Aju läbipaistva vaheseina tsüst: sümptomid, ravi, tagajärjed - Ärahoidmine August\nInimese aju on väga keeruline organ, mis on moodustatud paljudest omavahel ühendatud osakondadest. Patoloogia või ebaõnnestumine ühe osakonna töös põhjustab tööprotsesside häireid ülejäänud osas.\nAju läbipaistev vahesein koosneb ajukoest ja sellel on kaks õhukest plaati, mille vahel on pilusarnane õõnsus. See õõnsus eraldab kollakeha aju esiosast. Normaalsetes tingimustes on see vaheseina ruum ruudukujuline ja sisaldab CSF-i.\nSelle vaheseina moodustumist jälgitakse isegi loote arengu varases staadiumis. Ultraheli teostamisel diagnoositakse selle olemasolu, samuti lehtede vahe suurus ja nende vastavus rasedusajale.\nAju läbipaistva vaheseina (Verge'i õõnsus) tsüst on õõnsuse kapsli moodustumine, mis asub ajuõõnes, sellel on tihedad seinad ja sees vedelik.\nSeda tüüpi neoplasm ei ole patoloogiline kõrvalekalle, vaid arenguhäire, mis ei kujuta endast ohtu elule ja keha normaalsele toimimisele..\nLäbipaistva vaheseina tsüst moodustub vaba ringluse ja tserebrospinaalvedeliku kogunemise rikkumise tõttu, algab teatud piirkonna isoleerimine, mis aja jooksul võib akumuleeritud vedeliku rõhul kasvada..\nMaksimaalse suuruse saavutamisel surub kapsel ümbritsevad koed ja venoossed anumad kokku, sulgeb vatsakeste vahelise ruumi, mis on ette nähtud vedeliku ärajuhtimiseks, mis aitab kaasa koljusisese rõhu tõusule.\nMRI tagajärjel sarnane haigus leitakse veerandist patsientidest..\nKuid enamik spetsialiste klassifitseerib läbipaistva vaheseina tsüsti arahhnoidse tüübina, kuna see on sfääriline moodustis, mis asub ajukelme vahel ja mille sees on vedelik. Seda tüüpi moodustumist esineb meestel sagedamini kui naistel..\nSõltuvalt asendist paikneb moodustumine ventrikulaarse vaheseina esiosade piirkonnas või hõivab territooriumi kuni väikeaju ja kollakeha.\nVedelaga kapsel on kaasasündinud ja omandatud.\nVerga tsüsti kaasasündinud vorm:\ndiagnoositud väikelastel 60% juhtudest ja peaaegu kõigil enneaegsusega;\nsel juhul on see peaaegu alati asümptomaatiline ja diagnoositakse sageli juhuslikult;\ntavaliselt ei vaja ravi ja elimineeritakse 75% ulatuses iseseisvalt;\nõõnsuse väljanägemise põhjus on loote arengu patoloogia, emakasisene infektsioon ja trauma.\nTsüsti omandatud vorm:\nesineb elu jooksul peavigastuste, põrutuste, ajuverejooksude, kesknärvisüsteemi põletikuliste ja nakkuslike kahjustuste tõttu;\nsee vorm on võimeline arenema suureks, tuues seeläbi tervisega seotud tüsistusi;\nolukorra süvenemise vältimiseks tuleb omandatud vormi süstemaatiliselt jälgida ja ravida.\nAju läbipaistva vaheseina kaasasündinud tsüstil kasvu puudumisel sümptomid puuduvad, kuid kui see areneb või selle vorm omandatakse, põhjustavad juba väikesed suurused järgmisi sümptomeid:\npeavalu, pigistav iseloom, mis tuleneb ajukoe kokkusurumisest;\nvähenenud nägemis- ja kuulmisfunktsioonid;\nkuulmis hallutsinatsioonide, nagu müra ja helin, esinemine;\nAja jooksul liituvad raskemad sümptomid, mille olemus sõltub neoplasmi lokaliseerimisest.\nKuna Verge õõnsuse omandatud vorm kipub kontrollimatult arenema, tuleks seda pidevalt jälgida. Sel eesmärgil tehakse perioodiliselt järgmist:\nNende protseduuride abil on võimalik läbi viia diferentsiaaldiagnostika, et teha kindlaks, kas tegemist on tsüsti või kasvajaga. Kui kontrastaine süstitakse intravenoosselt, ehitab kasvaja selle üles ja kapsel jääb inertseks.\nTäiendavate uurimisprotseduuridena, mille puhul on nähtav läbipaistva vaheseina õõnsuse tsüst:\nvererõhu kontrollimine riskirühma määramiseks, insuldi areng, mille järel moodustuvad neoplasmid;\nvereanalüüs nakkuse tuvastamiseks.\nFotol oleva aju läbipaistva vaheseina tsüst on näidatud nooltega\nKui MRI näitab neoplasmi kasvu, võetakse selle arengu põhjuste väljaselgitamiseks täiendavaid meetmeid. Kõigepealt peaksite:\nmäärake põletikulise protsessi lokaliseerimise koht ja vere hüübimise kvaliteet;\nvereringesüsteemi töö häirete paljastamiseks, selleks uuritakse ultraheliuuringul verevoolu pea anumates, mis võimaldab leida isheemia kohti, kus kapslid arenevad;\ntuvastada võimalikud autoimmuunhaigused;\nkontrollige veres kolesterooli, et teha kindlaks ateroskleroosi eelsoodumus, mis on tsüstide moodustumise põhjus;\nsüdame rütmipuudulikkuse või südamepuudulikkuse tunnuste osas kontrollige südame aktiivsust ECHO-KG abil.\nProtseduuride ja konsultatsioonide jaoks peate võtma ühendust neuroloogi või neurokirurgiga.\ntserebrospinaalvedeliku ringluse normaliseerimine;\nhariduse olukorra jälgimine;\nAju läbipaistva vaheseina tsüsti diagnoosimisel koosneb ravi tavaliselt järgmistest meetoditest:\nVaatlus - kui moodustumine ei tekita ebamugavusi ega halvenda patsiendi heaolu, soovitab spetsialist jälgida õõnsuse seisundit kaks korda aastas MRI või CT abil ning kui kulg on soodne, pole ravi vajalik..\nKonservatiivne ravi - kui Verge õõnsus hakkab suurenema, kasutatakse ravimiravi: koljusisese rõhu vähendamiseks kasutatakse osmootseid diureetikume, nootroopseid ravimeid, vahendeid vereringe ja vedeliku väljavoolu parandamiseks. Samuti kasutatakse ravi ajal ravimeid hariduse väljanägemise põhjuse kõrvaldamiseks, viiakse läbi aktiivne võitlus probleemi põhjustanud haiguse vastu.\nOperatsiooni tehakse siis, kui konservatiivne teraapia ei aita. Operatsiooni olemus on tsüsti seinte tühjendamine spetsiaalse sondi abil, mis sisestatakse vatsakesse. Tehtud aukude kaudu läheb vedelik aju vatsakeste õõnsusse ja moodustise suurus väheneb. See toiming on 80% efektiivne, kuid mõnikord koguneb vedelik seinte sulgemise ja luumenite sulgemise tõttu uuesti. Tagasilangus viib teise operatsioonini - möödaviik, koljuluu tehakse auk spetsiaalse drenaažitoru sisenemiseks moodustunud kehasse, see ei lase enam ainel luumenit koguneda ja sulgeda. Selle operatsiooni puuduseks on nakatumise võimalus.\nKirurgiline sekkumine annab tulemuse ainult ühekambrilise moodustumisega, kui Vergi tsüstil on mitu sektsiooni või väga tihedad seinad, on tagasilangemine vältimatu.\nPrognoos, tagajärjed ja ennetamine\nEnamikul juhtudel, eriti avastamise varajases staadiumis, on prognoos soodne..\nKuid aju läbipaistva vaheseina tsüsti kiire kasvu korral võib tekkida vale ravi, hiline avastamine, tõsised tagajärjed - aju kudede ja veresoonte kokkusurumise tõttu võib tekkida krooniline rõhu tõus, teadvuse kaotus, aju hapnikuvarustuse halvenemine, nägemise, kuulmise ja motoorsete funktsioonide halvenemine, krampide esinemine.\nHaiguse kaasasündinud vormiga väikelastel toimub füüsiline ja emotsionaalne areng asjakohasel tasemel, kui neoplasm on iseseisev ega põhjusta kaasuvaid probleeme. Vastasel juhul raskendavad olukorda erinevad anomaaliad.\nVerga tsüsti väljanägemise vältimiseks pole ennetusmeetmeid, kuid oluline on vältida traumaatilisi olukordi, nakkushaigusi, mis võivad provotseerida selle moodustumist, vererõhu tõusu.\nKui haridus on juba olemas, on see vajalik iga kuue kuu tagant - läbida neuroloogi uuring, teha MRI või kompuutertomograafia ja mitte tegeleda traumaatilise spordiga. Uuringute arv võib varieeruda sõltuvalt hariduse seisundist ja patsiendist.\nOperatsiooni edasilükkamise korral suureneb spetsialistide külastuste arv kuni 1 kord iga 4 - 6 kuu tagant.\nSeda tüüpi tsüst ei kujuta ohtu inimese elule ja tervisele, kuid see ei tähenda, et kõik võib jätta juhuse hooleks, esimeste sümptomite korral tuleks pöörduda spetsialisti poole ja jälgida selle seisundit pidevalt. Ainult sel juhul ei häiri tavapärane elukäik..\nHoolimata kaasaegse meditsiini kõrgest tasemest, pole kõiki inimkeha organeid ja süsteeme praegu põhjalikult uuritud. Üks näide on aju. Sellel on suur arv osakondi, millest igaühte iseloomustavad oma struktuuriomadused ja mis täidavad teatud ülesandeid, kuid kõigil neil osakondadel on lahutamatud suhted. Kasvajate ilmnemine mis tahes osakonnas põhjustab närvisüsteemi põhiosa talitlushäireid ja kujutab tõsist ohtu inimese elujõulisusele. Sage olukord on vedelate sisudega täidetud aju tühimike tuvastamine; need kapslid võivad olla nii healoomulised kui ka onkoloogilised. Üks neist koosseisudest on aju läbipaistva vaheseina tsüst. See on ebanormaalne moodustis, mis hakkab moodustuma isegi embrüonaalsel tasandil..\nLäbipaistev vahesein on ajukude, mis näeb välja nagu kaks õhukest plaati, mille vahel on pilusarnane õõnsus. Ta piiritleb kollakeha ja aju esiosa tsoonid.\nPraegu ei ole selle vaheseina roll täielikult mõistetav, kuid selle puudumisel tuvastatakse aju väärareng. Tavalises olekus paikneb tserebrospinaalvedelik plaatide vahel, millest moodustub läbipaistev vahesein, kuid vedeliku liigse kogunemise korral diagnoositakse tsüsti või nn Verge õõnsuse areng. See moodustis näeb välja nagu vedelikuga täidetud tihedate seintega kapsel. Tugevalt kasvades hakkab see avaldama survet lähedalasuvatele kudedele, provotseerides seeläbi veresoonte pigistamist ja rõhu suurenemist kolju sees.\nSelliseid koosseise leidub kahel kolmandikul imikutest, enneaegsetel lastel diagnoositakse neid enamasti. Kõige sagedamini avastatakse see patoloogia täiesti juhuslikult, kuna algstaadiumis ei avaldu see mingil viisil ja enamasti lahustub see ilma kõrvalise abita. Verge õõnsus ei kujuta erilist ohtu elule, kuid selle suuruse ülemäärase suurenemise korral võivad ajukudedes toimuda pöördumatud muutused, mis põhjustavad patsiendi normaalsete elutähtsate funktsioonide häireid.\nLäbipaistva vaheseina tsüstoidsel moodustumisel võib olla ema sünnipärane etümoloogia ja vorm, kuid on täiesti võimalik, et patoloogia võib aja jooksul omandada. Selle arengut võivad põhjustada trauma, aju põrutus ja põletik..\nEnamikul juhtudel ei ületa tsüstilise kapsli suurus 0,4 cm, kuid alati on kasvaja kontrollimatu kasvu võimalus.\nJärgmised tegurid võivad provotseerida Verge tsüsti arengut:\nnakkushaigused, eriti meningokoki haigus;\npea trauma koos ajukahjustuse ja lühiajalise ägeda düsfunktsiooniga;\nKui me räägime patoloogia kaasasündinud vormist, siis arstid kipuvad seda omistama arenguhäiretele, mis ei ole eluohtlikud ja mida enamikul juhtudel provotseerivad emakasisesed infektsioonid, samal ajal saab neid kombineerida teiste patoloogiatega:\ntserebrospinaalvedeliku liikumise või imendumise mehhanismi rikkumine;\nnägemisnärvi aksonite arvu vähenemine;\narahhnoidne tsüstiline moodustumine;\nChiari väärareng, mille käigus väikeaju lümfoidkoed pigistavad medulla pikliku;\nneuronite ebatüüpiline lokaliseerimine, mille korral ajukoores on häiritud närvirakkude migratsioon.\nKaasasündinud patoloogia vormi põhjuseks peetakse mitte ainult anomaaliaid embrüo ja nakkuse arengus, vaid ka vigastusi, mida lootel tekivad ema kõhus arenemise ajal, samuti enneaegset sünnitust.\nVäikese suurusega neoplasm ei näita enamikul juhtudel ennast mingil viisil, patoloogia sümptomatoloogia muutub tsüsti suuruse suurenemisega märgatavamaks. Sellisel juhul võivad ilmneda järgmised sümptomid:\npeas on tugev valu, mida tavaliste valuvaigistite abil ei kõrvaldata;\nnägemisteravus langeb, patsient on raskekujuline;\npearinglus ja müra kõrvades;\nrõhk pea sees suureneb;\njäsemed muutuvad tuimaks ja ilmuvad värinad;\npiirkonnas, kus haridus asub, on peas kitsendustunne;\nareneb arteriaalne hüpertensioon;\nNeed sümptomid on omandatud koosseisudele iseloomulikud ning 75% juhtudest on kaasasündinud tsüstid asümptomaatilised ja kaovad iseenesest.\nOmandatud Verge õõnsusel on oma eripärad, eriti kalduvus kontrollimatule kasvule, mis tähendab, et sellise diagnoosiga patsiendil tuleb teha 1-2 korda aastas magnetresonantstomograafia või pea CT-skaneerimine..