Kingi vabariigile vaimulik viis ehk VVV - Eesti Kirik\n15.06.2016 | ek | Rubriik: Teated\nEesti Kirikute Nõukogu korraldab lauluvõistluse «Vaimulik viis vabariigile» ehk VVV, mille eesmärgiks on leida laule, mis kõneleksid isamaa-austusest ja -armastusest läbi kristliku usu ja maailmavaate ning annaksid kogu rahva aatelisusele elujõudu.\nHeliloojatel on võimalus anonüümselt võistlusele esitada ühehäälseid laule koos tekstiga. Kui laule esitatakse rohkem kui 20, siis teeb žürii poolt volitatud komisjon esmase valiku.\nEsitatud laulud antakse anonüümse materjalina korraldaja poolt valitud muusikutele (esmaesitajatele), kes valmistavad neist kammerettekanded. Paremad laulud arranžeeritakse, kirjastatakse ja kantakse ette Eesti Vabariigi 100. aastapäevale pühendatud jumalateenistusel 24. veebruaril 2018 Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus. Võitjatele on ette nähtud rahaline preemia.\nLaul esitatakse paberkandjal aadressil Eesti Kirikute Nõukogu, Tehnika 115, Tallinn 10139. Saadetis ei tohi kanda hilisemat postitemplit kui 1. november 2016. Juurde tuleb lisada suletud ümbrik autori nime ja kontaktidega. Ümbrikule tuleb kirjutada märksõna, mille järgi autor saab ennast identifitseerida.\nLaulud, mis ei ole esitatud anonüümselt või millel ei ole kaasas nimetatud ümbrikku, diskvalifitseeritakse. Kõik võistlusel osalevad autorid on automaatselt osalised stipendiumikonkursis.\nVõitjate preemiad makstakse välja stipendiumitena.\nInfo Eesti Kirikute Nõukogu kodulehel www.ekn.ee.\nEelmine: Registreerimine suvepäevadele on alanud


