2012 � 2017 SISUJUHT\n���������������� Sissejuhatus ............................................................................. 3\n���������������� ���������������� P�hiprintsiibid\n���������������� ���������������� P�him�tted ja p�hikiri ................................................ 4\n���������������� ���������������� Juhatus ja juhtimine .................................................... 5\n���������������� ���������������� Liikmeskond ............................................................... 6\n���������������� ���������������� Tegevusjuhtimine ....................................................... 7\n���������������� ���������������� Kontrollimine ............................................................. 8\n���������������� ���������������� Finantsjuhtimine\n���������������� ���������������� Struktuurfondide abi .................................................. 9\n���������������� ���������������� Toetused ja omavahendid ........................................ 10\n���������������� ���������������� Algusaastate tegevused ............................................ 11\n���������������� ���������������� J�tkuaastate tegevused ............................................. 12\n���������������� ���������������� Loodustoa kontseptsioon ........................................� 14\n���������������� ���������������� Koost��partnerid ja kodulehek�lg ........................... 15\n���������������� ���������������� Kokkuv�te\n���������������� ���������������� Anal��s� ................................................................... 16\n���������������� ���������������� Visioon ..................................................................... 18 SISSEJUHATUS\nMittetulundus�hing NEERUTI SELTS on vaba�hendus, mis tegutseb Kadrina alevikus ja Kadrina valla administratiivalal alates 17. septembril 2001. Selts loodi kaheksa asutajaliikme poolt, kuid juba kolme aastaga kasvas selts viiek�mneliikmeliseks ning k�mne aastaga on kasvanud seitsmek�mne kahe liikmeliseks �henduseks. Selts registreeriti mittetulundus�hinguna (MT�) 30. aprillil 2002. ���������������� Seltsi loomiseelsetest avalikest tegevustest oli m��rav 1997. aasta juunikuus ilmunud vallalehe KODUKANT lisaleht NEERUTI. Selles �eldi v�lja N-klubi ellukutsumise idee. Neeruti looduse teemat k�sitles oma kirjutistes mitu autorit, kellest nelja aasta p�rast saidki Neeruti Seltsi asutajaliikmed. Neeruti Seltsi tekkimise nn eelloo - kultuuriloolise tagap�hja - on lahti kirjutanud koduuurija Eduard Leppik (loetav seltsi kodulehek�ljel).\n���������������� Neeruti Seltsi loomine sai v�imalikuks Kadrina Vallavalitsuse igak�lgse poolehoiu ja rahalise abi toel. Rahaline tegevustoetus igal aastal l�bi vallaeelarve tegi ja teeb v�imalikuks raamatupidamisteenuse ja sidevahendite sisseostmise/kasutamise. Esimeste aastate tegevust toetas rahaliselt ka Suurbritannia suursaatkond Eestis.\n���������������� 10 aastat mitmekesist tegevust v�ljendub suures hulgas avatud �ritustes: loodusretked, loodushariduslikud �pitoad ja koolitused; nii loodusteemaliste kui ka kodulooliste toimetiste avaldamine - nimetatud tr�kiste sarjaks A-5; huvireisid; loodustoa loomine endise tulet�rjemaja rekontrueerimise teel; loodustoa n�itused. Laialdase tuntuse on selts omandanud veebikodulehe ning tr�kimeedia, eriti Kadrina valla ajalehe Kodukant kaasabil.