\nNeed protseduurid aitavad läbi viia võrdleva diagnoosi ja eristada healoomulist moodustumist onkoloogilisest protsessist. Spetsiaalse kontrastaine intravenoossel manustamisel akumuleerub onkoloogiline moodustis ja tsüstiline jääb selle suhtes inertseks..\nLisaks võib kasutada mitmeid muid diagnostilisi protseduure, eriti loote ultraheli emakas, kardiogramm, saab ka vererõhku jälgida, et teha kindlaks tsüsti moodustumist provotseeriva apoplektilise insuldi tekkimise tõenäosus. Kui kahtlustatakse kihistu nakkuslikku olemust, võidakse määrata asjakohased vereanalüüsid..\nKui MRI näitab, et tsüstkapsli maht suureneb, on põhjuse väljaselgitamiseks ette nähtud täiendav uuring:\nmääratakse põletikulise fookuse asukoht ja vere hüübimine;\naju verevoolu rikkumiste avastamiseks viiakse läbi pea ultraheli diagnostika, mille tõttu on võimalik leida isheemia piirkondi, kus arenevad tsüstilised kapslid;\nilmnevad autoimmuunsed patoloogiad;\nkolesteroolisisaldust kontrollitakse, et tuvastada eelsoodumus kroonilisele arteripatoloogiale, mis aitab kaasa kasvajate tekkele;\nECHO-KG tehakse südamerütmipuudulikkuse ja dekompenseeritud müokardi düsfunktsiooni tunnuste tuvastamiseks.\nAinult kvalifitseeritud neuroloog või neurokirurg võib diagnostiliste uuringute tulemuste põhjal määrata õige ravi.\nRavi on vajalik ainult siis, kui moodustis kipub kasvama. Teraapia eesmärk on seljaaju vedeliku ringluse normaliseerimine, kasvaja jälgimine ja normaalse verevoolu taastamine ajus. Kavandatud on järgmiste tehnikate kasutamine:\nVaatlus. Kui kasvaja ei tekita patsiendile ebamugavusi ega mõjuta tema heaolu, soovitavad arstid läbida kontroll-MRI või kompuutertomograafia kaks korda kuuri jooksul. Kui testi tulemus on soodne, pole täiendavat ravi vaja;\nNarkoteraapia on suunatud moodustumise kasvu peatamisele ja olemasoleva õõnsuse mahu vähendamisele. See võib hõlmata mitme rühma ravimeid:\nneurometaboolsed stimulandid - normaliseerivad metaboolseid ajuprotsesse, omavad antihüpoksilisi omadusi;\nravimid kolju sees oleva rõhu vähendamiseks ja tserebrospinaalvedeliku ringluse normaliseerimiseks;\nosmootsed diureetikumid, mis vähendavad ajuturset, mis juhtub väga sageli, kui kasvaja suureneb aju maht ja rõhk;\npärast tsüstiliste kapslite moodustumise põhjuse väljaselgitamist võib nende kõrvaldamiseks välja kirjutada täiendavaid ravimeid.\nOperatsioon. Seda tehnikat kasutatakse siis, kui konservatiivne meditsiin on jõuetu. Operatsiooni ajal tühjendatakse tsüstilised seinad spetsiaalse sondi abil, mis sisestatakse vatsakesse. Sondi tehtud punktsioonide kaudu voolab vedelik aju vatsakeste ruumi ja tsüstkapsli maht väheneb. 80% juhtudest on selline sekkumine piisav, kuid on olukordi, kus tsüsti seinad sulguvad ja luumen sulgub ning seetõttu hakkab vedelik kapslit uuesti täitma. Teise operatsiooniga viiakse läbi möödaviik, mille käigus tehakse kolju auk, sisestatakse selle kaudu drenaažitoru, jõudes moodustunud kasvajani, see ei lase luumenil sulgeda ega võimalda tserebrospinaalvedeliku uut kogunemist. Seda tüüpi operatsioonidel on väga tõsine puudus - nakatumise tõenäosus on suur. See ravimeetod on efektiivne ainult ühekambrilise kapsli olemasolul, kuid kui moodustis koosneb mitmest sektsioonist, pole seda võimalik ilma tagasilanguseta teha..\nAju läbipaistva vaheseina tsüsti tagajärjed võivad olla üsna tõsised:\najus võib alata adhesiooniprotsess, mis on täis seda toitvate anumate pigistamist;\napoplektiline insult. Seda provotseerib rõhu tõus peas, mille tagajärjel on häiritud vere ja tserebrospinaalvedeliku ringlus;\naju tilk. Seljaaju vedeliku normaalne ringlus ja väljavool on häiritud, mille tagajärjel see akumuleerub peas.\nPuuduvad spetsiifilised ennetusmeetmed, mille järgimine võib takistada aju tsüstide arengut. Peamine on regulaarsete uuringute läbimine, kolju vigastuste ja põrutuste vältimine. Samuti peate viivitamatult ravima põletikku ja infektsiooni..\nEnamikul juhtudel on selle patoloogia prognoos soodne, paljud tsüstilised koosseisud taanduvad algstaadiumis või ei ole altid kasvama.\nKuid selleks, et mitte kaotada nende kiire arengu algust, mis võib hiljem viia aju kudede ja veresoonte kokkusurumiseni, peate pidevalt läbima kontroll-MRI või kompuutertomograafia, külastama neuroloogi 1-2 korda aastas ja proovima välistada väga traumaatiline sport. Kui patsiendil on tsüsti tühjendamise operatsioon, peab ta külastama arsti vähemalt kord nelja kuu jooksul, maksimaalselt üks kord kuue kuu jooksul.\nSee on eluohtlik kasvaja tüüp, kuid selle esimeste sümptomite ilmnemisel peate pöörduma arsti poole, et piisava ravi puudumise tagajärjed ei saaks patsiendi tavapärast eluviisi häirida..\nTsüsti vastsündinu peas ei diagnoositakse alati kohe pärast sündi\nAju moodustub närvikiudude ja neuronite põimimisel, mis on läbi imbunud erineva suurusega anumatega. Poolkerade vahel on looduslikud õõnsused - tserebrospinaalvedelikuga täidetud aju vatsakesed. Ülalt on aju kaetud kolme membraaniga:\nvaskulaarne - medulla külgnev, tungib kõikidesse keerdudesse ja kordab nende kuju;\narahhnoid - anumateta sidekude, selle ja koroidi vahel moodustuvad tserebrospinaalvedelikuga täidetud tsisternid;\nkõva kest - asub koljuvõlvi all, sisaldab valuretseptoreid.\nAju tsüst võib paikneda medulla sees, siis nimetatakse seda aju. Koroidi kohal moodustub arahnoidne tsüst. Need erinevad moodustumise mehhanismi poolest:\naju esineb ajukoe piirkondade surma kohas;\narahhnoid on membraani kahekordistumise, täiendavate voldikute, adhesioonide moodustumise tagajärg, mis ilmnevad põletiku tagajärjel.\nSamuti on olemas spetsiaalsed tsüstid:\nKaks viimast tüüpi on kaasasündinud neoplasmid..\nTsüstiliste õõnsuste moodustumise põhjused on seotud kõigi lootele mõjuvate kahjulike teguritega. Varases staadiumis võivad viirusnakkushaigused põhjustada patogeeni tungimist embrüo koesse. Herpes simplex viiruse, tsütomegaloviiruse puhul on sellise komplikatsiooni oht suur, sest nad on troopilised närvikudedele ja on ühendatud neurotsüütide DNA-ga. Kuid enamikul juhtudel ei ole patogeeni tüüpi võimalik kindlaks teha. Erandiks on loote tõsised kahjustused emakasisese infektsiooni korral.\nEma krooniline mürgistus võib olla kaasasündinud tsüstide põhjus. Enamasti täheldatakse seda alkoholi kuritarvitamise, suitsetamise, narkomaania ja narkomaania korral. Aju moodustumise kõrvalekaldeid võib põhjustada töö ohtlike ainete tootmisel.\nTöö värvi- ja lakitööstuses, õlivabrikus ja bensiinijaamas mõjutab negatiivselt naise reproduktiivset süsteemi ja rasedust. Mürgised aurud kogunevad kehasse.\nKaasasündinud tsüstid võivad ilmneda järgmiste rasedustüsistuste taustal:\nfetoplatsentaarne puudulikkus - loode ei saa piisavalt toitaineid, ajurakud kannatavad, seetõttu surevad nad täiendavate tegurite olemasolul välja või moodustavad tsüstid\nRh-konflikt ema ja loote vahel - seisundiga kaasneb autoimmuunne reaktsioon, mis viib ajukudede kahjustumiseni ja mürgiste ainevahetusproduktide sadestumiseni nendes;\nNaistel, kes võtsid esimesel trimestril teratogeenseid ravimeid krooniliste raskete haiguste korral, võivad lapsel esineda ka tsüsti sümptomid.\nPatoloogia põhjus võib olla ema halvad harjumused.\nTraumajärgsed tsüstid eristatakse eraldi. Need moodustuvad lastel, kellel on eelsoodumus, olemasolevad väikesed õõnsused, ajukelme arengu anomaaliad pärast rasket sünnitust. Eelsoodumus sünnitraumale:\nrase naise kitsas vaagen;\nsuured viljad, suur pea maht;\nHematoom tuleb eristada aju tsüstist. See on ka õõnsuse moodustis, mis tekib pärast traumat ja on täidetud vedeliku või hüübinud verega..\nKuidas ilmneb tsüst vastsündinul\nEsimesed patoloogia tunnused avastatakse mõnikord isegi emakasisese arengu ajal rasedate planeeritud ultraheli abil. Ajus ilmuvad erinevad lokaliseerimisega väikesed õõnsused, mis võivad suureneda või muutumatuks jääda. Nende seisundit jälgitakse, et vajadusel pakkuda vastsündinule esmaabi veel sünnitustoas..\nSuurte tsüstide sümptomid võivad olla nähtavad mõne päeva jooksul pärast sündi. Laps ei saa kurta peavalu ega täiskõhutunde, kuulmis- ja nägemiskahjustuse üle. Seetõttu pööravad nad tähelepanu käitumise muutustele või iseloomulikele märkidele:\ntoitmisest keeldumine, söögiisu vähenemine;\nregurgitatsioon või sage oksendamine;\nterav hüüe ilma nähtava põhjuseta;\nVastsündinutel on raske tuvastada liikumishäireid, nende närvisüsteem on ebaküps ning käte ja jalgade liigutused on kaootilised. Seetõttu avastatakse neuroloogi uurimisel tsüsti tunnused erinevat tüüpi reflekside ilmnemise või väljasuremise teel..\nMõnikord on progresseeruva tsüsti esimene sümptom suure fontanelli punnimine või pulseerimine. Kolju maht on piiratud, see ei sobi venitamiseks. Fontanellid on ainus säilinud sidekoega piirkond, mis võib venitada. Tsüsti mahu suurenemisega surub see ülejäänud aju struktuure, mis viib fontaneli punnitamiseni.\nAju tsüsti tagajärg on oklusiivne hüdrotsefaal, kui tserebrospinaalvedeliku väljavool on häiritud.\nMõnikord on tsüsti rebend, aju kokkusurumine. Lastel võib tekkida püsiv patoloogilise pulseerimise fookus, mis viib raske epilepsiani.\nVanemas eas on tagajärjed seotud ravi hilja alustamisega. Suurenenud koljusisene rõhk ei võimalda normaalset arengut ja viib vaimse alaarenguni, oligofreeniani.\nDiagnostika raseduse ajal viiakse läbi loote kavandatud ultraheli abil. Kui arst märkab aju struktuuri kõrvalekaldeid, on vajalik seisundi hoolikas jälgimine, elujõulisuse probleemi lahendus mitme väärarengu korral. Pärast sündi on sellised lapsed neonatoloogide ja laste neuroloogide järelevalve all..\nPatoloogiliste sümptomite ilmnemisel on refleksid häiritud, määratakse neurosonograafia. See on aju ultraheliuuring, mis viiakse läbi avatud fontanelli kaudu. Nägemis- ja kuulmispuude astme kindlaksmääramiseks on vajalik silmaarsti, audioloogi konsultatsioon ja uuring. Kasutatakse järgmisi diagnostikameetodeid:\naudiomeetria - enamikus sünnitusmajades tehakse koos seadmete olemasoluga rutiinselt kolm kuni neli päeva pärast sündi;\noftalmoskoopia - silmamuna uurimine, vajalik lastele, kes on läbinud ägeda hüpoksia või saanud sünnivigastuse;\nAbimeetodid - aju CT ja MRI. Need võimaldavad teil ravimeetodi kindlaksmääramiseks tsüsti täpselt lokaliseerida, selgitada selle suurust ja mõningaid omadusi. Mõnel juhul on õõnsuse paremaks nägemiseks vaja sellesse süstida radiopaakne aine. See võimaldab teil eristada tsüsti kasvajast..\nPatoloogia tunnused - loid seisund või lapse terav hüüd\nNarkoteraapia on ebaefektiivne. Võib-olla aitab tsüsti resorptsioonile selliste ravimite määramine, mis parandavad ajuvedeliku voolu, närviimpulsside ülekannet ja närvikoe ainevahetust. Kuid võib osutuda vajalikuks kirurgiline ravi. Näidustused operatsiooniks:\nOperatsiooni teevad neurokirurgid. Nad võivad tsüstist tühjendada kogunenud vedeliku mahu. Kuid sageli aja jooksul seljaaju vedelik täitub ja hüdrotsefaal tekib. Seetõttu on mõnel juhul paigaldatud šundid - spetsiaalsed anumad, mis võimaldavad teil tserebrospinaalvedelikku visata. Dermoidse tsüsti diagnoosimisel tuleb seda neoplasmi aktiivse suurenemise tõttu võimalikult kiiresti ravida.\nAju tsüsti ei pruugi vastsündinul õigel ajal diagnoosida, mis toob kaasa tõsiseid tagajärgi. Vanemal lapsel saab haridust aktiveerida pärast ajuinfektsiooni, peavigastust või tõsist haigust.\nAjus lokaliseeritud kasvajad võivad põhjustada ohtlikke tüsistusi. Healoomulisi kasvajaid püütakse eemaldada harvadel juhtudel, kuna ajutegevuse häirimine on ettearvamatu. Aju läbipaistva vaheseina tsüst, mida nimetatakse ka Verge tsüstiks, on sageli täiesti tervetel inimestel. See patoloogia võib spontaanselt taanduda ja mõnikord ei vaja ravi..