R. Raid meenutusi - Tapa Muuseum\nAvaleht 5 Ajalugu 5 Kultuurielu 5 R. Raid meenutusi\nTapa Raudteelaste Klubi\nRK tööveteranide ring\nR. Raid meenutusi\nTapa Meestelaulu Selts\nMeenutab Raivo Raid Tapa Raudteelaste Kultuurimaja direktor 1971 -1981\nInstrumentaalansamblid kus olen olnud kaastegev\nElu jooksul on neid palju olnud. Meeldejäävamad kuuekümnendate aastate alguses tegutsenud „Amigos“, kus mängisid tuntud isetegevushelilooja Sven Malm akordionil, Tapa aiandusguru Felix Thomson kitarril, side- ja raadiotehnik Harri Viiralt kontrabassil, klaveril ekstsentrik Enn Varinurm, Kalju Põldoja saksofonil, Valeri Fedortšenko trummidel. Laulusolistiks olin põhiliselt mina. Esinetud sai palju, ka väljaspool vabariiki – Lätis, Leedus, Moskvas.\nHiljem tegutsesime koos Sassi (Aleksander Paal), eespool mainitud Volli (Voldemar Lipping), Tõnu (Tasuja) ja Villuga (Hiiet).\nDiksiland ansambel, kus kaasa lõid peale eelpoolnimetatute Jüri Tüli saksofonil, Veli Randver trompetil ja Vjatšeslav Akimov löökpillidel ja klaveril. Järgnesid nooremad koosseisud, mitmed nimetud triod ja duod, kus esinesime koos noore, vahetult konservatooriumi lõpetanud Konstantin Semtšenkoga, hilisema ansambel „Laine“ juhi ja solistiga. Esinetud sai tihti ka koos õe Epu ja õemehe Leoga. Kaasa lõi ka Paul Inno. Koosseisuga Meelis Kaseväli, Ants Tedrekull, Einar Kirsimaa mängisime lugematutes pulmades ja peoõhtutel üle vabariigi. Paralleelselt tuli mul sel ajal ka pulma isamehe austavat kohustust täita. Meenutusi oleks palju, ega neid kõike jõuakski kirja panna ja keda see ikka huvitab. Elada tuleb tulevikus, naljakaid episoode, millel ka mõni õpetusiva sees, tasub aga kirja panna küll.\nTõnu ise oli juba looduse poolt muusikuks sündinud. Pillimängu (klaver, akordion, kitarr) oli ta nagu muuseas selgeks saanud, kuid noodist lugemise oskused olid tal ikka veel üpris kasinad. Seejuures oli tal lisaks absoluutne kuulmine ja nn käe ja kõrva kooskõla. See tähendab, mida kõrv kuulis seda käsi mängis. Üpris harva esinev anne. Minule kahjuks seda annet antud ei ole.\nKord kui esinesime Balti Raudtee isetegevusülevaatusel Vilniuses, tuli tal viiulimängijat Virvet (Lääne) saata. Kahju küll, aga seda oli vaja teha noodist, ikka selleks, et saatepartii igati tükile vastav oleks. Nagu ma eespool mainisin, jättis Tõnu nooditundmine aga kõvasti soovida. Selle peale vaatamata saatis ta viiulisoolot nii nagu tema kõrv seda kuulis ja käsi tajus. Pärast tuli üks muusikust žürii liige ja lausus:\n„Ma olen igasugust muusikat kuulnud, aga niisugust, improvisatsioonidega rikastatud, igasuguseid kompositsioonireegleid eiravat klaveri saatepartiid viiulile, kuulen küll elus esmakordselt!“\nMäletan eredalt, kuidas Tõnuga maapidudel Eesti Vabariigi aegset hümni mängisime ja NL hümni meloodiaga valsirütmis põrandal pidulisi valssi keerutama meelitasime. Pärast aga küsiti:\n„Mitte ei taipa, mis valsiviis see teil niisugune on? Väga ilus ja kuidagi tuttav tundub olevat.“\nEesti Vabariigi hümni mängimise ajal aga seisti härdas vaikuses püsti! Nii toimus see harilikult väiksemates, sisemaal asuvates klubides, maapidudel. Tõnu läks ootamatult manalateele aastal 2013.\nAlgas see ülipopulaarseks saanud kooskäimise traditsioon kohalikust pensionäride klubist. Energilised klubiliikmed, Tapa jaama (vaksali) naispere eesotsas Aino Läänega ja kohalik aiandusselts ei jätnud vahele ühtegi talvekuud, et koos küllakutsutud esinejatega pidu pidada. Vahepeal nimetasime neid „Reelau“ (reede-laupäeva) õhtuteks.\nHiljem organiseerisid juba kõikidele mõeldud pereklubi klubi kunstilised juhid Selma Neider ja Ülo Kiipsaar (Leisson), kuni võttis ohjad oma kätte (1981) kohalik muuseumidirektor ja praeguseks juba viie Tapast kirjutatud raamatu autor, Harri Allandi.\nNeed mõnusad õhtud, mis olid restorani omadest palju odavamad, on tänapäevani klubides moes. Mitmed klubid hakkavad juba poole sajandi künnist ületama, juubelit pidama. Heaks näiteks siin on Rakvere tuntud kultuurielu eestvedaja Ello Odraksi juhitud Rakvere „Reede“.\nMeenub sealne kohtumine kadunud Valdo Pandiga. Olime koos sellesama Rakvere pereklubi „Reede“ külalised. Esinemisjärjekord oli nii, et kui meie mängisime laval, siis tema puhkas ja vastupidi. Külalised, st nende seas ka meie, olid paigutatud ühe laua taha. Traditsiooniliselt kaeti nende jaoks laud ja toodi sinna siis ka joogipoolist, antud juhul Pandi lemmikjooki konjakit. Samal ajal kui meie mängisime, limpsis, sõna otseses mõttes, Pant toodud konjakipudeli tühjaks ja nii kolm pudelit järjepanu. Üllataval moel ei jäänud ta isegi purju. Olime küll tema apluse pärast natukene pahased, aga samas imestasime tema vastupanuvõime üle. Kui mõni aasta hiljem Pant manalateele läks, levisid kuulujutud, et see oli tingitud just tema alkoholilembusest. Maksa polnud mehel enam ollagi.\nMäletan perekonnaõhtut Tõnu Aavaga. Seal meenutasime koos Kehras veedetud lapsepõlveaegu. Ta oli juba lapsena, niisugune paks ja pontsakas, kergelt tedretähniline poisslaps. Nende perekond pidas Kehras kauplust. Nn „Aava“ kauplus oli Kehras üks tuntumaid. Mäletan ka, et 1949. aasta küüditamine sundis neid Kehrast Tallinnasse pakku minema.\nNiisuguseid kohtumisi Eesti tuntud inimestega võiks sadades üles lugeda, aga see ei ole vast kõige tähtsam. Hoopis tähtsam oli nende kohtumiste kaudu silmaringi laiendamise võimalus. Osasaamine tolleaegsest tegelikust kultuurielust, kus räägiti asjadest kitsamas ringis nii nagu see tegelikult oli, nn „poliitilisest mulast“ väljaspool. Nende ürituste kaudu säilitati ja aeti juba siis, veel sügaval stagnaajal, nn Eesti oma asja.\nRAM-i vastuvõtmine koos naiskooriga pärast kontserti Tapa Raudteelaste Kultuurimajas koos hernesupi ja koogiküpsetamisega kujunes üheks meeldejäävamaks. Tundsin seal paljusid lauljaid, Kehrast pärit, kunagist laskesportlast Ülo Tuid. Tollase koorivanema Priit Sügistega töötasime lühikest aega koos Tapa Erikoolis, tema muusikaõpetajana, mina õppetöökodade juhatajana.\nTeatasin sellest kõva häälega koorile: „Tähelepanu! Me viibisime koos Priiduga Tapa erikoolis, mina olin õpetaja……? Ha, haa!“\nSee pidu oli aga eriline sellepärast, et seda sponsoreeris Moe Piiritustehas. „Käraka“ lahjendamine oli usaldatud Kostja (Konstantin Semtšenko – hilisem ansambel „Laine“ juht) kätte. Ta tegi seda kohusetundlikult, mõõtes täpselt vastavad kogused vett ja lisades mõningaid pealinna viinale omaseid lisandeid. Unustas aga kiirustades kogused läbi loksutada. Kui nüüd esimesed napsud välja kallati, said mõned mehed klaasi puhast piiritust, mis paugupealt hinge kinni lõi, teised aga maitsesid üllatunud nägudega puhast vett. Nalja sai selle napsu võtmisega palju, hiljem loksutasid mehed iga pudeli enne tarvitamist korralikult läbi.\nTantsumuusikat tegid aga mehed ise, koori koosseisus laulsid ju paljud professionaalsed muusikud, kes valdasid vabalt mitmesuguseid pille, solistidest rääkimata. Samas tegime seda ka meie Kostjaga.\nOotamatu garneering salatikausil\nPensionäride perepidudel alati tugevalt purjutada armastanud muusikakooli õpetaja ja külakapelli kontrabassimängija Kesvatera oli laua taha oma koha sisse võtnud. Just kõnet alustanud tollase kultuurimaja kunstilise juhi Ülo Kiipsaare ( Leisson) kõrval.\nKiipsaare kõne oli pikk ja Kesvatera jaoks tundus see „naa“ igavavõitu olevat. Ootas tema ju pingeliselt seda aega, millal saaks pitsitõstmisega peale hakata. Samas vehkis Kiipsaar kõne ajal energiliselt Kesvatera ees oma vasaku käega, pöial vapralt üles tõstetud.\nTundus, et Kesvaterale hakkas see nina ees välkuv sõrm närvidele käima ja ootamatult haaras ta ühel hetkel hammastega Kiipsaare pöidlast kinni. Kiipsaar ehmus ja rabas käe ära. Koos kätte saadud pöidlaga aga lendasid Kesvatera suust välja valehambad, mis lendasid kõrge kaarega veidi eemal laual asuvasse salatikaussi!\nKiipsaare kõne katkes poolelt sõnalt! Seltskond vaatas tummalt kaunilt garneeritud salatikausist paistvaid suitsetamisest kollasekstõmbunud Kesvatera valehambaid.\n„Ulatage palun mu hambad tagasi!“ susistas Kesvatera viisakalt. Vana Vakker, Kesvatera kapellikaaslane, haaras laualt salatikausi ja taris selle pidulikult Kesvatera ette, kes hambad vilunud liigutusega jälle oma kohale tagasi suskas.\n„Issake! Viige see kauss siit ruttu minema!“ kiljusid naised, kes olid esimesest ehmatusest üle saanud ja juba ka halenaljakalt itsitama hakanud.\nMäletan, et söögiisu oli tükiks ajaks kadunud, kuid esimene pits parandas olukorra ruttu. Kiipsaare pidulik kõne oli aga sellega lõppenud, seda polnud rohkem enam kellelegi vaja.\nRahva harimine kultuuripõllul\nOotamatult tehtud ettepanek asuda väikelinna kultuurielu juhtima ei olnudki mulle nii väga suur üllatus – linna ainukene kultuurimaja vajas direktorit. Kogemus kultuuritööks oli mul juba eelnevalt olemas, nimelt sama kultuurimaja isetegevus-ringides osalemise kaudu, mõneti oli see ka nagu perekonna traditsioon. Samas ametis töötas tollel ajal Kehra klubis ka mu ema, hiljem jätkas samas ametis vanem õde.\nTervelt kümme pikka aastat rassisin seal ööde ja õhtute kaupa. Selle aja sisse jäid paljud korraldatud linna suurüritused, muusikapäevad ja kohalikud laulupeod, rääkimata arvukast instrumentaalansamblites kaasalöömistest trummari ja laulusolistina, pulmaisana läbiviidud pulmadest ja paljust muust. Ega ma ennast just eriliselt andekaks muusikuks pea, kuid sellest perioodist võiks kohe eraldi raamatu välja anda, sest sündmusi jagus küllaga. See ei ole aga minu eesmärk omaette, kohalik kultuurielu on juba talletatud Tapa muuseumi raudvara Harri Allandi 2000. aastatel ilmunud linna ajalooraamatutes, kus minu ja minu kaaslaste tagasihoidlik roll ilusasti kirja on pandud. Kui aga vempudest rääkida siis…..\nMeenub tõestisündinud lugu kultuurimaja näiteringiga, mida juhtis kohalik näitekunsti harrastaja Rein Tuherm. Lugu juhtus seitsmekümnendate aastate lõpus, veel Brežnevi valitsemisajal. Läbi Vene Draamateatri fondide sattus meie kätte ühe Bulgaaria kirjaniku näitemängustsenaarium “Kohtumine keskööl”. Kohaliku keskkooli noor kirjandusõpetaja Ene Kotkas tõlkis loo edukalt eesti keelde ja proovid võisid alata. Kui lugu juba lavaküpseks hakkas saama, tuli hakata ka heliefektide peale mõtlema. Seal näidendis oli üks koht, kus kurjategija peitis ennast tualettruumi . Et õigustada enda pikka sealviibimist, tõmbas aeg – ajalt vett peale. Nüüd oli meil lavaliselt vaja tualeti solinat ka rahvale kuulda lasta. Tolleaegsed kohalikud näitlejad, eesotsas Inna Hirvega, võttes kaasa magnetofoni ja mikrofoni, suundusid õhtutunnil tollasesse lasteaeda tualetisolinat lava jaoks lindistama. Seal oli ühes tualetis ilmatuma vägev veesurve ja vallapäästetud vesi tegi just nii vägevat häält kui arvati vaja olevat. Mõeldud – tehtud, lugu sai linti võetud ja proovitud ka laval maha mängida. Aga oh häda! Nõrgavõitu saali jaoks! Minu, kui kuultuurimaja juhataja ettepanekul toodi võimendus kohale. Esimene proov lõi hetkeks tummaks, kuid siis plahvatas naer – kõlas täpipealt nii nagu oktoobripühade paraadi ülekanne Punaselt väljakult. Algul nagu rahvahulkade kogunemissahin ja siis vägev “Hurraa” paraadis osalevatelt sõjameestelt. Nõukogude võimu aastatel sai tihti mõeldud, et kasutaks seda helilinti õige mõnel “pidulikul” oktoobripühadele aktusel, aga küllap jäi siis julgusest puudu.\nAastatel 1972 – 1990 on mul pulmavanemana (pulmaisana) tulnud läbi viia lugematul hulgal pulmi üle terve Eestimaa. Vahepeal läks lugemine segi, aga kokkuvõtlikult on neid kindlasti ligi 100. Paljud Tapa linna paarid on justkui mu oma lapsed, kelle käekäigust mulle aeg ajalt uudiseid pajatatakse. Nii kurbi kui rõõmusõnumeid, just nii nagu elusaatustes kõigile meist paika pandud. Mäletan neid ikka hardunult just sellistena, tollel hetkel armunute ja rõõmsatena.\nPillimees on pulmakuningas! Pole muusikat, pole tantsu ja pole nagu õiget pulmagi! Suurimaks ohuks pillimehele on aga alkohol, mida pillimängijatele alati rohkesti pakutakse. Arvan, et mul on vedanud, sest oman arvatavasti natukene raudsemat iseloomu alkoholi tarbimise suhtes, või pole mul lihtsalt seda joodiku geeni organismis, mis mind põhja oleks võinud kiskuda.\nSama ei saa aga öelda paljude teiste pillimeeste kohta, kellega on mul olnud au olnud koos orkestrites mängida ja pidudel esineda. Vahepeal tundus nagu oleks Tapa tolleaegsetest pillimeestest katk üle käinud, värisevad käed, klaasistunud pilk – st parandamatu alkoholilembus. Nii mõnedki neist on läinud juba ammu manalateele. Ja nemad olid minust palju nooremad!? Oli see paratamatu, kindlasti mitte, aga saatus ei küsi … igavene mälestus jääb …\nSelles pulmas, mis pidi kestma kaks päeva ja meie jaoks olid isegi ülakorrusel magamisasemed valmis pandud. Juhtus aga nii, et kitarrimängija Gennadi Aksjonov oli enesele jõudnud juba enne mängimise algust paraja annuse viina sisse kulistada.\nKui mänguks lavale jõudsime haaras purupurjus Genka ootamatult laualt klaasi ja viskas selle pruudi ja peigmehe suunas. Õnneks tabas see, enne kui noorpaarini jõudis, ette jäänud elektrioreli katet. Klaas purunes ja pulmalised vaatasid ehmunult orkestrantide poole. Nüüd asus tegutsema teatud eluperioodil miilitsaametit pidanud trummimees Valeri:\n„ Oodake palun, ma rahustan ta kohe maha! Viin ta parem kohe magama, saame ka ilma temata hakkama! See on minu jaoks käkitegu, üks moment, teen ühe korraliku valuvõtte ja mees magab nagu kott!“ rääkis ta valjuhäälselt.\nSelle peale haaras ta kitarristi nagu takukoonla kaenlasse ja tormas koos temaga trepist üles. Ülakorruselt kostis „pisikene piuks“ ja rõõmsameelne Valeri Fedortšenko tuli käsi hõõrudes ülakorruselt alla.\n„Kallid sõbrad! Olge nüüd rahulikud, see mees enne hommikut enam ülesse küll ei ärka!“\nSättisime siis pillid korda ja tantsumäng läks uue hooga lahti. Jõudsime esimese looga peaaegu lõpuni, kui ootamatult kostis ülakorruselt loomalikku möirgamist ja Genka hüppas trepist alla, kargas lavale ja rebis trompetimängija Reinu mõlemad püksisääred, alt värvlist kinni haarates, piki õmblust hirmsa kärinaga niueteni lõhki. Rein jäi peaaegu püksatuna lavalaudadele õnnetult seisma. Trummimees, kes tundis ennast mehe ärkamisest puudutatuna, haaras nüüd Genka uuesti kaenlasse ja siirdus temaga järjekordselt ülakorrusele. Nüüd võttis valuvõttesse panek juba rohkem aega, aga magama ta tema pani ja tõepoolest jätkus tal nüüd und juba hommikuni välja. Hommikul ei mäletanud ta juhtunust midagi.\nIsamehena pidin nüüd tegema kõik, et pulmad ikka korda läheks. Noorpaar jäi lõppkokkuvõttes pulmadega väga rahule.\nOn ju pulmades sageli hullematki juhtunud. Näiteks Petseri pulmas juhtunu kui peigmehe kaotsiläinud rõõmud, lõhkilõigatud kõhuga, kuid uhkusest särava mehe taskust arstid lõikuslaual hommikul üles leidsid.\nIsamehena on mul tulnud esineda lugematutel pulmapidudel üle terve Eesti. Tagantjärele tundub, et tollel eluperioodil minu sellekohaseid võimeid tunnustati ja haruharva oli seitsmekümnendatel neid nädalavahetusi, kui mul oli võimalik kodus perekonna juures viibida. Pere sissetulekutele andis see töö aga tollel ajal tuntavat lisa.\nSee konkreetne, igaveseks meelde jäänud pulmapidu oli aga selle poolest eriline, et seltskonnaga pulmamajja saabudes olid kokad purupurjus ja magasid koos küllasaabunud külameestega sealsamas köögipõrandal õndsat und. Pulmalaud seejuures katmata ja isegi osa toite valmis küpsetamata. Küll aga kooritud keetmata kartulitega pott uhkelt sisse lülitamata elektripliidil. Kahjuks olid pruudi vanemad neid usaldanud ja isegi pulmaviinad nende valdusesse jätnud, selles see lugu alguse saigi!\nOrganiseerisin siis infarkti äärel olevate pruudi vanemate toel pulmalistest töögrupid, kes asja oma kanda võtsid. Mäletan, et köögiluugist avasime baari, kust võis igaüks enese jaoks ka pulmatuju hankida, tasuta muidugi. Peale paaritunnist lõbusat rabelemist oli laud kaetud ja pulmapidu võis alata. Ette rutates pean ütlema, et see pulmapidu kujunes üheks lõbusamaks minu elus.\nEnne seda olime muidugi kontvõõrad koos kokkadega ukse taha tõstnud. Pärast tuli välja, et üks kokkadest jäi siiski välja viskamata.\nKui pulmapidu juba täie hooga käis ja lauakõned juba ammugi peetud said, saabus ootamatult peosaali jalgadel tuikuv kokk, marineeritud seenekausid kandikul.\nPeale kolmanda kausi laualepanekut pööras kandik teise külje ja kandikul alles olnud puravikud sadasid ühele soliidsele pulmalisele pähe.\n„Kurat! Ma löön selle kokanäru maha!“ karjus kannatanu.\nTeha polnud nüüd muud kui organiseerisin mehele transpordi, kes nüüd koju riideid vahetama tõttas. Õnn, et ta kodu sealsamas ligidal asus.\nKogemata kohale jäänud, viimane õudusest kaame näoga kokaabiline, võeti nüüd sõjahüüete saatel kätele ja saadeti koos piduliste järelehüüetega ukse taha.\nMäletan veel, et kannatasin pulmades tihti lilleallergia käes. Pärast neid lugematuid pulmapidusid teadsin kindlalt, et minule on teatud lilleliikide lõhn vastu näidustatud. Kohe eriliselt aga liilia. Tean ka, et see lill on tegelikult paljudele pahandust teinud, sellepärast ei ole ma ka kunagi seda lille oma lähedastele ega tuttavatele kinkinud.\nPulmalilled aga sokutasin, siis kui peavalu põhjus selgeks sai, pruudimasinast alati bussi.\nSee kohtumisõhtu kirjanik Aadu Hindiga toimus Lehtse Rahvamajas. Mängisime seal tantsuks.\nAadule sadas küsimusi igast kaarest. Küsimuse peale, kas ta on Lehtses esmakordselt, vastas ta, et tõepoolest ei ole ta siin kandis veel kunagi viibinud. Nüüd kostus ukse juurest ootamatu vastulause:\n„Mis te seal luiskate, olite siin kümme aastat tagasi ja ööbisite tol ööl veel meie Linnukese juures!“\nSaalitäis rahvast rõkatas. Ütlejaks oli kauaaegne Lehtse Rahvamaja uksehoidja. Vana daam oli midagi segamini ajanud ja Aadu Hindi kellegi teisega segamini ajanud. Linnukese (võibolla ka Tõrukese) nimeline perekond aga oli tõepoolest ühte klubiõhtul käinud kirjanikku (arvatavasti sealtkandist pärit R. Kaugver) võõrustanud.\nAadu ainult muigas selle peale ja lubas selle koomilise olukorra oma järgmisse kirjatükki sisse panna. Kas ta seda tegi, selle kohta mul andmed puuduvad.\nPii-pii-pii – sputnik ja kosmoselaul\nSõjaväes alguse saanud minu solistikarjäär jätkus kohalikus Tapa Raudteelaste kultuurimajas, mille direktorikohustused ka hiljem seitsmekümnendate aastate alguses oma õlgadele võtsin. Omandatud solistioskused pandi proovile kui ma peale NL-is toimunud edukat esimese „Sputniku“ lendu korraldatud pidulikul kontserdil kohustuslikku, ühe Eestimaal tundmatu vene helilooja poolt kirja pandud laulu pidin esitama. Juba algusest peale oli see laul, kohe tervikuna nii meloodias kui tõlgitud sõnade osas, mulle absoluutselt vastuvõetamatu. Tollane Operi nimeline vene rahvusest klubidirektor aga pressis peale:\n„Me peame seda tegema! Igal pool tähistatakse nõukogude rahva võitu kosmose alistamisel, kuidas siis meie seda ei tee!“\nKoos klubi instrumentaalansambliga „Amigos“, keda juhtis tollane klubi kunstiline juht, harrastusheliloojana tuntud Sven Malm, sai lugu siiski selgeks õpitud. Need lollivõitu, ebaloogiliselt ritta seatud sõnad ei tahtnud aga kuidagi mulle pähe jääda. Juba algus, kus oli kaheksa takti piiksumist – ikka: „Pii. Pii. Pii .pii. pii…… jne oli nii tobe, et ma ilma vastikustundeta ja sellele järgnenud naerupuhanguteta sellega kuidagi hakkama ei saanud.\n„No võta ennast kokku ja tee see asi ikka kontserdil ära! Kust ma selle teise solisti ikka leian!“ noomis natukene pabistav Sven. Kandis ju tema selle laulu esitamise eest palju suuremat vastutust.\nKontserdi algus oli kooride päralt ja kõik nagu laabus. Viimaks saabus ansambli kord. Võimendusseadmed, mida tollel ajal kasutati ainult kõnemeeste ja solisti hääle võimendamiseks olid juba eelnevalt lavale paika pandud.\nInstrumentaalansambli ja solisti lavale saabumist saatis rahva tugev aplaus. Tegin korraliku kummarduse ja pöördusin pillimeeste poole, kes alustasid eelmängu. Järsku aga tundsin, et pea on täielikult tühi:\n„Pii, pii, pii ,pii, pii, pii piiiiiii ….!“ piuksusin endalegi ootamatult peene häälega ja see oli ka kõik., mis sellest laulust ajudesse pidama oli jäänud. Pillimehed jätkasid vapralt saatemeloodiat ja ma katsetasin veelkord:\n„Pii, pii, pii, pii, pii, pii ,piiiii…..!“\n„Alusta juba ükskord laulmist!“ sosistas ootamatult minu kõrvale ilmunud akordionit rinnal hoidev Sven.\n„Kurat, kõik on nagu peast pühitud, ma ei saa!“ sosistasin vastu ja kummardasin rahvale, pöördusin ringi ja kadusin kui tuul lavalt.\nSven otsustas nüüd ise olukorra päästa ja ise laulusolistina üles astuda, jätkates poolelijäänud laulujoru:\n„Pii, pii, pii, pii ,pii ,pii ,pii….. !“ alustas nüüd Sven omakorda ja tundis samas kuidas sellega ka tema teadmised sellest laulust otsa olid saanud.\nRahvas vaatas hämmeldunult laval toimuvat, kuid ei saanud aru, mis juhtunud on. Sven aga kui kogenud pillimees läks sujuvalt üle järgmisele laulule, andes sealjuures mulle märku, et tulgu ma nüüd tagasi. Seda ma tegingi ja esinesin nüüd juba kindlameelselt hoopiski uue lauluga nagu poleks vahepeal midagi juhtunud.\nOlukorra päästis konferansjeena ülesastunud Enn (Varinurm), kes nimetas eelnevat omapäraseks sputnikulennuks.\nPärast sai lava taga naerda nii, et pisarad olid silmis.\n„Pii, pii, pii, pii, pip, pip piii, meie sputnik lendas nii! “ tulid mulle nüüd selle laulu esimesed read meelde.\n„See oli nagu needus! Algul sina ja siis mina ka veel kui tola! Täielik ajukramp! Oh sa jutas! Kuradi pii, pii, pii! Ei tea, kas seal kosmoses tõesti peituvad mingid erilised jõud, kes seda laulu laulda ei lasknud?“ lisas naerupugistav Sven omakorda.\nVolli ja Vilma Lipping\nVilma ja Volli olid kohe väga eriline abielupaar. Kohaliku kultuurimaja hingekarjas olid nad juba ammusest ajast toimetanud. Ikka varavalgest hilisõhtuni, tegelikult, kui aus olla, siis nagu tõelised kilplased. Tundus, et nende jaoks oli peamine tööd rügada, peatähtis, et ikka tegevust jätkuks.\nMa arvan, et Volli noorest peast niisugune nn „äpu“ ei olnud. See oli kindla peale sõnaka kaasa Vilma lihv, mis tahes-tahtmata aastaid kestnud ühiselu tulemusena talle külge haakus.\nVolli oli aga andekas külapillimees, kes akordionil viisijupikesi päris rahuldavalt mängis, olgugi, et tal mingisugustki muusikalist haridust noorest peast võtta polnud. Ta oli ka väga südamlik mees, kes kellelegi halba ei soovinud. Samas polnud ta aga oma lubadustega kitsi, vahel kohe niipalju, et ta võimed enam lubatust üle ei käinud. Tagajärjeks oli üleväsimus ja sagenenud kohustustega mitte toimetulemine.\nMäletan, kord vajasin Volli nõuannet, et arutada ettevalmistusi õhtuseks tantsupeoks. Leidmata teda katlamajast, suundusin lava poole, kui kuulsin, et keegi askeldab näitlejate ruumis. Koputasin rusikaga ukse pihta.\n„Tsoo, tsumeet!“ kõlas Volli vali hääl, „oodetsa delat!“\n„Delat, delat! Bõstra delat!“ karjusin vastu.\n„Tsumeet! Netu! Jobin kurask!“ kuuldub veel ja uks avaneb.\n„Oi, oi! Ma mõtlesin, et need on need kuradima vene poisinolgid! Nad kogu aeg muudkui nuruvad, et pane võimendus üles, me tahame pilli mängida!“\nNendest juhtumustest võiks lõpmatuseni mitmeid anekdootlikke lugusid rääkida, kuid igaüks meist on siia maailma sündinud just niisugusena, nagu ta on. Volli oli tegelikult suurepärane sadulsepp, kes vägagi professionaalselt oskas vananenud diivani või tugitooli uuele elule üles äratada.\nLisaks kõigele tegelesid nad Vilmaga koos ka loomakasvatusega. Kõik oleks laabunud, kui mitte Vilma loomaarmastus poleks viinud selleni, et siga oma loomulikku surma ära suri. Lehm aga, keda nad heinaküünis hoidsid, kasvas omaenese väljaheidete ja põhust aluskihi toel räästaalusesse kinni ja aasale rohtu sööma ei pääsenudki. Põhjus – neil polnud lihtsalt aega sõnnikut kuurist välja vedada.\nSamas oli Vollile rämpsukogumine nagu elunormiks kujunenud. Ta kohe ei suutnud midagi ära visata. Nii juhtuski, et kui ta minu käsu peale klubi orkestriruume oma rämpsust tühjendama asus, viis ta kogu selle mõttetu sodi oma poolelioleva maja hoovile, mis seisis seal aastakümneid.\nSee oli tema elu ja mulle tundus, et see teda rahuldas. Võibolla ongi niisugune rahulolu tunnetamine elus kõige tähtsam. Kahju, et teda nüüd enam elavate kirjas ei ole. Vahel, kui tema ikka veel pooleliolevast majast möödun, meenutan tänutundega neid koosveedetud aegu. Meenuvad lõbusad ansambliajad, klubisisesed koosviibimised ja sünnipäevad, mida Volli, tänu klubis tööd teinud arvukale töökale naisperele, naljaga pooleks „Tutimuttide“ pidudeks kutsus. Tore aeg oli!\nTagant järele on naljakas meenutada ka riietehoiumutti Šaroikot, sõnavaralt robustset ja igavest õelutsejat, kes käis tööl koos koerakesega ning tema heasüdamlikku meest. Kord, kui klubi laval loomadega tsirkuseetendus toimus, viis riietehoidja saali ka oma koerakese.\n„Tema tahab ju ka tsirkust vaadata!“ teatas ta pidulikult. Teised keelitasid küll teda seda mitte tegema, aga etenduse alguseks oli ta jonnakalt koos kutsuga saalis. Alguses istus kutsu vaikselt, aga karu lavale ilmudes kukkus koledal kombel kileda kiunumise saatel haukuma, mis karu hirmsasti vihale ajas.\nPalju ei puudunud, et see intsident oleks terve etenduse nurja ajanud. Muidugi saatsin riietemuti kiiremas korras ukse taha ja vabandasin artistide ees, kuid asi oli juba tehtud.\n„Nu moja …….. baba, takoi durak!“ arvas valjuhäälselt abikaasa Dimitri, aga mutil endal jäi õigust ülegi.