\n���������������� Aastast 2007 on seltsi tegevused tuginenud arengukavale. 2009. aastal t�iendati arengukava loodustoa kontseptsiooniga. ���������������� Seltsi edasine tegevus toimub ja areneb v�ljakujunenud tegevusvaldkonniti ja t�ieliku vabatahtlikkuse alusel. Seltsi ajaloost, hetkeseisudest ning tulevikukavadest annab nii anal��si kui ka visiooni j�rgnev arengukava. ���������������� Seltsi juhatus annab k�esolevat arengukava koostades endale aru, et k�ik tegevused saavad j��da nii materiaalsete, sh rahaliste vahendite, kui ka tegevusjuhtide v�imete ning ajalimiidi piiridesse. Seltsil ei ole alalist palgalist t��j�udu, mis p�rsib tunduvalt tegevust. Ei ole� v�listatud alalise palgalise (ka lepingulise) t��taja(te) rakendamine, mis tooks kaasa innovaatilisust, kasvu sisus ning haardeulatuses. P�hiprintsiibid\nP�HIM�TTED JA P�HIKIRI\nSeltsi looja oli karismaatiline isiksus, looduse erudeeritud tundja ja austaja, erialalt geograaf Enn Loik (1938-2003, vt toimetised A-530 2003). Neeruti entusiastina oli ta p�lvinud tema valdkondi ja elukreedot maksimaalselt tabava termini neerutoloog. Tema visioon vastloodud seltsist oli Neeruti loodusradade hooldamine talgute korras ja nautimine loodusretkedel igal aastaajal, kaasates igas vanuses rahvast l�hedalt ja kaugelt. Alustati ka kirjastustegevust v�ikevihikute sarja A-5 v�ljaandmise n�ol, et tutvustada Neerutit ja selle l�hi�mbrust. K�sikirju laekus nii Enn Loigu enda sulest kui ka tuntud koduuurijalt Eduard Leppikult ja teisteltki seltsi liikmeilt. Kaunis looduspaik kirjutati lahti nii geoloogilisest, geaograafilisest, ajaloolisest kui ka koduuurimuslikust aspektist l�htuvalt. Rahaliste vahendite annetuse seltsi heaks tegi esimese sponsorina Suurbritannia Suursaatkond Eestis.� Kadrina vald asus seltsi tegevust toetama l�bi eelarve.\n���������������� Neeruti Seltsi p�hikiri on vastu v�etud asutamiskoosolekul� 17. septembril 2001. aastal. See koosneb 7 alajaotusest kokku 96 punktiga. P�hikirja esimene muutmine kinnitati �ldkoosolekul 17. septembril 2004. aastal, teine muutmine kinnitati �ldkoosolekul 25. m�rtsil 2010. aastal. �\n�hingu nimi on mittetulundus�hing Neeruti Selts (edaspidi Selts).\nSeltsi asukoht on Eesti Vabariik, L��ne-Viru maakond, Kadrina, Pargi tn 3.\nSelts on era�iguslik juriidiline isik. Selts on oma tegevuses s�ltumatu ja juhindub seadustest, kohaliku omavalitsuse �igusaktidest, k�esolevast p�hikirjast ja headest tavadest.\nSeltsi tegevus rajaneb demokraatia p�him�tetel, Seltsi liikmete omaalgatusel ja �histegevusel.\nSelts v�ib teha koost��d k�igi isikutega kodu- ja v�lismaal;\nSeltsil on oma vara ja iseseisev bilanss. Seltsil v�ivad olla pangaarved.\nSeltsil on oma nimega pitsat ja s�mboolika.\nOma kohustuste eest vastutab Selts kogu oma varaga. Seltsi liikmed ei vastuta Seltsi kohustuste eest oma varaga.\nSeltsi tulu kasutatakse ainult p�hikirjaliste eesm�rkide saavutamiseks, kasumit ei jaotata Seltsi liikmete vahel.\nSeltsil on �igus kasutada palgalisi t��tajaid.\nSeltsi majandusaasta algab 1. jaanuaril ja l�peb 31.detsembril.\nSelts on asutatud m��ramata t�htajaks.