja kuu pensionifondi investeeringuid muuta. Lisaks pani fondihaldur ettevõtte hinnangul pensionifondi rahast liiga palju ehk 47 protsenti kümnesse aktsiasse.\nKolmapäeva õhtul istusid mõlema poole juristid koos, kuid keeldusid arupidamist kommenteerimast. Käimasolevat kohtuasja jälgivad tähelepanelikult kõik fondihaldurid, sest juhul, kui Unileveril õnnestub võita, võib see tähendada uusi süüdistusi ka teiste haldurite suhtes.


Paarismaja Ja Eramaja » Kulude Võrdlus - 2019 | Nõuande viisard\nMärgistuskast - puhas ja loetav\nPõhiline Nõuande viisardKahekordne ja ühepereelamu - kulude võrdlus\nKahekordne ja ühepereelamu - kulude võrdlus\nJagatud kulud dupleksis\nNii palju maksab pere pere\nNäite arvutamine: Paarismaja\nHinna eelised paarismaja suurele\nMilline maja on minu jaoks õige?\nPaljud inimesed, kes soovivad maja ehitada, seisavad silmitsi küsimusega: topelt- või ühepereelamu? See küsimus mängib otsustavat rolli, eriti kulude osas. Selles artiklis õpid kaks näidet, kui palju kaksik- ja eramaja maksab ja millised on erinevused.\nEnamiku paarismaja ehitajate hinnahinnaga on tegemist eramajaga; Lõppude lõpuks peate maksma ainult poole maja. Aga kas hinnavahe peremajas on tõesti tunda? Jah, sest kuigi duplex ei ole kaks korda kallim kui ühepereelamu, jagatakse kulud ja üksikomanik säästab palju raha.\nEsiteks näitame teile eeskujulikku arvutust ühepereelamust, mille põrandapind on 100 ruutmeetrit ja mis on ehitatud kokkupandava majana.\n1. kest 110 000 eurot\n2. Sisetööd 50 000 eurot\n3. katus 25 000 eurot\n4. kelder 35 000 eurot\n5. Muu 20 000 eurot\nüldine 240 000 eurot\nÜhepereelamu omanikuna peate selle eest maksma 240 000 eurot ise, mistõttu ei ole veel kaasatud kinnisvara, väliruumide ja muude lisakulude kulud.\nNüüd arvutame poolehoidla ehituskulud, mis on ehitatud ka monteeritavatesse ehitistesse, samas kui põrandapind on 170 ruutmeetrit.\n1. kest 170 000 eurot\n2. Sisetööd 75 000 eurot\n3. katus 35 000 eurot\n4. kelder 50 000 eurot\n5. Muu 30 000 eurot\nüldine 360 000 eurot\nKui selle paarismaja kulud jagunevad kahe omaniku vahel, peab igaüks maksma ainult 180 000 eurot, mis on 60 000 eurot vähem kui ühepereelamu puhul.\nNäited on näidanud: kes otsustab duplexi eest, naudib selget hinnaeelist perekonna kodu ees - enamikule inimestest on 60 000 eurot väga kõrge summa, kuid tuleb ka öelda, et üksikelamu pakub selgeid eeliseid, disainilahenduse vabadust ja Mis puudutab mugavust.\nKui tegemist on hilisema müügiga, siis ei paku paarismaja ühegi perega võrreldes eeliseid või puudusi; pigem sõltub see individuaalsest olukorrast. Moodulmajad kannatavad üldjuhul suurema väärtuse kahanemise tõttu kui tahked hooned, kuigi asukoht, suurus ja varustus on müügi edukuse määravaks teguriks.\nIgaühel on teistsugune arvamus kahe- ja ühepereelamute kohta - fakt on see, et mõlemal maja tüübil on selged eelised ja mõned puudused. Aga kui see on umbes hind, siis peaksite kord kahekordse majaga tegelema; Saate säästa palju raha ja hõlbustada seega rahastamist.\nMõtle hoolikalt, kes soovite dupleksi ehitada. Kui teil on hiljem hea ja arusaadav naaber, siis on paarismajas vaid mõned puudused.\nNuga Line korrosioon: mis see on?\nSiin saab lugeda, kuidas areneb nuga serva korrosioon, milline keemiline protsess terases põhineb ja kuidas seda saab vältida.\nEemaldage kriimustused CD-lt või DVD-lt\nKui eemaldate kriimustused cd-l või dvd-l, korrigeerige peegeldusi. Siin on, kuidas muusikat ja andmeid uuesti lugeda.\nKuidas puhastada roostevabast terasest grilli ja pöörata tähelepanu, kui järgite meie juhendi linki.\nWindows ja standardmõõtmed\nWindowsil on standardmõõtmed, kuid standardseid suurusi pole. Klõpsake siin, et näha, millised tegurid mõjutavad akna mõõtmeid.\nTrepikoda jahe välimusega: trepi taustapilt\nTeatavaid trepi elemente saab dekoratiivselt seinaplaatida. Loe siit, kuidas see toimib - ja millise tootega on tapeet suletud.\nEhita betoonist tsistern betoonist rõngastest ise\nKui soovid ise ehitada betoonitanki, on soovitatav kasutada kaevukeha. Anname teile nõu praktilise paagi kohta.\nKoduvee tööd tõmbab õhku\nKaubaaluste tõstuk lõpetab tõstmise - mida saate teha?\nTeravam nägi - kas see on võimalik?\nSeenlukk - kui palju on mõtet?\nLiivapritsimine - mida see teeb ja kuidas see toimib?\nMilline liivapritsimine võib teha puidutöötlemisel, millised on selle mõju ja mida otsida, saate siin lugeda.\nNii kaetakse vanni


Jalgpalliliit palub valitsuselt kolmandate riikide koondiste jaoks eriluba | Sport\nJalgpalliliit palub valitsuselt kolmandate riikide koondiste jaoks eriluba\nToimetas Kadi Parts, 22. september 2020 08:43\nEesti koondis septembri alguses kodus Gruusiaga mängimas.Foto: Erki Pärnaku\nEesti Jalgpalli Liit esitas eile vabariigi valitsusele taotluse, et oluliste koondisemängude jaoks oleks võimalik riiki lühiajaliselt siseneda kolmandate riikide kodanikel.\nHetkel on Eestisse sisenemine jätkuvalt piiratud välismaalastele, kes tulevad väljastpoolt Euroopa Liidu või Schengeni liikmesriike ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki. Neile kehtib Eestisse sisenemisel 14-päevane liikumisvabaduse piirang, millest ei vabasta ka eelnev koroonaviiruse vastu testimine või testimine piiril.\nEKRE ohverdas vutinaised. Kas järgmiseks on meeste kord? (1)\nNende piirangute valguses selgus eelmisel nädalal, et täna kavas olev naiste jalgpallikoondise kodumäng Venemaaga ei toimugi Tallinnas A. Le Coq Arenal, vaid hoopis Lätis.\nNaiste A-koondist ootab sel sügisel ees veel üks kodumäng, kui 27. novembril peaks külla sõitma Türgi. Ja naised pole ainsad, kes tahaksid sügisel kodus mängida: meeste A-koondis peaks oktoobris võõrustama nii Põhja-Makedooniat kui Armeeniat, noormeeste U21 koondis peaks mängima Serbiaga.\nPiirangute valguses on vägagi võimalik, et neid mänge peetakse samuti Eestist väljaspool. Selle vältimiseks esitas EJL eile peaminister Jüri Ratasele ja kultuuriminister Tõnis Lukasele taotluse, et kolmandate riikide rahvuskoondised võiksid lühiajaliselt siiski Eestisse külla tulla.\nEJLi taotlus oli järgnev:\n„Käesolevaga taotleb Eesti Jalgpalli Liit Eesti Vabariigi valitsuselt erisust, millega lubatakse Eestisse isolatsioonikohustuseta siseneda kolmandate riikide jalgpalli rahvuskoondistel Euroopa Meistrivõistluste valikmängude raames.\nEesti on hetkel ainus riik Euroopas, kes pole loonud oma rahvuskoondisele vöimalust (nn. koridori) mängimaks kõiki kodumänge oma koduriigis, kusjuures mängude toimumine toetab ka turismisektorit.\nEesti Jalgpalli Liidu jaoks tähendaks eelpool nimetatud nelja mängu pidamine välismaal ligi 200 000 euro suurust lisakulu (tellimuslennud, staadionid, teleülekanded, majutus, transport, mängukorralduskulud).\nKöik mängud toimuvad üle-euroopalist ranget koroonaviiruse vastase võitlemise juhendit (UEFA Return to Play Protocol) järgides, mis tähendab kõigile koondistele reisimist tellimuslennuga, ööbimist neljatärnihotellis eraldatud korrusel, liikumist ainult marsuudil Iennujaam-hotelI-staadion, näomaski kandmist kõigis avalikus ruumis viibimise hetkedel jms. Mängud peetakse pealtvaatajateta. Staadionid on jaotatud tsoonideks, kus delegatsioonidega kokkupuutuvate isikute arv on viidud miinimumini. Võistkonnad saabuvad Eestisse mängueelsel päeval ja lahkuvad koheselt mängujärgselt ehk Eestis viibimise periood on maksimaalselt 48 tundi.\nKõik Eestisse teistest kui ka kolmandatest riikidest saabuvad delegatsioonid on hiljemalt 48 tundi enne Eestisse väljalendu Iäbinud Synlabi poolt COVID—19 testitud ja Iäbivad kordustestimise Eestisse saabudes. COVID-19 testimist koostöös Synlabiga korraldab UEFA, kes edastab kõik andmed. Ühegi positiivse testi andnud inimese kaasamine mängu vöi selle korraldamisse ei ole võimalik.“\nTaotluse esitas EJLi poolt alaliidu president Aivar Pohlak. Taotluse lõppu on lisatud palve valitsuse kiireks reageerimiseks, sest EJL peab Euroopa Jalgpalliliidule teatama järgmiste koondisemängude toimumiskoha hiljemalt 24. septembriks ehk ülehomseks.