Kikkerland Mobiiltelefonide vaigistaja - AHHAA Teaduspood\nEsileht / Pood / Disaintooted / Kikkerland / Kikkerland Mobiiltelefonide vaigistaja\nVaata ostukorvi “Klaasialused” lisati sinu ostukorvi.\nKikkerland Mobiiltelefonide vaigistaja\nKikkerland mobiiltelefonide vaigistaja abil saad nautida pere või sõpradega koos kvaliteetaega ilma, et nutiseadmed seda segaksid! Kott blokeerib ära kõik telefonide signaalid nagu kõned, GPS, Bluetooth ja wifi-ühendus.\nKikkerland mobiiltelefonide vaigistaja abil saad nautida pere või sõpradega koos kvaliteetaega ilma, et nutiseadmed seda segaksid! Kott blokeerib ära kõik telefonide signaalid nagu kõned, GPS, Bluetooth ja wifi-ühendus. Telefone vaigistavasse kotti mahub kuni 8 mobiiltelefoni.\nPakendi mõõdud: 14 x 22 x 1 cm.\nHoiatus! Toode ei ole mänguasi!\nTootekood: 612615101739 Kikkerland\nKikkerland Stressipall "Kaslane"


Kasu tõuseb asjalikust tagasisidest\nKlientide tagasiside on meie töös oluline, sest aitab paremaid tulemusi saavutada ja maksumaksjatele paremat teenust pakkuda.\nEelmisel sügisel korraldati soovitusindeksi uuring käibemaksukohustuslaseks registreerimisega seotud kontrollide osas. Suvel tehti aga sadat ettevõtjat hõlmav põhjalik telefoniküsitlus nende hulgas, kelle suhtes oli alustatud kontrollimenetlus. Äsja algas veebikeskkonnas käibemaksukohustustuslaste registreerimise tööprotsessi järjekordne rahuloluküsitlus.\nAmetnike töös võib ette tulla ka eksimusi, sellepärast me klientide tagasisidet nii kõrgelt väärtustamegi – et muuta tööprotsessid tõhusamaks ning panustada arendustegevusse. Abiks on siiski vaid konstruktiivne kriitika.\nLahmimine ei aita kedagi. Väljaütlemised, et ametnikud on kogemusteta ja rumalad, ei ole kuidagi abiks. Seda enam, et see ei vasta tõele.\nNäiteks tegelevad uute ettevõtete käibemaksukohustuslaseks registreerimise ja vastava kontrolliga põhiliselt maksukorralduse talituse 42 töötajat, kellest vaid 7% on väiksema staažiga kui kolm aastat. Ligi 30 töötajal on kogemust üle kümne aasta, kusjuures julgelt enam kui pooltel talituse töötajatest on töökogemus ka erasektorist. Oma tööd teeme alati kliendi- ja juhtumipõhiselt ning mingit pikka juhendit või kontrollküsimustikku meil selleks ei eksisteeri.\nOotame maksumaksjatelt konkreetset tagasisidet, siis saame seda ka oma tegevuses arvestada.


Martin P. Rinne: raamatupidaja on juhi esmane nõustaja, mitte andmesisestaja - ITuudised\nAutor: Indrek Kald • 15. november 2019\nAndrus Aaslaid, Hedi Mardisoo ja Martin P. Rinne PricewaterhouseCoopersi aastakonverentsil.\n"Ärimudelid on muutunud ja staatilisest andmete sisestajast või esitajast on saanud juhi nõustaja. Tänapäevane juht vajab ja ka oskab tarbida dünaamilist infot, seega peab andmetöötluse automatiseerimise abil tagama, et raamatupidaja ressurssi saaks andmete sisestamise asemel kasutada hoopis nende asjatundlikuks tõlgendamiseks," sõnas ta.\n"Minu kogemuse põhjal on paljud raamatupidajad ning finantsjuhid juba täna tippjuhtide jaoks hindamatu väärtusega nõustajad," sõnas Rinne PricewaterhouseCoopersi aastakonverentsil esinedes.\nMahupõhise kindlustusvahenduse platvormi Cachet kaasasutaja ja tegevjuht Hedi Mardisoo ütles samal üritusel, et näeb uue majanduse ettevõtjana ka finantsjuhi rolli täiesti uuena.\n"Tegevjuhina teen äri ja toote arendamisel tihedalt koostööd finantsjuhiga, kelle roll on sisuliselt aidata ehitada finantsprotsess üles sellisena, et tema ja raamatupidaja roll ettevõtte igapäevatöös oleks minimaalne. Kõik, mis võimalik, on mõistlik kohe automatiseerida, see on uue toote ehitamisel selgelt lihtsam kui vana mudeli muutmisel," selgitas ta.\n"Selle tulemusena on meie ettevõtte finantsinimeste roll järjest enam nõustav ning liigub rohkem andmeanalüütiku profiili suunas," märkis Mardisoo.\nAndrus Aaslaid, kes veab PwC Eesti intelligentsete tehnoloogiate valdkonda, näeb oma töös igapäevaselt, et AI ehk tehisintellekt on sageli mingi müstifitseeritud kuju, keda ehk liigselt kardetakse.\n"AI-le tuleks öelda, millised on kasutatavad andmed, püstitada hüpotees, sisestada nn treeningprogramm ning koolitada teda, kuidas tegutseda siis, kui andmed muutuvad. Olen tugevalt seda usku, et turg hakkab muutuma siis, kui keegi teed näitab ehk et kui turul on keegi, kes on oma andmeanalüüsis teistest tunduvalt efektiivsem," rääkis ta.\n"Ühel hetkel ei saa enam inimestega masina vastu, sest kiirus saab määravaks. Me lihtsalt pole mingil hetkel võimelised tegema oma ärianalüüsi ja -otsuseid nii kiiresti, kui see võiks vajalik olla," lisas Aaslaid.\nSamas kinnitas ta, et näeb seeläbi vaid raamatupidaja ning finantsjuhi töö põnevamaks muutumist. "Tuleviku finantsinimene on osaliselt ka IT-inimene, see on selge," märkis Andrus Aaslaid.\n12.-13. novembril Tallinnas Kultuurikatlas toimunud PricewaterhouseCoopersi aastakonverentsil "Raamatupidamine ja maksud aastal 2020" käsitleti muudatusi, millega finantsjuhid ja raamatupidajad saabuval aastal oma töös arvestama peaksid. Kõige intrigeerivam teemakäsitlus puudutas küsimust, kas robotid võtavad raamatupidajate töö lähitulevikus üle.


Ettevõttest - Møller Auto\nNorra automüügiettevõte MøllerGruppen on Põhjamaades tegutsenud juba alates 1936. aastast, olles piirkonnas suurima valdkondliku kogemusega ettevõte. MøllerGruppen tegeleb Volkswagenite, Škodade ja Audide impordi, jaemüügi, hoolduse ja finantseerimisega, samuti kinnisvaraarenduse ja –haldusega. MøllerGruppen’i poolt esindatav tootevalik on laiahaardeline, keskkonnasõbralik ja selgelt tulevikku vaatav. Ettevõtete grupis töötab kokku 2090 inimest viies riigis. Meie ühine ettevõttekultuur rajaneb põhiväärtustel AUS JA USALDUSVÄÄRNE - ALGATUSVÕIMELINE - HOOLIV - ARUSAADAV.\nTänasel päeval annab MøllerGruppen Baltikumis tööd ligi viiesajale inimesele. Møller Auto Balticul on ühtne ja tugev diilervõrgustik – Baltikumis on 14 edasimüüjat, neist viis Eestis: kaks Tallinnas, üks Pärnus, Jõhvis ja Viljandis.\nKui teil on meile tagasisidet, küsimusi või ettepanekuid, võtke palun meiega ühendust e-posti teel: info@moller.ee\nMøllerGruppeni koostöö SOS Lastekülaga\nLaste õiguste konventsioon ütleb, et lapse isiksuse täielikuks ja harmooniliseks arenguks peab laps kasvama perekonna keskel õnne, armastuse ning üksteisemõistmise õhkkonnas. See on olnud SOS Lasteküla tegutsemise aluseks juba üle 60 aasta. SOS Lasteküla pakub perepõhist asenduskodu vanemliku hoolitsuseta lastele, et nad saaksid üles kasvada vanemliku hoole, armastuse ja turvatunde keskkonnas. Lapsed elavad SOS Lastekülas väikeste perekondadena ja iga pere eest hoolitsevad SOS perevanemad.\n3. juunil 2013 sõlmis MøllerGruppen koostöölepingu SOS Lasteküla Ühinguga Baltikumis ning MøllerGruppen on sellest ajast SOS Lasteküla üks peasponsoreid Eestis, Lätis, Leedus. Lisaks Balti riikidele teeme koostööd SOS Lasteküla Ühinguga Norras ja Rootsis.\nEestis on 2017. aastal fookuses Keila ja Tallinna noortekodu noorte toetamine erinevate tegevuste kaudu, et aidata kaasa nende eduka iseseiva elu alustamisele.\nLisaks toetab MøllerGruppen SOS Lasteküla annetuskeskkonda.