\nSeltsi ellukutsumise tegelikest �ldp�him�tetest tuleneb otseselt p�hikirja 2. alajaotus:�� tegevusvaldkonnad. 2.\nSELTSI EESM�RGID JA TEGEVUSVALDKONNAD\nSeltsi tegevuse eesm�rgid on:\nlaiendada ja s�vendada inimeste teadmisi Neeruti ja selle �mbruse loodusest, ajaloost ja kultuuriloost;\nedendada turismi Kadrina vallas;\nosaleda ajalooliste, kultuuriliste ja looduslike objektide korrastamisel;\naidata kohalikul omavalitsusel ellu viia ajaloo-, kultuuriloo- ja� keskkonnahoiuga seotud projekte, edendada ajaloop�randi j��dvustamist, s�ilitamist ja eksponeerimist;\nosaleda kodu-, loodus- ja ajaloouurimustes;\nkaasata teisi isikuid oma tegevusse ja osaleda teiste samalaadsete organisatsioonide tegevuses.\nSelts teeb eesm�rkide saavutamiseks:\nkorraldab tervistavaid ja inimeste teadmisi laiendavaid loodus- ja kultuurihoiu alast �histegevust (matkad, kokkutulekud, talgud jms);\nkorraldab tegevusega seotud koolitusi, seminare, n�itusi, kirjastustegevust ja v�ib kasutada k�iki tegevuste j��dvustamise vahendeid;\nkorraldab ja/v�i viib l�bi vahendite hankimise eesm�rgil tasulisi kultuuri�ritusi, m��b tooteid ja teenuseid, v�tab vastu varalisi annetusi ja eraldisi, teostab tehinguid Seltsi omanduses oleva varaga p�hikirjaliste eesm�rkide saavutamiseks;\nkoostab ja esitab toetusfondidele projekte p�hikirjaliste eesm�rkide t�itmise rahastamiseks ning korraldab projektide elluviimist;\ns�lmib lepinguid p�hikirjaliste eesm�rkide saavutamiseks.\nJUHATUS JA JUHTIMINE\nSeltsi juhtorganiteks on �ldkoosolek ja juhatus.\nSeltsi �ldkoosolek on Seltsi k�rgeim juhtorgan.\nSeltsi juhatus on Seltsi juhtorgan �ldkoosolekute vahelisel ajal.\n�ldkoosoleku ainup�devusse kuulub:\nSeltsi p�hikirja muutmine, t�iendamine v�i uue p�hikirja vastuv�tmine;\nSeltsi �hinemise, jagunemise v�i l�petamise otsustamine;\njuhatuse, juhatuse esimehe ja revisjonikomisjoni liikmete m��ramine v�i nende volituste ennet�htaegne l�petamine;\nseadustega ette n�htud ja Seltsiga seotud muude k�simuste, mis pole teiste organite p�devusse antud, otsustamine;\nliikmemaksu kehtestamine ja selle tasumise t�htaja m��ramine;\nvajadusel juhatuse otsuste l�bivaatamine v�i muutmine v�i t�histamine.\njuhatuse poolt esitatud aasta tegevuskava vastuv�tmine ja majandustegevuse aastaaruande ning revisjonikomisjoni aruande kinnitamine;\n�ldkoosoleku kutsub kokku juhatus, kuid mitte harvemini kui �ks kord aastas;\n�ldkoosoleku toimumise aeg, koht ja p�evakord teatatakse v�hemalt 10 p�eva enne koosoleku toimumist;\n�ldkoosolek on otsustusv�imeline, kui koosolekust v�tavad osa �le poole Seltsi liikmetest ja otsus on vastu v�etud, kui selle poolt h��letab �le poole Seltsi liikmetest v�i liikmete volitatud esindajatest, v�lja arvatud p�hikirja punktide 5.4.1; 5.4.2 ja 5.4.5 osas otsustamine;\n�ldkoosoleku otsus p�hikirja punktide osas 5.4.1; 5.4.2 ja 5.4.5 on vastu v�etud, kui selle poolt h��letab 2/3 Seltsi liikmetest v�i liikmete volitatud esindajatest;\n�ldkoosoleku otsused j�ustuvad vastuv�tmisest, kui ei ole otsustatud teisiti;\n�ldkoosolek protokollitakse, protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.