Pronksmees kohal ei viibinud — Sirp\nPronksmees kohal ei viibinud\nValle-Sten Maiste ja Jürgen Rooste käisid nädalavahetusel vene rock’i-legendi Akvarium suurepärasel kontserdil. Netifoto\nJ. R.: Café Amigo ei ole vist veel see paik, kus sellise kaliibriga staare näha ihaldaks, kuigi tasapisi too klubi sinnapoole liigub, et oma mainet parandada ja esinejate ringi suurendada. Festivali “Maailmaküla” raames esineb seal näiteks Haydamaky… Hämmastav oli ent see, et Akvariumi kontsert ei löönud kohta puupüsti täis. Bändi esinemine ja olek oli ometigi umbes sellisel tasemel, nagu mängiks Pink Floyd. Mõnel omamaisel süldiesinejal on kergem end me publikule maha müüa. See on see paratamatu värk, et vaid vähesed popkultuuri tarbijad ootavad praegu midagi enamat, midagi püüdmatumat hetkelisest lõbutundest…\nMöödunud nädala Eesti Ekspressi Areenis ilmus Raul Ranne kõhklev, veidi hõre intervjuu Boriss Grebenštšikoviga, kust on tunda, et mehe mõtted liiguvad teistel radadel, mitte nendel, mis ajakirjanikku huvitab. Tõepoolest, kui Grebenštšikov bändiga lavale astus, siis tervitas ta publikut nagu idamaine guru. Nii nagu ta Rannele vastas: “See, mida me teeme, on meie praktika õpetada inimesi, valgustada neid. See on meie meetod teha maailma paremaks.” Seda tahet on nende muusikast ja esitusest ka tunda.\nV.-S. M.: On ju vaid hea, et Amigo püüab enda kui Tallinna tuntuima interhotelli kõrtsi mainet muuta. Programmis on mõnda aega juba ka jazzikolmapäevad jne. Ega see kerge ole ja ka meedia ei toeta – viimast ütlen eeskätt Rock Café peale mõeldes, kes juba mitu aastat pakub fantastilist rahvusvahelisel tasemel programmi. Ei ole märganud meedia tunnustust sellele paigale. Üksikuid esinejaid on küll tähele pandud, samas ka olulisi täiesti maha vaikitud. Kultuur on mujal. M(elu)ajakirjandus teeb suvetuuridest meelsasti teema. Nii juhtubki, et kohalikud nabanäitamis- ja joomaüritused müüakse Pirita kloostris kiiresti välja. Praktiliselt samas hinnas “Maailmaküla” festival suurepäraste artistidega aga kogub võimsast välireklaamist hoolimata alles toetajaskonda. Singer Vinger toob Amigo joodikuid regulaarselt puupüsti täis. Saavutatud on see mitte jätkuva vaimsuse, vaid selle totaalse minetamisega. Nõnda on läinud 1980ndate vene kriitika poolt imetletud innovatiivse eesti rock’iga.\nAkvariumi häda on, et erinevalt Floydist ei ole ta kunagi midagi tähendanud muusikalises avangardis. Ei mingit üleinimlikku instrumentaalset võimekust, mis King Crimsoni riismete peale Rock Café puupüsti täis tõi, ega hard rock’i muutmist lodevast kolmetuuritamisest kiireks, keeruliseks ja tehniliseks, nagu toonitatakse Metallica puhul. Muusikaga eksperimenteeriti enne plaate, 70ndail – ühistualettide muusika ja krahv Diffuzori lood. Esimene on jäänud aga küllap ka Akvariumi suurimatele armastajatele kuulatamatuks. Diffuzori tüüpi tegemised on jälle hipluse ja kitarriväänutamise kontekstis üsna tavalised. Edasine, rahvamuusika jõuline sissetoomine jms on küll võimas ja võluv, aga muusikalist märki ei ole Akvarium jätnud. Vastupidi, nii muusikas, arranžeeringutes kui sõnumis ollakse väga sageli täiesti kompleksivabalt ja paksult ning rõhutades kitšilikud, mille krooniks lugu “Kreem ja karamell” eelmise plaadi peal. Paljud “tõsised” muusikahuvilised paneb see nina krimpsutama.\nEt armastada Akvariumit, pead sa kõigepealt armastama nende raugematut püüdlust teise dimensiooni järele, äraigatsusi maisest, kõike seda venelikku vertikaalset, mida mõnusal lihtsal ja tava-Akvariumist vähem new age’likul moel väljendavad ka viimase plaadi “Muretu vene hulkuri” laulud. Kui sõnum kõnetab, on Akvarium ületamatu ja vapustav. Ükski sõnumimees ei ole nii raugematu loomejõuga ja muusikaliselt nii huvitav ja mitmetahuline kui Grebenštšikov (B. G.). Kõik Dylanid, Cave’id, Trubetskyd, aga ka teised vene bardid kahvatuvad tema kõrval. Väga suures osas viimasele plaadile rajatud Amigo kontserdi taustal lummab teadmine, et sama häid kavu, kus ükski laul ei kordu, võiks B. G. välja pakkuda kümneid. Amigo kontserdil võlus ka lihtsate vahenditega saavutatud teatraalsus. Monster’like lava-show’de kõrval naiivne ja armas, aga selle peale oli mõeldud. B. G. võib pakkuda “Viljandi folgi” tipphetked, dylanliku või rollingstonesliku laheda kaifi, heal tasemel saksivägistamisi, ballaade ja autorilaule, blues’i ja ikka on see vaid murdosa ta ampluaast ja repertuaarist. Kes tema ajal alustanuist annavad iga aasta jätkuvalt välja tasemel plaate? Motörhead ehk, Rush on raugenud, Sparks on pidanud pause ja teinud üksjagu kehvi plaate. Ja neil kõigil on oma kindlad hitid, millele kontsert ehitatakse. B. G. võib selle ehitada millele tahes.\nJ. R.: Uue plaadi iiri-keldi folgilood ning nende esitus kontserdil oli Akvariumi loomulik osa. Nende võlu ongi sarnane sellega, mis teeb raputavaks iiri esinumbrid (kas või noodsamad Dublinersi ja Poguesi) – kui ka mängitakse vaheldumisi metsikum ja kiirem lugu, kurblik ballaad ja irooniline pilkelugu, moodustab see (arvatavasti tänu B. G. isiksuse kooshoidvale mõjule) loomuliku terviku. Päris palju mängisid nad kontserdil reggae-lugusid, reggae oma selles versioonis, mis ta kunagi Wailersi töötluses Jamaical oli, oli ühtlasi poliitiline manifest, ajaleheuudised, jumalakuulutus… See ongi see! Akvarium on peaaegu nagu luulebänd, ja mõned hümnid sel uuel plaadil puudutavad kindlasti vene hinge – ja eriti teravalt. Mõtle ise: “Ema, ma ei jaksa enam juua…”, “Kõik ütlevad, et juua ei tohi, aga ma joon ikka”. Noh, vene hing vene hingeks, eks see puuduta ka tänast Eestit. Võiks puudutada (raputada) ka süldibändide jommis publikut, kui noorem või lausa alaealisem osa neist poleks täielikult unustanud vene keelt ning minetanud soovi kuulda ja tundma õppida mingeid teisi võimalikke maailmu. See on juba nagu väike Ameerika, kus enamikku ei huvita muu, kui pisike naba ümber keerlev (mõnu)maailm.\nSelles valguses: tõtt-öelda on Akvariumi uusim plaat oma terviklikul, (stiilide paljususe ja helikeele liikuvuse, mitte meeleolu lõhutuse poolest) eklektilisel kujul üks põnevamaid albumeid, mis ma üle tüki aja kuulnud. Ka plaadi elektroonikat kasutavad, rahutu loomuga alguspalad, mille pihta ma mõnd kriitilist nooti kuulsin – see on just piisav minakuvandi liikumine, mis bändi elus hoiab.\nV.-S. M.: On tõesti väga hea plaat, parim pärast rohkem kui kümne aasta taguseid “Ramsest”, “Peterburi liivasid” ja “Navigatorit”. Plaat on üllatusi täis ja eklektiline, nagu B. G. lugematud plaadid sageli, aga Akvariumi sõbra harjumustega siiski küllap meeldivalt harmoneeruv. “Hulkur” on lõbus ja lahe, aga samas väga tõsine plaat ja näitab, et B. G. ja ta bänd on ikka väga vormis ja elujõus.


Reformierakond: Pri.ee sulgemine näitab Eesti Interneti Sihtasutuse suhtumist kodanikesse | Reformierakond\n07. Veebruar 2011 13:46\nRiigikogu liikme Silver Meikari sõnul näitab Pri.ee domeeni sulgemine enne ekspertgrupi koosoleku toimumist Eesti Interneti Sihtasutuse (EIS) juhtkonna suhtumist Eesti kodanikesse ja vabaühendustesse.\nVabaühenduse Eesti Interneti Kogukonna sõnul võib sellega järeltulevate põlvkondade jaoks kaduma minna enam kui 12 000 pri.ee domeeni all olevate lehekülgedele paljude aastate jooksul kogunenud eesti- ja muukeelseid materjale, loomingut ning küsitavaks muutub suhtluskeskkondade järjepidevus. Google-i andmetel on kõigil pri.ee domeenidel hetkeseisuga kokku 5,7 miljonit lehekülge, millest läheb kaduma kuni 98%.\n„Ma pole saanud EIS nõukogu esimehelt isegi vastust kirjale, kus palusin pri.ee domeeni sulgemine edasi lükata kuni kahe nädala pärast toimuva ekspertgrupi koosoleku toimumiseni," ütles Riigikogu liige Lauri Luik.\n„Samuti on meil kahtlusi domeenitasu määra põhjendatuse osas ning taotleme Eesti Interneti sihtasutuse tulude ja kulude täielikku avalikustamist," lausus Luik. „Tegemist on monopoolset õigust omava sihtasutusega, mille puhul on avalikkuse kontroll hinnastamise üle elementaarne eeldus. On üllatav ja kahetsusväärne, et seda tänaseni veel tehtud ei ole."\n„Pri.ee domeeni sulgemine enne koosoleku toimumist näitab sihtasutuse juhtkonna suhtumist Eesti kodanikesse ja vabaühendustesse," ütles Riigikogu liige Silver Meikar. „Saan aru äriettevõtete soovist domeenide pealt raha teenida, kuid Eesti .ee haldav sihtasutus ei tohiks mõelda vaid kasumi teenimisele."


Ryan Murphy – Vikipeedia\nAmeerika Ühendriikide ujuja\nRyan Murphy (sündinud 2. juulil 1995 Chicagos, Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide ujuja, kes on spetsialiseerunud seliliujumisele. Ta on meeste 100 meetri seliliujumises (pikk rada) kolmekordne olümpia kuldmedalist ja maailmarekordimees.\nMurphy 2018. aastal\n2. juuli 1995 (25-aastane)\nBolles School Bulldogs\nMurphy teenis 2011. aastal oma karjääri esimesed rahvusvahelised medalid, mõlemad 200 meetri seliliujumises. 2011. aastal Limas peetud juunioride maailmameistrivõistlustel võitis Murphy 200 meetri seliliujumises pronksmedali ajaga 1.59,63. Hiljem, 2011. aasta Pan-Ameerika mängudel, võitis Murphy veel ühe pronksi ka 200 meetri seliliujumises. Finaalis sai ta ajaks 1.58,50.\n2012. aasta Ameerika Ühendriikide olümpiakatsevõistlustel, kus peeti 2012. aasta olümpiamängude kvalifikatsioonivõistlus, jäi Murphy olümpiavõistkonnast välja, saavutades 100 meetri seliliujumises kuuenda koha (53,92) ja 200 meetri seliliujumises neljanda koha (1.57,39).\nPärast olümpiat võistles Murphy 2012. aasta Istanbulis toimuvatel lühiraja maailmameistrivõistlustel, kus võitis kuld- ja pronksmedali. Tema pronks tuli 200 meetri seliliujumises ajaga 1.48,86, finišeerides Radosław Kawęcki ja Ryan Lochte järel. Murphy teenis 4x100 meetri kombineeritud teateujumises kuldmedali kui osales eelujumises, ujudes seliliujumises aja 50,91.\n2013. aasta USA riiklikel meistrivõistlustel pääses Murphy läbi kvalifikatsiooni 2013. aasta maailmameistrivõistlustele, saavutades 100 ja 200 meetri seliliujumises kolmanda koha, saavutades ajad 53,38 ja 1.56,37.\n2016. aasta suveolümpiamängudel sai Murphy kulla 100- ja 200 meetri seliliujumises. Murphy võitis kulla ka 4 × 100 meetri kombineeritud teateujumises ning tema avavahetuses ujutud aeg 51,85 ületas Aaron Peirsoli 2009. aastal püstitatud endise maailmarekordi. Pika raja maailmameistrivõistlustest on Murphy'l võitnud kolm kulda, kõik teateujumises, viis hõbedat ja üks pronks. Lühiraja maailmameistrivõistlustel on ta saavutanud neli kulda, kolm hõbedat ja ühe pronksi.\n2011. aasta Pan-Ameerika meistrivõistlustel saavutas Murphy 200 m seliliujumises pronksi.\nMurphy lõpetas 2013. aastal Floridas Jacksonville'is Bolles'i kooli ja läks California Berkeley ülikooli. Ujudes Californias kuldsete karude eest, on ta kaheksakordne NCAA individuaalne riigi meister, võites 100 jardi ja 200 jardi seliliujumise aastatel 2014, 2015, 2016 ja 2017.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ryan_Murphy&oldid=5600594"\nLehekülje viimane muutmine: 10. aprill 2020, 06:38\nSelle lehekülje viimane muutmine: 06:38, 10. aprill 2020.