Vereringehäired - Skleroos\nEmakakaela lülisamba osteokondroos võib põhjustada ka verevoolu raskusi, kuna see surub aju toitavaid artereid. Seetõttu ei ole osteokondroosi ravi mitte ainult valust vabanemise küsimus, vaid pigem katse vältida tõsiseid tagajärgi, sealhulgas surma.\nmööduv tserebrovaskulaarne õnnetus. Seda seisundit iseloomustavad kohalikud vaskulaarsed probleemid, mis ei mõjuta elutähtsaid piirkondi. Nad ei ole võimelised tekitama tõelisi tüsistusi. Mööduvat häiret ägedast eristab kestus: kui sümptomeid täheldatakse vähem kui ööpäevas, loetakse see protsess mööduvaks, vastasel juhul - insult.\nAju verevarustuse kroonilised raskused arenevad pikka aega. Sellele seisundile iseloomulikud sümptomid on esialgu väga kerged. Ainult aja möödudes, kui haigus märgatavalt progresseerub, muutuvad aistingud tugevamaks.\nIgat tüüpi vaskulaarsete probleemide kliiniline pilt võib erineda. Kuid kõiki neid iseloomustavad tavalised märgid, mis näitavad aju funktsionaalsuse kaotust.\nNii et isheemilise insuldi korral on kõik sümptomid väga ägedad. Patsiendil on tingimata subjektiivseid kaebusi, sealhulgas tugev iiveldus, oksendamine või fokaalsed sümptomid, mis annavad märku nende elundite või süsteemide rikkumistest, mille eest kahjustatud aju piirkond vastutab.\nMööduvate tserebrovaskulaarsete õnnetustega, mida nimetatakse mööduvateks isheemilisteks rünnakuteks, võib kaasneda motoorse aktiivsuse osaline kaotus, unisus, nägemiskahjustus, kõnevõime ja segane teadvus..\nAju verevarustuse kroonilisi probleeme iseloomustab aeglane areng paljude aastate jooksul. Seetõttu on patsiendid enamasti eakad inimesed ja haigusseisundi ravimisel võetakse tingimata arvesse kaasuvate haiguste esinemist. Tavalised sümptomid on intellektuaalsete võimete, mälu ja keskendumisvõime langus. Selliseid patsiente võib iseloomustada suurenenud agressiivsus..\nanamneesi võtmine, sealhulgas patsiendi kaebused;\nAju vereringe kroonilisi häireid ravitakse ravimitega, mis parandavad arteriaalset verevarustust. Samal ajal on ette nähtud ravi, mis normaliseerib vererõhku ja kolesterooli taset. Krooniliste häirete korral näidatakse ka mälu, keskendumisvõime ja intelligentsuse enesetreeningut. Nende klasside hulgas võib nimetada lugemist, tekstide meeldejätmist südame abil ja muud intellektuaalset koolitust. Protsessi on võimatu tagasi pöörata, kuid patsient ei pruugi olukorra halvenemist lubada.\nVõib-olla on see teile huvitav. Väga sarnast haigust nimetatakse: ajuveresoonte peaaju angioödeem.\nKõige jämedamate hinnangute kohaselt on inimese ajus umbes 25 miljardit närvirakku. Seal on kõva ja pehme kest, hall ja valge aine.\nAju koosneb viiest peamisest osakonnast: terminaalne, tagumine, keskmine, keskmine ja piklik, millest igaüks täidab oma vajalikku funktsiooni. Aju raske verevarustus põhjustab osakondade koordineeritud töö häireid, närvirakkude surma. Selle tagajärjel kaotab aju teatud funktsioonid.\nPea vereringehäirete tunnused\nAju takistatud verevarustuse põhjused\nVerevarustuse anatoomial on keeruline struktuur. Hapnik ja muud toitained transporditakse läbi nelja arteri: selgroogsed ja sisemised.\nNormaalseks funktsioneerimiseks peab aju saama umbes 25–30% kehas saadud hapnikust. Toitesüsteem hõlmab umbes 15% inimkeha kogu vere mahust.\nEbapiisavas vereringes on sümptomeid, mis viitavad teatud häirete olemasolule.\nVeresoonte ateroskleroos on eakate, samuti kardiovaskulaarsüsteemi ja metaboolsete häiretega patsientide verevarustuse halvenemise üks peamisi põhjuseid. Arterites tekivad sklerootilised naastud, mis viib vereringe languseni..\nHüpertensioon - pidevad rõhulangused mõjutavad veresoonte seisundit ja põhjustavad vereringehäireid.\nStress ja liigne väsimus.\nVigastused ja operatsioonid kolju piirkonnas - millega kaasneb tugev verejooks. Mida laiem ja intensiivsem on vigastus, seda suuremad on tüsistused ja rikkumised.\nLiigne füüsiline aktiivsus, istuv töö, seljaaju vigastustega seotud sport, halb rüht ühel või teisel viisil mõjutavad normaalset verevoolu.\nLülisamba patoloogia ja kõverus. Tserebrovaskulaarne õnnetus emakakaela osteokondroosil toimub täiskasvanutel umbes 25–30% hapnikuvaeguse juhtudest.\nVertebrogeenne toime aju verevarustusele. Vere halb venoosne väljavool ajukoest mõjutab vereringe intensiivsust ja ummikute ilmnemist.\nÜkskõik, mis põhjustab vereringepuudulikkust, mõjutavad rikkumiste tagajärjed mitte ainult aju enda tegevust, vaid ka siseorganite tööd. Kindlaksmääratud põhjuse täpsus - katalüsaator ja rikkumiste õigeaegne kõrvaldamine mõjutab ravi tulemust.\nMiks on probleeme aju kehva verevooluga?\nAju vereringe järsk rikkumine põhjustab tõsiseid tüsistusi. Rünnaku tagajärjed võivad olla:\nIsheemiline insult - millega kaasneb iiveldus ja oksendamine. Mis fookuskaugus kahjustab üksikute siseorganite tööd. Peegeldab motoorset ja kõnefunktsiooni.\nHemorraagiline insult - häired provotseerivad aju piirkonnas verd. Suurenenud rõhu tagajärjel aju surutakse kokku, kude kiilutakse kuklaluu foorumitesse. Suur verevool aju anumates viib patsiendi seisundi kiire halvenemiseni. Hemorraagiline insult põhjustab surmajuhtumite arvu.\nMööduv isheemiline atakk - on ajutine kahjustus. Vereringet saab taastada ravimite abil, mis parandavad ajutegevust, stimuleerivad vere moodustumist..\nMööduv rünnak toimub peamiselt eakatel patsientidel. Rünnakuga kaasnevad motoorsed ja nägemisfunktsioonid, jäsemete tuimus ja halvatus, unisus ja muud sümptomid..\nPerifeerse verevoolu vähenemist täheldatakse kõige sagedamini patsiendi vanas eas ja see põhjustab aju verevarustuse kroonilise puudulikkuse arengut. Selle tulemusel pärsib patsienti vaimne aktiivsus. Diagnoositud intelligentsuse ja võimete langusega. Patoloogiaga kaasneb teadvuse häirimine, ärrituvus, samuti äärmiselt agressiivne käitumine.\nAju verevarustuse kahjustus lastel\nLaste puhul on minimaalne verevool arterites, mis on piisav aju normaalseks toimimiseks, 50% suurem kui täiskasvanutel. Iga 100 grammi kohta ajukude vajab umbes 75 ml. veri minutis.\nKriitiline on peaaju vereringe muutus üle 10%. Sel juhul toimub hapniku ja süsinikdioksiidi pinge muutus, mis põhjustab ajutegevuse tõsiseid häireid.\nNii täiskasvanutel kui ka lastel pakub aju verd mitmele peamisele arterile ja veresoontele:\nKeskmine ajuarter varustab aju ja silmamuna sügavaid osi. Sisemine vastutab emakakaela piirkonna, peanaha ja näo toitumise eest.\nTagumine peaajuarter varustab poolkera kuklaluusid. Väikesed veresooned, mis toidavad otseselt aju kõige sügavamaid osi: hall ja valge aine aitavad ülesannet täita..\nPerifeerne vereringe - kontrollib venoosse vere kogumist halli ja valgeaine osakondadest.\nAju verevool on sisuliselt vereringe ning toitainete ja hapniku ülekandmiseks ajukoesse spetsiaalne süsteem. Süsteem sisaldab unearteri-, aju- ja selgrooartereid, samuti jugulaare ja hematoentsefaalbarjääri. Ajuarterite verevarustuse piirkonnad on jaotatud nii, et need varustavad rohkesti hapnikku pehmete kudede igasse piirkonda..\nKontroll süsteemi toimimise üle toimub tänu keerukale regulatsioonimehhanismile. Kuna ajukoe areneb edasi ka pärast lapse sündi, ilmuvad pidevalt uued sünapsid ja närviühendused, kajastuvad vastsündinu aju vereringe kõik häired tema vaimses ja füüsilises arengus. Hüpoksia on hilisemas eas tüsistustega.\nMiks vastsündinutel on probleeme aju verevarustusega\nMis on lapsele ohtlik, on häiritud pea verevarustus\nLapse normaalseks arenguks on vajalik, et sissetuleva vere maht ajukoes oleks 50% suurem kui täiskasvanul. Normist kõrvalekalded mõjutavad vaimset arengut.\nTeraapia keerukus seisneb selles, et aju veresoontes vereringet parandavate ravimite väljakirjutamisel peab arst arvestama ravimite mõju lapse elu veel habrastele struktuuridele: seedetrakt, närvisüsteem jne..\nVerevarustuse puudumise tagajärg on:\nPiiriülene intellektuaalne rike.\nHüdrotsefaalia ja peaaju turse areng.\nAju vereringet hakkavad nad ravima esimestest elupäevadest. On surmavõimalus. Hüpoksia mõjutab negatiivselt aju ja siseorganite funktsionaalseid võimeid.\nKuidas ja kuidas ajuvereringet parandada\nDiagnostilise uuringu tulemuste kohaselt valitakse ravimid, mis muudavad ajuvereringe paremaks. Kuna rikkumiste põhjused on mitmesugused tegurid, ei pruugi ühe patsiendi ravikuur langeda kokku sellega, mis on määratud teisele patsiendile.\nMis parandab vereringet, millised ravimid\nUue põlvkonna ravimid ilmuvad pidevalt vähem negatiivsete kõrvaltoimetega. Ravimiravi määrab eranditult raviarst. Ise ravimine on rangelt keelatud!\nKuidas parandada verevoolu ilma ravimiteta\nEsialgses etapis saab aju verevarustust parandada ilma ravimite abita. Inimese heaolu mõjutamiseks on mitu võimalust:\nAyurveda ravimid - tegelikult on need ravimtaimede ja muude taimede ekstraktid, mis aitavad kaasa keha üldisele tugevnemisele. Ayurveda preparaatide erinevus seisneb selles, et ravikompleks töötati välja Indias - riigis, mis on tuntud oma pika maksa ja ainulaadsete ravimeetodite poolest, taastades keha tasakaalu. Tootevalikus on tabletid, ravimteed ja muud tooted.\nToidulisandid, mis parandavad verevarustust - sel juhul räägime kaasaegsematest meetoditest. Teraapias kasutatakse taimede, mineraalide ja muude komponentide kontsentreeritud ekstrakte. Bioaktiivsete lisandite tõhusust mõjutab erinevate komponentide tasakaalustatud optimaalne kogus, millel on inimkehale kasulik mõju.\nHomöopaatilised ravimid - mõjutavad inimese eneseregulatsiooni protsesse. Homöopaatia eesmärk on luua eeldused inimese immuunsüsteemi ja metaboolsete süsteemide aktiivsuse taastamiseks.\nMassaaž - manuaalteraapiat ja massaaži kasutatakse traditsiooniliselt verevoolu parandamiseks ja anatoomiliste probleemide kõrvaldamiseks, mis mõjutavad verevoolu halvenemist. Massaaž on efektiivne vahend emakakaela osteokondroosi korral. Võimaliku tromboosi kahtluse korral on ette nähtud ettevaatus..\nRavi jaoks on kasulik lisada verevarustust suurendavate E- ja C-vitamiinide tarbimine ning külastada ka toitumisspetsialisti, et valida tõhus terapeutiline dieet.\nRahvapärased abinõud aju verevarustuse parandamiseks\nHingamisharjutused vereringe parandamiseks\nHarjutuste komplekt on suunatud vere rikastamisele hapnikuga. Hingamisharjutusi on mitut tüüpi.\nNagu iga tõhus vahend, võib ka treenimine ilma korraliku kontrolli ja ettevalmistuseta olla ohtlik. Esimesed klassid tuleks läbi viia koos juhendajaga.\nHingamisharjutused esinevad joogas ja muus idamaises võimlemises. On välja töötatud tõhusad meetodid ja kaasmaalased. Niisiis väärib eraldi mainimist Streltsova meetod, mis võimaldab kaotatud ajufunktsioone kiiresti taastada.\nHarjutusteraapia patsiendi heaolu parandamiseks on suunatud probleemi allikakatalüsaatorile. Tundide ajal normaliseerub südame-veresoonkonna rõhk ja töö.\nOptimaalselt sobivad järgmised võimlemistüübid:\nTegevused basseinis, ujumine.\nHarjutuste määramisel tuleb olla ettevaatlik tromboosi, kõrge vererõhu korral.\nAju halva vereringe dieet\nMe oleme see, mida sööme! Selle väite tõesust tõestab elu ise. Inimeste toitumine, söömisharjumused mõjutavad aju verevarustust negatiivselt või positiivselt.\nMillised toidud parandavad verevarustust\nVerearvu parandavate toodete hulka kuuluvad:\nKöögiviljad ja puuviljad, eriti rikkad raua vitamiinide osas.\nDieedis on vaja lisada ravimtaimi, mis parandavad vereringet: õlid (päevalill ja oliiv). Vereringe taastamiseks on vaja ka taimset toitu, tsinki sisaldavaid toite.\nAju verevarustusele kahjulik toit\nHalva vereringe korral tuleks kolesteroolirikkad ja küllastunud rasvhapetest toidud ära visata..\nLõhna- ja maitseained ning sünteetilised maitseained.\nAju verevarustuse rikkumist ravivalt neuroloogilt saate täieliku loetelu kahjulikest ja kasulikest toodetest.\nAlkohol ja aju vereringe\nMõõdukad alkoholi annused mõjutavad soodsalt aju verevarustust, hoides ära veresoonte ummistuse. Need on väikesed või mõõdukad portsjonid..\nAlkoholi kuritarvitamine on inimestele saatuslik. Pikaajalise kuritarvitamise korral on suur tõenäosus hemorraagilise insuldi tekkeks, mis põhjustab surma.\nHiljuti ajakirjas Stroke: Journal of the American Heart Association avaldatud uuringu kohaselt parandab mõõdukas kasutamine vereringet ja liigne kasutamine põhjustab aju atroofiat.


Jürgen "Nymphgaming" Nikkel, fake giveaway tegija ning valetaja.\nTeema: Jürgen "Nymphgaming" Nikkel, fake giveaway tegija ning valetaja.\nTulemused 1 kuni 10 17'st\n01. märts 2016, 19:19 #1\nÜhesõnaga kutt tegi giveaway mille võitis meelega sõber, et see nuga talle pärast tagasi anda ja maha müüa. Vend nimetas teise inimese striimi debiilseks jne, aga ise teostas veel hullema teo . Kusjuures see past broadcast on ka maha võetud kust võttis coffi materjali. Väga häbi peaks kutil olema ikka. Igatahes on Nymphi maine .\nNüüd üritab mainet tagasi teenida sellega, et teed temaga 1n1 siis saad valida tema 5 euroste skinnide seast ühe ja ta annab sulle.\nNymphgaming EXPOSED: https://www.youtube.com/watch?v=tGihd0b5XNI\nStreameri ja scammeri nimi: Jürgen "Nymphgaming" Nikkel\nViimati muutis KaarelVDesigns - 01. märts 2016 kell 23:25.\n01. märts 2016, 19:34 #2\nFB grupis ESMK oli ka sellest juttu.\n01. märts 2016, 19:40 #3\nEga eestlastelt mingit legit giveawayd oodata väga pole mõtet. Va godhyr/tanel. Mingid "eikeegid" ei teeks elusees knife giveawayd\n01. märts 2016, 22:02 #4\nNeed "rigged" giveawayd on nii debiilsed.\nIse veel striimer, "public figure". Sellise käitumisega vaatajate austust väga raske tagasi tal teenida ...\nIga järgmine loosimine on kohe chat täis, et kokkulepitud võitja juba\nViimati muutis Genius15 - 01. märts 2016 kell 22:06.\n01. märts 2016, 22:49 #5\nViskasin stickiks ka, pole selliseid huiareid vaja\n01. märts 2016, 23:23 #6\nKas sa saaksid pealkirja märkida ka ära huiari nime ehk: Jürgen "Nymphgaming" Nikkel. Kahjuks pole mul võimalik seda panna sest pealkirja limiit paistab täis olevat. Aitäh!\n02. märts 2016, 21:40 #7\ntäna ütles, et loosi võitis inimene, kes ta striimi pikalt jälginud ja siis ta ei mänginud cs go ja andis noa tagasi, et teeks giveawaysi veel.\n03. märts 2016, 09:19 #8\nEsialgu postitas: C9 RUNAWAY\nküll ikka võtab aega, et neid vabandusi välja mõelda. Oleks siis enne varuplaani välja mõelnud aga nope..\nütleb seda. Vaatasin past broadcasti. Max cancer karvik ju\nViimati muutis Kristjan194 - 03. märts 2016 kell 09:43.\n03. märts 2016, 19:52 #9\nPaljugi, mis tema ütles.\nÜkski inimene, kes võidab sellise giveaway ei anna nuga tagasi isegi kui ta CS:GO ei mängi. Ja miks peaks võtma kutt kes ei mängi CS:GO üldse giveawayst osa. Kutt jäi vahele nüüd üritab sitast saia teha ja kõik .\n03. märts 2016, 19:54 #10\nNaljakas ongi see, et ta ei tunnista seda. Kui ta selle üles tunnistaks saaks küll hatet aga see mingi hetk unustataks. Nüüd igapäev tal mingid uued vabandused, mis teebki selle väga kahtlaseks(mitte, et see algusest peale polnud kahtlane)\nainuke, aktiivse, eesti, eliidi, fake, giveaway, globaal, jürgen, nikkel, ning, noa, nymphgaming, scammed, scammed< or font>, tegija, valetaja


Glukoosamiini ja kondroitiini kombinatsioon. Liitu Fit360 uudiskirjaga\nGlukoosamiini ja kondroitiini kombinatsioon, Glucosamine Chondroitin MSM (90tab/30päeva) Essence EU\nKirjeldatud omadused võivad vähendada liigesevalu, parandada liikuvust ja vähendada kõhre lagunemise kiirust.. Seetõttu pidasid Ameerika Ühendriikide viimaste osteoartriidi ravi kliiniliste juhiste , pdf, ingliskeelne koostajad teaduslike kriteeriumidega kooskõlas olevat ainult ühte uuringut ning andmete puudumise tõttu ei soovitanud glükoosamiini ja kondroitiini kaasata ravi esimesse ritta. Neid orgaanilisi ühendeid rõhutati idee tõttu, et glükoosamiini puudumisel hävivad kõhrekoe järk-järgult.\nNeed toestavad meie luid ja võimaldavad meil painduda. Liigesed võimaldavad meil sooritada mitmeid enesestmõistetavaid liigutusi, olgu selleks jalutamine, sörkimine või jalgrattaga sõitmine. Aastate jooksul hakkavad liigutused liigestele stressi avaldama, eriti veel siis, kui sa oled füüsiliselt Vanusehaigused olade hoidmisel. Glükoosamiin kondroitiin ja MSM kujutab endast kombinatsiooni kahest kõige populaarsemast terveid ja tugevaid liigeseid toetavast toimeainest.\nGlükoosamiin kondroitiin ja msm on kombineerinud omavahel glukoosamiini ja kondroitiini kombinatsioon peamist kõhre koostisosa, glükoosamiini msm ja kondroitiini, et aidata sportlastel ja teistel inimestel liigeskaebusi leevendada. Glükoosamiini kondroitiini ja msm puhul on need kolm tugevat toimeainet kombineeritud üheks päevaseks doosiks, et pakkuda sulle maksimaalseid tulemusi.