\nSageli leidub täiesti tervetel inimestel.\nSelle tüüpi neoplasmi mõistmiseks peate teadma aju struktuuri. See koosneb mitmest kestast. Läbipaistev vahesein eraldab aju osad üksteisest. See koosneb kahest plaadist, mis sisaldavad medulla kude, mis on eraldatud väikese õõnsusega.\nNende kahe plaadi vahel ringleb ka tserebrospinaalvedelik. Kui selle liigne kogunemine toimub, moodustub selle sisuga kapsel. Vedelikuringluse katkemisega kaasnevad sageli sellised seisundid nagu Arnoldi anomaalia, ebaõnnestumine närvirakkude liikumises jne..\nEsialgu võib aju tsüst olla kaasasündinud või omandatud. Kui läbipaistva vaheseina patoloogia leiti raseduse ajal või pärast sünnitust, viitab see emakasisesele arenguhäirele. Neoplasm esineb peaaegu kindlasti enneaegsetel imikutel. Tsüst võib iseenesest taanduda ja sellega kaasnevad harva ebameeldivad sümptomid.\nOmandatakse teist tüüpi healoomuline ajukasvaja. Läbipaistva vaheseina pitseri väljanägemisele aitavad kaasa järgmised põhjused:\nSee võib olla mehaaniliste vigastuste tagajärg.\nvarem ülekantud nakkusliku iseloomuga haigused;\nmehaanilised vigastused (löögid, põrutused jne);\nKõige sagedamini ei kujuta tsüst ohtu inimese elule. Tavaliselt ei ületa läbipaistva vaheseina neoplasm läbimõõtu paar millimeetrit. Aju paksenemise maksimaalne suurus on paar sentimeetrit. Sellisel juhul tekivad ebameeldivad sümptomid ja protsessi areng toob kaasa tõsiseid tagajärgi..\nEnamasti asub tsüst kollakeha fornixi ja aju esiosa vahel. Vähem levinud on olukorrad, kui see ilmub vaheseina esiosa või väikeaju piirkonnas.\nVäikese läbimõõduga kasvaja ei mõjuta oluliselt inimese seisundit. Suuruse suurenemisega ilmnevad järgmised sümptomid:\nParoksüsmaalne peavalu, kitsendustunne.\nparoksüsmaalne peavalu, mille vastu tavalised ravimid on jõuetud;\npatsiendil on tunne, nagu suruks rõngas pead;\naja jooksul on probleeme nägemise ja kuulmisega, tekib kõrvaline müra;\ntäheldatakse rõhulangusi, mis mõjutab heaolu;\nkolju tugeva rõhu tõttu koljupiirkonnas võib motoorne aktiivsus olla häiritud. Ilmub jäsemete värisemine, need muutuvad tuimaks.\nEbameeldivad tagajärjed on seotud tsüsti suurusega. Kui see kasvab aktiivselt, siis varsti kogevad ohver rõhulanguseid või ületavad tema näitajad oluliselt normi. Kudede ja veresoonte hapnikuvarustus on häiritud, mis põhjustab siseorganite töös talitlushäireid.\nAja jooksul võib neoplasm muutuda pahaloomuliseks kasvajaks. Ohtlik komplikatsioon on ajukoe atroofia. Rasketel juhtudel põhjustab see patoloogia halvatust. Järgmine komplikatsioon on tilk, mille korral siseorganid võivad ebaõnnestuda. Teine võimalik tagajärg on insult..\nKui kahtlustate tsüsti moodustumist, peate viivitamatult pöörduma arsti poole. Diagnoosi selgitamiseks kasutatakse tänapäevaseid diagnostikameetodeid, mis määravad kiiresti kasvaja olemuse:\nMRI on diagnoosi seadmise üks kõnekamaid viise. Uuringu käigus ilmnevad kõik läbipaistvas vaheseinas esinevad patoloogilised muutused. Täpsustage tsüsti asukoht, selle läbimõõt ja struktuur;\nMRI on üks kõige paljastavamaid viise diagnoosi seadmiseks.\nvereanalüüs võimaldab teil teada saada, kas põletikul on täiendavaid koldeid, samuti muid kõrvalekaldeid normidest. Uuringus määratakse kolesterooli tase, et välistada trombide olemasolu;\nEKG on standardprotseduur, mille käigus hinnatakse südame aktiivsust;\nUltraheli määrab, kas veresoonte aktiivsuses on kõrvalekaldeid.\nVajaduse korral võib arst määrata täiendavaid uuringuid. Alles pärast kõigi diagnostiliste protseduuride läbiviimist valitakse individuaalne ravi.\nÜsna sageli ei vaja aju väike tsüst üldse mingit ravi. See juhtub juhtudel, kui kasvaja on patsiendile ohutu ja ei tekita ebamugavusi. Selle suuruse kontrollimiseks on ette nähtud aju regulaarne MRI. Mõnikord kaob kasvaja spontaanselt.\nKasutatakse ka konservatiivset ravi. Seda kasutatakse siis, kui paksenemine hakkab kasvama. Patsiendile võib määrata järgmist tüüpi ravimeid:\nRakenda vahendeid vereringe parandamiseks.\nvahendid vereringe parandamiseks ajukudedes;\npreparaadid verehüüvete resorptsiooniks;\nArsti välja kirjutatud ravimid aitavad eemaldada õõnsusest liigse vedeliku ja taastada läbipaistva vaheseina tavapärased funktsioonid. Uimastiravi korral on suur tõenäosus, et patsiendil ei esine enam ebameeldivaid sümptomeid..\nKui konservatiivne teraapia pole aidanud ja tsüst on nii palju suurenenud, et see ohustab patsiendi elu ja tervist, valitakse operatsioon. Selle eesmärk on taastada vedeliku õige ringlus ajus..\nOperatsioon viiakse läbi sondeerimisega. Selleks sisestatakse sond ajupiirkonda, kuhu vedelik on kogunenud. Seejärel tehakse mikroskoopilised sisselõiked, mille kaudu kapsli sisu välja pumbatakse. Kui tsüstil oli ainult üks kamber, siis pärast protseduuri unustab inimene probleemi. Kuid rakkude paljunemise ja mitme õõnsuse moodustumise korral on võimalus taastuda. 20% juhtudest ilmneb kasvaja uuesti.\nOperatsioon viiakse läbi sondeerimisega.\nPärast operatsiooni peab patsient tsüsti kordumise ohu kõrvaldamiseks regulaarselt kontrollima. Traditsioonilist meditsiini ei saa kasutada ilma raviarsti nõusolekuta ja loota ainult nende toimele. Seda tüüpi neoplasm on ohtlik, kuna see kutsub esile mitmeid komplikatsioone..\nLäbipaistva vaheseina tsüst ei vaja alati ravi ega operatsiooni. Üsna sageli ei põhjusta see inimesele ebameeldivaid aistinguid ega suurene. Kui healoomuline kasvaja ohustab tervist, kasutatakse ravimiteraapiat ja kõige raskematel juhtudel määratakse kirurgiline sekkumine..\nLapse aju läbipaistva vaheseina tsüst\nArstile saate esitada küsimuse ja saada TASUTA VASTUS, täites meie saidil spetsiaalse vormi selle lingi kaudu >>>\nMõned patsiendid kuulevad pärast arsti külastamist diagnoosi "läbipaistva vaheseina tsüst". See termin paneb teid muretsema ja otsima teavet haiguse kohta. Mis on tsüst? Kui ohtlik võib haigus olla? Millistele sümptomitele peaksite tähelepanu pöörama? Vastused nendele küsimustele on kasulikud paljudele lugejatele..\nAju läbipaistva vaheseina tsüst: foto ja üldine kirjeldus\nMuidugi peate kõigepealt mõistma selle termini tähendust. Nagu teate, on inimese aju kaitstud kolme kestaga, nimelt kõva, ämblikuvõrgu ja pehme. Arahhoidne membraan sisaldab tserebrospinaalvedelikku - vedelikku, mis ümbritseb aju. Kui me räägime läbipaistvatest vaheseintest, siis need on kaks õhukest medulla plaadiga pilu, mis tegelikult neid lahutab. See lõhe asub fornixi ja corpus callosumi esiosa vahelises piirkonnas..\nSeetõttu peetakse sellise diagnoosi korral silmas, et inimesel tuvastati arahnoidmembraanist neoplasm, mis areneb ja kasvab vedeliku kogunemise tõttu. See on täpselt aju läbipaistva vaheseina tsüst. Tema jaoks on raske nimetada maksimaalseid suurusi, sest igal üksikjuhul on need näitajad erinevad. Mõnel inimesel on moodustise läbimõõt 1-2 mm, teistel aga kasvab õõnsus mitme sentimeetrini.\nNiisiis, läbipaistva vaheseina tsüst (meditsiinis on see tuntud ka kui Vergi tsüst) on õõnsuse moodustis, mis sarnaneb elastsete ja tihedate seintega väikese kapsliga. Selle sees on vedelikku - see on sama tserebrospinaalvedelik.\nSelliste neoplasmide sordid\nTänapäeval on seda patoloogiat palju klassifitseeritud. Alustuseks tasub öelda, et läbipaistva vaheseina tsüst võib olla kaasasündinud (moodustunud loote ajus emakasisese arengu ajal) või omandatud (moodustatud pärast sündi, lastel või täiskasvanutel).\nLisaks eraldatakse neoplasmid, võttes arvesse nende lokaliseerimist. Näiteks mõnel patsiendil paikneb tsüst ventrikulaarse vaheseina esiosas. Mõnikord asub see väikeajus ja kollases kehas. Neid tegureid tuleb muidugi ravimisel arvestada.\nMiks tekib tsüst: peamised põhjused\nAlustuseks tuleb öelda, et läbipaistva vaheseina tsüst moodustub enamikul juhtudel emakasisese arengu ajal. Statistika järgi on umbes 60% imikutest (ja 100% enneaegsetest lastest) sündinud ajus neoplasmaga. Kuid te ei tohiks neid numbreid karta, kuna 2/3 juhtudest laheneb tsüst iseenesest, põhjustamata ebamugavusi.\nPõhjuste osas näevad nad välja ühesugused, hoolimata sellest, kas tsüst ilmub täiskasvanueas või emakasisese arengu ajal:\nhaigused, millega kaasneb põletikuline protsess aju membraanides;\nvigastused ja haigused, millega kaasneb ajuverejooks;\nerineval määral põrutus;\nnakkusliku päritoluga haigused, eriti need, mis mõjutavad ajukelme.\nAju läbipaistva vaheseina tsüst: sümptomid\nTegelikult ei avaldu enamikul juhtudel sellise moodustumise olemasolu ajus kuidagi - patsient isegi ei kahtlusta, et selles on probleem. Pealegi avastatakse teise haiguse diagnoosimisel kogemata aju läbipaistva vaheseina tsüst, mille suurus ei ole reeglina liiga suur..\nTeiselt poolt seisavad mõned patsiendid endiselt raskustes - neoplasmi suuruse olulise suurenemise korral ilmnevad välised sümptomid. Tsüst hakkab suruma aju lähedal asuvatele osadele, mõnikord blokeerib Monroe avanemise. Milliseid sümptomeid tasub tähelepanu pöörata? Patsiendid kurdavad tavaliselt järgmisi raskendusi:\ntugevad peavalud, mis tekivad äkki ja sama ootamatult kaovad;\nkuuldeaparaadi rikkumine - patsiendid märgivad kuulmise vähenemist või süvenemist, tinnituse ilmnemist;\nmõned patsiendid kurdavad pigistustunnet pea piirkonnas.\nTsüsti kahtluse korral tuleb läbi viia põhjalik diagnoos. Kõige täpsemad tulemused saadakse kompuutertomograafia ja magnetresonantstomograafia abil. Tänu sellistele testidele saab arst määrata tsüsti asukoha ja suuruse, aju struktuuride kokkusurumisastme.\nÜsna sageli on sellise neoplasmi ilmnemine seotud teiste haiguste esinemisega. Sellepärast tehakse vereanalüüs infektsioonide suhtes. Põletiku kahtluse korral tuleb põletikulise protsessi fookuse kindlakstegemiseks läbi viia testid. Lisaks tehakse USDG, mis võimaldab leida isheemia kohti. Samuti tasub teha vere hüübimistesti. Diagnostiline protsess on antud juhul pikk ja keeruline..\nMilliseid ravimeetodeid pakub kaasaegne meditsiin?\nMida teha, kui patsiendil on aju läbipaistva vaheseina tsüst? Selle vaevuse sümptomid ja ravi on omavahel seotud. Näiteks kui tsüst ei kujuta endast ohtu ajukudede toimimisele, patsiendil pole heaolu suhtes kaebusi ja neoplasmi kasv on nähtamatu, võib arst otsustada spetsiifilist ravi mitte läbi viia. Sellistel juhtudel peavad patsiendid läbima uuringu, MRI või kompuutertomograafia kaks korda aastas..\nLoomulikult on oluline kindlaks teha esmane haigus ja pakkuda asjakohast ravi, olgu see siis infektsioon või põletikuline protsess. Koljusisese rõhu tõusuga määratakse patsientidele ravimeid, mis normaliseerivad aju vedeliku ringlust. Ravirežiim sisaldab osmootseid diureetikume (eemaldab liigse vedeliku), vahendeid ajukudede vereringe parandamiseks, nootroopseid ravimeid.\nReeglina on piisav kontroll koljusisese rõhu ja esmase haiguse ravi üle - tsüst väheneb järk-järgult ja mõnikord isegi kaob iseenesest. Kahjuks pole see alati nii ja mõned patsiendid vajavad operatsiooni. Alustuseks tehakse spetsiaalse sondi abil tsüsti seina auk, mille kaudu eraldatakse vedelik aju vatsakesse. 80% juhtudest võimaldab see protseduur teil neoplasmist vabaneda. Mõnikord on auk seinte vahel endiselt suletud ja arst võib otsustada, kas operatsioonist mööduda.\nMilliste tüsistusteni võib viia aju läbipaistva vaheseina tsüst? Mõne patsiendi tagajärjed on väga ohtlikud. Jah, nagu juba mainitud, ei vaja mõnel juhul vaevus ravi ja üsna sageli lahustub ajukelme neoplasm iseenesest.