Miks väikesed sõrmed valutavad? - Artriit Artriidi tuim sormed\nArtriidi tuim sormed, Kaheksa terviseprobleemi, mida võid näha kätelt - Haigused - Tervis\nSel juhul võib jäsemete tuimus esineda mitte ainult öösel, vaid ka päevasel ajal. Kõigile patsientidele, kellel on kaebusi käsivarre valusündroomide kohta, määratakse diagnoosist sõltumata valuvaigisteid. Need seadmed võimaldavad inimesel säilitada une ajal pea ja kaela loomulikku anatoomilist asendit, aidates kaasa kõigi kehaosade normaalsele verevarustusele. Mõni neist on suhteliselt ohutu, teistel on ebasoodne prognoos aju ja seljaaju degeneratiivsed haigused, neoplastilised protsessid.\nPole vaja ise ravida. Tagajärjed võivad olla katastroofilised. Ravi Õige ravi leidmiseks on vajalik arsti läbivaatus. Ainult tema paneb haiguse õige diagnoosi. Valu põhjuse täpseks kindlaksmääramiseks käes määrab arst järgmised protseduurid ja tervisekontrollid: uriini ja vereanalüüsid; röntgen; MRI. Kõigile patsientidele, kellel on kaebusi käsivarre valusündroomide kohta, määratakse diagnoosist sõltumata valuvaigisteid.\nJärgnev ravi valitakse haiguse põhjuste põhjal. Liigesevalu korral kasutatakse põletiku leevendamiseks valuvaigisteid ja mittesteroidseid ravimeid. Mõnikord on ette nähtud füsioteraapia ja ravivõimlemine.\nHinnake veresoonte, selgroo kudede, seljaaju juurte seisundit Ülemiste jäsemete paresteesia on märk emakakaela osteokondroosi keerulisest käigust, kui diagnostilised tulemused näitasid: emakakaela selgroolülide vahelise kauguse vähendamine; osteofüütide moodustumine; eend, anumuse fibrosuse rebend ja tuuma pulposuse eend herniated ketas ; selgrooarteri pigistamine; juurte kokkusurumine selgroolüli piirkonnas; selgroo ümbritsevate kudede põletik; selgroo kumerus. Võimalike kontrollimeetodite ülevaade Sellisest ebameeldivast sümptomist nagu sõrmede tuimusest vabanemiseks on vaja kõrvaldada selle esinemise põhjus - veresoonte, selgroo juurte muljumine. Emakakaela osteokondroosi ravi viiakse läbi terviklikult, kasutades ravimeid ja abimeetodeid lülisamba funktsioonide taastamiseks.\nNihestuste korral tuleb liigesed reguleerida ja käsi puhata, luumurrud, kahjustatud luude ühendamine ja kipsi kandmine küünarnukist sõrmeotsteni. Neuroloogiliste häirete korral on põletiku vähendamiseks ette nähtud ravimid. Sidemete kahjustuse või rebenemise korral tehakse operatsioon. Selleks ühendavad kirurgid rebenenud sideme käsitsi luuga. Enne sideme paranemist peab käsi Artriidi tuim sormed täielikult immobiliseeritud. Käes oleva valu nakkuslike põhjuste korral on ette nähtud antibiootikumide ja viirusevastaste ainetega ravikuur.\nVeresoonte kitsenemisest tingitud käevalu nõuab vasodilataatori toimega ravimeid. Tõsiste ja tõsiste tagajärgede vältimiseks peate jälgima Artriidi tuim sormed tervist.\nKui ebamugavustunne on märgatav, on vaja kindlaks teha nende esinemise põhjus. Kuna ühe elundi seisund võib kehas palju paljastada.\nRiskirühma kuuluvad inimesed, kelle tegevus on seotud peenmotoorikaga. Need on õmblejad, juveliirid, käsitöölised, inimesed, kes peavad palju arvuti taga töötama. Kuid mõnikord valutab parema käe väike sõrm ja teised inimesed.\nTunneli sündroom Kui parema käe väike sõrm muutub tuimaks, võib põhjus olla selles sündroomis.\nMis on selle põhjused? Ulnari tunneli sündroom tekib hariliku käte painutamise ja pikendamise korral. See ilmneb ka sporti tehes ja pikka aega monotoonset mehaanilist tööd tehes. Närv võib muutuda põletikuliseks, kui mitu päeva küünarnukit toetada käetoele, verevalumeid, luumurde.\nHaigus avaldub küünarvarre sisemise osa, randme ja 2 sõrme tuimusena - sõrmus ja väikesed sõrmed. Sõrmed kaotavad tundlikkuse ja neid on raske kontrollida. Kui parema käe väike sõrm valutab, siis ei tohiks probleemi eirata, vastasel juhul see süveneb. Kuidas sündroomi ravitakse? Haiguse kahtluse korral annab terapeut saatekirja neuroloogile.\nSee spetsialist küsib patsiendilt sümptomeid, võimalikke põhjuseid. Pärast uurimist määratakse tugevat valu põhjustavad liikumised. Tehakse närvi radiaalse liikuvuse testid. See on diagnoosi jaoks piisav. Oluline on vältida valu põhjustavaid tegevusi. Kui arvutis töötamisel ilmnevad sümptomid, peate muutma keha ja käte asendit: küünarnukk ei peaks laua küljest rippuma, võite panna väikese padja kaenla alla või kasutada spetsiaalset käevõru, mis kaitseb randmete lõtvumist.\nArstid määravad B-vitamiini, võivad välja kirjutada põletikuvastase salvi. Seda tuleks kasutada nädalat, isegi kui sümptomid püsivad pikka aega.


Viie lause päevik: Fotojaht. Väsinud\nKõigepealt pean ütlema, et mina olen väsinud.\nEnnekõike olen väsinud sest külmast kevadest. Lausa nõmedalt külmast.\nJa siis olen veidi väsinud suhteliselt pikast reisist. Ikkagi peaaegu diagonaalis ühest Eestimaa servast teise. Ja tagasi. See oli meie iga-aastane traditsiooniks saanud peaaegu et palverännak minu lapsepõlvemaale. Sisuks nostalgitsemine, mälestuste värskendamine, haudade korrastamine, sugulaste külastamine.\nJa et lapsepõlve kodutee mu hinges ei rohtuks.\nReisi sihtpunki lähedusse tee äärde jääb ka üks veidi väsinud maja. Praegu juba väsinud ostja ootusest. Üle kümne aasta on ta siin ostjat oodanud, ehk ligemale paarkümmendki.\nMulle tähtis maja. Minu esimene koolimaja. Ehitatud aastal 1908, suletud aastal 2000. Luhamaa külakool, Luhamaa 8-klassiline kool, Luhamaa põhikool, Luhamaa algkool...\nÜmber nurga minnes, õuepoolsele osale paistab väsimus juba rohkem välja.\nUks on lahti. Astume sisse.\nLeiame teise korruse väsinud koridori, kus kunagi näidati filme kogu selle kandi rahvale ja kus õpilased vahetundide ajal paarikaupa ringiratast jalutama pidid. See oli kohustuslik!\nLeiame minu esimese klassitoa. Väsinud olekus.\nLeiame õppematerjale. Ikka väsinud-väsinud, räsitud.\nJa veel õppematerjale, igasuguse infoga kaarte ning üllatus-üllatus!, üks väsimatu marmortahvel!\nSildid: ajalugu, Eestimaa, foto telefonifotograafia, fotograafia, fotojaht\nMaja on nagu hüljatud pruut. Ilus ja väsinud.\nOma kooliaeg tuli meelde, see pink koridori servas ja tahvliesine poodium ja...\n15. mai 2020 21:16\nMeie kandi koolimaja ostis endale üks ligilähedane ärimees. Pidi tulema majutusasutus. Mina olen küll aru saanud, et võõraid seal ei majutata. Ometi on mul hea meel, et hoone sai päästetud.\nSelles vanas koolimajas on kindlasti ühte ja teist vanakraami leida ja leitud. Suur hoone, isegi väsimusest hoolimata jätab täitsa tegusa mulje.\nÄge maja. Katus ju üsna uus. Mulle meeldivad need skeletid, kahju, et niisama maha jäetud..\n16. mai 2020 07:44\nHoone iseenesest on suur ja ilus tõesti. Ja katus on uus. Eks vald hoolitses ta eest. Kuid nüüd on see väike vald teistega kokku liidetud ja tõmbekeskused asuvad hoopis kaugel. Külaelu on ka välja suremas. Elanikke jääb järjest vähemaks. Iga aastaga tekib sealkandis väsinud hooneid juurde ja juba varem väsinud väsivad üha enam. Oleksin rõõmus kui sinnakanti ka asjalik ärimees satuks ja vanale auväärsele hoonele uue hingamise annaks.\n16. mai 2020 08:44\nNukrad noodid :(\nOn kurb jah.\nAga mul on varrukast võtta vastupidine näide. Ühesõnaga - oleks parem olnud, kui ärimees poleks vana koolimaja ära ostnud.\nSee, milline oli maja hetkel, kui ma nutsin tema lõpu pärast - sest nägin teda igapäevaselt oma aknast: https://teisesahtlilood.blogspot.com/2014/05/vana-koolimaja-lopuajad.html\nOi, ma olin õnnelik, kui üks rikas mees ta ära ostis! Aga õnn kustus varsti. Esimeseks asjaks läks uus omanik metsa kallale, suur krunt tuli majaga kaasa, mida meie, külainimesed, pidasime oma jalutusradadeks... mis mets, pigem parkmets,pangaalune, maaliline loodus, rannamännid... võttis maha need kõige jässakamad, kaharamad ja kaunimad. Loll mees ei teadnud, kui tuuliseks see õue teeb, merelt ju tuul kogu aeg! Meiegi alati vaikne õu sai nüüd tuult tunda. Ja see, mis musta modernse kasti ta sellest arhitektuurselt ilusast näitest (kunagine kaptenivilla ikkagi) tegi... mu käsi ei tõusnud kaamerat enam tõstma.\nPigem eelistada juba boheemlasest külaliikumise käimalükkajat - paraku pole teist kuskilt võtta.\n19. mai 2020 09:48\nSeal oli täitsa aktiivne külaselts. Kuid valdade liitmine tegi oma töö. Boheemlasest külaliikumise käimalükkaja oleks super.\nSinnakanti nüüd tasapisi ongi loovinimesed omale vanu talusid ostma hakanud. Ennekõike suvilaks aga ka päriskoduks.\nPaikkond on väga ilus. Vaikne ja loodus oma eheduses säilinud.\n20. mai 2020 08:54\nTwD näide elust on mu meelest kurvem kui lihtsalt lagunev hoone. Ma ei arvagi, et kõik peaks endisel kujul säilima, elu ju areneb edasi kuid loodusega kooskõlas oleks ikka mõttekam ja arukam toimetada.\n20. mai 2020 08:56


Küpsiste kasutamine- ja privaatsuspoliitika - GraceFit\nKäesolev küpsiste kasutamise ja privaatsuspoliitika teavitus sisaldab kasulikku infot selle kohta, kuidas ja milleks GraceFit OÜ isikuandmeid (andmeid) kogub, töötleb ja jagab.\nPrivaatsustingimused reguleerivad isikuandmete töötlemist ja küpsiste kasutamist GraceFit OÜ (edaspidi GraceFit) veebilehel www.gracefit.ee (edaspidi veebileht).\nKui mingil põhjusel tunned, et GraceFit on sulle liiga teinud, siis anna sellest meile kohe teada info@gracefit.ee ja anname endast kõik, et olukord parandada.\nKasutajad on kõik isikud, kes külastavad veebilehte, tarbivad teenuseid või edastavad GraceFiti omalt poolt infot. Näiteks artiklite lugemine, teenuste tellimine või GraceFiti meili teel ühenduse võtmine.\nTeenused on kõik GraceFiti poolt pakutavad tasuta ja tasulised tooted ja teenused, s.h alla laetavad juhendid, e-raamatud, videokoolitused või konsultatsioonid.\nGraceFit kogub veebilehe kaudu alljärgnevaid kasutajate isikuandmeid järgnevalt kirjeldatud viisidel:\nkasutaja nimi ja e-posti aadress – kui kasutaja liitub GraceFiti uudiskirjaga, siis saadame ettevõttega seotud uudiseid ja teavitusi\nGraceFit kasutab isikuandmeid:\nGraceFit kasutab veebilehe külastatavuse statistikat veebilehe kasutajakogemuse parendamiseks ja efektiivsemaks turundamiseks.\nKolmas isik on GraceFiti lepingupartner, kes töötleb isikuandmeid ja kelle toote või teenuse abil pakub GraceFiti kasutajale teenuseid.\nGraceFit kasutab igapäevaseks tegevuseks kolmandaid isikuid, kes pakuvad:\nDrip – e-mailide edastamise ja haldamise süsteemi\nLisaks eelnevas punktis nimetatud kolmandatele isikutele, edastab GraceFiti kasutaja isikuandmeid koostööpartnerile. Seda vaid ulatuses, mis on vajalik kasutajale teenuse osutamiseks.\nGraceFit säilitab isikuandmeid nii kaua, kuni see on eesmärgi täitmiseks või seadusest tulenevalt vajalik. Näiteks meililistis olevat e-maili aadressi seni, kuni kasutaja avaldab soovi see sealt eemaldada.\nGraceFit rakendab kõiki mõistlikke meetmeid töödeldavate isikuandmete kaitseks. Juurdepääs isikuandmete muutmiseks ja töötlemiseks on ainult selleks volitatud isikutel ning kõikide kasutajate isikuandmeid käsitletakse kui konfidentsiaalset informatsiooni.\nOma õiguste kasutamiseks tuleb kasutajal saata e-posti aadressile info@gracefit.ee vastavasisuline sooviavaldus.\nKui kasutaja kuulub GraceFiti meililisti, on tal võimalik kustutada end meililisti nimekirjast ja loobuda edasistest kirjadest kirja lõpus oleva lingi kaudu. Küpsiste kasutamise piiramiseks saab kasutaja teha vastavad valikud oma veebilehitseja seadete alt.\nGraceFiti veebilehel kasutatakse küpsiseid, eesmärgiga tagada parem kasutajakogemus ja efektiivsem turundustegevus ning koguda kasutusstatistikat.\nKasutusstatistika kogumiseks kasutab GraceFit Google Analytics teenust, kogudes andmeid külastatud alalehtede, külastusaja ja muu statistika kohta.\nGraceFit jätab endale õiguse muuta privaatsustingimusi ühepoolselt. Privaatsustingimused on oma uusimas versioonis alati veebilehel saadaval.\nKui pole märgitud teisiti, on kogu veebilehe sisu autoriõiguste valdaja GraceFit OÜ. See tähendab, et sisu kasutamine mis tahes kujul (ka osaliselt) on lubatud ainult GraceFit OÜ loal.\nKõigi privaatsustingimuste ja andmetöötluse kohta tekkivate küsimustega palume võtta meiega ühendust aadressil info@gracefit,ee