Lahenda põnev piltmõistatus - Pere ja Laps\nLahenda põnev piltmõistatus\nmage credit: E. M. Minskin\nPane ennast proovile ja lahenda see põnev, peaaegu 60 aasta vanune piltmõistatus, mis on nii keeruline, et näib olevat mõeldud tõelistele laps-nuputajatele.\nSee piltmõistatus pärineb see E.M. Minskini mängude ja meelelahutuse raamatust.\nSelleks, et küsimustele vastuseid leida, tuleb jälgida iga pisimat pildidetaili ja kasutada loogikat ning teadmisi.\nIga väike vihje pildil aitab sind vastusteni. Vaata nüüd hoolega ja asu lahendama, kui kohe ei õnnestu, kutsu appi ema ja isa. Lahendamist ja mõistatamist jagub siin kõigile.\n1. Mitu turisti viibib laagris?\n2. Millal nad saabusid: täna või mõne päeva eest?\n3. Kuidas nad siia tulid?\n4. Kas nad asuvad linna lähedal?\n5. Millisest suunast puhub tuul: põhjast või lõunast?\n6. Mis kellaaeg on?\n7. Kuhu Alex läks?\n8. Kes oli eile valves ?\n9. Mis kuupäev on pildil?\n1. Neli. Üks nimi sildil „Valves“ jääb põõsa taha peitu, lisaks on pildil neli taldrikut ja lusikat.\n2. Paar päeva tagasi, reetjaks ämblikuvõrk telgi ja puu vahel.\n3. Paadiga. Aerud on jäetud puu juurde.\n4. Ei, kuna kana ekslemine näitab, et nad on kusagil küla lähedal.\n5. Lõuna. Oksad kalduvad põhjapoole . Lipp telgi katusel näitab seda, et tuul puhub suuremate okste suunast.\n6. Hommik. Eelmise küsimuse vastuse põhjal saame teada, kus on ida ja lääs ja edasi saab varjude asendi järgi järeldada, et on hommik.\n7. Liblikaid püüdma. Telgi taga on näha liblikavõrk.\n8. Tööl oli Colin. Peter ülesanne oli toiduvalmistamine ja James - toimetab oma seljakoti juures - ja Peter pildistab. Nimekirjas on Colin enne Peetrit, seega oli tema eile töövalves. kohustus nimekirjale oli eile tööl Colin\n9. 8. august, Peter nime kõrval on 8 ja ta oli valves. Arbuus reedab, et tegevus toimub augustis, sest siis valmivad arbuusid.


Soolorändur Malaisias | Not just a tourist. Traveller.\nFebruary 21, 2017 / marilyn\nOlles niisiis Butterworthis Gretele selleks korraks viimast korda lehvitanud, sai minust soolorändur. Enne reisile tulekut kaalusin, kas julgeksin sellise meeletu teekonna ka üksi ette võtta ja ma tõesti ei oska öelda, kas ja kuidas kõik oleks kujunenud, kui ma poleks Gretet enda reisikaaslaseks leidnud, aga pärast kolme ja poolt kuud rändamist tundsin, et ei, talvisesse Eestisse naasmiseks on vara ja Aasia on piisavalt turvaline, et üksi edasi minna. Oli saabunud aeg end usaldada ja end tõestada.\nMinu esimeseks üksi avastatavaks sihtkohaks sai väike külake nimega Pulau Pisang. Pulau Pisang tähendab tõlkes banaanisaart, ainult et seda saart ei ümbritse meri, vaid riisipõllud. Nimi on igati õigustatud, sest banaanipuid oli seal külluses – nagu ka teisi troopilisi viljapuid, kuid minu suureks kurvastuseks ei olnud parajasti õige hooaeg, nii et unistus endale puu otsast banaane või mangosid noppida jääb tulevikus täitmiseks (just nimelt täitmiseks – ärge kunagi öelge, et miski jääb vaid unistuseks!).\nHoolimata puuviljadefitsiidist olin banaanisaarest kohe pöörases vaimustuses, sest ega sa iga päev peatu kohas, kus peetakse koduloomadena kaht iguaani, üht megasuurt püütonit, paabulinde, kümneid ja kümneid viirpapagoisid ja paari rääkivat lindu. Siinkohal pean tunnistama, et isegi need linnud kõnelesid paremat malai keelt kui mina, nii et kahjuks ma nendega jutule ei saanud. Küll aga oskas üks lind ka inimese kombel naerda – üpris õõvastavalt, kuid siiski, öeldakse, et naer liidab… ja ta imiteeris suurepäraselt ka mootorrattakäivitamisega kaasnevat heli, nii et võin väita, et mõistsin umbes 10-20% tema jutust.\nLisaks koduloomadele võis keset metsikut Malaisia loodust kohata teisigi tegelasi. Ükskord loendasin oma magamistoast kokku viis sisalikku (muide, kas ma olen maininud, et sisalikud siristavad kohati nagu linnud?), teinekord jälle silmasin hommikukohvi juues põõsas kameeleoni. Või siis meile juba Tai kloostrist tuttav varaan Jimmy mõne meetri kaugusel aeglaselt kraavist välja loivamas. Šveitsi vabatahtlik olevat mõni päev eenne minu saabumist ka kobraga kohtunud – mina kahjuks küll peale megasuure püütoni ühtegi madu ei näinud (või õnneks?).\nPärast kameeleonidega kohtumist nägin unes, kuidas ma Indoneesias endale üht koduloomaks kaubelda üritasin.\nTundus kui paradiis. Nautisin sealset loodust ja nautisin aias töötamist. Ainuke probleem oli selles, et mu võõrustajad kartsid ilmselt, et ma lähen katki, kui ma üle 45 minuti järjest füüsilist tööd teen, sest niipea kui kolmveerand tundi oli täis tiksunud, hakkasid nad mu ümber tiirlema ja kutsusid üles puhkama. Puhkus ei tähendanud viieminutilist pausi, vaid pigem tund või midagi sinnakanti – ühesõnaga selline mõttetu aeg, mis on vedelemiseks liiga pikk, kuid millegagi toimetamiseks liiga lühike. Hostidel kulus see aeg ilusti ära kanepi töötlemiseks ideaalseteks jointideks ja siis nende suitsetamiseks ning võib-olla ka kerge laksu andva tee keetmiseks ja joomiseks. Tolle teega läks nii, et mina teadsin ainult seda, et see on täiesti legaalne nö kohalik alkohol ja kuidas sa siis ei proovi – eriti kui oled proovinud selliseid jubedusi nagu Hiina riisiviin või Lao viski. Hiljem kuulsin teistelt kohalikelt, et nooooh, tinglikult võib ju seda nii nimetada, aga toime on näiteks õllest tunduvalt erinev, nii et sisuliselt olin ma ka omamoodi laksu all, kui ma siis pärast teepausi puud pügasin. (Ja nüüd kujutage ette mu hoste, kes on nii kanepi kui “tee” mõju all.) Olgu öeldud, et tegelikult on kõiksugu narkootiliste ainetega seonduvale Aasias karmid seadused, sh surmanuhtlus, kuid sellegipoolest on nt kanep väga levinud ja väga odav.\nÜhesõnaga, õige kiiresti sain ma aru, et minu üks eesmärk – tutvuda kohaliku maaeluga ja näha lihtsate kohalike inimeste elu – on täidetud. Võib-olla see polnud päris selline, nagu ette kujutasin ja võib-olla pakkus see mulle vähem, kui ootasin, aga vähemalt sain sellest aimu. Näiteks mis puudutab seltskondlikku osa, siis banaanisaarel tundsin end üle pika aja üksikuna. Võimalik, et osalt seetõttu, et minu ja Grete tee oli hiljuti lahku läinud, aga arvan, et peamine põhjus peitus pigem selles, et ma ei tundnud, et mul suitsetavate ja 78% ajast malai keeles rääkivate inimestega väga huvitav oleks olnud. Ent nagu ma ütlesin – vale on eeldada, et kohalik külaelu juhuslikult sinna sattunud ränduri jaoks tingimata midagi väga idüllilist on. Ilmselgelt ei kõnele igapäevaselt riisipõldudel või puuviljaaias töötavad väikese küla elanikud inglise keelt ning keelebarjäär ning sellest tulenev kohalike inimeste vestlusringidest kõrvalejäämine on peaaegu paratamatud. Kui sa lisaks ei suitseta ega kitarri ei mängi, avastadki, et oma toaaknal kõõlumine ning lindude, oravate ja sisalike jälgimine pakub sulle palju enamat kui teistega terrassil istumine.\nOlles oma isu Pulau Pisangi loomadest täis vaadanud, jätsin riisipõldudest ümbritsetud saarega hüvasti ja läksin merest ümbritsetud saarele nimega Langkawi. Minu võõrustajaks sattus vahelduseks keegi, kes oli Eestist kuulnud ja seal isegi käinud, mh Tartus. Nagu selgus, oli tegemist ääretult toimeka mehega, nii et ühel hommikul leidsin ärgates kirja, et ta läks neljaks päevaks tööasjus Kuala Lumpurisse ja loodab, et hoian seni majal silma peal. Neli päeva tundsin end tema kodus ääretult vabalt, küpsetasin hommikuti pannkooke, korra tegin ka korraliku šokolaadikringli, sest oeh, kuigi siinne toit on vapustavalt hea, on vahel hea süüa midagi tuttavat ja harjumuspärast. Seejuures on siinsete inimeste usaldus päris imetlusväärne: ma kujutan ette, et suurem osa inimesi ütleks, et sorry, ma pean nüüd ära minema, palun otsi endale uus ulualune, kuid siin nähtavasti nii ei mõelda.\nKui alguses tundus vee läbipaistvus kummaline, siis nüüd tunduvad pigem kohad, kus sa ei näe 2 meetri sügavuse pealt põhja, kahtlased.\nKuna mu enda host minu jaoks väga palju aega ei leidnud, võtsin kätte ja tutvusin teiste enam või vähem kohalikega. See tähendab – inimestega eri maailma nurkadest, kes ühel või teisel põhjusel end just Langkawil sisse on seadnud. Muuhulgas võtsin omaks ka kohaliku elurütmi: ärkasin 12-13 aegu, lebotasin õhtupoolikuni kuni ilm oli piisavalt jahe, et välja minna, st jäi ainult 30 kraadi kanti, ja siis kusagil 2-3 ajal magama. Mõnikord, kui rohkem rannatuju oli, käisin end päeval ka päikesele näitamas, aga minu suur plaan mägedesse matkata jäi tulevikus teostatavaks plaaniks. Kõlab jälle nagu paradiis? Oligi.\nJa kuigi vahel tekib tunne, et kas saab veel paremaks minna ja kas Aasial tõesti on mulle veel midagi vaimustavat pakkuda – siis jah, saab! Üks mu reisi kõrghetki oli veel ees!\n← Ühe ajastu lõpp Malaisias\nPurjekaga Langkawilt Phuketisse →


Elcogen AS | Fondia\nPöördusime Fondia poole nende kogemuste ja teistelt nõustajatelt, kes olid Fondiaga koostööd teinud eelmiste Euroopa Investeerimispanga rahastamistehingute läbiviimisel, saadud soovituste põhjal.\nFondia töö selle projekti läbiviimisel oli professionaalne ja meie koostöö toimis hästi. Fondia juristidel olid vajalikud kogemused, nad olid proaktiivsed ning kergesti kättesaadavad. Meie koostöö kestis 4-5 kuud ning selle perioodi vältel saime alati kiirelt vastused oma küsimustele ning juristid näitasid kogu protsessi jooksul häid projektijuhtimise oskusi.\nFondial olid suurepärased varasemad kogemused keerulistes finantseerimistehingutes. Meil oli ajaline surve ja Fondia teadis, kuidas protsess õigeaegselt lõpule viia – survestades ka vastaspoolt. Ilma Fondia abita poleks me seda teha suutnud.\nPöördusime Fondia poole nende kogemuste ja teistelt nõustajatelt, kes olid Fondiaga koostööd teinud eelmiste Euroopa Investeerimispanga rahastamistehingute läbiviimisel, saadud soovituste põhjal. Fondia näitas, et nad võtavad oma tööd tõsiselt ja oskavad tehingud lõpule viia.\nSoovitaksin kindlasti Fondiat oma kaaslastele.