\nKuid teisest küljest on tsüsti kiire ja tugev kasv ravi puudumisel oht. Lõppude lõpuks pigistab see struktuur anumaid ja närvikoesid, neuronite alatoitumus kutsub esile teatud aju struktuuride lagunemise, mille tõttu rakud kaotavad järk-järgult oma funktsioonid. See võib mõjutada meelte toimimist (näiteks kuulmis- ja nägemisprobleemid) või põhjustada liigutuste halvenemist.\nKas vaheseina tsüst võib lõppeda surmaga? Kindlasti jah. Kuid selliseid juhtumeid registreeritakse äärmiselt harva ja need on reeglina seotud ravist keeldumisega või suutmatusega kvalifitseeritud abi saada..\nKahjuks pole haiguse ennetamiseks spetsiifilisi ravimeid. Sellest hoolimata on oluline tsüsti olemasolu õigeaegselt tuvastada ja pakkuda patsiendile vajalikku abi. Loomulikult peaks patsient regulaarselt kontrollima ka siis, kui spetsiaalset ravi pole vaja..\nLisaks on soovitatav vältida olukordi, mis ähvardavad traumaatilist ajukahjustust või põrutust (näiteks okupatsiooni muutmist). On väga tähtis õigeaegselt ja korrektselt läbi viia põletikuliste ja nakkushaiguste ravi, eriti kui tegemist on närvisüsteemi kahjustusega seotud haigusega. Kui teil on murettekitavaid sümptomeid, peaksite pöörduma arsti poole.\nAju läbipaistva vaheseina tsüsti täheldatakse enam kui pooltel täieõiguslikult sündinud vastsündinutel ja 100% enneaegselt sündinud lastel. Kuid vanusega tsüst kõrvaldab ennast, ainult veerand patsientidest jälgib selle säilimist ja veelgi harvem - suuruse suurenemist. Ehkki läbipaistva vaheseina õhukeste lehtede vahel paiknev tsüst on enamikul juhtudel asümptomaatiline ja ei vaja ravi, nõuab see seisund perioodilist meditsiinilist järelevalvet, et vältida soovimatute tagajärgede ja radikaalsete ravimeetmete teket..\nVedeliku akumuleerumine aju esiosa ja kollaskeha eraldava vaheseina kõige õhemate plaatide vahelises piluõõnes on tingitud:\nebanormaalne areng sünnieelse perioodi jooksul (kaasasündinud patoloogia on kõrvalekalde arengu kõige levinum variant);\nmitmesugused vigastused, millega kaasneb põrutus;\ninfektsioonid (nt meningokoki infektsioon) ja aju põletikulised protsessid.\nLäbipaistva vaheseina tsüstiliste moodustumiste tüübid\nTserebrospinaalvedeliku akumuleerumine läbipaistva vaheseina pilupiirkonnas viitab arahnoidaalsetele aju tsüstidele ja diferentseerub lokaliseerimise kohas eesmise sektsiooni ja väikeaju lähemal asuvate tsüstide moodustumiseni. Hälbe asukoha kindlaksmääramine struktuuris on oluline ainult suurte tsüstiliste koosseisude korral ja kaebuste ilmnemisel.\nLäbipaistva vaheseina tsüstilise moodustumise tavaline pilt on väikese tsüsti juhuslik avastamine ja märkide täielik puudumine. Mõnel juhul suureneb vedelikuga õõnsus ja korraliku suuruse saavutamine põhjustab järgmisi kaebusi ja patoloogilisi kõrvalekaldeid:\nvajutades peavalu, raskustunne peas;\ntinnitus, mis viib kuulmiskahjustuseni.\nSümptomite ilmnemine on seotud tserebrospinaalvedeliku väljavoolu lakkamise läbi Monroe ava ja tsüsti rõhuga aju lähedal asuvatele osadele. Piisavalt väljendunud, pikaajaline rõhk põhjustab kokkusurutud kudede degeneratiivseid muutusi ja mitmesuguseid aju sümptomeid, mis sõltuvad tsüsti lokaliseerimisest ja kompressioonipiirkonnast.\naju magnetresonantstomograafia (informatiivsem).\nhüübimisuuringud ja kolesteroolianalüüsid;\nsüdameuuring (EKG, a / d jälgimine);\najuveresoonte ultraheli (diferentseerumine arahnoidiidi ja muude haigustega).\nEnamik neist tsüstidest on stabiilsed (ei kasva), asümptomaatilised ega vaja terapeutilist manipuleerimist. Sellisel juhul on soovitatav läbida CT / MRI kaks korda aastas ja jälgida moodustise suurust. Läbipaistva vaheseina tsüstilise moodustumise kasvu fikseerimise korral ja patsiendil kaebuste ilmnemisel on soovitatav läbi viia konservatiivne ravi:\nosmootsed diureetikumid (mannitool, diosmool jne);\nnootroopsed ravimid (Pantogam, Picamilon);\najuvereringe stimulaatorid (Actovegin);\nimenduvad ained (Karipazim).\nTähtis! Ravimite valik, nende annused ja manustamise kestus on rangelt individuaalsed.\nTerapeutilise efekti, tsüsti kasvu fikseerimise ja patsiendi heaolu järkjärgulise halvenemise puudumisel kalduvad neurokirurgid operatsioonile. Operatsiooni eesmärk on luua tserebrospinaalvedeliku stabiilne väljavool moodustunud tsüstilisest õõnsusest. Selleks tekitab tsüstiga külgneva vatsakese õõnsusse sisestatud spetsiaalne sond tsüstilise kapsli seintesse augu (ühe või mitu), mille kaudu tserebrospinaalvedelik voolab, kõrvaldades ajukoele avalduva surve..\nOperatsioon annab 100% efekti koos tsüstkapsli ühekihilise struktuuriga. 20% juhtudest (mitmekihiline kapsel) auk sulgub ja vedelik hakkab uuesti kogunema (korduv tsüst). Korduva sekkumisega tsüstilisse õõnsusse paigaldatakse spetsiaalsed äravoolukanalid, mis tagavad tserebrospinaalvedeliku pideva väljavoolu vatsakeste õõnsusse ilma ülekasvamise ohuta..\nPärast operatsiooni läbipaistva vaheseina pilu ruumi tsüsti eemaldamiseks soovitatakse patsiendil iga 4–6 kuu tagant pöörduda neuroloogi ja neurokirurgi poole ning perioodiliselt läbi viia CT või MRI. Samuti peaks opereeritud inimene reegli vältimiseks seadma reegli traumaatiliste olukordade vältimiseks ja tekkivate põletikuliste haiguste õigeaegseks raviks..\nÄrge kartke diagnoosi "läbipaistva vaheseina tsüstiline moodustumine", mis uuringu käigus juhuslikult ilmnes. Kuid see tingimus ei salli tähelepanematut suhtumist. Arahnoidse tsüsti suurenemine suureks on täis tõsiseid tagajärgi ja radikaalsemaid terapeutilisi manipulatsioone!\nTšubeiko Vera Olegovna - terapeut, kardioloog, meditsiiniteaduste kandidaat. Küsi küsimus\nKõik peaksid pöörduma kardioloogi poole. See on süda. Ja pole ühtegi nõuande saiti. Kõik on individuaalne.\n20 päeva hommikul on rõhk 150–185 ja pulsisagedus 60–65, mis see olla saab?\nLeiti võimalus pulssi tõsta. Peab vaatama õudusfilmi\nSünkoop - põhjused, esmaabi\nHulgiskleroos on autoimmuunne progresseeruv haigus, mis esineb kroonilises vormis, mida iseloomustab närvilõpmete müeliini ümbrise hävitamine. Haigus mõjutab noori inimesi.\nVestibulaarse pearingluse jaoks mõeldud võimlemisharjutuste komplekt


Tahaks ära..paremasse paika - lapsemure.ee\nTahaks ära..paremasse paika\n#1 Postitas südaonoluline\nTahaks ära kuskile kaugele, eemale kõigist igapäeva muredest ja inimestest.\nKõik inimesed meie ümber on nii materjaalsed ja neile on tähtis ainult "väline pakend".\nIgapäev peab muretsema, mida selga panna, et teistele meeldiks. Aga tahaks kanda riideid,\nmis mulle endale meeldivad ja mis on mugavad. Tahaks olla selline nagu olen, mitte mõelda\niga liigutuse peale, sest teised vaatavad.\nTahaks olla vaba!!\nMinu unistus on sõita kusagile kaugele, kus inimesed on lahked ja head ning\nkellele loeb inimese sisemus (headus). Kus on palju loodust ning kus ma tunnen, et ma olen\n01 Sept 2009, 23:21\nRe: Tahaks ära..paremasse paika\n#2 Postitas teamdevil\nsa oled täpselt nagu mina...\n01 Sept 2009, 23:49\n#3 Postitas pinny\nka mina olin eelmine aasta veel sellisel lainel otsi endale stiil mida tahaksid kanda ja kanna seda rõõmuga vaata mida sulle öeldakse ära tee lihtsalt välja sa võid ju kooli ka vahetada kui see vajalik on\n02 Sept 2009, 20:08\n#4 Postitas ankzx\nKooli vahetamine küll mingi lahendus pole,siis ju vaatavad teised veel rohkem, kuid sellest pole mõtet välja teha mida teised arvavad, loeb SINU arvamus kõige rohkem, mida sa endast arvad. Ega sa ei peagi teistesugune olema, ole selline nagu sa tahad olla. Ega sa ei kanna ebamugavaid riideid nende teiste pärast siis ?\nÄra pabista teiste arvamuse pärast .\n02 Sept 2009, 20:16\nsüdaonoluline kirjutas: Minu unistus on sõita kusagile kaugele, kus inimesed on lahked ja head ning\nTea siis, et sellised inimesed ja sellised kohad on olemas - lihtsalt sina oled veel siin - nende ülimateriaalsete ja halbade inimeste hulgas, kes hindavad välist ja sisse ei suuda näha.\nSee parema maailma otsing algab sageli meie seest. Esmalt tundub see kõik nii ebareaalne - ehk midagi muinasjutu taolist. Kui me aga ei lase ennast matta sellel maailmal, siis saab see parem maailm meile üha reaalsemaks ja reaalsemaks ja korraga tekib meisse teadmine, kuidas saame sinna paremasse maailma jõuda.\nEi-ei - see parem maailm ei ole mitte ainult meie sees ja meie unistustes, vaid see on tegelikkuses olemas. Koos nendega, kes mõtlevad samuti nagu meie ja igatsevad samuti looduse rüppe, jõuame me sinna maailma.\nLihtsalt ära lase kustuda sel valgusel enda sees ja ära kuula neid, kes mõtlevad ainult materiaalsetele asjadele. Otsi neid, kes mõtlevad nagu sina. Koos olete tugevad ja suudate saada osaks loodusega.\nJa usu - ainult see teeb sind tõeliselt õnnelikuks - aga ära ometi looda, et leiad nii tegutsedes mõistmist koolise ega kodus. Ühtegi erilist inimest läbi aegade ei ole mõistetud ...\n03 Sept 2009, 01:20\nankzx kirjutas: Kooli vahetamine küll mingi lahendus pole,siis ju vaatavad teised veel rohkem,\nno kui teda riietuse pärast näiteks kiusatakse vms iganes ja seal teises koolis normaalsemad inimesed on vms, kes võtavad teda sellisena nagu ta on, siis võib küll see lahendus olla ju.\naga muidu see olemine kes sa oled, kust sa võtad, et sa pead olema selline nagu teised? olegi see kes sa oled vms ja ära mõtle mida teised arvavad. ma olen küll ükskõikne selle suhtes kuidas teised minust arvavad. täiesti ükskõik on. pmst inimestel vist ongi tavaliselt kõige suurem probleem see et neid miskipärast kotib teiste arvamus. kunagi mind ka kottis. aga peab kuidagimoodi lihtsalt .. saama ükskõikseks või midagi sellist. ma ei tea.\n09 Sept 2009, 04:13\n#7 Postitas mysture\nmõtled täpipealt sama, mida minagi.\n09 Sept 2009, 23:15\n#8 Postitas marinel\nAga ma tahaks lihtsalt eemale. Tahaks aega rahulikult mõelda ja endas selgusele jõuda. Tahaks palju magada ja olla kodunt ära. Tahaks uute inimeste sekka. Tahaks rääkida kellegagi kaua-kaua. Kuhu ma peaksin minema, kui mul raha ei ole? MA EI JAKSA SIIN ENAM OLLA! Mõtted on kõik korrast ära.\n21 Sept 2009, 17:53\nmarinel kirjutas: Kuhu ma peaksin minema, kui mul raha ei ole? MA EI JAKSA SIIN ENAM OLLA! Mõtted on kõik korrast ära.\nEga ka selle rahaga ei jõuagi ju kuhugi. Kas sul mõnda tuttavat, kellega sa hästi läbi saad, ei ole, kelle juurde minna ? Sinu puhul oleks tähtis see, et suudaksid lõpuni endas selgusele jõuda selles, mis (kes) sind täpsemalt häirib ja segab.\nSamas on sageli tundlike inimestega nii, et neid lihtsalt ei mõisteta nende poolt, kellel nina mullas ja esiplaanil ainult oma egositlikud igapäevased huvid...\nNiisiis ei ole ju midagi imelikku selles, kui tahad eemale ja ära. Loodan, et leiad neid, kes on samasugused kui sina ja mõistavad sind.