Peter Serafinowicz Bio, suhe, abielus, naine, rahvus, palk, vanus, rahvus, pikkus, näitleja, lavastaja, koomik - Biograafia\nPeter Serafinowicz Bio — 2021\n(Näitleja, lavastaja, koomik)\nPostitatud 27. novembril 2020Jaga seda Abielus Allikas: SuperStar Bio\nLiverpool, Inglismaa, Ühendkuningriik\n$ 21k kuni $ 215k\nNäitleja, lavastaja, koomik\nPüha Francis Xavieri kolledž\nSuhete statistikaPeter Serafinowicz\nMis on Peter Serafinowiczi perekonnaseis? (vallaline, abielus, suhtes või lahutus):\nKui palju lapsi on Peter Serafinowiczil? (nimi):\nKaks (Sam Serafinowicz, Phoebe Serafinowicz)\nKas Peter Serafinowiczil on mingeid suhteid?\nKas Peter Serafinowicz on gei?\nKes on Peter Serafinowiczi naine? (nimi): Kuva paaride võrdlus\nPeter Serafinowicz on õnnelikult abielus Sarah Alexander . Tema naine Sarah on elukutselt näitleja.\nEsimest korda kohtusid paar teineteisega 2002. aastal. Hiljem abiellusid nad omavahel. Kuid nad pole oma pulmade kohta mingeid üksikasju avaldanud.\nKoos on paar õnnistatud kahe lapsega, sealhulgas poeg Sam Serafinowicz ja tütar Phoebe Serafinowicz.\nKes on Peter Serafinowicz?\nBriti Peter Serafinowicz on Golden Rose auhinna võitnud näitleja, kirjanik ja produtsent. Serafinowicz on tuntud kui Aldo of Spioon, Pete of Shaun surnutest ja Denarian Saal Galaktika valvur .\nhannah gibson kenny wayne lambakoer\nViimati, aastal 2020, esines ta lühikomöödias Donald Trumpina, Sassy Justice. Samuti on ta juhtumisi lühikomöödia produtsent.\nPeter Serafinowicz- Sünniaeg, vanemad, rahvus, õed-vennad\nPeter Serafinowicz sündis 10. juulil 1972 Inglismaal Liverpoolis. Tema sünninimi on Peter Szymon Serafinowicz.\nTa on Briti-Iiri rahvusest, pärit Poola ja Valgevene päritolust. Vanemliku vanaemana oli Jadwega poola naine, samas kui tema vanaisa Szymon Serafinowicz oli pärit Valgevenest ja oli nats. Ta oli otseselt seotud kolme mõrva ja juudi elanikkonna massilise hävitamisega Miris ja Minskis.\nTema ema Catherine Serafinowicz-Geary on professionaalne postiametnik. Tema isa, telling Szymon Serafinowicz on sündinud ja üles kasvanud Surreys.\nTal on kaks õde-venda; James ja Helen Serafinowicz. Tema vanem vend James on BAFTA teleauhinnale kandideerinud produtsent, samas kui tema õde Helen on kirjanik.\nAkadeemikute juurde kolides õppis ta St Francis Xavieri kolledžis. Enne seda lõpetas ta põhihariduse Jumalaema Jumalaema Põhikoolis.\nPeter Serafinowicz - professionaalne karjäär\n1993. aastal alustas ta oma karjääri ringhäälingu valdkonnas Raadio 1 saate, Teadmine. Pärast seda hakkas ta esinema saates nagu Nädala lõpp, Harry Hilli puuviljakooner, Kaks Dannyt, ja Terve uus pallimäng.\nAastal 1996 alustas ta häälekunstnikuna oma teekonda seriaaliga 'Spitting Image' erinevatele tegelastele. Pärast seda tegi ta oma hääle sellistes sarjades nagu Aleksei Sayle karussell, milline koomiks !, ja IT-rahvahulk.\nPärast edukat häälekunstniku karjääri hakkas ta esinema ka telesaadetes ja telefilmides. Mõni tema algsest telesarjast sisaldab Komöödia rahvas, sa oled siin, kuidas sa mind tahad? ja Ted ja Alice mõnes tegelasrollis.\nSiiski on ta filmides oma tegelaste jaoks populaarsem. Sinna hulka kuulub ka Denarian Saal of Galaktika valvurid.\nLisaks näitlejaks olemisele on ta ka lavastaja. 2013. aasta juulis debüteeris ta režissöörina tumeda komöödiafilmiga 'Ma näen, mida sa seal tegid'. Lisaks on ta stsenarist.\nmida teeb martha maccallumi abikaasa äraelamiseks\nKirjanikuna panustas ta oma stsenaariumi lühi-, kaltsium- ja telesarjadesse; Vaata enda ümber, ja Peter Serafinowiczi näitus. Hiljuti kirjutas ta lühidalt, Sassy Justice.\nPeter Serafinowicz - puhasväärtus, palk\nAlates 2020. aastast on tema netoväärtus hinnanguliselt 6,5 miljonit dollarit. Tema kui näitleja sissetulek jääb vahemikku 21 000–215 tuhat dollarit.\nPeale selle on tema häälekunstniku sissetulek vahemikus $ 29k - $ 586k. Peale selle teenib ta ka stsenaristi, koomiku ja režissööri karjääri.\nKehamõõdud: kõrgus ja kaal\nTal on pruunide juustega pruunid silmad. Tema pikkus on 6 jalga ja 4 tolli ning selle kaal on korralik.\nSiiani pole ta meedias pealkirju tekitanud vaidlusi ja skandaale läbi elanud. Peale selle on ta suutnud hoida kaugust igasugustest kuulujuttudest.\nPeter Serafinowicz - Twitter, Facebook, Instagram\nTal on Twitteris 706,8 tuhat jälgijat, Instagramis ja Facebookis 30,3 tuhat jälgijat.\nTwitteris jälgib ta selliseid isiksusi nagu Edward Norton , Liz vassey ja Jonesilt .\nTal on ka omanimi Youtube kanal 37,3 tuhande abonendiga 11,8 miljoni vaatamisega.\nVõite lugeda ka ettevõtte elulugu, vanust, perekonda, haridust, karjääri, netoväärtust, palka ja sotsiaalmeediat Brandon Routh , Nolan Bateman ja Timothy Grenadiers .\njuan rivera jenni rivera vend\nkui vana on andy elu allpool nulli\nkui palju on angie harmoon väärt


Presidendivalimised jõudsid sohu? Riigikogus ei valita ära ei Ratast ega Kaljulaidi - Delfi\nPresidendivalimised jõudsid sohu? Riigikogus ei valita ära ei Ratast ega Kaljulaidi\nPresidendi valimiseks riigikogus on vaja 68 häält, mida on üheksa võrra rohkem kui koalitsioonipartneritel Reformierakonnal ja Keskerakonnal kahepeale kokku. Pole selge, kas ja mida tehakse, et kellegi riigipeaks valimiseks hääled kokku saada. Samuti on ebaselge see, kas riigikogus on üldse piisavalt tahet, et valimistega juba parlamendis ühele poole jõuda.\nEKRE on juba öelnud, et nende kandidaat on endine riigikogu esimees Henn Põlluaas, mistõttu võib nende 19 häält esialgu kõrvale jätta. Alles jääb kaks varianti: nii Reformierakonnale kui ka Keskerakonnale sobiva kandidaadi taha peaks tulema sotside või Isamaa toetus. Nende erakondade esindajad ütlevad aga, et süsteemseid ja mõtestatud püüdlusi riigikogu kahekolmandikulise enamuse toetuse leidmiseks pole veel toimunud.\n"Praegu käivad konsultatsioonid mitte ainult koalitsioonipartnerite, vaid ka opositsioonierakondade vahel, et oleks võimalik president riigikogus ära valida," ütles peaminister ja Reformierakonna esimees Kaja Kallas möödunud nädala neljapäeval valitsuse pressikonverentsil. Nii Isamaa esimees Helir-Valdor Seeder kui ka sotside juht Indrek Saar nentisid vestluses Delfiga, et tegelikult on toimunud paremal juhul põgusad harvad kompamised.


Alternatiivkütusega autode müük kasvab |\nPosted 26 March, 2019 - 17:45 by admin\nSeoses Eestis 1. aprillist rakenduva biokütuse komponendi suurema osakaaluga – bensiinis tõuseb 10%-ni ja diiselkütuses 7%-ni – vaatame üle, mis Euroopa autonduses on seoses alternatiivsete kütustega toimunud.\n2018. aastal jätkus Euroopa Liidus tempokas kasv alternatiivkütusega uute sõiduautode turul ja valdavalt vedasid seda tõusu hübriidautod. Samuti kasvas 2018. aastal alternatiivkütusega autode osakaal kogu Euroopa Liidus müüdud uutest sõiduautodest. Kui näiteks 2017. aastal oli see 5,7% kogu uute sõiduautode müügist, siis mullu oli osakaal kerkinud 8,6 protsendile. Antud numbri omakorda segmentideks lahutades näeme, et elektriautode ja pistikhübriide osakaal on aastaga kasvanud 1,4 protsendilt 2,7 protsendile ja hübriidautode osakaal 3,5 protsendilt 4,5 protsendile. Samas tuleb tõdeda, et ilmselt on ootused Euroopa Liidus elektri- ja hübriidautode osakaalu kasvule olnud veelgi suuremad.\nElektriautosid müüdi Euroopa Liidu riikides mullu veidi üle 150 tuhande, mida oli 53,2% rohkem võrreldes 2017. aastaga. Enam-vähem sama palju läks kaubaks ka pistikhübriide. Kuigi hübriidautode müük kasvas protsentuaalselt vähem, siis numbriliselt oli see siiski märkimisväärne – 2018. aastal müüdi kokku ligi 600 tuhat uut hübriidautot ehk 35,6% rohkem võrreldes 2017. aastaga.\nEestis on samuti kasvanud jõudsalt hübriidautode müük ja see kasv oli mullu enam-vähem Euroopa keskmisel tasemel. Samas aga sörgime teiste riikide sabas elektriautode osakaalus, mis mullu oli 0,3% kõigist müüdud uutest sõiduautodest. Põhjuseks ilmselgelt asjaolu, et Eesti on üks neljast Euroopa Liidu liikmesriigist, kus riik ei toeta ega soodusta elektriautode soetamist ja/või kasutamist mitte mingil moel.\n„Euroopa Liidus autotootjatele 2021. aastast jõustuva CO2 normi 95 g/km täitmiseks on vaja elektriautode müüki tänasega võrreldes suurendada ca 2 korda,“ kommenteerib AMTELi tegevjuht Arno Sillat. „Tootjad teevad suuri jõupingutusi, et rohkem elektriautode mudeleid turule tuua, nende võimekust tõsta ning seejuures ka hinda alandada. Teatud määral on tootjad sunnitud elektriautode müüki ka doteerima. Autode tehniline areng ei ole poliitikute tahtele veel järele tulnud. Massiline laadimine kodumajade juures ning kiirlaadijate võrgu väike tihedus on probleemi teine pool, millega samuti tegeleda tuleb. Õnneks on selles osas ka Eestis teatud nihked positiivses suunas tunda.“\nKasvas ka gaasiautode müük ja seda 11,2% võrra ning seda tüüpi autode osakaal moodustas kogu uute sõiduautode müügist 1,4%. Kokku müüdi mullu EL riikides 229 tuhat uut gaasiautot, millest umbes kolmveerandi moodustasid LPG gaasi kasutavad autod. Olgu aga siinkohal välja toodud ka fakt, et kõigist gaasiautodest müüakse ligi 90% neljas riigis (Itaalia, Hispaania, Saksamaa ja Poola) ja ülejäänud EL riikides kokku vaid 10%.\n„Mis puudutab gaasiautosid, siis need on eelkõige maagaasivarudega riikide teema,“ kommenteerib Arno Sillat. „Mujal on gaasiautode müük marginaalne ja seda on näha ka tootjate poolt pakutavast väga väikesest valikust, VAG ettevõtted (Škoda, VW ja Audi) välja arvatud. Arengut kohtadel pärsib veel gaasiautode jagunemine propaani ja metaani vahel. Tööautode ja busside osas on gaasiautodel mõnevõrra laiem turg, kuid ka siin on killustumine kahe liigi (vedel- ja surugaas) vahel paratamatu. Ja biometaan on maksumaksjale kallis lõbu, kuigi selle abiga täidame bensiinile ja diiselkütusele lisatavast biokomponendist puudujääva osa taastuvenergia etteantud osakaalust transpordis.“