\nm��ratakse �ldkoosoleku poolt ametisse kuni viieks aastaks;\njuhatus on seitsmeliikmeline;\njuhatus vastutab seltsi majandustegevuse eest;\njuhatuse esimees korraldab juhatuse t��d, esimehe �raolekul asendab teda �ks juhatuse liikmetest juhatuse otsusel;\nigal juhatuse liikmel on �igus esindada Seltsi vastavalt seadustele ja k�esolevale p�hikirjale;\njuhatuse liikme v�i juhatuse esimehe tagasiastumine v�ib toimuda tema kirjaliku avalduse alusel �ldkoosoleku otsusega.\nJuhatuse p�devusse kuulub:\naasta tegevuskava koostamine ja majandustegevuse aastaaruande esitamine kinnitamiseks �ldkoosolekule;\nprojektide koostamine ja esitamine;\navalduste ja ettepanekute l�bivaatamine ja asjakohaste lahenduste v�ljat��tamine;\nSeltsi asjaajamise korraldamine, lepingute s�lmimine, t�itmise korraldamine ja l�petamine;\nSeltsi esindamine, �ldkoosolekute kokkukutsumine ja selle otsuste t�ideviimine ja Seltsi juhtimine �ldkoosolekute vahelisel ajal.\njuhatuse koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, revisjonikomisjoni v�i v�hemalt viie Seltsi liikme n�udmisel, kuid v�hemalt 6 korda� aastas;\njuhatuse koosoleku otsused v�etakse vastu juhatuse liikmete h��lteenamusega;\njuhatuse koosolek protokollitakse, protokollile kirjutavad alla juhatuse esimees ja protokollija;\njuhatuse otsused j�ustuvad alates juhatuse koosoleku protokollile alla kirjutamisest;\nJuhatuse liikmed vastutavad seltsi ja teiste isikute ees vastavalt seadustele.\nSeltsi tegevuste kavandamine ja l�biviimine on kollektiivse t�� tulemus. K�ik juhatuse liikmed on nn tegevusjuhid, kes organiseerivad, viivad l�bi ja vastutavad tehtu eest. Loodusretkede juhtimine ja vastutus osav�tjate eest n�uavad tegevusjuhtidelt kompetentsi, mida annavad koolitused.\nSELTSI LIIKMED, LIIKMEKS VASTUV�TMISE JA� V�LJAARVAMISE TINGIMUSED JA KORD\nSeltsi liikmeteks v�ivad olla f��silised ja juriidilised isikud kodu- ja v�lismaalt, kes on huvitatud Seltsi tegevusest ning tunnistavad Seltsi p�hikirja. Juriidilised isikud tegutsevad volitatud esindajate vahendusel.\nSeltsi liikmeks vastuv�tmise otsustab Seltsi juhatus taotleja kirjaliku avalduse alusel, avalduse esitamisele j�rgneval juhatuse koosolekul. Seltsi juhatus teatab avaldajale koosoleku otsusest Seltsi liikmeks arvamise v�i avalduse tagasil�kkamise kohta hiljemalt 7. p�eva jooksul. Avalduse\ntagasil�kkamise korral on avaldajal �igus esitada Seltsi liikmeks astumise avaldus otsustamiseks Seltsi �ldkoosolekule.\nLiikmestaatuse taotleja loetakse Seltsi liikmeks alates otsuse vastuv�tmisest.\nAsutajaliikmetel ja hiljem vastuv�etud liikmetel on �hesugused �igused ja kohustused.\nSeltsi liikmelisust ei saa �le anda ega p�randada.\nSeltsi juhatus peab Seltsi liikmete arvestust.\nSeltsi liikmel on �igus juhatusele esitatud avalduse alusel Seltsist v�lja astuda. �ldkoosolek peab rahuldama liikme v�ljaastumispalve hiljemalt 30. p�eva jooksul arvates avalduse juhatusele saabumise p�evast. V�lja astuda sooviv liige on kohustatud k�rvaldama k�ik oma v�lgnevused Seltsi ees enne juhatuse vastava otsuse tegemist.\nSeltsi liikme v�ib Seltsist v�lja arvata, kui liige on rikkunud k�esoleva p�hikirja s�tteid v�i kahjustab Seltsi au v�i rikub Seltsi kollegiaalseid suhteid.