\n22 Sept 2009, 09:49\nMul oli ka põhikooli ajal riietusega sama teema. Hakkas see siis viiendas klassis ja kestis see jama kuni kaheksanda klassini. Ühele tüdrukule ei meeldid minu stiil. Kusjuures ma polnud kole, vastupidi ; )Oi kuidas ta noris mind sellepärast. Keeras inimesi mu vastu. Nägid mind mööda minemas, siis ikka kommenteerisid küll halvasti. Aga ma olen selline positiivne inimene, naeratasin alati vastu : ) Õhtuti sain aga päris palju nutta sellepärast, ega ma oma valu välja ei näidanud teistele. Stiili ka ei tahtnud muuta, sest ma ei taha olla kõigiga ühesugune. Hall hiir, hallide hiirte massis. Rääkisin enda murest emale ka, et tahan ära minna siit koolist. Aga emme ütles mulle vastu, et kas sa tõesti arvad, et teises koolis on teistsugused inimesed? Arvad, et teises koolis ei norita sinu kallal? Mõtle selle üle. Noh ja eks ma siis mõtlesin ja jõudsin selgusele, et tal on õigus. Lõpetan oma põhikooli ära ja lähen nagunii kusagile mujale. Elasin siis päevast päeva mõttega, et küll see kooli lõpp ka tuleb ükskord. Aeg läks ja läks. Norimised oli vähel eriti valusad. Tuli siis kaheksas klass ja üllatus üllatus olid vait . Keegi ei öelnud mulle enam eriti midagi . Kas tüdinesid ära või said aru, et see on mõtetu ma ei tea. Aga siis mingil hetkel hakkasin ise käima teksaste, pusa ja ketsidega, kui teised tüdrukud käisid koolis hull üleslöödult, olin ma sellline tavaline, jällegi erinev teistest. Ah jaa, aga siis hakkasid igast inimesed koolist minuga suht lampi suhtlema. Hiljem üheksandas klassis sain enda vanade vaenlastega jube hästi läbi. Sain teada, et inimesed rääkisid küll ja ütlesid mulle halbu asju, aga nad olid alati tahtnud teada milline ma tegelikult olen. Milline isiksus. Ja KÕIK (ilma igasuguse liialduseta) ütlesid et tegelikult ma pole üldse selline inimene, kellena nad arvasid mind olevat. Said mulle jube headeks sõpradeks. Nüüd olen, aga ise neist kõigist palju kaugemal. Näen harva ja ikkagi maandusin ma kusagile mujale, aga nüüd südame kaugemas sopis soovin tagasi sinna kus olin varem\nOkei võib-olla pointless jutt, aga ühesõnaga tahan öelda KANNATA ÄRA, SA OLED NEIST TUHAT KORDA PAREM! Ja nad teavad seda ; )\n26 Dets 2009, 20:36\nMusikesed, me kõik tahame\n06 Jaan 2010, 15:46\n#12 Postitas rennu\nunistan sedda jubba ammu et saaks siit vaid kusasgile kaugele ära\nolen nagu tühi koht, tundub nagu vahepeal keegi ei märkakski mind mind naggu poleks ki olemas vb olekski pparem kui mind poleks\nvahepeal oleksin kolinud Lõuna-Ameerikasse agga sellel hetkel ma ei olnud sellega üldse nõus vaidlesin emale vastu ja me ei läinudki kuigi team oli nõus minema, nüüd võiksin koolida kasvõi teise maailma otsa võtaksin kaasa aint ühe sõbranna kes mulle väga kalliks ühe aastaga saand me nagu õed :dd\n#13 Postitas time\nJeap. Ka mina olen juba ammu-ammu sellel mõttel, et damn, tahaks sinna põllule kus kedagi pole.. Vaid mina ja loodus omavahel. Tahaks katsuda puukoort, tunda muru värsket lõhna, nautida päikest, kuulata vaikust.\nAga jamh.. Proovin sellisel hetkel mõelda, et vaid kolm nädalakest on jäänud ja siis on vabadus. Kuid samas ega ma eriti vist ei tunne end vabalt, kui see vaheaeg algabki. A see tuleb juba mu masendusest ilmselt.\nMasendus mine ära?\n20 Mai 2010, 00:55\nKui nüüd vaadata seda asja üldiselt, siis eks see nii olegi, et natuke tuleb ennast kohandada ühiskonnale. Erinevad ühiskonna normid, reeglid, ...\nRiietuse osas võiks ikkagi leida midagi sellist, mis sobib endale ja ühiskonnale\nKõik see võib tõesti kurnav olla.\nMinu lahendus asjale on nii, et sügis-talv-kevadel olen, nagu olen ja olema peab. Suvel olen metsavahel. Suvel olen vaba Suvel olen kuskil looduses, kus kedagi ei kõiguta, mis, kuidas ja milline ma olen. Suvel olen ka laagrites metsavahel. Ka laagrid metsas on siukesed... vabad. Hea tunne. Istud lõkke ääres mingi aja, siis keerad kuskile põõsa alla magama, siis ujuma.\nKõik see annabki jõudu sügise, talve ja kevade üle elada\nMinge kõik metsa ! (Saite ikka aru, et see oli igati positiivne lause )\nMetsa annab tegelikult ka sügisel ja talvel ja kevadel minna ju. Talvel on hästi hea nt. üksi suusatamas käia. Iga päev peale kooli.\naga mine ja tee siis. sa saad teha kõike, kui mõtled et sul on täiesti poohhui.\n30 Aug 2010, 00:50\nsüdaonoluline kirjutas: Tahaks ära kuskile kaugele, eemale kõigist igapäeva muredest ja inimestest.\nAga selline koht on ju olemas... Norra\n30 Aug 2010, 02:11\nTahax ka!!! Igatsen sellist paika väga.\n12 Okt 2010, 22:22\nMina just tulin metsast (suht linna äärest küll aga tähti nägi, seega täislaks) lõkke äärest. Olime toredate inimestega seal.\nTeate ääretult hea tunne on. Kuigi nüüd olen jälle linnas ja siin enam tähti ei näe. Aga ikkagi on hea tunne. Siuke uus hoog homsesse koolipäeva. Isegi see, et ainult korraks sai igapäeva mured unustatud, juba täiesti aitas\n12 Okt 2010, 23:30\nAga mis saab tulevikus - kas tahaksid metsa elama minna ? (Pean siin silmas ikka metsas olevat majakest.)\n13 Okt 2010, 00:39\nKabala kirjutas: Bucerus\nMa arvan, et see võib mõne aja pärast üle visata. Minu jaoks on täitsa hea lahendus see, et aeg-ajalt käin üritustel metsas ja lõkke ääres ja telgis ning see tasakaalustab ilusti ära\n13 Okt 2010, 11:53\nMm mina küll metsas kohe kindlasti mitte sellist paika ei leiax:D\n13 Okt 2010, 18:40\n#22 Postitas Kabala\nkriššy kirjutas: Mm mina küll metsas kohe kindlasti mitte sellist paika ei leiax:D\nMe kõik oleme ju erinevad. Minul on selleks ka päris oma metsa vaja, kus keegi mind ei sega ja kus keegi ei käi. Mul on selline mets õnneks olemas\n13 Okt 2010, 23:00\nImelik tunne on olla üksinda kuskil metsas, kus tõepoolest ei ole lootustki kohata kedagi teist. Täiesti üksinda, ainult sina ja hämar mets. Kuuled vaid sügistuule kohinat ja puude naginat. mõni üksik linnuke juhuslikult kuskil puuladvas. Selline imelik üksindustunne tekib. ja mingi rahu ka nagu. võimidagi. võid vabalt kusiganes maha istuda ja puhata, ilma et keegi sind narkariks või haigeks peaks ja politsei kutsuks. ja siis seal kuskil eemal on sinu soojaksköetud ahjuga maja, kus pole ka kedagi. mulle meeldib\n14 Okt 2010, 22:31\n#24 Postitas priidik\nja nii minulgi. ammu juba eesmärk teenida pisut raha ja kolida lõuna-eestisse väiksesse asulasse. maja võiks olla metsa ääres, lähedal võiks olla veekogu. suveõhtutel nõjatuda vastu sauna, täita piip ja rahus popsutada(loomulikult ma ei suitseta, kuid vana mehena ei ütleks ehk öra) ning nautida seda hetke ajas, millesse sa justkui sisse sulaks. mmm...\n15 Okt 2010, 20:52\nKõik kes nii arvavad palun tehke seda.Ärge unustage oma unistusi, ärge unustage, et teil oli kunagi unistused ja ärge olge see hall mass mida te iga päev näete.Lõpuks te ju elate endale ja elage elu nii hästi kui te seda oskate!\n13 Veebr 2011, 00:06\nKa mul on olnud aastaid see sama probleem,ja on praegugi,kuid mida vanemaks me saame,seda rohkem me mõistame,et tähtis pole välimus,vaid inimese sisemus.\nKui sa nt. kõnnid inimestest tänaval mööda ja näed,kuidas nad sind vaatavad,sind väga ju huvitab,mida nad sinust arvavad,ja sa loodad,et nad arvavad sinust ainult head ja plaplapla. Aga vaata asja teistpoolt-iga kord kui sulle tundub,et keegi pilkab sind vms,mõtle,miks sulle nende arvamus korda peaks minema ja ütle endale et vahet pole,mis teised sinust arvavad,sina oled sina ja jäädki selleks.\n07 Juul 2012, 10:25\nTulkaa kaikki Suomeen!\n10 Sept 2012, 18:38\n#28 Postitas Nsm.\nTule maale elama, metsa sisse, tallu. Käi riides, kuidas tahad, kedagi ei huvita. Seal on hea & vaba olla\n11 Sept 2012, 16:30\n#29 Postitas Maarja Punak\nMine välismaale vahetusõpilaseks. Ei tea kedagi, kes oleks sellega mitte rahule jäänud. Saad vahelduseks uue pere või ühikaseltskonna, uue keskkonna (vali piirkond selle järgi, mis riideid Sulle meeldib kanda..), uue vaate maailmaasjadele.\n12 Sept 2012, 09:11\nTänane kuupäev on 24 Mai 2019, 20:20


Kuidas eemaldada mustad vistrikud kõrvast\nKas teie kõrvadel ilmuvad vistrikud ja te ei tea, kuidas neist vabaneda? Pimples on väikesed akne eendid, mis ilmuvad nahale ja mida iseloomustab must pea. Kuigi need väikesed vistrikud ilmuvad sageli sellistes valdkondades nagu nägu, kael või taga, on ka võimalik, et need võivad esineda kõrvades halva hügieeni, ülemääraste akne või hormonaalsete muutuste tõttu.\nErinevalt teistest meie poolt loetletud valdkondadest võib Mustpeade kõrvade korralik eemaldamine olla üsna keeruline. Sellepärast selgitame järgmises artiklis, kuidas eemaldada kõrvadest mustad vistrikud, kasutades mitmeid näpunäiteid ja koduseid abinõusid. Pange tähele!\nSamuti võite olla huvitatud: Kuidas eemaldada pimples alkoholi ja bikarbonaadiga\nPuhastage kõrva enne vistriku eemaldamist\nEnne püüdluste eemaldamist, mis võivad olla kõrvades ja mis võivad põhjustada graniidi mädaneva materjali levikut, on oluline, et te keskenduksite kõrvapiirkonna sügavale puhastamisele. See samm on ühest küljest hädavajalik, et vältida nende mustade kohtade taaskasutamist ja teisest küljest, et nende väljavõtmisel pärast seda ei jääks märki ega armi.\nKõrva kõrva ala puhastamiseks on soovitatav järgida järgmisi samme:\nRakendage geeli, et puhastada ala hästi: kasutage vatitampooni abil toodet kõrvade säärele, lase tal mõneks minutiks töötada ja seejärel sooja veega niisutatud vatiteksti või marli abil eemaldada jäägid . Lõpuks kuivatage piirkond, kus on väga pehmed liigutused puhta rätikuga.\nKandke pimplesele spetsiifilist apteekide kreemi: sellist tüüpi toodetel on antiseptilised omadused, mis aitavad seda tüüpi puudusi vähendada. Kandke väike kogus (hernesuurus) igasse kõrva, kui teil on mõlemad kõrvad.\nPuhastamise lõpetamiseks kasutage graniitide niisutamiseks niisutavat kreemi.\nAurusaunad, mis hõlbustavad vistriku eemaldamist kõrvadest\nTeine võimalus mustade vistrikeste eemaldamiseks kõrvadest on läbi aurusaunade. See meetod on efektiivne, kuna auru õnnestub avada naha poorid ja seetõttu, et vistriku ekstraheerimisel kõrvaldame täielikult mädane materjal.\nPooride avamiseks ja vistrikeste õigeks eemaldamiseks selgitame samm-sammult, kuidas teha aurusauna:\nEsmalt võtke pott ja täitke see veega ning asetage see tulele. Võite lisada ka paar tilka salvei või piparmünti eeterlikku õli, kuna need on akne nahale sobivad taimed.\nEemaldage pott, enne kui see jõuab oma keemistemperatuurini, ja oodake natuke, et sa sellega ei põletaks.\nKatke pea puhtale rätikule ja viige nägu potti (ilma seda puudutamata), nii et aur aurustaks nahka.\nPeate olema selles asendis 5-10 minutit, et kõrvade poorid oleksid täielikult avatud.\nPärast puhastamist ja aurusauna on mustade vistrite eemaldamine kõrvadest natuke lihtsam, kuna väljaulatuvus muutub pehmemaks. Sellegipoolest on oluline, et olete oma käsutuses olles väga ettevaatlik ja et teil oleksid järgmised materjalid:\nPintsetid vistrikule või kahekordse väljatõmbaja jaoks\nTihendab ja vatitampoonid\nSpetsiaalsed antiseptilised losjoonid vistrikele ja vistrikele\nKuidas eemaldada pimples kõrvast sammhaaval:\nKõigepealt puhastage oma käed hästi, sest see on üks valdkondi, kus bakterid kõige rohkem levivad. Selleks kasutage antibakteriaalset seepi ja veidi vett.\nAvage antiseptiline kreem ja täitke kork vedelikuga. Nüüd kastke vatitükki puuvillale ja kandke seda kõrva mustadele vistritele, et ala desinfitseerida.\nSamal kreemil steriliseerige ka pintsetid, et eemaldada vistrikud, niisutades oma nõuandeid.\nVäljaulatuva osa eemaldamiseks asetage kaheosalise tõmburi ääriku keskpunkt ja suruge õrnalt alla, kuni must punkt või pea nahast väljub. Ärge suruge kõvasti, sest haigus võib põhjustada infektsiooni.\nKui sära must punkt on lahkunud, eemaldage see kuuma veega niiske kompressiga.\nJuhul, kui olete ekstraheerimisprotsessis natuke veret võtnud, asetage haavale vere imamiseks kompress või mõni puuvill, sest see võib sisaldada mädast materjali ja selle tagajärjel levida see läbi piirkonna.\nLõpuks kastke teine vatitampoon antiseptilisse losjooni ja hõõruge see piirkonda, kus säär on jälle piirkonna desinfitseerimiseks.\nJuhul, kui teil on kõrva sees poorid või mustad kohad, st sisemine kuulekanal, on kõige parem minna arsti juurde, et selle väljavõtmine toimuks arstliku konsulteerimise käigus.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Kuidas eemaldada mustad vistrikud kõrvast