Juhtkiri: maksa elatusraha ära, või muidu… - Tänane leht\nJuhtkiri: maksa elatusraha ära, või muidu…\n5. veebruar 2016, 10:07\nTuhanded mehed ja naised, kes oma lastele elatusraha ei maksa, on üsna ühtviisi jutuks olnud pikki aastaid. Isegi need, kellel tegelikult suur sissetulek, ent miskipärast kange tahtmine just oma laste elatusraha maksmisest trikitades ja pettes viilida, pääsesid kergelt.\nVipsi ootab ees ringrada, kus võib palju valesti minna\nNüüd järk-järgult jõustuvad seadusemuudatused teevad aga Eestist riigi, millest kibedam on elatusrahavõlglaste elu vaid vähestes Euroopa riikides. Õigupoolest on kaua räägitud ka sellest, et riik võiks lastele mõeldud elatusraha esmalt välja maksta ja siis selle võlglasest vanemalt sisse nõuda. Võlanõudmise sunnivahendid on nüüd karmid, ent teine pool, mis tõepoolest hätta jäetud üksikvanema ja laste hädale kiiret leevendust tooks, on tegemata.\nMeie põhiseadus (paragrahv 27) ütleb sõnaselgelt, et vanematel on õigus ja kohustus kasvatada oma lapsi ja hoolitseda nende eest, ning perekonnaseadus kohustab andma lastele ülalpidamist. Kiusu pärast elatusraha võlgu jäänute suur hulk näitab, et me pole suutnud Eestis selle kohustuse täitmist tagada ja süsteemi hambutuse tõttu on kannatanud laste õigused.\nElatusraha nõudmisel korra majja löömisest on vahetu kasu neile, kelle pahatahtlikud võlglased nüüd näiteks autojuhiloa kaotamise hirmus vabatahtlikult maksma hakkavad või kellelt kohtutäiturid raha kätte saavad. Võib ka loota, et üldiselt väheneb hirm abitusse olukorda jääda. Riik näitab, et kohtu sõna maksab. Teisalt ei lahendata sellega nende üksikvanemaks jäetute probleemi, kelle endiselt teiseltpoolelt pole parasjagu midagi võtta. Eriti nüüd, kui võlgade sissenõudmise vahendid on olemas, tulekski kiireimas korras leida mõistlik ja tasakaalukas lahendus, kuidas ja millisel määral saaks riik neile appi tulla. Arutletud on selle üle tõepoolest kaua ning nüüd on aeg tegudeks.\nVõlanõudmise sunnivahendid on nüüd karmid, ent teine pool, mis tõepoolest hätta jäetud üksikvanema ja laste hädale kiiret leevendust tooks, on tegemata.\nLoomulikult ei tasu seejuures kujutleda, et riik võtaks kasvõi ajutiselt enda kanda miljonärist rongaisalt kohtus välja mõistetud hiigelsummad, ent näiteks elatusraha miinimumi ulatuses võiks riik väljamakse teha küll ning selle siis hiljem sisse nõuda. On moraalne ka selle juures mõelda, et abi tuleb ikkagi maksumaksjatelt, sealhulgas teistelt lapsevanematelt, kes oma pere eest hoolt kannavad.\nEnt ühetaolise karmi hukkamõistu ja hinnangutega ei tasu ka liiale minna. Meie tänasegi lehe kirjeldused näitavad, kui erinevad on inimeste saatused ja olukorrad. Lisaks tänase artikli trotslikule Andrele pole raske kujutleda ka elule juba niigi mitutpidi alla jäävat võlglasest isa või ema, kes kõikvõimalikest lubadest ilma jäädes kõigele käega lööb. Just neist räägibki kogenud kohtutäitur, kartes, et osa võlglastest lihtsalt kaugeneb karmide reeglite tõttu ühiskonnast veelgi rohkem.\nVana Veskimöldre kõrvale kerkib uus\nAnu Luure, juhuse tahtel teistmoodi kooli õppealajuhataja\nErki Holmberg – mees kolme presidendi taustal\nReisihimulised eestlased vajavad üha sagedamini konsulaarabi\nMagusameister Otto Kubo rõõmustab aasta esimese üllatuse üle\nValik teenetemärkide saajaid\nPresidendilt saab sel aastal teenetemärgi 99 inimest\nReinsalu jättis alkoholiseaduse eelnõu kooskõlastamata\nIndrek Neivelt teeb uut panka\nBensiin kallines oodatust poole rohkem\nPangad teenivad endiselt prisket kasumit\nLõpuks ometi avati Moskvas Gulagi muuseum\nTants Assange’i ümber jätkub\nLäti korruptsioonitõrjebüroo uurib Hispaania erootikaajakirja väidet\nLugejakiri: nagu ülesärritatud sipelgapesa?\nJürgen Tamme: nii nad tapsidki meie Schengeni!\nPostimees 1929. aastal: vangla põgenik ja tema armuke\nHenrik Roonemaa: unustage see 5G natukeseks ära\nIlmar Raag: psühholoogiline kaitse pole voodoo\nOudekki Loone: Rõivas, Tsahkna ja Ossinovski kolme väärtuse vahel\nFilme tuleb nagu Vändrast saelaudu\nPeep Pahv: tolavankade paraad ja tõsised presidendikandidaadid\nKahe päevaga põrandalt absoluutsesse tippu\nLeludes peituvad ohud\nVeiko Uri: miks mitte väike heategu teha\nTudengeil valmib tiksuv keelepomm\nVaike Reemann aitab mõista vanade asjade suurt võlu\nMart Jagomägi hällitas Ilmamaad\nUrve Kaasik, naisliikumise liikumapanev jõud\nTennisistid selgitavad Tartu meistrid\nTartu-Tallinna suusasõidust möödub pool sajandit


Slovakid said teada oma krooni sidumiskursi - Äripäev\nSlovakid said teada oma krooni sidumiskursi\n09. juuli 2008, 00:00\nSirje Rank 09. juuli 2008, 00:00\nRahandusministrid kinnitasid Euroopa Komisjoni ettepaneku siduda seni ujuvkursiga kaubelnud Slovakkia kroon tasemel 30,126 krooni eurost.\n"Tänane debatt oli nii-öelda olukorra konstanteerimine," ütles Brüsselis rahandusminister Ivari Padar, kelle sõnul sisuliselt teema enam arutusel ei olnud.\nSlovakkia läheb eurole üle sama keskkursiga, millega Slovakkia kroon on Euroopa vahetuskursi mehhanismis ehk nn euro eeskojas (mis peab demonstreerima valuuta stabiilsust) kaubelnud maikuu lõpust. Siis sai Slovakkia Brüsselilt loa valuuta 15 protsenti revalveerida ehk tugevneda lasta. Krooni revalveeriti ka 2007. aasta märtsis, toona 8,5 protsenti.\nSlovakkia peaminister Robert Fico ei varjanud eilse otsuse eel, et soovinuks võimalusel veelgi tugevamat kurssi. "Tugev kurss on hea inimestele ja nende säästudele," ütles ta, hinnates väga heaks siiski ka eile lukku löödud taseme.\n"Kauplesime välja kõige tugevama võimaliku kursi," kinnitas Slovakkia rahandusminister Jan Pociatek intervjuus Bloombergile. "Lahinguks ei läinud," märkis Padar.\nPociateki sõnul on kurss ettevaatav ning majanduse arenguväljavaateid arvestav. Samuti aitab see ohjata inflatsiooni, mis maikuus kiirenes 4%le.\nSlovakkia edu ja Eesti ebaedu Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmisel on ette heidetud Eesti praegusele valitsusele. "Seda edu on veel vara hinnata, kuivõrd sealne majandus peab nüüd uue keskkonnaga kohanema," ütles Eesti Panga rahapoliitika osakonna juhataja Ülo Kaasik.\nMingit imevitsa Padari sõnul slovakid ei kasutanud. "Eks see oli klassikaline - korras eelarvepoliitika, kontrolli all defitsiit ja kõik need teemad," ütles Padar.\nUniCredit Groupi vanemanalüütik James Oates hindab Eesti ja Slovakkia kõrvutamise jaoks liiga erinevaks. Slovakkiasse on olnud tohutu elektroonika- ja autotööstuse investeeringute tulv, mis suurendas nõudlust Slovakkia krooni järele ning tingis selle tugevnemise.\nEesti häda on selles, et hinnad on kohati Euroopa tasemest kõrgemad. Eesti peaprobleem on töö tootlikkus, raiub Oates. Kui see ei parane, siis püsib surve devalveerimiseks, milleks sobiv aeg oleks eurole ülemineku hetk.\n24. November 2011, 17:38


Mainor Audentes kaalub Concordia ostmist - Delfi\nPankrotiohus eraülikooli Concordia tegevus võib jätkuda, sest selle ostmisest on huvitatud Audentes Mainori ülikool.\nAudentes Mainori ülikooli nõukogu liige Heldur Meerits ütles Eesti Päevalehele, et üks positiivne kogemus Audentese ja Mainori ühinemisest on olemas ning võimaluse korral soovib ülikool Concordia tulevikus kaasa rääkida.\n“Õppekvaliteedi poolest on Concordia kindlasti väga hea kool. Juhul, kui võlasummad pole astronoomilised, võime selle ostmist kindlasti kaaluda,” ütles Meerits.\n27 miljoni krooniseks hinnatud eelarveauku peab Meerits 1300 tudengiga ülikooli kohta liiga suureks. Selliste numbritega pole tema sõnul mõtet läbirääkimisi alustada.\nSamas on võimalikud kokkulepped, et Concordia rektor Mart Susi vähendaks kooli võlga Kolu mõisa ja võib-olla veel mõne vara müügist saadava rahaga. Sel juhul investeerimisvõimalus Meeritsa sõnul suureneks.\n“Kuskil on mingi number, millest rohkem me kuidagi investeerida ei saa,” ütles Meerits. “Kolu mõisa müümine peaks küll tõesti võimaldama seda vajaliku raha suurust vähendada.”\nMeeritsa sõnul sõltub võimalik ost eelkõige võla lõplikust suurusest ning Concordia läbirääkimistest pedagoogikaülikooliga.\nHaridusministeeriumi seisukohta Audentes Mainori ülikool Meeritsa sõnul ei tea ning kindlaid ettepanekuid tehtud pole.\n“Kui selline lahendus tunduks haridusministeeriumile ja riigile mõistlik ja numbrid pole liiga suured, siis Audentes Mainor võiks kaasa tulla küll,” lisas Meerits. “Aga kui miski nende “kuide” positsioonis ei klapi, pole meil mõtet oma aega ja energiat sellele kulutada.”\nConcordia rektor Mart Susi investori kaasamist lähemalt kommenteerida ei soovinud.\n2001. aasta lõpus ühinesid Audentese Kõrgem Ärikool ja Mainori Majandusinstituut Audentes Mainori Ülikooliks. Audentes Mainori alla kuulub lisaks ülikoolile era- ja spordikool, täiendkoolitus ja spordibaasid. Koos Tartu filiaaliga õpib ülikoolis 1400 tudengit.


Mis juhtus kahtlases olukorras Flora värava all? Kuusk: pall löödi mulle vastu kõhtu, mitte vastu kätt - Sport\nMis juhtus kahtlases olukorras Flora värava all? Kuusk: pall löödi mulle vastu kõhtu, mitte vastu kätt\nMadin FC Flora värava all.Foto: Martin Pedaja\nFC Flora sai Eesti jalgpallimeistrivõistlustel kirja järjekordse võidu, kui koduväljakul alistati 2:1 Nõmme Kalju. Kohtumise lõpus läks Flora värava all ka kergeks raginaks ja tõuklemiseks. Sellele eelnes olukord, kus Flora kaitsja Märten Kuusk oli pikali maas ning Kalju mängijate arvates puudutas ta käega ka palli. Hilisema korduse põhjal ei olnud võimalik kindlalt väita, kas pall läks vastu kätt või mitte.\n„Tati ja tahtejõuga tuli võit ära. Kalju surus meid sügavale, kuid olime meeskond ja tulime sellest välja,“ tõdes Kuusk kohtumise järel Soccernet.ee otseülekandes.\nKahtlase olukorra kohta tõdes Kuusk, et midagi keelatut seal ei olnud. Lõpuks lahenes olukord sellega, et Flora puurilukk Ingmar Krister Paplavskis sai mänguvahendi enda kontrolli alla ning kohtunik andis vile ja jättis palli florakatele.\n„Käega ei olnud midagi. Lihtsalt läksin maha. Pall löödi mulle vastu kõhtu. Eks vedas ka. Mängisime lõpuni ja tasuks selline võit,“ sõnas Kuusk antud olukorra ja kogu kohtumise kohta.\nKuusk oli osaline ka olukorras, millest sündis Kalju ainus värav. Keskkaitsjana üritas ta olukorda klaarida, kuid ei saanud tsenderdusele pead vahele. „Sain riivekaga peaga pallile pihta. Sentimeetrite mäng. Tundub, et vabaks jäänud mängija ei olnud markeeritud. Lõpuks tulime sellest auga välja. Võit tuli koleda mänguga, kuid selliseid võite on ka vaja.“\nTurniiritabelis on Floral nüüd liidrina koos 37 punkti. Kalju on lähima jälitajana 28 silma peal.\nPremium liiga turniiritabel.\tFoto: Ekraanitõmmis\nKOGU TÕDE MÄNGUST | Kuuest kuus! Flora pani taaskord Kalju selili ja muutis oluliselt...\nFOTOD | Flora alistas liidrite mängus Nõmme Kalju\nPremium liiga jätkub Flora ja Kalju vahelise vastasseisuga\nPika mängujärgse arutelu tulemus: ajutine juhendaja Vassiljev määrati hooaja lõpuni Levadia...\nMis toimub Eesti liigas? Flora võimutseb, Kalju pigistab kivist vett, Levadia otsib mitut...\nFlora põhimees treenib üksinda ja soovib klubist lahkuda


Viimane koolikell pani 100. lennu noored tuiskama - Uudised - Virumaa Teataja\nViimane koolikell pani 100. lennu noored tuiskama\n16. aprill 2019, 0:02\nLapsepõlve tagasi. Rakvere gümnaasiumi 100. lennu noored panid lustima ka direktor Aivar Pardi.\nSel nädalal kuulutab viimase koolikella helin Lääne-Virumaa koolides lõpu algust. Eile lennutasid end tagasi lapsepõlve Rakvere gümnaasiumi 100. lennu õpilased, kaasas lemmikmõmmid, seljas naljakad loomakostüümid või lapsepõlve meenutavad kleidid, juustesse põimitud roosad paelad.\nNädal enne eesti keele riigieksamit on Rakvere gümnaasiumi viimase klassi 59 noorest saanud poisiklutid ja plikatirtsud. Auväärses vanas valges majas tekitab neis lõbusat elevust mängunurk aulas. Hobusekostüümis noormees püüab õhupalle ning ringi lendlevad seebimullid panevad noormehed ja neiud mõnusalt kilkama. Päris elu jõuab veel oodata.\nKoolikell mitte. Enne kui koolimaja aulas kõlab abiturientidele nende päris viimane koolikell, peavad gümnasistid kannatama veel ühe koolitunni. Siiski, tõsiseks ei minda, hindeid enam ei panda ja elevust jätkub.