\nSeltsist v�ljaastumine v�i v�ljaarvamine j�ustub juhatuse vastava otsuse vastuv�tmise hetkest. V�ljaarvamise korral on v�ljaarvatul �igus taotleda Seltsi �ldkoosolekult enda Seltsi liikme staatuse ennistamist.\nLiikmeksoleku l�ppemisega l�pevad isikul Seltsiga seotud �igused ja kohustused, v�lja arvatud varaliste kohustuste t�itmisest tulenevad vaidlused, mis lahendatakse poolte vahelise kokkuleppega v�i kohtukorras.\nSELTSI LIIKME KOHUSTUSED JA �IGUSED\nt�itma k�esolevat p�hikirja, Seltsi �ldkoosoleku ja� juhatuse otsuseid ning osalema �ldkoosolekutel;\nhoidma heaperemehelikult Seltsi vara;\nhoidma ja kaitsma Seltsi head mainet.\nSeltsi liikmel on �igus:\nv�tta osa Seltsi �ldkoosolekutest isiklikult v�i tema poolt volitatud esindaja kaudu;\nesitada juhatusele avaldusi, kaebusi ja j�relp�rimisi seoses Seltsi tegevusega;\nolla valitud Seltsi juhatusse v�i revisjonikomisjoni;\nosa v�tta Seltsi poolt korraldatud �ritustest;\ntaotleda Seltsi eesm�rkide saavutamisele suunatud tegevuses Seltsi toetust ja kaitset.\n���������������� Seltsi asutajaliikmeid oli 8. Esimese tegevusaasta l�puks oli seltsil 28 liiget, 2003. aasta juunikuus 50 liiget ja 2004. aasta aprillikuus juba 55 liiget. 2004. aasta l�puks oli seltsil 58 liiget ja 2005. aasta l�puks 62 liiget. Aastal 2010 oli seltsis 72 liiget. Seltsist on liikmeid lahkunud surma l�bi ja elukoha muutmise l�bi.\n���������������� Seltsi liikmeks saada soovija tutvub esmalt seltsi p�hikirjaga. Avalduse vormiga� Palun v�tta mind MT� Neeruti Selts liikmeks. Olen tutvunud Seltsi p�hikirjaga, tegevuse eesm�rkidega, tegevusaladega. Tunnistan nende sobivust minu t�ekspidamistega ja soovin osaleda Seltsi eesm�rkide elluviimises.\n���������������� Kahe soovitaja/seltsi liikme/ allkirjad avaldusel kinnitavad� kandidaadi sobivust.\n���������������� Liikmeskonna hoogsa kasvu p�hjustas seltsi populaarsuse kasv rahva seas. Tegevuste edukad tulemused, eriti kalmistum��ri taastamine, tr�kiste kirjastamine ja igakuised avatud loodusretked olid selles peamised. Seltsi liikmeks on astunud igas eas inimesi, kes enamuses on endale leidnud tegevuste seast huvipakkuva(d) valdkonna(d). Avatud loodusretkedest v�tab endiselt osa rohkesti loodushuvilisi v�ljastpoolt seltsi liikmeskonda.\n2003. aastal m��ratletakse seltsi tegevuste edukaks kulgemiseks tegevusjuhid vastava statuudiga:\n1. Tegevusjuhi� m��ratlus\n1.Tegevusjuht on MT� Neeruti Selts liige, sageli ka juhatuse liige, kes kavandab,� koordineerib ja juhib �hte v�i mitut MT� Neeruti Selts tegevusvaldkonda.\n2.Tegevusjuht juhindub oma tegevuses MT� Neeruti Selts p�hikirjast ja Tegevusjuhi statuudist, mis m��ratleb tema �igused ja kohustused. 2. Tegevusjuhi� kohustused\n1.Tegevusjuht v�tab vabatahtlikult ja juhatuse m��ramisel t�htajatult v�i t�htajaliselt enda kanda �he v�i mitme tegevusvaldkonna tegevuse kavandamise, koordineerimise ja juhtimise, on igati algatusv�imeline.\n2.Tegevusjuht kavandab tegevusvaldkonna (valdkondade) t��kava(d) juhatuse poolt m��ratud perioodiks ja peab tehtud t��/toimunud tegevuste (�rituste) �le arvestust.\n3.Tegevusjuht kaasab seltsi liikmeid m��ratut tegevusse, levitab infot t��kava(de)st ja vastava valdkonna �ritustest, esitab juhatusele vastavad kirjalikud t�endid.