16.04 Ülestõusmispühad Toronto Peetri koguduses - Eesti Kirik\n16.04 Ülestõusmispühad Toronto Peetri koguduses\nIgal aastal võtab üks kevadnädal kokku ristiusule alusepaneku ja püsimise vajalikkuse siin kurjas ja ebaõiglases maailmas, kui meenutame Jeesuse Kristuse ristisurma meie eest.\nSee ristiusu tähtsaim nädal juhatati Peetri koguduses sisse Palmipuudepühaga, kus pühapäevakooli lapsed sisenesid kirikusse palmioksi lehvitades — tuletades sellega meile meelde Jeesuse saabumist Jeruusalemma.\nVaiksel nädalal rõhutas Jeesus armulaua korraldamise vajadust ja valmistas jüngrid ette oma ristisurmale.\nSuure-Reede jumalateenistusel jutlustas peapiiskop electus dr. Andres Taul Jeesuse elust ja surmast. „Kõik on lõpetatud. Isa, Sinu kätte annan ma oma vaimu,“ olid Jeesuse viimased sõnad. Kuid see kostis nagu võiduhüüd ristilt ja kuulutab meie lunastustöö täielikkust — headuse võitu kurjuse üle. Ent võitlus headuse ja kurjuse vahel jätkub siiani. Ristiusk aga elab sellepärast, et Jeesus elab, ütles õp. Taul.\nJärgnevalt käsitles õp. Marek Roots Jeesuse Kristuse kui ajaloolise isiku elukäiku. Me mõistame seda hästi kuni Tema ülestõusmiseni. Edasi peatuski õp. Roots ülestõusmishommiku sündmustel, millest on evangeeliumides juttu ja seostas neid meie eluga tänapäeval. Taevane Isa tunneb meid kõiki nimepidi – nii, nagu ta pöördus Maarja ja Maarja Magdaleena poole. Kord kohtume Temaga igavikus. Jeesus on sündinud, elanud ja üles tõusnud, lõpetas õp. Roots oma sõnumi.\nSuure-Reede jumalateenistusel osalesid muusikalises osas Reet Lindau-Voksepp ja Rosemarie Lindau ning segakoor Cantate Domino Rosemarie Lindau juhatusel. Ülestõusmispüha jumalateenistusel laulis Lepiku pere ansambel — Liina koos tütarde Elena ja Maarikaga. Orelil oli kaastegev, nagu alati, dr. Roman Toi.\nÜlestõusmispüha jumalateenistusele järgnes hommikueine allsaalis, mille olid korraldanud koguduse naisringi aktiivsemad liikmed eesotsas Lehta Greenbaumiga. Õp. Taul määras laudade järjekorra ja pidas söögipalve. Hiljem puudutas ta humoorikalt oma sõnavõtus neid väheseid päevi, mil ta on kandnud peapiiskop electuse tiitlit, luues osalenutele lõbusa meeleolu. Ta lubas hiljem veel rääkida, mis edasi juhtub. Kui soovite sellest kuulda — võtke osa koguduse koosviibimistest!\nKoosviibimine lõppes dr. Maret Truuverti sõnavõtuga, kes tänas naisperet toidulaua katmise eest ja osavõtjaid koosviibimisele tulemast. Vahel ka kevadepühaks nimetatav ülestõusmispüha meenutas kirikust lahkudes tänavu küll rohkem sügist.\nEesti Elu, 13. aprillil 2007\nEelmine: 12.04 Varahommikut häiris akna lõhkumine\nJärgmine: 16.04 Tartus peetakse saksa teoloog Gerhardti konverents


Noor diplomaat lõi keerulisele sanktsioonirägastikule vasturohu - Eesti Ekspress\nKuum 29. november 2017\nNoor diplomaat lõi keerulisele sanktsioonirägastikule vasturohu\nVälisministeeriumi ametniku Juuli Hiio eestvedamisel sündis virtuaalne sanktsioonide ja embargode maailmakaart sanctionsmap.eu. See oli välisministeeriumi Aasta Tegu.\nTEGIJA: Juuli Hiio jaoks on sanctionsmap.eu justkui oma virtuaalne lapseke. Rauno Volmar\nKui olen tööasjus vestelnud noorte eurodiplomaatide ja poliitametnikega, tekib tavaliselt 20 minutiga kihk trammi peale minna ja koju sõita. Ma ei jaksa kuulata juttu eeskirjadest-määrustest-lähetustest, segatuna mõrkja poliitklatšiga. Kui aga palun välisministeeriumi ametnikul Juuli Hiiolselgitada, millega ta hakkama sai, tuleb kiire ja konkreetne vastus: „Nii. Sanktsioonid. Neid on hästi palju. Neid reguleerib sadu õigusakte, üks pikem kui teine.“ Noogutan. Ma pole kunagi mõelnud keeruliste majandussanktsioonide peale pikemalt kui minut. Ma pole ettevõtja, mis mul neist.\n„Välisministeeriumi poole pöördutakse pidevalt: mis sanktsioonid ja kaubaembargod kehtivad kuskil riigis, kust infot leiab, mida peaks teadma? Kui guugeldada „sanctions“ ja „EU restrictions“, leiad toreda faili, umbes 130 lehekülge pika. Seal on lingid veel teistele failidele, mis on omakorda sada lehekülge pikad.“


Flora viimane šanss tiitlit püüda? - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nFlora viimane šanss tiitlit püüda? (3)\n23. AUGUST 2016, 02:04 PREMIUM LIIGA\nPremium liiga 26. vooru tõenäoliselt tähtsaimas mängus on kaalul FC Flora selle hooaja saatus. Viimaste voorude hiilgevormi tuleb tiitlijahiks jätkata ka liidermeeskonna Infoneti vastu.\nKaks hetke vormi põhjal võimsaimat meeskonda pidasid omavahel kuus nädalat tagasi meeldejääva kohtumise. Norbert Hurda vallandamise järgne ning Argo Arbeiteri palkamise eelne kohtumine lõppes Infoneti võiduga 3:4.\nArbeiteri tulek aga andis Florale totaalse uue hingamise ning seitsme järjestikuse suure võiduga on nad end nii Kaljule kui ka Levadiale järgi vedanud.\nHoopis keerulisem on seis endiselt aga esikohaga. Infonet on alates aprilli lõpust kaotanud punkte täpselt ühes (!) kohtumises - seda 13. augusti viigimängus Levadiaga Vahe teisel kohal oleva Levadiaga on küll vaid kaks punkti, kuid Infonetil on üks mäng Kaljuga veel varuks ning lisaks võib Levadiale kullaheitluses kätte maksta väga lühike pink.\nInfonetist kuue punkti kaugusel oleval Floral on aga võiduseeria jätkumise korral võimalik septembri keskpaigaks vahe tagasi teha. 13. septembril võõrustatakse taas Infonetti ning vahepeal on ees ootamas kaks rasket kohtumist samuti tiitlimõtteid mõlgutav Kaljuga\nFlora peatreener Argo Arbeiter: "Tuleb mäng liidriga. Läheme mängule väga selge eesmärgiga saada kolm punkti. Selleks vajalik eeltöö on tehtud ja meeskond on lahinguks valmis."\nFlora ründaja Rauno Sappinen: "Infonetiga mängud on alati olnud väga pingelised ja huvitavad. Oleme saanud selleks mänguks hästi valmistuda ning meeskonna emotsioon on väga hea. Tahame kindlasti võtta kolm punkti ja pakkuda jalgpallihuvilistele meeldejäävat lahingut!"\nInfoneti peatreener Aleksandr Puštov: "Flora on heas hoos ning lööb vastastele hulga väravaid. Meie eesmärgiks selles mängus on suruda vastasele peale oma mängu ning takistada tal palli valdamast. Mõlemad meeskonnad püüavad võita, seega pealtvaatajate jaoks tõotab tulla väga huvitav mäng. Kes meist tugevam on, näitab mäng."\nInfoneti poolkaitsja Aleksandr Dmitrijev: "See kohtumine on sama tähtis nagu ka iga teinegi ning nagu alati kavatseme minna võidu järele. Võitja aga selgitab välja mäng. Nagu viimased mängud on näidanud, on Flora heas hoos. Oleme raskeks mänguks valmis!"\n23. augustil kell 20.00 A Le Coq Arenal\nTALLINNA FLORA 26. voor TALLINNA INFONET\n52 (15 võ, 7 vi, 3 ka), vv 65:17 Punktid kokku 58 (18 võ, 4 vi, 2 ka), vv 57:20\n25 (7 võ, 4 vi, 1 ka), vv 31:4 Punktid kodus/võõrsil 25 (8 või, 1 vi, 2 ka), vv 23:7\n11 Rauno Sappinen Parimad väravakütid 12 Vladimir Voskoboinikov\nGert Kams Mängukeelu ohus Aleksandr Dmitrijev\nJärgmised mängud 27.08. vs Sillamäe (v)\nFlora võit - 2.16\nInfoneti võit - 2.75\nHooaja esimeses omavahelises liigamängus tegid Infonet ja Flora 1:1 viigi (31. pen. Dmitri Kruglov - 87. Albert Prosa), teise võitis Infonet 4:3 (17. Dmitri Kruglov, 29. Vladimir Voskoboinikov, 38. pen. Nikolai Mašitšev, 77. Jevgeni Harin - 43., 64. Albert Prosa, 85. Joseph Saliste).\nKokkuvõttes on 14 omavahelisest meistriliiga mängust 7 lõppenud Flora võiduga, 4 viigiga ja 3 Infoneti võiduga. Väravate vahe on Flora kasuks 25:18.\nFlora ja Infonet on tänavu meistriliiga resultatiivseimad klubid. Flora on löönud keskmiselt 2,60 ja Infonet 2,38 väravat mängu kohta.\nFlora kodumänge on jälginud kõige rohkem publikut - keskmiselt 345 pealtvaatajat mängu kohta.\nInfonet on saanud oma mõlemad kaotused võõrsilmängudest.\nFlora poolkaitsja Zakaria Beglarišvili ja Infoneti poolkaitsja Nikolai Mašitšev jagavad väravasöötude andjate edetabelis esikohta, olles mõlemad jaganud 10 tulemuslikku söötu.\nFlora omab meistriliiga pikimat käimasolevat võitude seeriat, olles võitnud 7 mängu järjest. Kõik need 7 võitu võeti vähemalt 3-väravalise ülekaaluga.\nInfonet omab meistriliiga pikimat käimasolevat kaotuseta seeriat, olles püsinud löömatuna 14 mängu järjest. Samuti omab Infonet pikimat käimasolevat puhta värava seeriat, olles hoidnud oma puuri puutumatuna 396 mänguminutit järjest.\nausalt öeldes... • 23. aug 2016\n...loodan ma südamest et see andetu kamp enam kunagi eesti meistriks ei tule. ainult häbi teevad sellega ja mitte ainult endale vaid ka kogu riigile!\nEJL • 23. aug 2016\ntänu EJL toetustele ja laenudele on nad seda saavutanud mida nad saavutanud on...\nnaljakoht • 23. aug 2016\nNäedsa t*blikud hädaldama saabunud. Pole mõtet jalkaliitu kiruda, kui saate eestlstelt sisse , siis põhjusega, sest sitad olete.


ANALÜÜS | Raimond Kaljulaid on ära tabanud, et Jüri Ratas on oma poliitilise tuleviku pöörijoone ületanud - DELFI\nRaimond Kaljulaidi kampaanial on üks suund – olla valmis Keskerakonda ees ootavaks liidrivahetuseks. Tulgu see nüüd või aasta pärast.\nNäiteks olnuks Ratasel veel võimalus paari-kolme päeva jooksul end ümber keerata, tunnistada EKRE-ga läbirääkimised liiga raskeks, kuid rõhutada, et tema tegi vähemalt ürituse teisele poolele käe andmiseks.\nKuigi juba Kaljulaidi juhatusest lahkumise hetkel spekuleeriti, et ta viskas sisuliselt kinda Ratasele erakonna sees, siis pidi ta hinge kinni hoides ootama. Ratasel oli tagasiteed veel küll ja küll.\nKuid mida päev edasi, seda selgemaks on saanud, et Ratas müürib oma põgenemiskäike aina kindlamalt kinni ja Kaljulaid saab aina teravamalt mängida hetke peale, kui Keskerakonna sisene võimuvahetus vältimatuks muutub.\nTõenäosus selleks kasvab iga koalitsioonikõnelustel veedetud päevaga. Juba eelmisel nädalal näitasid esimesed kiired arvamusküsitlused, et eelkõige sai EKREIKE koalitsiooni loomise alustamisest lüüa Keskerakonna reiting. Ja see peegeldas vaid tõika, et sellise kolmikliidu peale välja soovitakse minna.\nPeale seda on meediat täitnud kahte sorti pealkirjad. Esiteks igapäevased teated tühikäigul kulgevatest koalitsioonikõnelustest, kust antakse järjest teada mitte millegi saavutamisest ehk mitte ühestki uuest edasiviivast ideest, algatusest, suunast riigi jaoks. Teiseks žanriks on kujunenud sisuliselt igapäevane mõne EKRE liidri verbaalse plahvatuse menetlemine, mida Keskerakonna praeguse juhtkonna liikmed eesotsas Ratase endaga ning mõned Isamaa liikmed peavad lõputa siluma, vabandama, lahendama.\nTäna alanud avalik Kaljulaidi kampaania EKRE-ga koalitsiooni tegemise vastu näitab, et Ratas on koos kevade saabumisega ületanud ka oma nö "pöörijoone": nüüdseks on ta EKRE-ga niivõrd lahutamatult mestis, et tal ei ole enam nägu päästvat tagasiteed. Erakonna seest eetrisse paisatav pahameele kampaania on märgiks, et võib hakata lugema päevi, mis on jäänud Ratase esimese poliitilise elu lõpuni.\nSee ei pea saabuma kohe: kuna valitsust moodustaval Ratasel pole kuskile taanduda, ilma, et algaksid süüdistused erakonna enda lõhestamises, valijate peletamises ja mitme aastaga korjatud edu maha mängimises, siis ta peab nui neljaks EKRE ja Isamaaga koalitsiooni kokku saama. Kuid vaadates läbirääkimiste käiku, siis saab ta kokku igast otsast lonkava tiksumisvalitsuse, mis vaid ootab piisavalt suurt ja skandaalselt pauku, mis viib kokku kukkumiseni.\nJa sama vältimatult tõstatatakse siis Keskerakonnas Ratase valitud tee kohta õigustatud küsimused ning väljakutse esitamiseks seisavad esireas need, kes alguses parteis siseopositsiooni riski võtsid. Ehk siis Raimond Kaljulaidi kampaanial on üks siht – olla valmis Keskerakonnas tulevale Ratase-järgsele ajale. See aeg ei pruugi hakata veel uue valitsuse kinnitamise hääletusega vastvalitud riigikogus, kuid tuleb vääramatult lähemale, sest Ratas ei suuda neli aastat EKRE-t "ära hallata" ja seejärel nuheldakse kahetsuseta ja kahjurõõmuga tema kaela kogu kogunenud kaamos.\nMargit Sutrop: tõde ja õigus Eesti poliitikas - kes valitsusvastutust kandes unustab oma...\nMaria Hõbesalu lõpukõne EKREIKE vastasel miitingul: peame üksteist hoidma, mitte soovitama...