Badoo vs Tinder - kuningate lahing\nBadoo on sotsiaalsete võrgustike sait, mis on loodud vallalistele, et otsida hingesugulasi, vestelda ja jagada huvisid. Vene ettevõtja Andrei Andrejevi poolt 2006. aastal asutatud sait tegutseb vabamüürlasena - selle põhiteenused on tasuta. Rakendus on alati hõivatud nii uute külastajatega kui ka liikmetega, kes liitusid aastaid pärast selle käivitamist. Rakenduses on üle 450 miljoni liikme 190 riigist ja see on saadaval 47 erinevas keeles. See on lihtsalt hinnang; numbrid varieeruvad igal sekundil.\nTinder on paljude noorte täiskasvanute võrdselt populaarne ja eelistatud kohtingute sait. See loeb iga päev miljoneid uusi kasutajaid. 2012. aastal asutatud rakendus võeti vastu soojalt, kuna see kasutab lihtsaid ruume. See on täiuslik rakendus kõigile, kes otsivad suhet mis tahes vormis. Populaarne sait hõlmab kopsakat 190 riiki ja on saadaval 34 keeles.\nHuvitav, milline tutvumissaidi kaudu pakutakse teile kõike, mida vajate, ja saate võimalikult lühikese aja jooksul parimaid tulemusi? Noh, pole üllatav, et Badoo ja Tinder langevad teie nimekirja. Need on lihtsalt maailma populaarseimate rakenduste hulgas.\nTõde on, et kahe vahel valimine võib olla üsna ülesanne, kuna mõlemad saidid on funktsioonide ja vaste leidmise osas peaaegu sarnased. See oleks vaieldamatult üks raskemaid matše, mis meil kunagi on! Usu mind.\nKui olete online-tutvumissaitide jaoks uus, võivad nad kõik tunduda sarnased, kuid asjad pole kunagi samad.\nÜks parimaid viise tutvumissaidi valimiseks on kõigepealt kindlaks teha, mida soovite.\nKui teil on kõik kõik välja mõelnud, on järgmine samm leida kõik saidid, mis vastavad teie huvidele. Ükskõik, kas tegemist on pikamaa suhetega, LGBT tüüpi suhetega, üheöö jooksul, juhuslikult tutvumisega või pikaajaliste suhetega, mis lõppevad abieluga, alati leidub rakendus, millel on teie huvid südamel.\nMeie puhul on nii Badoo kui ka Tinder suurepärased saidid. Need mõlemad on tasuta, mis tähendab, et võite leida vastet ilma peenraha kulutamata. Mõlemal rakendusel on rahvarohke kasutajaskond. See tähendab ka, et nad on üsna hõivatud. Kui teile ei meeldi ülerahvastatud saidid, otsige armastust kusagilt mujalt, sest need kaks saiti võõrustavad iga päev miljoneid kasutajaid.\nPiisab sarnasustest, vaatame nüüd erinevusi suuremas pildis ja olgem see lahing alustatud!\nÜks tutvumisportaalide kõige hädavajalikumaid, kuid masendavamaid asju on see, et mitte kõik neist pole teie riigis saadaval. Kui palju reisite, muutub see veelgi keerukamaks, kuna peate võib-olla registreeruma saitidel, mis on saadaval nii teie koduriigis kui ka riikides, kuhu reisite. See tagab, et viibite võrgus olenemata riigist, kus olete.\nNii Badoo kui ka Tinder on saadaval 190 riigis. Badoo on aga saadaval 47 keeles, samas kui Tinder on saadaval ainult 34 keeles.\nVeel üks tähelepanuväärne punkt, mida maha tõmmata, on teie asukoht. See, kui kiiresti riigis asute, määrab dramaatiliselt, kui kiiresti mängu leiate. Kui elate väga kõrvalises piirkonnas, ei pruugi teil nii õnnelik olla kui linnas elaval inimesel. Samamoodi elab enamik matše alati linna ümbruses.\nNagu ma ütlesin, on raske kindlaks teha, kes selles kaela-võistluses võidab. Seekord annan hea meelega Badoole võidu, et katta rohkem keeli kui Tinder.\n10 sekundiline tekst, mis paneb teda tundide kaupa naeratama\nBadoo Üle 190 riigi Loe arvustust\nOleme juba tuvastanud, et nii Badoo kui ka Tinder naudivad suurt kasutajaskonda, mis on nähtav märk nende kuulsusest. Mõlemad rakendused hõlmavad suurt ala ja on saadaval paljudes keeltes, mis muudab need veelgi populaarsemaks.\nTinderit eelistavad aga alla 30-aastased noored, samas kui Badoo naudib võrdselt igas vanuses kasutajaid. Tinderi populaarsus kasvas tohutult, kuna erinevalt Badoost, mis on 13 aastat võrgus olnud, on selle turule toomisest möödas vaid seitse aastat.\nSee tähendab, et võite leida mõlemast saidist palju hingesugulasi. Numbrite osas saab Badoo kuus umbes 60 miljonit külastust ja sellel on üle 450 miljoni liikme. Teisalt saab Tinder 50 miljonit külastust ja majutab üle 400 miljoni liikme.\nÜlaltoodud teabe põhjal saab kindlalt järeldada, et Badoo juhib endiselt seda tugevat konkurentsi, kuna ta saab kuus rohkem külastajaid kui tema vastane.\nBadoo 60 miljonit Loe arvustust\nSisselogimine võib kohati olla keeruline ja pettumust valmistav ning vähim, mida keegi eeldab, on konstantsete paroolivigade, tõrke 504 ja muude registreerimisprobleemide saamine. Kõik, mida soovite, on sujuv registreerumisprotsess, mis viib teid platvormile nii kiiresti kui võimalik. Nii Badoo kui ka Tinder registreeruvad kiiresti.\nSelle põhjuseks on lai leviala ja liiga palju registreerumisi iga päev kinnitamiseks. See ei tähenda, et need rakendused on ebaseaduslikud või kujutavad endast mingit turvalisuse ohtu. Neid on mõlemad ohutud kasutada ja teie privaatsus jääb puutumatuks.\nSee tähendab, et iga registreerumine võib sõltuvalt teie kiirusest võtta umbes 10–15 minutit. Mõlemal saidil on saadaval ka Facebooki registreerumised. Kui otsustate Facebooki kasutajaks registreeruda, ei pea te sisestama muud teavet, kuna registreerumiseks kasutatakse teie Facebooki profiili ja teavet.\nBadoo on erinevalt Tinderist kõige hõlpsam registreerumiseks mõeldud rakendus, kuid peate enda kohta lisama palju teavet, mida kasutatakse teie mängu leidmiseks. Rakendust on lihtne kontrollida ja see kaitseb teie väärtuslikke andmeid.\nNiisiis võidab Tinder, kuna see võtab lühema aja. Lahing jätkub ...\nBadoo 15 minutit Loe arvustust\nFunktsioonide osas on nendel kahel rakendusel hämmastavad funktsioonid. Tinderis registreerumisel saate nautida suurepäraseid funktsioone, nagu näiteks pühkimishullus, passi funktsioon asukoha muutmiseks, tinder plus, tint gold ja Tinder U, mis on ainult õpilane. Badoo-l on ka suurepärased omadused, kuid hiljuti on esitatud kaebusi väga paljude võltsprofiilide kohta.\nPaljud inimesed on märganud mitmesuguseid pettureid erinevatest riikidest, mis on üsna murettekitav, pidades meeles Badoo kaudu registreerumisel seda saiti kasutavate inimeste arvu. On mõistlik hoida enda jaoks haavatavat teavet, et kaitsta teid kelmuste eest, kes võib teie andmeid varastada.\nParim osa Badoo-st ja selle funktsioonidest on see, et peaaegu kõik neist on tasuta. Siin saate libiseda paremale või vasakule, maksmata senti. Samuti saate saata sõnumeid ja videovestlusi teiste liikmetega.\nSeda öeldes võtab Tinder juhtpositsiooni.\nBadoo Vähesed, kuid tasuta funktsioonid Loe arvustust\nPeaaegu kõik online-tutvumiste kasutajad otsivad saite, mis pakuvad kvaliteetseid vasteid. Matšide kvaliteet tähendab, et peate leidma oma ideaalse mängu võimalikult lühikese aja jooksul. Nendest kuningannadest-Badoo ja Tinderist rääkides võin juba arvata, kes on võitja. Kas soovite teada kuidas?\nMäletate, kuidas ma mainisin, et Tinder on mõeldud noortele, kes otsivad haakumisi, juhuslikke kohtinguid ja üheöö seisuseid? Ärge unustage Tinder U-d ülikoolide ja ülikoolide tudengitele. Tinder keskendub vähem tõsistele suhetele ja tõsiasjale, et see on noorpõlvest ülerahvastatud, on raske leida tõsist ja kvaliteetset vastet. Tinderi profiilid pole ka piisavalt teavet, et teha kindlaks, kas mäng sobib ideaalselt või mitte.\nBadoo seevastu on mõeldud kõigile põlvkondadele. Peale väikese pettusekaebuse on siin kvaliteetset vastet lihtsam leida, kuna seal on pikk nimekiri küsimusi, mis aitavad teistel inimestel teid rohkem teada saada.\nNii et ilma üksikasjadesse süvenemata on meil juba oma võitja - Badoo.\nBadoo Suurepärane Loe arvustust\nNeil kahel rakendusel on nii palju ühist ning esteetikat ja liidest ei saa erandiks teha. Noh, mõlemad on rakendused; just see muudab nad sarnasemaks. Mõlemat on kerge navigeerida ning iga 18- ja 45-aastane saab seda mugavalt kasutada.\nVõib-olla peate kogu platvormiga tutvumiseks uurima mõnda asja Tinderis, eriti kui soovite lisatasusid kasutada. Badoo on nagu kõik teisedki tutvumissaidid intuitiivsemad ja otsekohesemad. Miski ei jälita teid, kuid disain sobib ideaalselt mängu leidmiseks.\nSee arvestatakse viigiks.\nBadoo Intuitiivne, kuid samas funktsionaalne esteetika Loe arvustust\nOleme juba tuvastanud, et Badoo on freemium - enamik funktsioone on tasuta. Kuid igaüks, kes soovib lisatasu saada, võib maksta 12 dollarit kuus, et saada lisatasu funktsioone, mida nimetatakse ülivõimeteks.\nTasuline summa varieerub dramaatiliselt sõltuvalt tellimuse pikkusest. Kui maksate suurriikide eest, saate oma sõnumeid kõigepealt lugeda, vaadata teiste kasutajate profiile nähtamatult, olla esimene, kes vestleb populaarsete kasutajate vahel, tühistab oma 'ei' hääled ja palju muud\nTinderil on ka mingeid lisatasu funktsioone liikmetele, kes soovivad keskmisest rohkem. Tinder plus ja kuld on kõik lisateenused, mida saate vaadata, kuid me kõik teame, et Badoo on odavam. See, et see on peaaegu tasuta, muudab selle veelgi paremaks valikuks.\nBadoo Tellimuse pikkus Hind kuus tinder Tellimuse pikkus Hind kuus\nLoe arvustust Üks kuu 12,95 dollarit Loe arvustust Üks kuu 29,35 dollarit\nKolm kuud 31,95 dollarit Kolm kuud 18,75 dollarit\nKuus kuud 47,95 dollarit Kuus kuud 12,18 dollarit\nEnamik online-tutvumissaidid ei sihi konkreetseid gruppe ja lubavad ning austavad tavaliselt igat tüüpi suhteid. Badoo ja Tinder ei jää välja.\nMõlemad rakendused võimaldavad kõigil vallalistel mugavalt leida oma hingekaaslasi. Kui olete eriti homoseksuaalne, biseksuaalne või aseksuaalne, teeb Tinder teile head, kuna tervitab LGBT-suhteid.\nBadoo järgib endiselt traditsioonilisi norme, kas olla nais- või meesrühmas. See ei tervita LGBT-d avalikult, ehkki ta pole seda kõike koos heaks kiitnud ega loendisse lisanud. See tähendab, et inimesel on oma seksuaalsust mugavam jagada Tinderis kui Badoo's.\nNoh, see on okei, kuid selles kontekstis vaatame konkreetselt rakendust, mis lubab suhteid rohkem kui teine. Ma arvan, et meil on juba võitja-hoidja.\nkuidas võita kaljukitsest mees\nBadoo Sirged mehed ja naised + LGBT / queer / aseksuaalsed isikud Loe arvustust\ntinder Sirged mehed ja naised Loe arvustust\nNagu juba mainitud, oli see lahing kuningate jaoks. See polnud lihtne, kuid pikas perspektiivis õnnestus meil võitja leida. Olgu ... keegi ei arvanud, et Tinder kaotab, aga lubage mul lihtsalt teatada, et see peksti õiglaseks ja ruudukujuliseks - Badoo võitis!\nRakendus on selle matši jooksul ikka ja jälle tõestanud, et see on parem kui Tinder. Registreerumine on lihtne, sellel on suurepärased funktsioonid ja see pakub enamikku oma teenustest tasuta. Kui peate maksma premium-i, ei pea te isegi Superpowersi nautimiseks liiga palju maksma.\nTinder pole ka halb, sest tegi ka Badoo edestamiseks oma parima. Rakendus tagab, et iga inimene leiab armastuse. Ehkki see pole mõeldud pikaajaliste suhete jaoks, tõmbab see noor vaim teid lihtsalt kinni ja, kes teab, võib see isegi aidata teil oma elu armastust leida.\nkuidas suhtuda kuuma ja külma mehega\nta armastab endiselt oma endist, kuid meeldib mulle\nkui skorpionimees sind armastab\nPoiss-sõber soovib kasutada kondoome äkki: kas see tähendab, et ta petab?