\n4.Tegevusjuht kasseerib tegevusega kaasnevad m��ratud maksed (nt osamaksud, tr�kiste m��giraha jm), mille suhtes on materiallselt vastutav, ja annab summa(d) koos vastava dokumentatsiooniga viivitamatult �le seltsi raamatupidamisele.\n5.Tegevusjuht informeerib ja koosk�lastab juhatusega t��kavad, �rituste toimumise ajad ja kohad, v�ljastpoolt MT� Neeruti Selts kutsutud isikud ning organistatsioonid.\n6.Tegevusjuht algatab stipendiumitaotlused kavandatud projektide rahastamiseks, l�petab n�uetekohase aruandlusega,� koosk�lastab kogu tegevuse juhatusega.\n7.Tegevusjuht informeerib juhatust viivitamatult ette tulevatest k�rvalekalletest kavandatud tegevustes/�ritustes.\n8.Tegevusjuht informeerib juhatust v�hemalt 4 n�dalat ette soovist l�petada tegevuse juhtimine tema poolt. Juhul kui tegevuse ajakava (nt projekti juhtimine) on kavandatud� kestma kauem, siis selle l�ppemiseni.\n9.Tegevusjuht on aruandekohustuslik juhatuse ja �ldkoosoleku ees.\n3.� Tegevusjuhi� �igused\n1.Tegevusjuhil on �igus juhtida, kavandada ja koordineerida� MT� Neeruti Selts tegevusvaldkondadesse kuuluvat �hte v�i mitut tegevust, mida juhatus peab temale j�ukohaseks.\n2.Tegevusjuhil on �igus k�sida igak�lgset abi juhatuselt.\n3.Tegevusjuhil on �igus algatada tegevusi/projekte, kajastades need tegevuskavas.\n4.Tegevusjuhil on �igus olla vastavalt tasustatud projektijuht stipendiumitaotlustes.\n5.Tegevusjuhil on �igus tagasi astuda, informeerides� juhatust 4 n�dalat ette, v. a juhud, kui t��s olev projekt ei ole l�petatud.\n���������������� Tegevusjuhi statuudi tugevuseks kujuneb �iguste ja kohustuste tasakaalustatud proportsioon, mille rakendamine tagab edasiste tegevuste eduka ellukutsumise, l�biviimise, l�petamise, rahastamise/rahastatuse vastavalt aasta tegevuskavale ja eelarvele. ���������������� Loodusretkejuhi kompetentsi saavutamiseks on selts korraldanud vastava koolituse ning osa v�tnud Sagadi looduskooli loodusretkejuhtide koolitustest. ���������������� Seltsi tegevuste kavandamise, l�biviimise ja juhtimise suureks puuduseks on palgalise t��j�u puudumine, p�hjuseks vastava tulubaasi puudumine.\n���������������� �K�ik tegevusjuhid t��tavad vabatahtlikkuse alusel, n�udmata ja saamata t�� eest tasu.\nSeltsi kulup�hise raamatupidamise revisjon viiakse l�bi reeglina �ks kord aastas kolmeliikmelise revisjonikomisjoni poolt vahetult enne raamatupidamise majandusaasta aruande kinnitamist �ldkoosolekul. Revisjonikomisjoni poolt tehtud anal��s ja antav hinnang saavad aluseks �ldkoosolekule aruandele kinnituse andmiseks. Revisjonikomisjoni kontrollakti kinnitab samuti �ldkoosolek.\n���������������� Revisjonikomisjoni anal��si tulemused on soovituslikud, mis annavad aluse vigade v�ltimiseks ja finantstegevuslike kasulike otsuste vastuv�tmiseks. 6.\nSeltsi kontrollorgan on revisjonikomisjon;\nRevisjonikomisjon on kuni viieliikmeline.\nRevisjonikomisjoni liikmed ja esimees m��ratakse �ldkoosoleku poolt Seltsi liikmete hulgast.\nRevisjonikomisjoni liige ei v�i kuuluda Seltsi juhatusse ning ei v�i olla Seltsi palgaline t��taja.\nRevisjonikomisjon esitab �ldkoosolekule kinnitamiseks l�ppenud majandusaasta revisjoniaruande.\nRevisjonikomisjonil on �igus:\nkontrollida Seltsi varasid, pangaarveid, raamatupidamisdokumente ja toimingute seaduslikkust;\nkaasata kontrollimise juurde asjatundjaid v�ljastpoolt Seltsi;\nosa v�tta juhatuse koosolekutest, olla teadlik juhatuse otsustest ja kutsuda kokku juhatuse koosolek.