KUIDAS INSTALLIDA ADB JA FASTBOOT WINDOWSI - NÕUANDED JA NIPID\nKuidas installida ADB ja Fastboot Windowsi\nKui olete tõsine Android-seadme kasutaja, peate olema kuulnud Androidi ADB-st ja Fastbootist. Nii ADB-d kui ka Fastboot'i kasutatakse käskude saatmiseks Android-seadmesse arvutite käsurea abil.\nMis on ADB? ADB tähistab käskude süsteemi Android Debug Bridge, mis võimaldab teil seadet oma arvutist hallata. See töötab siis, kui seade on sisse lülitatud ja alglaaditud OS-i või taastesse. Tööriist aitab saata põhilisi Linuxi käske ja mitmesuguseid Androidile spetsiifilisi käske arvutist ühendatud Android-seadmetesse.\nMis on Fastboot? Fastboot on võimsam tööriist kui ADB ja see töötab ainult alglaadimis- / kiirlaadimisrežiimis. See võimaldab teil oma Android-seadmes süsteemi sektsioone uuesti välklambiga vaadata ja nõuab seadet, millel on lukustamata alglaadur. See on eriti kasulik, kui soovite oma seadet käsitsi värskendada või harvaesinevas olukorras, kui teete seadme kogemata pehmeks ja peate installima puhta varusüsteemi pildi.\nKuid ADB ja Fastboot seadistamine võib Windowsi masinas olla väga keeruline. Aga tänu XDA liikmele Snoop05 kes on välja töötanud väikese programmi nii ADB- kui ka Fastboot-failide kiireks installimiseks arvutisse (kogu süsteemile) koos korralike draiveritega. Allalaaditavad failid ja installimisjuhised:\nKuidas seadistada ADB ja FastBoot 15 sekundiga\nLaadige alla 15 sekundit ADB installer 1.4.3\nKui ülaltoodud versioon ei tööta hästi, proovige ADB installer v1.3 selle asemel.\nmida ma pean tegema, kui mu Amazon paketti kunagi ei saabu\nLaadige alla ADB-setup-1.4.3.exe fail ülaltoodud allalaadimislingilt.\nTopeltklõpsake / käivitage ADB-setup-1.4.3.exe faili.\nNäete sinise taustaga käsuviiba akent. Öelge kõigile ekraanil kuvatavatele viipadele JAH.\n└ JAH ütlemiseks sisestage lihtsalt Y ja vajuta sisestusklahvi.\nJa me oleme ADB, Fastboot ja draiverid installinud, seadistusaken sulgub automaatselt ja teil on kogu süsteemis toimiv ADB ja Fastboot seadistus. Lõbutse hästi!\nKuidas ADB-d kasutada\nNüüd peate vaid ühendama oma mobiiltelefoni või tahvelarvuti arvutiga ja kasutama ADB. Selle jaoks:\nAktiveerige oma Androidi arendaja seaded, klõpsates seadete jaotises Teave telefoni kohta kümme korda kompileerimisnumbril.\nSisestage uued arendaja seaded ja lubage USB silumine .\nAvage arvutis terminaliaken ja avage tee / Platform-Tools. Vaikimisi peaks see olema kõvaketta juurtes (MacOSi ja Linuxi puhul soovitame teil selle kausta lahti pakkida).\nÜhendage Android-seade USB-kaabli abil arvutiga.\nPärast kataloogi Platform-Tools avamist tippige terminaliaknasse ADB-seadmed. Kui kasutate MacOS-i või Linuxi, pidage juhiste ette kirjutama ./. Kõik juhised on kirjutatud jutumärkideta.\nNõustuge RSA võti mis kuvatakse teie mobiilis.\nTerminaliaknas peaks ADB-s olema teie seadme ID. Teil on selle kasutamiseks kõik olemas.\nSee kõik käib ADB ja Android-seadme kiire käivitamise kohta Andriding. Kuidas lisateavet ja probleemiparandusi.\njuurpiksel xl 7.1.2\nkuidas kasutada ässavooge\nparim rom nexus 6p jaoks\nralink linux klient võrgus


Valude liigeste alustamine -\nPaljud haigused, eriti reumaatilised põletikulised haigused ja nende ravi, toovad kaasa varajase luuhõresuse ja luumurru ohu. Ka liigeseid kulutavat artroosi on kõige rohkem naiste hulgas alates Mis on artroosi ohutegurid? Liigeste kulumise ohutegurid on vanus, liigne kehakaal ja sundliigutuste või halva asendiga seotud pikaajaline töö.\nPärast radikuliiti võib lülisammas jääda veidi viltu ja sealt edasi ka vaagen, nii et jalgadele langev koormus pole enam võrdne. Selle haigusega satub organismi spetsiifiline nakkus, mis võib kahjustada liigeseid sarnaselt süsteemsete sidekoehaigustega.\nKui süldi söömine satub paremate päevade peale, siis võib selline eksiarvamus tekkida. Kulumise protsessi ei ole võimalik peatada, sest selle põhjused on geneetilised, rolli mängivad ka ülekaal ja traumad.


Birminghami kerkib 4 mld kroonine linnaraamatukogu - Kinnisvarauudised\nBirminghami kerkib 4 mld kroonine linnaraamatukogu\n23. jaanuar 2008 21:04\nVäljaanne Property Week kirjutas, et\nInglismaal asuva Birgminghami linnavõimud plaanivad ehitada Euroopa ühe suurima\nraamatukogu, mis maksab 4 mld krooni.\nLinnavõimud otsivad praegu arhitekti. Raamatukogu ehitusplats paikneb otse ühe Suurbritannia juhtiva teatri, Birmingham Repertory Theatre, kõrval. Projekt läheb maksma 193 miljonit naelsterlingit (4048 miljonit krooni).\nBirminghami linnaraamatukogu arhitektiks saab kandideerida 3. märtsini. Ehitus algab aastal 2010 ja lõpeb 2013 keskpaigas.\nTallinna lennujaama ümberehitus maksab umbes miljard krooni. KUMU ehituseks ja sisustuseks kulus vähem kui miljard krooni.


RT I, 11.04.2017, 4\nVastu võetud 06.04.2017 nr 31\n1) paragrahvi 2 lõike 4 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõna „Taotleja” sõnadega „Mittetulundusühingu ja metsaühistu”;\n2) paragrahvi 4 lõike 1 punkti 5 täiendatakse pärast sõna „pikkune” tekstiosaga „, välja arvatud § 3 lõikes 2 sätestatud juhul”;\n3) paragrahvi 4 lõike 1 punktist 8 jäetakse välja tekstiosa „lisas 1 esitatud vormi kohase kinnituskirjaga”;\n„(41) Metsaühistu võib taotleda toetust § 5 lõike 1 punktis 1 nimetatud kuivendussüsteemi kuuluva reguleeriva võrguga seotud tegevuste kohta, kui need viiakse vähemalt 70 protsendi ulatuses ellu metsamaal.”;\n5) paragrahvi 8 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;\n6) paragrahvi 11 lõiked 5–61 sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta lõikes 1 nimetatud tegevuste puhul kokku on 520 000 eurot arengukava programmiperioodil.\n(61) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta kõigi tegevuste puhul kokku on 580 000 eurot arengukava programmiperioodil.”;\n7) paragrahvi 12 lõikes 6 asendatakse tekstiosa „1. septembriks” tekstiosaga „1. augustiks”;\n8) paragrahvi 14 punktis 11 asendatakse tekstiosa „omavalitsusüksuse õiend selle kohta, et” tekstiosaga „omavalitsuse üksuse õiend selle kohta, et ehitatav,”;\n9) paragrahvi 14 punkt 15 tunnistatakse kehtetuks;\n10) paragrahvi 14 täiendatakse punktiga 22 järgmises sõnastuses:\n„22) teave § 11 lõikes 9 sätestatud nõudele vastavuse kohta.”;\n„(1) Toetuse saaja peab vastama § 4 lõike 1 punktis 4 sätestatud nõuetele vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest (edaspidi sihipärase kasutamise periood).\n(3) Lisaks lõikes 2 sätestatud kohustusele tagab toetuse saaja kuivendussüsteemi reguleeriva võrgu puhul selle maa-ala sihtotstarbe ning juurdepääsutee investeeringuobjekti puhul selle põllumajandusmaa ja erametsamaa sihtotstarbe, millele juurdepääsuks tee ehitati või rekonstrueeriti, sihipärase kasutamise perioodi lõpuni.”;\n12) määrust täiendatakse §-ga 191 järgmises sõnastuses:\n„§ 191. Toetuse saaja muud kohustused\n5) esitada hiljemalt viimase maksetaotluse esitamise ajal dokumendi ärakiri ehitise kasutamisele võtmise kohta, kui toetatavaks tegevuseks on kuivendussüsteemi ehitamine ja rekonstrueerimine.”;\n13) paragrahvi 20 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;\n14) määrust täiendatakse §-ga 24 järgmises sõnastuses:\n„§ 24. Rakendussäte\nAlates 2017. aastast ei saa toetust taotleda tegevuse elluviimiseks, mida tehakse maal, mis Harju, Rapla ja Pärnu maakonnas algatatud maakonnaplaneeringu kohaselt määratakse Rail Balticu raudtee trassi koridori asukohaks.”.


RESOLUTSIOONI ETTEPANEK terrorismivastaste meetmete kohta\nMenetlus : 2015/2530(RSP)\nDokumendi valik : B8-0124/2015\nterrorismivastaste meetmete kohta (2015/2530(RSP))\nCornelia Ernst, Barbara Spinelli, Marie-Christine Vergiat, Marina Albiol Guzmán fraktsiooni GUE/NGL nimel\nEuroopa Parlamendi resolutsioon terrorismivastaste meetmete kohta (2015/2530(RSP))\n– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6,\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu asjaomaseid artikleid,\n– võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamiste saavutuste ja edasiste ülesannete kohta(1),\n– võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni vangide väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri poolt(2),\n– võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2012)(3),\n– võttes arvesse 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes(4),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK(5),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 27. oktoobri 2010. aasta aruannet „Diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse ja vägivalla kogemused. Võrdlev uuring moslemi- ja mittemoslemi noorte kohta kolmes ELi liikmesriigis”,\n– võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust andmete säilitamise direktiivi tühistamise kohta,\n– võttes arvesse, et Euroopa Parlament pöördus hiljuti ELi ja Kanada vahelise broneeringuinfo lepingu asjus Euroopa Liidu Kohtu poole,\n– võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,\nA. arvestades, et põhiõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on eduka terrorismivastase poliitika oluline osa;\nB. arvestades, et rassismi, sealhulgas islamofoobia ja antisemitismi laienemine viimasel ajal on väga murettekitav ja ei soodusta kuidagi konstruktiivset kaasamisteemalist arutelu, vaid pigem süvendab vastasseisu;\nC. arvestades, et uuringud on näidanud, et diskrimineeritus ja sotsiaalne tõrjutus on üks peamisi vägivaldset käitumist soodustavaid tegureid; arvestades, et uuringute kohaselt ei ole vägivaldne käitumine seletatav usulise taustaga(6);\nD. arvestades tungivat vajadust anda profileerimise mõistele ühtne, asjaomastel põhiõigustel ja andmekaitsenõuetel põhinev õiguslik määratlus, et vähendada selgusetust küsimuses, milline tegevus on keelatud ja milline mitte;\nE. arvestades, et Euroopa Kohus kuulutas hiljuti andmete säilitamise direktiivi kehtetuks, põhjendades seda ebaproportsionaalsusega ning määrates oma otsuses kindlaks selged tingimused, mida andmete suuremahulise kogumise ja säilitamise korral tuleb täita, et meede oleks seaduslik;\n1. mõistab hukka kõik maailmas toimuvad terrorirünnakud; avaldab sügavat kaastunnet hiljutiste Pariisi terrorirünnakute ohvritele ja nende peredele ning kogu maailma terrorismiohvritele;\n2. palub, et kõik liikmesriigid täidaksid nõuetekohaselt 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded;\n3. toetab kindlalt sõnavabadust, põhiõiguste austamist, demokraatiat, sallivust ning õigusriigi põhimõtet ja muid ÜRO põhikirjas ning rahvusvahelises õiguses kajastatud peamisi põhimõtteid;\n4. palub kõigil liikmesriikidel lõpetada poliitiline, majanduslik ja sõjaline toetus valitsustele või rühmitustele, kes terroriga tegelevad või seda soosivad; rõhutab eriti, et Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja partnerriikide rahvusvahelise terrorismivastase võitluse strateegia aluseks peaks olema õigusriigi põhimõte ja põhiõiguste austamine, nagu see on ka kõigi muude kuritegevuse liikide vastu võitlemisel; toonitab ka, et liidu välistegevus rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemisel peaks olema suunatud eeskätt ennetamisele ning mistahes sõjalise sekkumise vältimisele ja ELi seisukohad rahvusvahelistel läbirääkimistel tuleks põhjalikult ümber kujundada, ning juhib tähelepanu vajadusele edendada dialoogi, sallivust ja mõistmist eri kultuuride, tsivilisatsioonide ja religioonide vahel;\n5. juhib tähelepanu sellele, et nagu varasemategi rünnakute puhul, olid ka Pariisi rünnakute sooritajad julgeolekuasutustele juba varem tuntud ning olnud uurimiste ja jälgimise objektiks; rõhutab, et see tekitab küsimuse, kas need asutused oleksid saanud oma käsutuses olnud andmeid paremini kasutada;\n6. kordab üleskutset, et komisjon ja nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 70 sätestatud menetlust kasutades teostaksid ELi kehtivate terrorismivastaste ja julgeolekumeetmete põhjaliku hindamise, eelkõige seoses nende vastavusega inimõigustele ja kodanikuvabadustele, nagu on sätestatud aluslepingutes, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, ning avaldaksid selle hindamise tulemused koos Euroopa julgeoleku tegevuskavaga;\n7. kordab oma kindlat nõudmist kehtestada terrorismivastase poliitika suhtes demokraatliku ja kohtuliku järelevalve ning vastutuse mehhanismid, rõhutades, et terrorismivastase võitluse meetmed, mis tagasivaates osutuvad tarbetuks, tulemusetuks ja mõõdutuks, tuleb lõpetada; rõhutab samuti, et põhiõiguste rikkumisi tuleb uurida ja need heastada ning tuleb kujundada uusi demokraatliku kontrolli vorme, lähtudes Lissaboni lepinguga Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele antud volitustest;\nTerviklik strateegia radikaliseerumise ja terrorismi vastu\n8. on veendunud, et vägivaldse radikaliseerumise ennetamiseks peaks iga ühiskonna põhieesmärk olema kaasamine ning kultuuriliste ja etniliste iseärasuste ja usuliste veendumuste vastastikuse mõistmise suurendamine, millega