Karud trügivad metsast välja - Erametsakeskus\nKarud trügivad metsast välja\nEestit on tabanud tõeline karuuputus, nii et otte võib kohata asulates ja taluõuedel, seene- ja marjametsast rääkimata. Miks neid korraga nii palju on ja kas on põhjust paanikaks, uuris Eesti Päevaleht.\nTeateid kohtumistest karuga või nende silmamisest tuleb iga aastaga aina enam. Karu uitab peresõbra ja tema naabri hoovil Kolga kandis. Karu istub Lahemaal teepervel. Karu ja inimene kohtuvad ootamatult Viru rabas, mis rahvarohkuselt meenutab juba Tallinna parke. Aegviidu alevi nuhtlusmõmmiku hiljutiste seikluste jäädvustusi on internet täis. Mis toimub? Kas karud on Eesti vallutanud?\nKarude arv kasvab mühinal. 20. sajandi algul tuli karusid Eesti metsadest lausa tikutulega taga otsida. Teise maailmasõja eelsetel aastatel ulatus nende arvukus 30-40 isendini, nagu on kirjutanud Mati Kaal oma raamatus „Pruunkaru”. Sealtpeale on mõmmid hakanud end meil mõnusasti tundma. 2015. aastal loeti Eestis kokku 63 mesikäpa pesakonda, mullu juba 82. See on aastate 2003-2018 suurim näitaja. Asjaomased ametkonnad pakuvad, et Eestis elab u 750 karu, ent jahimeeste arvates on see arv tuhande ringis. Samamoodi on plahvatuslikult kasvanud karude arv näiteks Soomes, kus 1980-ndatel pesitses 300-400 karu, aga nüüd on neid kokku u 1700.\nEesti jahimeeste seltsi tegevjuhi asetäitja ja kogenud jahimees Andres Lillemäe kinnitab, et Eestis on emakarude sigivus väga hea. Jahimeeste rajakaamerate pilt tunnistab, et karuemal on nüüd tihti kolm-neli või isegi viis kutsikat. „Vanasti oli kolm poega haruldane, aga nüüd täiesti tavaline,” nendib Lillemäe.\nTema sõnul on karuuputuse põhjus lihtne – süüa on palju. „Eestis on palju soid ja rabasid, kus jätkub marju kõigile. Teiseks sööb karu hea meelega lõpnud loomi ja hiljutine seakatk tõi karudele lausa pidulaua.” Karude söötmise süüdistusega ei taha jahimees aga sugugi nõus olla: „Metsa võib jätta looma tapajäätmeid, näiteks soolikaid, aga et keegi hakkaks spetsiaalselt karusid söötma – seda ma ei usu!”


Muhu Väina regati Pärnu lühirajasõit pakkus põnevust ja vaatemängu – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Muhu Väina regati Pärnu lühirajasõit pakkus põnevust ja vaatemängu\n18. juuli 2013 0\nVIDEO! Tartus algasid triatloni Euroopa meistrivõistlused\nLaupäeval toimub juba kolmas Pühajärve matkamaraton tõukeratastel\nVIDEO! Daniel Levi jagab nippe, kuidas kardirajal olla kiireim\nMuhu Väina regati vaieldamatult kõige vaatemängulisem etapp peeti eile Pärnus – lühirajal. Esmakordselt regati ajaloos korraldatud võistlus spetsiaalselt selleks märkidest ehitatud rajal, kus korraga võistles väikesel alal koos 113 jahti on kahtlemata vaatepilt, mida näeb harva.\nEt seda võimalikult paljudele pakkuda, said huvilised laevaga Runö seda merele vaatama minna ning Delfi TV tegi kogu võistlusest kommenteeritud otseülekande. Purjetajate oskused ja taktika pandi proovile tingimustes, kus tuli sooritada tihedalt manöövreid pöördemärkides ning olla silm silma vastu konkurentidega ja seda kahe ca 2-tunnise sõidu jooksul. Päikseline, sõidu ajal pidevalt tugevnenud ja keskmiselt 9-11 m/s puhunud tuulega ning kergelt vahutava lainega oli see suurepärane elamus nii purjetajatele kui ka pealtvaatajatele.\nAvamere Eesti Karikasarja koduleht: http://www.puri.ee/web/index.php?lang=et&page_id=1074\neelmine Ralf Aron võitis F1 meistri Nelson Piquet poega\njärgmine Tartus astub sel nädalavahetusel võistlustulle ligikaudu 800 triatleet\n20. juuli 2018 Head Uudised 0\nIRONMAN täispikk triatlon toimub juba augustis Tallinnas\n18. juuli 2018 Head Uudised 0\nVIDEO! Prantsusmaa krooniti ajaloos teistkordselt maailmameistriks\nMillises seisus on Eesti võitlussport järjekordse King of Kingsi eel? Kommenteerib Kevin Renno\nKuidas Eesti koolinoored liikuma saada?\nRaul Must ja Kristin Kuuba jõudsid veerandfinaali


Nõmme Vanameeste Klubi: aprill 2014\nLõpuks, 24. aprillil sai teoks pikalt plaanitud Vahipataljoni külastus. Kaua tehtud – kaunikene, just nii läkski. Meie visiit oli vastuvõtjate poolt väga hoolikalt ettevalmistatud. Esmalt tutvustati Vahipataljoni struktuuri ja seejärel territooriumi. Kasarmus näitasid sõjaväe politsei võitlejad oma varustust. Selleks olid kohal ajateenijad, kes näitasid millist turvavarustust kasutavad rahutuste tõrjujad ja kui kiiresti selle selga saab. Seejärel tutvustasid nad oma käsirelvi. Järgnes kasarmu külastus. Üllatas ruumipuudus ajateenijate magalas. Kuna Vahipataljon valvab ka Presidendi lossi ja vatutab kõrgete riigikülaliste aueskortide eest, siis sellel teemal saime palju huvitavat teada. Meile näidati paraadmundrite garderoobi ja selgitati auvahtkondade „moenippe“.\nEdasi vaatasime tehnikaparki, sportimisvõimalusi ja kartserit. Vanameestes tekitas elevust teadmine, et kutsealustele pakutakse 5 korda päevas väga korralikult süüa. Kokad kurtsid et noorsõdurid on toidu suhtes väga valivad, näiteks külastuspäeval ei sobinud sõduritele lõhepraad! Saime teada, et tänapäeval kutsealused tegelevad vaid sõjalise väljaõppega, mingeid abiteenuseid (köögitoimkondi) nad teha ei tohi.\nÜle kolme tunni kestnud Vahipataljoni külastus andis nii noorendava emotsiooni, et koduteel hindas klubi vanim liige naiste säärejooksu!\nPostitaja: Nõmme Vanameeste Klubi kell 11:09 Kommentaare ei ole:\nlaupäev, 26. aprill 2014\nRapla, Kehtna, Valtu\nPaari aasta eest käisime külas Kehtna rahvamaja juhatajal ja tema kokkukutsutud seeniormeestel. Meie süüdatud klubiidee läks kasvama – nüüd tegutsevad Kehtna kandi mehed klubina. Nimi on neil meie klubi nimest vägevamgi: „Seakõrva ordu“.\n22. aprillil saime taas kokku. Rahvamaja juhataja pr. Kait Kaeval korraldas meile tutvumise Rapla kakstornise kirikuga ja ordu mehed olid giidideks, kui sõitsime edasi Kehtna mõisa vaatama ning sealt maandusime Valtu rahvamajja kohvilaua taha. Seakõrva ordu mehed piinasid meid mälumänguga (eelmisel korral võitsid nad mängu, meie jäime teiseks!). Seekord keegi punkte ei lugenud, aga tundus, et me ei jäänud enam teiseks. Kõigest huvitavast, mida saime teada Rapla kirikuõpetajalt, Kehtna mõisavalitsejalt, kolleegidelt-klubilistelt ja Valtu veinitehase tegevjuhilt ei jõua siin jutustada. Igatahes päev oli väga humoorikas, samas asjalik ja mõnus, vein oli hea, kringlit, võileivatorti ja seakõrvu oli piisavalt, kohvi keedeti juurdegi. Suured tänud Kaidile võõrustamise eest ja Valtu spordimaja juhatajale, kes oluliselt aitas bussi remondil, et Paul meid mõnusalt koju saaks sõidutada. Kehtna rahva kutsusime Nõmmele külla, ainult aeg jäi veel lahtiseks – neil seal paljudel põllutööd ees, meil tegutsemiste graafik mai lõpuni lukku pandud. Aga ega aeg otsa saa. Loodetavasti.\nPostitaja: Nõmme Vanameeste Klubi kell 11:02 Kommentaare ei ole:\nEkskursioon Iru elektrijaama.\n15.aprillil toimus Nõmme Vanameeste Klubi ekskursioon Eesti Energia AS Iru elektrijaama. Vastuvõtjaks oli Iru elektrijaama peaspetsialist Andrei Vuhk, kes tutvustas elektrijaama ja selle jäätmeenergiaplokki ning vastas arvukatele küsimustele. Iru elektrijaam on suurima potensiaaliga soojusenergia tootja Eestis, mis varustab soojusenergiaga Tallinna ning Maardu linna.Põhikütusena kasutab Iru elektrijaam elektri- ja soojusenergia koostootmiseks segaolmejäätmeid ning reservkütusena maagaasi ja vedelkütuseid.\nA.Vuhki juhtimisel toimus ka ringkäik elektrijaamas ning tutvumine 2013. aastal valminud jäätmeenergiaplokiga. Selle ploki valmimisega lõppes Eestis suuremahuline segaolmejäätmete ladestamine prügilatesse. Iru jäätmeplokk on Eesti jaoks uus lahendus nii energia tootmiseks kui ka prügikäitluses. Selle elektri tootmise võimsus on 17 MW ja soojuse tootmise võimsus 50 MW. Aastas taaskasutab jäätmeenergiaplokk energia tootmiseks ca 220 000 tonni segaolmejäätmeid. Elektriks ja soojuseks muundatakse ligi 85% jäätmetes sisalduvast energiast.\nOli huvitav ekskursioon.\nPostitaja: Nõmme Vanameeste Klubi kell 10:40 Kommentaare ei ole:\nkolmapäev, 23. aprill 2014\nProf. Anto Raukas jagas oma teadmisi vanameestega\nSeekordne kutsutud külaline valgustas meid geoloogia ja keskkonna valdkonnas. Huvitav ja väga lühikesena tundunud vestlusring käsitles teemasid maailmapoliitikast Nabala karstialani. Erudeeritud ja suure elukogemusega teadlaselt saime teada huvitavaid fakte lähiajaloost kui ka päevapoliitikast. Vanamehed said peajoone poliitikast veidi teistsuguse nägemuse maailma kliimaarengutest. Peab ütlema, et mõned prof Raukase toodud väited tundusid küllalt loogilised ja neid tasub kindlasti üldises infomüras tõsiselt kaaluda.\nKülaline oli NVK tegemistest kuulnud ja tundis huvi ka klubi toimimise vastu. Vanamehed said esitada oma küsimusi ja said ka neile lühikesed ja konkreetsed vastused. Diskusiooni oleks jätkunud kauemakski, kui poleks külalisega kokkulepitud aeg lõppenud.\nOli järjekordselt huvitav külaline!\nPostitaja: Nõmme Vanameeste Klubi kell 13:37 Kommentaare ei ole:\nteisipäev, 1. aprill 2014\nAntarktisesse viis meid TTÜ Geoloogia Instituudi vanemteadur, Eesti Antarktise ekspeditsiooni teaduskordinaator Enn Kaup läbi oma suu ja silmade. Mees kes on Antarktises töötanud üle 1150 päeva ja uurinud Antarktise järvi. Paljud neist on maailma puhtamad ja läbipaistvamad, mõnedel on jääkate püsinud sajandeid ja mõned ei külmu üldse soolase vee tõttu. Kuulsime palju põnevat alates puhtast, kuivast õhust, karmidest tuultest ja külmakraadidest. Enn Kaupi „talumisrekord“ oli miinus 85 kraadi ja tuulekiiruseks 40 m/sek. Näiteks oli veel juttu ekspeditsiooni liikme käitumise koodeksist, mis muuhulgas keelas ekspeditsioonikaaslasi seksuaalselt ahistada või himura pilguga vahtida, kusjuures ei olnud õeldud, on see kaaslane mees või naine. Vaat, mis teemasid üks pikk talvitumine tõstatab. Õnneks ei esitanud me rumalaid küsimusi pingviinide ja jääkarude kooselu kohta. Enn Kaup arvab, et pingviin peab inimest suureks pingviiniks, kes ei käi asja eest teist taga Lõunamandril tolknemas vaid et nad teevad uurimisretki. Seepärast, kui pingviinid inimest näevad, siis vaatavad hoolega. Praeguseks ajaks on pingviinidele lähenemine ligemale kui 5 meetrit keelatud.\nKa Eesti lipu ja Antarktika avastaja Saaremaalt pärit Bellingshauseni lugu sai ära räägitud. Kaks tundi mõnusas jutuajamises mõõdus kiiresti. Nõmme vanamehed tänavad veelkord selle väga huvitava kohtumise eest ja avaldasid kahetsust, et neil endil ei olnud võimaalust viibida sellel paiguti 4,7 km paksuse jääga kaetud mandril.\nPostitaja: Nõmme Vanameeste Klubi kell 12:06 Kommentaare ei ole:\n24.10 Heino Pertel\n21.10 Mart Kipper\n16.10 Ülo Härmaorg\n25.10 Otto Vija\nIgal teisipäeval kell 12.00 Mustamäe Elamuste Keskuses registreerunutele bowling.\nUjumine toimub esmaspäev ja reedeti kell 10-11, järgneb soovil saun. Registreerida kuuks Signe Heinomäe juures tel 56944874 enne kuu algust, kuu tasu 10€.\n1.10.19 kell 13.00 Nõmme Linnaosa Valitsuse saalis Nõmme Vanameeste Klubi 10 aastapäeva üritus\n8.10.19. kell 12.00 bowling Mustamäe Elamuste Keskuses\nkell 12.00 autode proovisõidu huvilised kogunevad klubis, et sõita Tabasallu testima.\nkell 16.00 tutvume mälutreeningu võimalusega\n15.10.19 klubisse tuleb ajaloolane Leho Lõhmus, jutt Nõmme ajaloost\n22.10.19 kell 16.00 tuleb ASAHI võimlemist tutvustama treener Rein Paluoja\n2019. Eesti meesteklubide kokkutulek (TTV video)\n2.04. Laskevõistlus Kalevi garaažis\n16.04. Kaitseväe kahurite õppelaskmiste jälgimine Tapa polügoonil\n16.04. Klubis esines Vladislav Korzets\n4.05. Üleriigiline talgupäev, koristasime klubi ja raudtee ümbrust\n7.05. Peeter näitas pilte ja rääkis reisist Nepali\n14.05. Otta Vilja rääkis mälestustest oma tööst Rummu vanglas\n21.05. Tõnu Aru näitas oma lühifilme ja rääkis nende saamislugusi\n29.05. Ekskursioon Leiburisse\n4.06. Kolmevõistlus klubis\n5-6.06. Suvine ekskursioon Lõuna-Eestisse\n11.06. Eesti meesteklubide kokkutulek Viimsis\n25.06. soomusrongi nr 7 külastus Liiva jaamas\n30.07. Ruila ratsabaasi külastus\n13.08. külastasime ERKI uut hoonet\n27.08. ekskursioon linnamüüril\n3.09. Klubis külas "Õnne 13" stsenarist Andra Teede\n10.09. meid külastas Nõmme Vabaaja Keskuse direktor Külli Tatter\n17.09. klubiruum sai uue vaippõranda, remondijärgne koristus\n1.10. klubi 10 aastapäeva tähistamine Nõmme LOV saalis ja järelpidu klubis\n8.10. uute autode proovisõit Tabasalus\nklubis mälutreener Reet Prei tutvustas mälutreeningu võimalusi