Harjutus ja südame löögisagedus\nKes ei tohi raseduse ajal kasutada?\nMärgi oma vile\nMida peaks raseduse harjutusprogramm sisaldama?\nMillised harjutused on raseduse ajal ohutud?\nVenitusharjutused: kaela pööramine\nVenitusharjutused: õlgade pööramine\nStretching Exercise: jalg raputada\nStretching Harjutused: Põlveliigese pöörlemine\nMilliseid harjutusi tuleb raseduse ajal ära hoida?\nMillised raseduse muutused võivad mõjutada harjutust?\nHoiatus rasedate naiste jaoks\nKuidas saab varsti pärast tarnimist kasutada?\nRasedate jooga Merilin Tamme juhendamisel - hingeteekond.ee (Juuni 2019).\nRegulaarne treenimine raseduse ajal on teie tervisele ja heaolule oluline. See võib parandada kehahoia, vältida seljavalusid, vähendada väsimust, leevendada stressi ja ehitada vastupidavust, mida vajate tööks ja sünnituseks. Samuti võib see aidata vältida diabeedi tüübi tekkimist raseduse ajal (rasedusdiabeet).\nEnamik aeroobseid, resistentsuse ja paindlikkuse harjutusi on raseduse ajal ohutud, kuid kuna iga naine ja iga rasedus on erinevad, on enne raseduse ajal treeningprogrammi alustamist oluline konsulteerida oma arstiga.\nVarem ei soovinud Ameerika sünnitusabi ja günekoloogide kolleegium raseduse ajal oma südame löögisagedust treeningu ajal rohkem kui 140 lööki minutis, kuid see ei ole enam suunis. Enamik naisi, kes olid enne rasestumist füüsiliselt aktiivsed, võivad kehalise aktiivsuse säilitada raseduse ajal. Võib-olla peate intensiivsust vähendama; välja töötama mugaval tasemel, näiteks madala mõjuga aeroobika ja suure mõjuga. Kasutades ligikaudu 70% oma maksimaalsest südame löögisagedusest, ei muutu loote südame löögisagedus.\nKas olete aktiivne enne rasedust või mitte, võite raseduse ajal kasutada. American College of Obstetricians and Gynecologiysts ütleb: "Kui te olete aktiivne, ei pea rasedus teie tavapäraseid treeninguid muutma, " ja "Kui te pole aktiivne, on nüüd hea aeg alustada". Enamiku naiste jaoks on raseduse ajal kasutamine ohutu.\nKuid mõned naised ei tohi raseduse ajal kasutada. Kui teil on selline haigus nagu astma, südamehaigus või diabeet, peate enne treenimist nõu pidama oma arstiga.\nLisaks sellele võib teil olla soovitav vältida harjutust, kui teil on teatud rasedusega seotud haigusseisundid, sh verejooks või määrimine, madal platvorm, ähvardatud või korduv rasedus, eelnenud enneaegne sünnitus või varajase töö ajalugu või nõrk emakakael. Enne kui alustate treeningut, rääkige oma arstiga mõningate juhiste üle, mida saate ja mida ei saa teha.\nKui teete raseduse ajal tööd, veenduge, et te juua palju vett. Proovige joonistada 8 untsi vett 20-30 minutit enne treeningu algust ja 8 untsi iga 20-30 minuti jooksul treeningu ajal. Samuti pidage meeles, et hüdreerige oma tavapäraseid näpunäiteid. Kui teil on murettekitav, peate vannituba sagedamini kasutama, kuna te joote rohkem, looge jõusaalis, kus on olemas tualettruum, või kui te kõnnite või jooksete väljaspool, jääda koduse lähedusse, kui peate tegema boksipeatus.\nKonsulteerige oma arstiga individuaalse treeningprogrammi jaoks, mis on teie jaoks õige. Kuid kui teil on tervislik ja teie rasedus ilma komplikatsioonita on olemas mõned üldised juhised, mida enamik naisi võib kasutada. Alustage treeninguid viie minuti pikkuse soojenduse ja viie minuti pikkuse perioodiga. Proovige umbes 15 minutit kardiovaskulaarset aktiivsust ja jälgige oma südame löögisagedust. Aeglustage ja vähendage oma südame intensiivsust ja lõpetage õrnad venitused.\nKui olete rase, võite teha enamiku harjutusviise. Lihtsalt ära pingutage. Sellised tegevused nagu ujumine, jalutuskäik, siseruumides paiknevad jalgrattad, astmelised või elliptilised masinad või vähese mõjuga aeroobika klassid võivad olla väga kasulikud, kuna teie või teie lapse vigastus on väike.\nMõned muud tüüpi kehalised tegevused võivad siiski jätkuda, kuid võib juhtuda, et peate oma liikumisi muutma. Näiteks võivad tasakaalu muutused mõjutada teie tennise mängu ning teie rasedust võib vaja minna aeglustada. Raseduse edenedes võite kaaluda harjutusi, mis ei nõua tasakaalu ega kooskõlastamist.\nPikendamine on soovitatav kasutada selleks, et hoida oma lihaseid jäigalt ja soojeneda enne teist intensiivsemat treeningut. Järgmised slaidid vaatavad läbi mõned lihtsad sirvimised, mida saate teha enne või pärast treeningut.\nKaela pöörlemine aitab leevendada pinget kaela ja õlgadel. Alustage oma pead ettepoole, seejärel pöörake aeglaselt oma pea paremale, seejärel keskelt ja vasakule õlale. Tehke neli aeglast pööret igas suunas.\nÕngerattad aitavad hoida liikumisvõimalusi. Alustage oma õlgade ettepoole, siis pöörake need kõrvade suunas tagasi ja jälle tagasi. Pöörake suunda, tõmmates õlad tagasi, üles kõrvade suunas ja seejärel uuesti tagasi. Täida nelja pööret igas suunas.\nUjumismutlused võivad vähendada lihaste pinget ja säilitada paindlikkust. Alustage kätega oma külgedelt. Tõmmake oma parem käsi üles ja sirutage keha ettepoole, keerates seda külje poole, nagu oleksite indekseerimise insult ujumas. Korda vasakut kätt ja täida see järjestus 10 korda.\nTeie jalgade püsimine ja paindlikkus aitavad säilitada tasakaal raseduse edenedes. Reie nihe alustamiseks seisma ühe jalaga umbes kaks jalga teise ettepoole, jalgadega ettepoole suunatud jalad. Lükake ette oma kehakaalu, mida toetab teie esine reie. Vahetage küljed ja korrake, täites nelja vööri mõlemal küljel.\nJalu raputamine aitab säilitada vereringet. Istuge oma jalgade ja jalgadega pikemaks. Liigutage jalad üles ja alla õrnalt raputades.\nRaseduse ajal jalgade ja pahkluude paistetus on tavaline ja pahkluu pöörlemine võib aidata vereringes ja võib vähendada vedeliku kogunemist. Istuge jalgadega pikendatud ja varvastega lõdvestunud. Pöörake oma jalgu suurtel ringidel kogu jalga ja pahkluu abil. Pöörake neli korda paremal ja neli korda vasakul.\nSamuti on oluline kasutada põie, emaka ja soole toetavaid lihaseid. Kegel teostab nende lihasgruppide sihtimist ja nende tugevdamine raseduse ajal aitab teil neid lihaseid nende töö ja sünnituse ajal kontrollida.\nEt Kegel teostab selle sihtmärgi vaagnapõhja, arvan, et proovite uriini voolu peatada või proovida gaasi mitte üle anda. Püüdke mitte jalgu, tuharaid ega kõhu lihaseid liigutada. Kegelid on nii peenike, keegi ei peaks märku, et te neid teete. Lepige lihaseid kokku ja hoidke viis korda aeglaselt, siis lõõgastuge. Korda ühte komplekti kümme korda. Kas 5 komplekti päevas.\nHarjutused võivad aidata alaseljavalu leevendada, tugevdades vaagna-, puusa- ja reie lihaseid.\nSästri ettevalmistamine: istuge põrandal, põlvedel painutatud ja pahkluude ületamisel. Lükake veidi ettepoole, hoidke oma selja lõdvenenud ja sirge. Võimaluse korral saate seda positsiooni kasutada kogu päeva jooksul.\nKohandatud ajakirjanduse tegemine: istuge põrandal põlvedega painutatud ja jalgade jalad puudutades. Hoidke oma pahkluude peale ja tõmmake oma jalgu oma keha ette. Pange oma käed põlvede alla ja hingake. Vajutage oma põlved käte vastu ja samal ajal vajutage oma käed põranda vastu vasturõhu suunas. Hoidke kokku viiest.\nJooga on palju kasu tervisele, kuid see ei pruugi olla õige harjutusviis, kui olete rase. Proovige ainult sünnieelse jooga klassi, kus posesid on spetsiaalselt rasedatele suunatud. Kui te osalete regulaarses joogaklassis, veenduge, et eelnevalt teavitate õpetajat, et olete rase ja palute neil muuta oma poste. Vältige "kuuma jooga" klassi raseduse ajal.\nKuigi võite raseduse ajal teha palju harjutusi, tuleks vältida mõningaid harjutusi ja tegevusi, sealhulgas:\nOma hinge hoidmine mis tahes tegevuse ajal.\nTegevused, kus võib tõenäoliselt langeda (näiteks suusatamine või ratsutamine).\nVõta ühendust spordiga, sh jalgpall, jalgpall, korvpall ja võrkpall.\nIgasugune harjutus, mis võib põhjustada isegi kergeid kõhuhaigusi, nagu näiteks tegevused, mis sisaldavad liikuvaid liigutusi või kiireid muutusi suunas.\nTegevused, mis nõuavad ulatuslikku hüppamist, hüppamist, vahelemist, kopsakas või jooksmist.\nDeep põlve kõverad, täis sit-ups, topelt jalg tõuseb ja sirge jalaga toe puudutab.\nPingutades samal ajal venitades.\nLäätsekindlad liikumised seistes.\nRaske treeningutugevus, millele järgneb pikk tegevusaeg.\nHarjutus kuumas ja niiskes ilma.\nKui teie rasedus edeneb, lisatakse teie kehale täiendavad nõudmised. Oluline on kuulata keha ja kohandada oma treeningut vastavalt vajadusele. Mõned muutused, mis võivad tekkida, on järgmised:\nTeie arenev laps ja muud sisemised muutused nõuavad rohkem hapnikku ja energiat.\nRaseduse ajal toodetud hormoonid põhjustavad lihaseid, mis toetavad liigesed venitada, suurendades vigastuste riski.\nTeie raskuse lisakoor ja ebaühtlane jaotumine muudavad teie raskuskeskme.\nLisakoor muudab stressi ka alaselja ja vaagnapiirkonna liigestel ja lihastel ning lihtsustab teie tasakaalu kaotamist.\nRaseduse edenedes nihkub raskuskese, mis võib põhjustada tasakaaluhäireid. Tuleks vältida tegevusi, mis võivad suurendada kukkumise ohtu, näiteks tennis, uisutamine, aeroobika või võimlemine. Madala mõju harjutused nagu kõndimine on ideaalsed. Võite tunduda rämpsem kui enne, kui olete rase, sest teie suurem kõhu tõmbab oma kaalu edasi. Jälgige harjutusi, millega olete juba tuttav.\nAlati kuulake oma keha, kui olete välja töötanud. Lõpetage harjutused ja konsulteerige oma arstiga, kui:\nOn kõhuvalu, vaagnavalu või kontraktsioonid.\nPange tähele loote liikumise puudumist või vähenemist.\nTunne on nõrkus, peapööritus, iiveldus või peapööritus.\nTundke külma või rahulikku.\nÄrge unustage vedeliku ägenemist tupest või vedelikku, mis lekib pidevalt.\nPange tähele ebaregulaarset või kiiret südamelöögisagedust.\nÄrge unustage pahkluude, käte, näo või vasika valu.\nKas teil on lihasnõrkus.\nKüsige oma arstilt, kui saate pärast ravimi manustamist oma harjutust rutiini alustada. Enamik naisi saavad hakata tegema vähese mõjuga tegevusi üks kuni kaks nädalat pärast tupe sünnitust ja kolm kuni neli nädalat pärast keisrilõike. Jätkake oma vaagnapõhja harjutusi (Kegels), kuid tehke umbes pool sellest, kui te olete rase. Ärge liigutage seda. Teie keha vajab aega, et paraneda, nii et kasutage seda saatejärgset aega, et oma beebi nautida!


MadalBal - Organismi puhastamine - Organismi puhastamise programm NEERA\nŠlakkide organismist valjutamine\nEsitame raskustele valjakutse!\nVäljavõte raamatust Dr.K.A. Beyer - The Lemon Detox Diet\nMille jaoks on tingimata vajalik perioodiline puhastamine oma organismile ?\n"Toiduainete peamine eesmark seisneb selles, et tugevdada keha ja toetada tervist, kuid paljud meist on muutnud soomise keha ja tervise havitamise surmavaks aktiks."\nKõik meie organismi rakud eritavad pidevalt oma elutegevuse käigus kõikvõimalikke toksiine. See on iga elava organismi elutegevuse normaalne funktsioon. Neid loomulikke rakueritisi nimetatakse endogeenseteks eritisteks, mis tekivad kõigi meie organismi organite normaalse funktsioneerimise tulemusena.\nKahjuks lisavad tänapäeva ühiskonnas suurem osa toiduks tarvitatavatest toiduainetest täiendavaid toksiine nendele loomulikele eritistele, mida toodavad meie organismi rakud. Niisiis kõik, mis satub meie organismi väljastpoolt, peab olema korralikult seeditud ja kehast väljutatud, vastasel korral muutub see täiendavaks toksiliste ainete kogumiks organismis.\nSuurem osa tänapäeval tarbitavast toidust muutub meie organismis toksilisteks jääkideks sellepärast, et nende seedimine ja organismist väljutamine ei ole täielik. Kõik töödeldud toiduained, kunstlikud lisandid, ebatervislik toit, kiirtoit, kõik see koormab täiendavalt meie organismi.\nLisaks ebatervislikule toitumisele saastub meie organism toksiliste ainetega ka ümbritseva keskkonna kaudu. Linnade ja suurlinnade halb keskkonnaseisund soodustab seda. Mõningate arvutuste kohaselt sisaldub meid ümbritsevas õhus üle 200 000 toksilise ühendi. Paljud nendest mürgistest ainetest satuvad meie organismi.\n2001. aastal viis ameeriklaste Haiguste Uurimise Keskus läbi uuringu toksiliste ainete sisalduse kohta inimorganismis. Uuringu läbis 2500 inimest ja nende organismidest leiti vähemalt 700 sünteetilist kemikaali.\nSamuti uuriti vastsündinud imikuid ning nende organismidest leiti samuti ligikaudu 200 toksilist komponenti. Vastsündinute organismis olid kõige levinumateks kemikaalideks elavhõbe, pestitsiidid, teflon (hiljuti kantserogeenseks aineks tunnistatud).\nTänapäeval alles uuritakse nende ainete mõju meie organismile. Kuid on juba selge, et need kemikaalid sisalduvad meie organismis ning võivad mõjutada meie immuunsüsteemi ja kutsuda esile kergemaid vaevusi ning haigusi, kuid real juhtudel põhjustada ka raskeid haigestumisi. Paljud levinud haigused on seotud toksilisusega.\nOlete Te mõnda neist haigustest enda juures täheldanud?\nPinges või jäik kael\nSuurem osa südamehaigustest, diabeet ning teatud vähkkasvajad on põhjustatud meie organismis leiduvatest toksiinidest.\nDieet Neera Super Cleansing võimaldab puhastada Teie organismi toksiinidest, alandada kehakaalu ja hoida ära mitmesuguseid haigusi.