edendatakse püsivat sallivust;\n9. kutsub liikmesriike üles investeerima hariduskavadesse, millega taotletakse võimaluste võrdsust ja sotsiaalse diskrimineerimise vähendamist esimestest kooliastmetest alates, sealhulgas õpetajate koolitamisega sotsiaalsetel ja mitmekesisust käsitlevatel teemadel;\n10. hoiatab, et pikaajaliste väljavaadete puudumine vaesuse, tööpuuduse, eeslinnade getostumise ja tervete eeslinnaosade võõrandumise tõttu võib tekitada inimestes jõuetustunnet ja isegi kallutada neid destruktiivsele enesekehtestamisele džihadistlike organisatsioonide või paremäärmuslike liikumistega liitumise teel; kutsub liikmesriike üles vähendama vaesust, pakkuma tööhõivevõimalusi, andma inimestele mõjuvõimu ja austama üksikisikut, lõpetades sotsiaaltoetuste ning avalike teenuste piiramise, mis on järsult vähendanud kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste võimalusi inimesi taas ühiskonnaga liita ning anda vajalikku sotsiaalset toetust inimestele ja peredele, kes elavad kõige hooletussejäetumates eeslinnapiirkondades;\n11. rõhutab, et diskrimineerimine suurendab radikaliseerumist ja vägivaldset käitumist; rõhutab, et võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise norme tuleb täiendada konkreetse poliitilise strateegiaga kõigi rassismi vormide, sealhulgas antisemitismi ja islamfoobia suhtes;\n12. taunib mistahes rassilist, etnilist või usulist profileerimist teatavate rühmade eristamiseks terrorismivastaste meetmete kontekstis, sest see on vastuolus demokraatlike aluspõhimõtetega, nagu võrdsus seaduse ees ja diskrimineerimisest hoidumine; juhib tähelepanu 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakute järgsete meetmete ebaproportsionaalsele mõjule moslemikogukondade suhtes;\n13. avaldab toetust programmidele, mida riigid rahastavad koostöös kohaliku kodanikuühiskonnaga ja mille siht on suurendada etniliste ning usuvähemuste võimalusi oma kogukonna sotsiaalse ja majandusliku seisundi parandamiseks keskmises ja kaugemas perspektiivis;\nSihipärased julgeolekumeetmed, mis vastavad õigusriigi põhimõttele\n14. lükkab tagasi vabaduse ja julgeoleku võltsi vastandamise; on seisukohal, et üksikisiku vabadus ja põhiõiguste tunnustamine on iga ühiskonna julgeoleku nurgakivi ja eeltingimus;\n15. tuletab meelde, et mis tahes julgeolekumeetmed, sealhulgas terrorismivastased meetmed tuleks koostada nii, et oleks tagatud üksikisiku vabadus, õigusriigi põhimõtte täielik järgimine ja põhiõiguste austamine, kaasa arvatud eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud õigused, ning alati tuleb tagada õiguskaitse võimalus;\n16. toonitab, et mis tahes meede, millega piiratakse põhiõigusi ja vabadusi, peab vastama põhiõiguste hartas kehtestatud õiguslikele nõuetele; avaldab siinjuures vastuseisu levivale tavale õigustada kõiki julgeolekumeetmeid sellega, et viidatakse üldsõnaliselt nende „kasulikkusele” terrorismi või tõsiste kuritegude vastases võitluses;\n17. kordab, et kõik andmekogumismeetmed peavad põhinema ainuüksi ühtsel õiguslikul andmekaitseraamistikul, millega tagatakse isikuandmete kaitse õiguslikult siduvad standardid, eriti eesmärgi piiritlemise, andmehulga minimeerimise, teabe, juurdepääsu, parandamise, kustutamise ja õiguskaitsevahendite osas;\n18. taunib praegust paranoilise hirmu tekitamise õhkkonda, mida kasutatakse uute terrorismivastaste meetmete kiireks läbisurumiseks, näiteks ELi broneeringuinfo asjus, enne kui on hinnatud nende õiguslikku vajalikkust ja juba kehtivate terrorismivastaste meetmete kogumõju; juhib tähelepanu asjaolule, et igas liikmesriigis kehtib juba märkimisväärne hulk terrorismivastaseid õigusakte ja nendega seotud meetmeid, sealhulgas:\n– reisijate passiandmeid võrreldakse juba andmebaasidega, mis sisaldavad teadaolevate kurjategijate ja soovimatute isikute andmeid;\n– õiguskaitseasutustel on õigus kontrollida kahtlusaluste või isegi kahtlusaluste rühmade telefoni- ja reisijaandmeid, kui neid isikuid seostatakse konkreetse ohuga;\n– Schengeni infosüsteem võimaldab üksikisikuid jälgida ja neid kiiresti vahistada ning välja saata, kui nad kujutavad endast julgeolekuohtu või kavandavad kuritegu;\n19. rõhutab seetõttu, et õiguskaitseasutused peavad kasutama juba olemasolevaid võimalusi ja kõigepealt suurendama omavahelist koostööd;\n20. leiab, et tulirelvade salakaubanduse vastane võitlus peaks olema ELi esmaülesanne tõsise ja organiseeritud rahvusvahelise kuritegevuse vastases võitluses; arvab eelkõige, et koostööd teabevahetusmehhanismide vallas ning keelatud relvade jälgimisel ja hävitamisel tuleb veelgi tugevdada; rõhutab sellega seoses mitme liikmesriigi põlgusväärset kaksikmoraali relvade ja sõjavarustuse müümisel teatavate konfliktipiirkondade relvarühmitustele, samal ajal kui sõjalise jõu kasutamist sõnades hukka mõistetakse;\n21. nõuab hiljuti kooskõlastatud rahapesuvastase direktiivi kiiret rakendamist;\n22. rõhutab, et juba praegu on võimalik korraldada vaba liikumisõigusega isikute sihipärast kontrolli välispiiridel kas kindlal ajavahemikul, kindlatel marsruutidel või kindlates piiriületuspunktides, sõltuvalt ohu tasemest; toonitab, et liikmesriigid peaksid täielikult ja paremini kasutama olemasolevat Schengeni raamistikku, selle asemel et püüda taastada praegustest võimalustest laiemat piirikontrolli;\n23. kutsub komisjoni üles ELi broneeringuinfot käsitlevat ettepanekut ametlikult läbi vaatama, võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu poolt andmete säilitamise direktiivi käsitlevas kohtuotsuses määratud vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriume; teeb oma õigusteenistusele ülesandeks korraldada samasugune läbivaatamine kuue nädala jooksul pärast käesoleva resolutsiooni vastuvõtmist;\n24. tuletab sellega seoses meelde, et terrorismi kohta ei ole ühist määratlust ja see suurendab veelgi väljapakutud terrorismivastase võitluse meetmete mitmetimõistetavust;\n25. tuletab meelde, et meetmed, millega terrorismivastase võitluse eesmärgil piiratakse internetis põhiõigusi, peavad olema vajalikud ja proportsionaalsed; rõhutab, et väidetavalt kriminaalse sisu kõrvaldamine peaks toimuma ainult seaduses kehtestatud selgete kriteeriumide alusel, kohtu loal ja asjakohaste menetluslike tagatistega, mitte aga internetiteenuse pakkujate eraviisilise kontrolli teel; tuletab sellega seoses meelde põhiõiguste hartas tagatud sõnavabaduse õigust ning hoiatab tsensuuri kasutamise eest kolmandates riikides ja ELi liikmesriikides, sest suure tõenäosusega pärsib see kodanike vaba ja avatud demokraatlikku osalust;\n26. rõhutab, et krüpteerimise kasutamine valitsuste, ettevõtete ja kodanike poolt on Euroopa IT-turvalisuse kindlaim tugisammas; palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel hoiduda mis tahes katsetest krüpteerimise kasutamist reguleerides IT-turvalisust nõrgestada; rõhutab, et krüpteerimise keelamine vähendab turvalisust ja suurendab kaitsetust küberrünnakute suhtes;\n27. rõhutab vaba ja avatud lähtekoodiga tarkvara tähtsust IT-turvalisuse kontekstis, sest avalikult juurdepääsetavat lähtekoodi on võimalik kergesti ja sõltumatult kontrollida;\n28. tuletab meelde ELi ja selle liikmesriikide kinnitusi, et andmekaitset käsitlevates õigusaktides rakendatakse lõimitud eraelukaitse põhimõtet;\n29. nõuab andmekaitsepaketi kiiret vastuvõtmist, sealhulgas direktiivis 95/46/EL sätestatud miinimumstandardeid arvestava üldise lähenemise heakskiitmist nõukogu poolt;\n30. kutsub liikmesriike üles tihedamale õiguskoostööle, lähtudes kehtivatest ELi vahenditest, nagu Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS), Euroopa vahistamismäärus ja Euroopa uurimismäärus, arvestades samas proportsionaalsust ja pidades kinni põhiõigustest; palub liikmesriikidel kõigi esitatud meetmete üle menetlusõiguste tegevuskava kohaselt kiiresti kokkuleppele jõuda ning asuda järgmiseks tegelema eelvangistuse ja vanglatingimuste teemaga;\n31. on veendunud, et kriminaalõigussüsteemi eesmärk peaks olema inimeste rehabiliteerimine, nii et nad ühiskonda naastes seda enam ei ohustaks; palub liikmesriikidel investeerida vajalikke inimressursse, et aidata vanglast vabanenuid rehabiliteerida ja uuesti ühiskonnaga liita;\n32. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kehtestama või tugevdama rikkumisest teatajate kaitse kavasid, eelkõige kui tegemist on riikliku julgeoleku ja luuretegevuse valdkonnaga;\n33. hoiatab kiusatuse eest pöörduda tagasi varasema lühinägeliku ja vähe tulemusi andnud tava juurde autoritaarsete režiimidega julgeoleku ja stabiilsuse huvides ning vägivaldse ekstremismi vastu võitlemiseks koostööd teha;\n34. suhtub väga kriitiliselt lääneriikide viimaste aastate arvukatesse sekkumistesse, eelkõige Lähis-Idas ja lõunanaabruse riikides, kus see on soodustanud inimeste radikaliseerumist; rõhutab, et niisugune poliitika soodustab, mitte ei pärsi terrorismi ja seetõttu tuleks sellest loobuda;\n35. tunneb muret ELi terrorismivastase poliitika nn sõjaliste lahenduste kesksuse pärast, mille tulemuseks on arvukad autoritaarsetele režiimidele suunatud sõjalise abi programmid, mille eesmärk on nende režiimide sõjalisi võimeid suurendada ja millega seetõttu toetatakse nende repressiivset poliitikat;\n36. märgib, et sõjaliste jõudude kasutamine riigi sees on mitmetes liikmesriikides üldiselt keelatud; rõhutab, et nn solidaarsusklauslit (ELi toimimise lepingu artikkel 222) ei tohi kasutada sellistest riiklikest piirangutest möödahiilimiseks; juhib tähelepanu ohule, et solidaarsusklauslit võidakse kasutada ka sõdurite liikmesriigi territooriumile paigutamise vahendina, kasutades terrorismivastase võitluse ettekäänet nn inimtegevusest tingitud õnnetuste vastu võitlemiseks, mis võib hõlmata ka tegevust meeleavaldajate vastu jne; rõhutab, et solidaarsusklausli niisugune tõlgendamine tuleb kindlalt tagasi lükata;\n37. leiab, et EL peaks Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise raames põhjalikult ümber hindama oma välispoliitika, eelkõige Vahemere lõunaosa riikide suhtes rakendatud strateegia, sest see on läbi kukkunud; kutsub ELi üles rajama nende riikide ja piirkondadega uut suheteraamistikku, mis põhineks nende siseasjadesse mittesekkumisel ja nende suveräänsuse austamisel ning mille eesmärk oleks naaberpiirkondade arengu toetamine ja tööhõive ning hariduse edendamine, mitte nn assotsieerimislepingud, mille peamine otstarve on Euroopa ettevõtete huvisid teenivate vabakaubanduspiirkondade loomine;\n38. kordab, et liikmesriigid ja vajadusel EL peaksid tähelepanu pöörama vägivaldse äärmusluse süvapõhjustele, käsitledes usuäärmuslust kooskõlas inimõiguste ja rahvusvahelise õigusega, selle asemel et ergutada või toetada repressiivseid võime või rühmitusi neis riikides;\n39. rõhutab, et julgeolekukoostöö – alates luureandmete jagamisest ja õigusriigi põhimõtete, kohtureformi ning kriminaalõigusprogrammide toetamisest kuni varjupaigapoliitika hajutamiseni, nagu on tehtud Hartumi protsessis – peaks olema kindlalt kooskõlas rahvusvahelise õigusega;\n40. on veendunud, et julgeolekuvaldkonnas peaks EL piirduma deradikaliseerimisele ja vägivaldse äärmusluse vastasele võitlusele suunatud koostööprogrammidega ning hoiduma oma välispoliitikas suveräänsetele riikidele majanduslike või poliitiliste ideede pealesurumisest;\n41. tuletab sellega seoses meelde, et Euroopa Parlament ei kiida heaks ELi-Iisraeli assotsieerimislepingut, võttes arvesse ELi ja paljude liikmesriikide kahetist rolli Iisraeli-Palestiina konfliktis, mis süvendab jätkuvalt muljet, et rakendatakse topeltmoraali ja moslemite/araablaste vastast tegevuskava;\n42. nõuab suuremat läbipaistvust ja vastutust terrorismivastase võitlusega seotud välispoliitilistes otsustes; toonitab, et on vaja sobivat kohtumenetlust, mis võimaldaks üksikisikutel või organisatsioonidel nõuda ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames tehtud ja neid mõjutavate otsuste läbivaatamist;\n43. avaldab kindlat vastuseisu mehitamata õhusõidukite kasutamisele terroris kahtlustatavate isikute kohtuväliseks tapmiseks ning nõuab, et keelataks niisuguste õhusõidukite kasutamine tsiviilisikute jälgimiseks ja kontrollimiseks;\n44. nõuab, et komisjon ja liikmesriigid uuriksid põhjalikumalt Euroopa osalemist USA koostatud piinamise ja üleandmise programmis ning USA senati luureraporti eeskuju järgides annaksid üldsusele teada, mil määral nende valitsused selles õudustäratavas ebaseaduslikus tegevuses osalesid ja sellest teadlikud olid;\n45. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.\nELT C 168 E, 14.6.2013, lk 45.\nVastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0418.\nVastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0230.\nELT L 315, 14.11.2012, lk 57.\nVt Põhiõiguste Ameti aruannet „Diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse ja vägivalla kogemused. Võrdlev uuring moslemi- ja mittemoslemi noorte kohta kolmes ELi liikmesriigis.”