7. november /\nKell 13 - linnapea Urmas Klaas kohtub Tartu ülikooli Aasia keskuse juhataja Elo Süllaga. Lisainfo: linnapea Urmas Klaas, tel 7361 221, 513 5145.\nKell 13 - abilinnapea Valvo Semilarski ühisnõupidamisel tehnovõrkude rajajatega. Lisainfo: abilinnapea Valvo Semilarski, tel 7361 213, 503 8204.\nKell 16 - abilinnapea Tiia Teppan külastab lasteaeda Pääsupesa. Lisainfo: abilinnapea Tiia Teppan, tel 736 1223, 527 0122.\nKell 16 - linnapea Urmas Klaas politsei- ja piirivalve aastapäeva puhul toimuval Lõuna prefektuuri aktusel, kus tunnustab tublimaid abipolitseinikke linna tänukirjadega. Lisainfo: linnapea Urmas Klaas, tel 7361 221, 513 5145.\nKell 13 - linnapea Urmas Klaas tutvub tuleva aasta noorsootöö projektitoetustega. Lisainfo: linnapea Urmas Klaas, tel 7361 221, 513 5145.\nKell 14 - linnapea Urmas Klaas ja abilinnapea Valvo Semilarski kohtuvad Eesti Kodukaunistamise Ühenduse esindaja Arvi Altmäega. Lisainfo: linnapea Urmas Klaas, tel 7361 221, 513 5145.\nKell 15 - abilinnapea Tiia Teppan osaleb Teatri Kodus toimuval ümarlaual „Kultuuripoliitika ja noor teatrivaataja – quo vadis?“. Lisainfo: abilinnapea Tiia Teppan, tel 736 1223, 527 0122.\nKell 17 - abilinnapea Tiia Teppan SA Domus Dorpatensis nõukogu koosolekul. Lisainfo: abilinnapea Tiia Teppan, tel 736 1223, 527 0122.\nKell 18 - abilinnapea Tiia Teppan Tartu Kultuurkapitali R. Ritsingu preemia üleandmisel Elleri muusikakooli Tubina saalis. Lisainfo: abilinnapea Tiia Teppan, tel 736 1223, 527 0122.\nKell 9 - linnapea Urmas Klaas ning abilinnapead Valvo Semilarski, Jarno Laur ja Jaan Õunapuu koosolekul, kus tehakse kokkuvõte tänavusest kaasavas eelarvest. Lisainfo: linnapea Urmas Klaas, tel 7361 221, 513 5145.\nKell 13 - abilinnapea Tiia Teppan koolijuhtide nõupidamisel. Lisainfo: abilinnapea Tiia Teppan, tel 736 1223, 527 0122.\nKell 10 - abilinnapea Tiia Teppan Tartumaa laulupeo üldkomisjoni koosolekul maavalitsuses. Lisainfo: abilinnapea Tiia Teppan, tel 736 1223, 527 0122.\nKell 11 - abilinnapea Jaan Õunapuu Tartu Teaduspargi nõukogu koosolekul.\nKell 18 - abilinnapea Tiia Teppan Tartu Kunstimuuseumis uue näituse avamisel. Lisainfo: abilinnapea Tiia Teppan, tel 736 1223, 527 0122.\nKell 15 - abilinnapea Jarno Laur kohtub Supilinna seltsi esindajatega. Lisainfo: abilinnapea Jarno Laur, tel 7361 224, 516 7879.\nKell 15.30 - linnapea Urmas Klaas ja abilinnapea Jarno Laur raekoja saalis toimuval Tähetorni platsi ja Pirogovi treppide ideekonkursile esitatud tööde esitlusel, kus avatakse ka ümbrikud autorite nimedega. Lisainfo: abilinnapea Jarno Laur, tel 7361 224, 516 7879.\nKell 18 - linnapea Urmas Klaas Unimed kliinikud OÜ avamisel Kvartali keskuses.\n10. - 11. novembril osaleb abilinnapea Tiia Teppan Viljandis toimuval nelja linna haridusjuhtide seminaril. Lisainfo: abilinnapea Tiia Teppan, tel 736 1223, 527 0122.\nKell 19 - abilinnapea Tiia Teppan Tartu Ujumisklubi 15. aastapäeva üritusel. Dorpati konverentsikeskuses.\nViimati muudetud 07.11.2016


Tõlinõmme - peidetud järv Tallinna lähedal | Reisijutud\nNiisiis, asusime otsima Vääna-Keilajoa tee äärest. Esialgu kaardi järgi, mis lubas 1 km kaugusele viivat teed. Sumpasime loduses metsas, kuni appi tuli moodne tehnika - MGMaps mobiilis võttis üle GPRSi kaardiserveriga ühendust ja imede-ime - väljamaa kaardi peal oli Tõlinõmme järv täitsa peal, üsna täpselt välja joonistatud veel pealegi.Mobiilist saime järve koordinaadid ja selgus, et sinnani on 1,6 km.\nSilkasime tagasi auto juurde ja otsustasime enne teiselt poolt lähenemist üle tee ka ühe militaarse platoo üle vaadata.Ja see platoo oli masendav. Keila-Joa elanike prügi laius silmapiirini. Milline ökoloogiline jalajälg, s***loopijad võivad uhkust tunda, et neid mäletatakse veel mitu põlvkonda - kemikaalid, asbest, ohtlikud jäätmed on järeltulevate põlvede organismis veel kaua.\nÕnneks oli Vääna maastikukaitseala ja Tõlinõmme järv sellest ökokatastroofist pisut eemal ja puhas.\nParkisime auto 800 meetri kaugusele järve keskpaigast ja trampisime oma pool kilomeetrit, kui mets lõppes nagu niidetult ja algas pilliroomüür. See oligi kunagine järvepiir. Talvel ilmselt on seal hea sahistada kuni järveni välja.Kuid ka nüüd, pluss kaheksa kraadisel esimesel advendil võis järveni jõuda. Nägime veesilma ära mööda kallast kagusse liikudes ja luigepaari ka seal ujumas. Sügavust on järvel napilt meeter. Poole sügavam on mudakiht vee all. Ja siis tuleb kõva paas.\nSelline omapärane järv siis kohe Tallinna külje all.


La Muu lõpetab investeerimisvooru ära: raha on koos ja jääb ülegi\nÄripäev • 10. mai 2019 kell 11:55\nLaMuu mahejäätise tootmine käib Tallinnas Telliskivi loomelinnakus, tagaplaanil ettevõtte nõukogu liige Katre Kõvask ja üks asutajaid Rasmus Rask.. Foto: Liis Treimann\nJäätisetootja La Muu asutaja Rasmus Rask ütles, et ettevõte suleb rahakaasamise kampaania oodatust varem, kuna investorite huvi on olnud nii suur.\nTänaseks on investeerimisplatvormi Funderbeam kaudu üle tuhande investori näidanud üles huvi investeerida Eesti suurima ökojäätiste tootja La Muu kasvuplaanide elluviimiseks kokku 1,9 miljonit eurot.\nRaski sõnul ollakse jäätisevabrikus investorite suure huvi üle jätkuvalt hämmeldunud, aga väga õnnelikud, vahendas pressiteade. “Kampaania eesmärgi nii kiire täitumise tõttu pidime aga vastu võtma paar kiiret otsust. Esmalt otsustasime tõsta kaasatava investeeringu sihi 400 000 asemel 600 000 eurole. Teiseks sulgeme kampaania plaanitust varem – juba esmaspäeval, 13. mail,” ütles Rask.\n“Enamik investoritest on inimesed, kes on panustanud kuni 500 eurot ning vastavalt kampaaniatingimustele saavadki eelisjärjekorras heakskiidu väikeinvestorid ehk investeeringud mahus 100-500 eurot,” selgitas Rask. Suurema summa märkinud investorite puhul kehtib pro rata põhimõte – 500 euro piiri ületava summa saavad kõik investeerida proportsionaalselt võrdselt.\nRask põhjendas varakult kampaania sulgemist sellega, et La Muu lähiaja investeeringu ja kasvuplaanid saavad kaasatud rahaga tõhusalt ellu viidud.\nInvestorite ootamatult suurt huvi seostab Rasmus Rask kolme põhjusega. “Ilmselt tundub turuväärtus jaeinvestoritele adekvaatne. Teiseks võib investorite tavapärasest suurem aktiivsus tuleneda sellest, et oleme võrdlemisi tuntud jaebränd. Ja kolmandaks võib mängida rolli see, et kõik 100€ panustavad investorid saavad eluaegse 20%-lise soodustuse La Muu Telliskivi jäätisekohvikus,” rääkis ta.