Parim rasva poletamine soojenemine - Kuhu kaob keharasv?\nKuidas magu puhastada: dieet kehakaalu langetamiseks Kõige sagedamini koguneb maos rasv istuva eluviisi ja alatoitluse tõttu. Adenosiintrifosfaadi tootmiseks lagundab meie keha ladustatud rasva rasvhapeteks või kasutab selleks glükogeenivarusid.\nLihtsaim viis liigsetest kilodest vabanemiseks on rasva vähendamine dieedis Ta kaotas kaalu 85—69 kilogrammi nüüd kaalus kuni 65 kg. Mingeid erilisi polnud. Sage söögikord korda päevas. Ööseks rasvavaba kodujuust.\nPäeva jooksul tailiha, kana ja kala. Naiste õnne oli ka maiustuste näol kord nädalas koogitükk või pirukas. Puu- ja köögiviljad pole eriti piiratud.\nMõnikord tegi ta jogurtiga puuviljasalati vormis suupisteid Muidugi olen AnnLi elustiiliga nõus, kuid minu jaoks on see natuke keeruline. Muidugi käin sportimas ja järgin mõnda valitud dieeti, kuid minu oluline sõber kui nii võib öelda ülekaalu vastu võitlemisel on mineraalvesi Donat Magneesium.\nSee aitab mul väga hästi vormis hoida. Soovin, et kõik oleksid saledad ja terved. Olin aasta aega aktiivselt fitnessiga tegelenud, trenni nädalas, pumpasin rauda 1, tundi. Vormid muidugi said paremaks, kuid kaal parim rasva poletamine soojenemine mõelnud enne suve muutuda lihased kasvavad. Pealegi dieet ilma mööndusteta, tk. Kõige keerulisem on kohviga, kuid kuu aja pärast harjud ära ja hakkad seda jooki teisiti tajuma, saad maitsest aru ega saa seda enam suhkruga juua.\nKui kalorite loendur aitab dieedil esmakordselt, siis üllatate teid ise, kui palju te tegelikult sööte.\nSeejärel õppige, kuidas kindlaks teha, kui palju sa sõid. Füüsilise suurendamiseks. Võite pärast tööpäeva jalutada jätke lihtsalt tipptund vahele või võimaluse korral lõuna ajal. Minu isa näiteks kõnnib 5 km lõuna paiku ringiga ringi pargis. Panen endale päevane norm 10 km ja üritan seda täita. Ärge unustage, et paks inimene ei peaks alustama jooksmisest, liiga palju koormust põlvedele.\nMurdmaasõit on eriline nauding ja suured kalorikulutused. Rullid, uisud, suusad - kõik saab korda. Hommikul kaalumine muidugi pärast tualettruumi näitab teie netokaalu ja aitab teil mõista, kuidas see muutub.\nÜldiselt pidage meeles enda jaoks lihtsat reeglit - võite harjutada ennast alles täna, "homne" tähendab "mitte kunagi". Ja veel, on väga oluline, et teid peres toetatakse, on raske süüa köögiviljasalatit, kui lemmikpasta kruvitakse teie silme ette mereväe kolisevasse majesse ja kõik see enne magamaminekut. Kuidas põletada nahaalust rasva? Kõik kuidas kaotada kõht rasva Nahaaluse rasva põletamise strateegia kõhule ja külgedele seisneb selles, kuidas kaalust alla võtta, kiiresti kaalust alla võtta, kõht eemaldada ja kuubikud ajakirjanduses saavutada.\nSoov vabaneda nahaalustest rasvadest kõhus on põhjus, mis sunnib tuhandeid inimesi dieete järgima ja kurnavat sporti tegema. Siiski on oluline täpselt teada, kuidas keha rasvavarude vastu võitleb - see aitab mitte ainult kiiresti rasva kõhust eemaldada, vaid aitab säilitada ka stabiilset kehakaalu.\nSamal ajal ei piisa nahaaluse rasva põletamiseks regulaarselt spordiga tegelemisest - sageli mängib toitumine kehakaalu langetamise protsessis palju suuremat rolli.\nParim rasva poletamine soojenemine täpselt organism rasvadest lahti saab? Mis põletab rasva kiiremini?\nAllpool leiate vastused. Nahaalune rasv on pehme rasv, mis asub naha ja lihaste vahel. Maos moodustub seda tüüpi rasv alatoitumise taustal istuvast eluviisist - peamiselt kiirete süsivesikute ja küllastunud loomsete rasvade liigsest sisaldusest dieedis. Kõige tõhusam strateegia nahaalusest rasvast kiireks vabanemiseks on kombineerida regulaarsed kuid mõõdukad spordi- ja dieedid kalorite defitsiidiga.\nMeeste testosteroon hoiab ära rasva kogunemise jalgadele ja rinnale, samas kui naiste östrogeen aitab sellele aktiivselt kaasa. Parim strateegia nahaaluse rasva põletamiseks alakõhus meestele on testosterooni taseme tõstmine jõutreeninguid teheskeskendumine kõhulihaste tugevdamisele ja madala südame insuliinitasemega südame pikaajaline kardio.\nLisaks surub sisemine rasv mehaaniliselt siseorganeid ja võib häirida rühti. Õunale on iseloomulik kuju sisemine ja mitte nahaalune rasv. Esiteks ladestub see vistseraalne rasv soolestiku, kõhunäärme ja maksa ümber, seejärel rasvumise edenedes mao sisepinnast kaugemale - kõik see suurendab survet organitele. Kõhu rasv Vistseraalsest rasvast vabanemiseks on vaja teha pikki ja mõõdukaid kardiotreeninguid, mis viiakse läbi pulsi rasvapõletustsoonis.\nKaalukaotus ja rasvapõletus saavutatakse sel juhul keha reageerimise insuliinile normaliseerimise ja rasvkoe kapillaaride tiheduse suurendamise kaudu. Treenimine pole aga üldse võimeline sõna otseses mõttes parim rasva poletamine soojenemine rasva põletama.\nTunnis kardio ajal kulutatud kalorite hulk on võrreldav toidu keskmise portsjoniga. Tegelikult pole treenimine rasvade põletamise mehhanism, vaid ainult viis ainevahetuse normaliseerimiseks.\nSisemise rasva vastu võitlemise peamine reegel on pingutuste jada - kuna selline rasv ei ole füüsiliselt võimeline "minema" kiiremini kui — g nädalas, pole kaalu kaotamiseks mõtet näljaseid dieete süüa ega mitu tundi südant teha.\nLoe rohkem: Kuidas põletada nahaalust rasva? Lily kaalulangus epping rasv põletatakse esiteks negatiivse kalorisisaldusega - päeva jooksul peaksite kulutama rohkem energiat kui tarbite toiduga. Erandkorras põhjustab see keha raisatavate vabade rasvavarude raiskamist. Sellepärast mängib dieedi kontrollimine sageli suuremat rolli kui südame. Suhkru ja kiirete süsivesikute probleem seisneb ainult osaliselt nende kõrge kalorsuses - vere glükoositaseme järskude hüpete tõttu toidavad need tooted söögiisu märkimisväärselt, sundides inimest regulaarselt üle sööma.\nIsegi ideaalsetes tingimustes suudab keha nädalas põletada mitte rohkem kui — g rasva, mis on praktiliselt kättesaamatu algajatele, kellel on minimaalsed teadmised õige toitumise ja rasvapõletuse treeningute kohta.\nAm J Physiol Endocrinol Metab. Seda tõde peaksid teadma kõik, kuid erilist tähelepanu tuleks pöörata jõutreeningutele ja proteiinisisaldusele ning mitte ainult jooksmisele ja paastumisele. Olge kannatlik - ega pea te liiga kaua ootama hinnatud tulemusi. Kui me räägime kehakaalu kaotamisest, vaid pigem normaalsest eluviisist, siis peaks kõik toimuma mõõdukalt.\nIse kasvu, 46 aastat.\nKaal oli peaaegu pidevalt 83, nüüd 67 - 72 peaaegu pidevalt, sõltuvalt aastaajast. Ma juhin väga lihtsat eluviisi - lihtne harjutus hommikul või päeva jooksul sõltub päevasest minutilisest tööst kükid, tõuked, latt, tagurpidi keeramine, venitamine. Toitumise osas söön ma peaaegu kõike, kuid ainus, mida peate jälgima, on kalorite arv ja BZHU suhe Hakkasin kaalukaotuse nimel kõndima.\nTa veetis 3 nädalat ma teen 5 päeva, 2 vaba päeva. Tulemus on: see võttis peaaegu 2 kg. Kuid kolmanda nädala lõpuks ilmusid krambid kätele ja närviline tikk silma. Kas see kõik puudutab kaaliumi ja magneesiumi? Milliseid tooteid ja millises mahus peaksin parim rasva poletamine soojenemine harjutades tutvustama?


Kevin68, РМЗ 1.413-6 ( Riga-13 ) 1990 - Page 7\nby Kevin68 on Laup Jan 09, 2010 3:04 am\nTänaseks on see masin olnud minu käes täpselt aasta aega.\nby Kevin68 on Esm Jan 18, 2010 5:21 am\nVahepeal sai teostatud siduriremont ning vahetatud sai sidurivõll, surveplaat, sai tehtud uus esimene lamellketas (tänud Kaurile), siduripulk sai vahetatud ning siduri pulga järel käiv kuul ja lõppudelõpuks sai uus siduritross tehtud.\nSain kätte ka kaasfoorumlase oldmopedi käest ostetud Riga kleepsu repliikad - suured tänud!\nby urmet48 on Esm Jan 18, 2010 5:59 am\nVäga viis tulemus kleepsudega. Peaks kah Jaanilt kleepse pommima\nby Kevin68 on Püh Jan 31, 2010 8:43 am\nKui masin sügisel värvimises käis, unustasin ketikaitsme värvimisse saatmast. Õnneks õnnestus mul see ketikaitse nüüd värvi alla saada samas töökojas - tänaksin siin kohal Urmetit! Tegin täna ketikaitsme seest poolt kivikaitsmega üle ja külge see läkski. Sõela puhastasin ka ükspäev summutis ära.. muud nagu teinud polegi.\nPimedas ruumis kahjuks head pilti ei saa.. kui ilmad ilusamad teen päeva valges ka ühe pildi.\nby Kevin68 on Reede Apr 09, 2010 2:04 am\nLäinud ta ongi.. ehk uus omanik hoolitseb masina eest paremini kui mina seda suutsin. Jätan teema avatuks, sest uus omanik lubas seda kunagi jätkada.\nRohukülla sõit, ehk siis viimased kilomeetrid minukäes:\nby raits121 on Reede Apr 09, 2010 3:45 am\nNuuks nuuks. Niikauaks seda siis oligi aga kuskil teemas veel ütlesid ka et seda masinat sa ei müü.\nby Kevin68 on Reede Apr 09, 2010 4:44 am\nÜle aasta aja oli, tavaliselt kaherattalised minu käes üle kuu aja ei püsi.. aga ehk ma olengi selline inimene, nooruspõlves tuleb võimalikult palju vanatehnikat läbi sõita ning siis kindla masina peale jääma. Ei need Riga-13ned kuskile kadunud pole, neid on piisavalt siin maailmas ja hinge kui sellist neil ka pole.\nby urmet48 on Reede Apr 09, 2010 6:03 am\nKevin68 kirjutas: hinge kui sellist neil ka pole.\nOled sa selles väites kindel?\nMasinale tekib hing, kui temaga piisavalt kaua ja põhjalikult oled tegelenud. Mul Gauja on juba nimegi saanud niimoodi\nby Kevin68 on Reede Apr 09, 2010 8:50 pm\nEks selline kui moraalne väärtus on tal jah olemas.. aga nad siiski ei ole elusolendid. See müümise otsus ei tulnud mulle kergesti ning praegu ma keldris ei käi ning vast see on põhjus, miks väga puudust ei tunne. Aga kui keldrisse taas asja on, küll siis kahetsema hakkan ka.. üks mis kindel. Aga ma olen veendunud, et peaaegu iga masin mis mul olnud on, olen ma müümise järel mingi aja pärast kahetsema hakanud, et sai nii kergekäeliselt käest antud.. aga kahjuks pole mul nii palju rahalisi võimalusi, et saaks mitut masinat korraga ülal pidada, samas mõnikord tahaks jällegi uut ja huvitavat masinat, avastamis- ja remondirõõm mulle meeldib.\nby Kevin68 on Teis Okt 26, 2010 4:32 am\nArvan, et lukustan nüüdseks teema lõplikult, kuna uus omanik vast seda enam uuendama ei hakka.. viimane kiri mis ma tema käest sain oli selline:\nmootori ehitus on juba kõvasti üle 5 tuhande läinud + muud asjad .ainuke asi mis ei ole ringi tehtud on tõesti veel raam ja paak. nagu ma sulle ütlesin ehitasin rattast võistlus ratta mitte ei jätnud kuuri . peale sinu võrri olen veel 3 tk ostnud millest momendil teen kokku ühte korraliku..............\nEhk siis reaalselt seda konkreetset masinat enam ei eksistreeri, on vaid osad mis sellest alles jäänud on. Meenutuseks üks video, mis mul kunagi sai valmis tehtud ehitusloost.


Päev liikluses: Põlvamaal teelt välja sõitnud autos sai viga 4-aastane poiss, Tartus põrkasid kokku auto ja roller - DELFI\nPäev liikluses: Põlvamaal teelt välja sõitnud autos sai viga 4-aastane poiss, Tartus põrkasid kokku auto ja roller\nMöödunud ööpäeval toimus kaheksa liiklusõnnetust, milles sai vigastada üheksa inimest, kelle hulgas ka üks 4-aastane laps. Samuti tabas politsei 15 alkoholi tarvitanud mootorsõiduki juhti.\nEile kella 8.10 paiku toimus liiklusõnnetus Põlvamaal Mikitamäe vallas Räpina-Kahkva tee 10. kilomeetril, kus sõiduautot Volkswagen Sharan juhtinud 31-aastane naine kaotas sõiduki üle kontrolli ja sõitis teelt välja kraavi. Autojuht ja sõidukis viibinud 4-aastane poiss toimetati Põlva haiglasse kontrolli.\nKell 9.52 sõitis 20-aastane naine Tallinnas J. Sütiste teel kaubikuga Peugeot Boxer tagant otsa tema ees samas suunas liikunud ja pidurdanud sõiduautole Toyota Avensis, mida juhtis 59-aastane mees. Toyota juht toimetati sündmuskohalt Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\nKella 10.55 ajal sõitis 41-aastane naine Tallinnas Mere pst 2 juures sõiduautoga Volvo XC60 tagant otsa temaga samas suunas samal sõidurajal liikunud ja reguleerimata jalakäijate ülekäiguraja ees peatunud sõiduautole Mitsubishi Outlander, mida juhtis 40-aastane naine. Kokkupõrke tagajärjel liikus sõiduauto Mitsubishi otsa ülekäigurajal sõiduteed ületanud 64-aastasele naisele. Jalakäija toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.\nKella 11.55 ajal sõitis 21-aastane naine Tartus Jaama tänaval sõiduautoga Ford Focus peateele vasakpööret sooritades ette teises sõidureas vasakult lähenenud rollerile TMS, mida juhtis 22-aastane mees. Toimus kokkupõrge, kiirabi toimetas rolleri juhi Tartu Ülikooli Kliinikumi kontrolli.\nKella 14.49 ajal toimus liiklusõnnetus Tartumaal Vahi alevikus Jõhvi-Tartu-Valga maantee ja Vahi tee ringristmikul, kus sõiduautot Audi A6 juhtinud 55-aastane mees sõitis ringristmikule sõites otsa seal liikunud mopeedile Jiajue, mida juhtis 30-aastane mees. Kiirabi toimetas mopeedijuhi Tartu Ülikooli kliinikumi kontrolli.\nKella 18.50 ajal toimus liiklusõnnetus Ida-Virumaal Kohtla-Järvel Estonia puiesteel, kus sõiduautot Volvo S80 juhtinud 23-aastane naine sooritas ümberreastumise manöövrit samas suunas liikuva liinibussi Irisbus Crossway ees. Manöövri tulemusel pidurdas 56-aastane bussijuht järsult ja toimus kokkupõrge sõidukite vahel. Bussis püsti seisnud 55-aastane naine kukkus. Kiirabi toimetas reisija Ida-Viru Keskhaiglasse kontrolli.\nEile toimus vahejuhtum, kus 48-aastane mees sooritas sõiduautoga Mazda 323 Tallinnas majade vahelt parempööret Puhangu tänavale ning sõitis ette mööda Puhangu tänavat Sõle tänava poole liikunud liinibussile Volvo Säffle, mida juhtis 55-aastane mees. Kokkupõrke vältimiseks pidurdas bussijuht järsult, mille tagajärjel kukkus bussis 62-aastane naine. Reisija toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\nKell 22.29 sõitis 48-aastane mees Kohtla vallas Tallinna-Narva maantee 155. kilomeetril sõiduautoga Toyota Land Cruiser otsa vasakult ette jooksnud põdrale. Juht toimetati Ida-Viru Keskhaiglasse kontrolli.