Kuidas valida jõulukuusk | Kinnisvara24\nKuidas valida jõulukuusk\nJõulud lähenevad ja juba on näha sotsiaalmeedias pilte ehteisse sätitud kodudest, kaunis jõulukuusk elutoa nurgas. Tänapäeval ei ole aga eestlaste jaoks nii traditsiooniline kuusk enam ainuke valik ja sellepärast võibki öelda, et valime hoopis tegelikult jõulupuud.\nEhtne jõulukuusk või kunstpuu?\nKunstpuu sobib neile, kes ei soovi oma vaibale kuuseokkaid ega taha jännata kuivanud puust lahtisaamisega. Kunstkuusk on muidugi ka neile, kes ei kiida heaks elusate puude maha raiumist ainuüksi selleks, et neist vaid mõned päevad rõõmu tunda. Kui kuulud nende inimeste hulka, on kunstkuusk hea valik. Kunstpuid on seinast seina, mõned näevad väga autentsed välja – puudu on ainult kuuselõhn – ning mõnede kuuskede disainimisega on meelega üle võlli mindud. Oleme sattunud näiteks koju, kus nurgas seisis erkroosa, võltshärmatisega kuusk.\nKunstkuuse ainus miinus on see, et enamiku aastast peab see panipaigas veetma ja kui oled juba kord roosa kuuse kasuks otsustanud, peaksid seda ka mitu aastat nautima. Kui igal aastal uus kunstkuusk osta, siis on see loodusele palju rängem hoop kui päris puu tuppa toomine.\nPaljude inimeste jaoks on aga kuuselõhn ja päris puuga jändamine midagi, ilma milleta pole jõulud üldse mingid jõulud.\nKui suurt puud sa vajad?\nMõõda ära, kui suur puu sulle tuppa sobiks, sest müügiplatsil või metsas tunduvad puud väiksemad, kui nad tegelikult on, ja kodus võib selguda, et pead hakkama oksi või hoopis latva maha saagima.\nToo metsast ise kuusk\nTraditsioonide austajatele on RMK välja pakkunud toreda võimaluse ise metsast kuusk tuua. Just nii nagu vanasti, ainult et maksta saab mobiiliga. Lühidalt öeldes käib see nii, et kõigepealt vali kaardi pealt välja lähedal asuv RMK mets, siis mine metsa ja vali kuusk välja. Maksa vastavalt kuuse pikkusele ja alles siis võid kuuse maha saagida. Maksta võid ka juba varem kodus, täpsem info on siin. Kuuskede hinnad on soodsad: alla meetrise puu saab kätte 3 euroga ja kuni 2-meetrine kuusk maksab 8 eurot.\nRaiuda võib selliseid kuuski, mis asuvad suuremate puude või elektriliinide all ehk puid, millel suureks kasvamise lootust pole.\nKoju viies tuleks puud ööpäeva jagu kusagil jahedas hoida, mitte kohe tuppa tassida, sest muidu kipub kuusk suurest ehmatusest okkad kohe maha viskama.\nMilline kuusk on kõige ilusam?\nMuidugi on see maitseküsimus ja mõned inimesed toovad metsast hoopis kuuse, mis ongi vildakas ja ühe külje pealt paljas, et ei peaks paari rõõmsa päeva pärast elujõulist puud maha saagima. Kes tahab aga, et puu oleks perfektne, sellel soovitavad Metsaühistu inimesed valida sellise puu, mille võra on veidi laiem kui pool kuuse pikkust, sest sellisel puul on oksad piisavalt tugevad.\nMüügiplatsidel müüdavad kuused on üldiselt tihedamad ja ilusamad kui metsakuused, sest neid on selliseks spetsiaalselt pügatud ja hoolega kujundatud.\nKui oled kuuse välja valinud, siis raputa teda veidi – kui pudeneb liialt palju okkaid, siis ei pea puu sul kaua vastu. Vali mõni teine.\nÄra jäta puud kuivale\nKuusele tuleb eriti esimestel päevadel hoolega juua anda, et ta vastu peaks ja kohe kuivama ei hakkaks. Selleks tuleb kuusejalast väike jupp maha saagida, siis saab puu ilma takistuseta vett imeda, sest müügiplatsil seistes või metsast tuues on saagimiskoht jõudnud vaiguga kattuda ja vesi ei pääse liikuma.\nPuu on lihtne kuivale jätta just esimestel päevadel, sest siis on ta veevajadus kõige suurem. Kontrolli veetaset alguses mitu korda päevas.\nTähtis on teada sedagi, et puu tüve ei tohiks otsast teravaks raiuda, sest puu joob koore vahelt ja nii võib õige veevõtukoht hoopis kuivale jääda.\nNulg peab pikalt vastu\nKui sa tahad oma koju päris puud ja sellest kohe pikka aega rõõmu tunda, siis vali tuba ehtima nulg. See ei viska okkaid nii kergesti maha ja seisab pikalt ilus. Nulu okkad on veidi pehmemad, need on otsast tömbimad ning puu ise on kuusest pisut tumedama rohelise värviga.\nKui oled nulu kasuks otsustanud, siis müügiplatsile minnes võta pisut rohkem raha kaasa – nende hinnad on veidi kallimad kui kuuskedel.\nNulu puhul on vast oluline teada ka seda, et kuuselõhna sellel mõistagi pole.\nNulg ja kuusk pole ainsad võimalused\nJust, kes ütles, et puu peab olema kuusk või seda isegi meenutama? Sama hästi võib tuppa tuua ka potitaime, näiteks küpressi või ebaküpressi, mis säilib pikalt ja millele saab samuti ehted külge riputada. Kui küpressi eest hästi hoolt kanda, võib ta terve aasta vastu pidada. peamine on teda mitte kuivale jätta. Küpressid ei talu kuiva õhku ja sellepärast peaks neid iga päev veega pritsima.\nLõpuks pakume välja veel ühe toreda jõulupuu idee. Igihaljaste puude või kunstkuuse asemel võid suurde vaasi asetada ka mõne raagus puu oksad ja neile ehted külge riputada. Pole mingit okastega jändamist, aga jõulurõõmu saab sellegipoolest.\nVaata ka jõulukaunistuste teistlaadi ideid >>


Kui usud, siis on - Eesti Kirik\n07.09.2011 | ek | Rubriik: Arvamus, Teoloogilist\nNagu pealkirjas, nii ütleb ka Põrgupõhja Jürka. Ja eks ta nii olegi. Usk võib liigutada mägesid, nagu ütleb Kristus.\nKui ainult on usku, kas või sinepiivakese mõõdu järgi. Aga kas meil on? Ikka vaidleme religiooni üle ning kiskleme, sest see kristlus on ju võõraste toodud.\nMuidugi, 13. sajandil oli üks gangsterite jõuk, kes meile tule ja mõõgaga kristlust tõi, kuid ega see kristlus olnud, rohkem formaalne vee päheviskamine, et saada meie maa omanikeks ja härradeks.\nSamal ajal käisid ka kerjusmungad mööda maad ringi ja need püüdsid rahvaga hoopis muul viisil rääkida. Ei me tea, kui palju see õnnestus, kuid on tõendeid, et hiljem oli eestlasi ka kloostrites. Ja kloostritest on tulnud meile aedviljad ja ka osaliselt haridus, olgugi kristlik.\nVaba inimene ja Jumala armastus\nMis see kristlus siis on? Ta ju peaks ikka olema rõõmuusk, sest evangeelium tähendab tõlkes rõõmukuulutust. Kui ristiusk ei paku meile rõõmu, siis ei peaks sellega tegelema tõesti. Ja kui ta meid vabaks ei tee argipäevast ning ei tõsta kõrgemale maast, siis ka ei maksa sinna oma nina eriti pista.\nOn ju nii, et kes kahe jalaga maa peal tahab seista, eks see kretiin ole. Vaba inimene hõljub natike maa kohal, on vaba kui linnuke, on rõõmus ja elab armastusest ning armastab ka ise. Kristlased kasutavad liiga kergesti fraasi, et Jumal on armastus.\nEi me tea täpselt, milline on Jumala armastus, igatahes pole ta kindlasti meie armastuse moodi, mis on perekonnas ja kahe armastaja vahel lihas. Agape on ikkagi vaimne armastus, millest on meil veel vähe aimu. Aga tulevik kuulub kindlasti vaimsele armastusele, kui seda ei juhtu, siis me hukkume.\nMeil on vaja elamisjulgust\nMuidugi, luteri kiriku pastorid püüavad kaitsta oma usku, see tähendab luterlust. Jaan Lahe kirjutab, et peame luterlust moderniseerima. Muidugi ei pea me uskuma Vana Testamendi ettekirjutusse, et abielurikkuja tuleb kividega surnuks visata, ei pea olema vereohvrit ja palju muud, mis Vanas Testamendis.\nJa kui loeme Uut Testamenti, siis pole seal ka seda nõutud. Ka Pauluse nõue, et naistel olgu teenistuse ajal pea kaetud, on ajast ja arust. Luterluse võlu on ikkagi ju selles, et ta hindab igat elukutset, iga elukutse on Jumala teenimine.\nKa see, et pole hierarhiat, on üldine preesterlus. Ning erinevalt katoliiklusest, kus tähtis on preester, on luterluses tähtis, et inimene seisaks silm silma vastu oma Jumalaga ning seisaks armus õigeks mõistetuna.\nMeil on vaja elamisjulgust, mitte argust iga sammu pärast, mida me teeme. Kirik peaks julgustama inimest astuma julgelt oma teed, olla avatud Jumalale ja maailma vaimsele dimensioonile, püüda tarkuse poole ning leida oma koht elus nii kutses kui ka vabal ajal.\nKus ootavad meid valguse rüüd\nKirikuõpetajad peaksid olema kõrgesti haritud inimesed, et suudaksid anda ka intelligentsele inimesele vaimutoitu. Teoloogia on siis vägev, kui suudab haarata endasse kogu maailma ja ka kõiksust ning olla ka väljaspool ja valgustada maailma nähtusi Absoluudist lähtudes.\nMulle näib, et praegused luteri kiriku õpetajad on kinni kitsas maailmas, korrutavad ikka vanu mõisteid, suutmata neid avada kaasaegsele inimesele.\nEeskujuks peaks olema Uku Masing, kes ei piirdunud ainult olmemaailmaga, vaid astus sammu edasi sinna, kus ootavad meid valguse rüüd. Ei ole mõtet korrutada hariduse vajalikkust, kui ise ollakse kitsas karbis, nägemata tähti.\nPastorid ikka kordavad eetikaküsimusi, kuid religioon on väljaspool eetikat, religioonis on inimene astunud väljapoole hääd ja kurja. Ta ei hinda, vaid elab õndsana uues maailmas uuena. Ja juhtida inimest sinna on iga kirikuõpetaja kohus.\nAga pöörata ei saa inimest, kui ei ole inimeses ärganud soov selle uue maailma järele, vabaduse ja rõõmu järele. Jeesus tuli ju meid päästma kõigist koormaist, mis meid suruvad maadligi.\nMe saame Jeesuse kaudu vabaks, kui võtame vastu tema õpetuse. Ja õpetaja püüd on äratada oma lambuke sellele uuele elule, uueks saamisele. Siis on ristimine tõeline ülestõusmine ja armulaud surematuse rohi!\nKui meil ei ole selget meelt\nTühised on vaidlused kiriku vajalikkuse üle. On vaja tõelist usku, tarkust ja töökust, mitte lobisemist. Ja kirik ei kao kuhugi, olgu ta nii väeti kui tahes. Kristus on elav Kristus ja alati ootab meie pöördumist.\nKuid kui me oleme tuimad ja nõmedad, siis tahab ehk Kristus lõplikult surra, sest loomistöö on ebaõnnestunud ning meie oleme ummiktee, millest väljapääsu ei ole.\nLähenev ökoloogiline katastroof ei anna meile palju lootust. Ja ei aita Jumalalt armuandmise mangumine, kui me ei pöördu ja ei hakka elama uutmoodi, mõistes, et kaalul on maailma saatus.\nEi ole mõtet vigiseda kiriku pärast, parem vaatame ise endale näkku ja otsustame, kas me ikka oleme õiged Jumala ees, iseenda ees, teise inimese ees. Kas oleme üldse veel vastutusvõimelised või otsime ikka vaid lõbu ning unustust maailma orgias, milles kaovad looma- ja taimeliigid, saastuvad linnad ja mürgitub maa.\nKui meil ei ole selget meelt, siis me hukkume ja meist ei jää jälgegi järele, oleme siis usklikud või ateistid. Seepärast peame alati uuesti vaatama oma elule ja minevikule ja tulevikule, hülgama eelarvamused ja kulunud dogmad ning saama uued silmad, et astuda tulevikku, mis pole tume, vaid valgusest särav nagu kevadised puulehed päikeses.\nEelmine: Halastusest ja kõhklemisest