\nRevisjonikomisjoni koosolek toimub vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui kord aastas.\nRevisjonikomisjoni koosolek protokollitakse, protokollile kirjutavad alla revisjonikomisjoni esimees ja protokollija.\n�������������������������������������������������������������������������� Struktuurfond, kellele projekt esitati\nProjekti toimumise aeg\nKadrina kalm Viitna tee poolse piirdem��ri rekonstrueerimine\nEduard Leppiku 80. s�nnip�ev\nEduard Leppiku auto-biograafilise raamatu Minu raamat v�ljaandmine\nEduard Leppiku raamatu Neeruti valla nekrutipiirkonna liisunimestik tr�kkimine\nKadrina rahvamaja l�bi 75 aasta\nRichard Tammiku 80. s�nnip�ev\nOtto Strandmani genealoogia\nKadrina valla k�lade p�ev 20.08.2005\nMaaelu Edendamise Siht-asutus\nKadrina valla k�laliidrite �ppereis Harju- ja L��nemaale\nRichard Tammiku k�sikirja Kadrina kihelkond l�bi aegade avaldamine raamatuna\nKadrina kalm piirdem��ri Tapa tee poolse osa rekonstruee-rimine\nAvatud retked ja �pitoad 2007\nNeeruti Seltsi seltsimaja fassaadi, katuse ja infopunkti rekonstrueerimine\nJalgrattaretke "�pime tundma naaberpiirkonda" korraldamine\nEesti v�ikesaartega tutvumine\nNeeruti Seltsi seltsimaja fassaadi II j�rjekorra ja loodustoa rekonstrueerimine\nJalgrattaretke ja jalgsimatkade korraldamine\nKoduloo- ja loodustoa elektroonilise aparatuuri soetamine\n�TOETUSED JA OMAVAHENDID\nMT� Neeruti Selts ei oma kinnisvara. Kadrina Vallavalitsus rendib seltsile pinda Pargi tn 3 Kadrina alevikus. Seltsil on �igus ja vahendid (PRIA ja Kadrina Vallavalitsuse rahaline toetus) rekontrueerida hooneosa seltsi edasiseks tegevuseks (loodustuba).\n���������������� Kadrina Vallavalitsus toetab seltsi tegevust l�bi eelarvete. Aastatel 2004-2009 oli� tegevustoetus 20000 EEK aastas. Alates aastast 2010 on toetus 15000 EEK aastas, 2011 vastavalt 958,67 eurot. Toetus teeb seltsil v�imalikuks osta raamatupidamisteenust ning telefoni- ja postisideteenust. ���������������� Kadrina Vallavalitsus on toetanud sihttoetusega l�bi eelarvete seltsimaja Pargi tn 3 rekonstrueerimise projekte, sh ka pangalaenude intresside tasumist. ���������������� T�iendavalt on rahalist toetust saanud siseprojektid KEVADP�EV LOODUSES, HUVIREIS, PIKK LOODUSRETK ja lisaks j�ulukoosviibimine l�bi Kadrina vallavolikogu kultuurikomisjoni eelarve. Aastatel 2004-2009 oli toetus kokku à 10000 EEK. 2010. aastal oli summa kokkuhoiumeetmete rakendamise tulemusena poole v�iksem.\n���������������� Selts on saanud rahalist ja esemelist toetust annetustena eraisikutelt.\n���������������� Seltsi raamatupidamistoimingud on kulup�hised. Seltsi omavahendite teenimine on toimunud l�bi loodusretkejuhi teenuse pakkumise 20% iga loodusretkejuhi arve pealt. Loodusretkejuhi teenuse pakkuja(te)ga (FIE) on s�lmitud vastavad lepingud. Teenuse tariif oli 150 EEK, alates 2011. aastast 10 � �he tunni eest.\n���������������� Toimetiste sarja A-5 tr�kise hind oli 10 EEK, alates 2011. aastast 1 �. Kirjastustegevuse tulud kasutatakse uute tr�kiste tootmiseks (koopiateenus). Suuremahulise tr�kise KADRINA KIHELKOND L�BI AEGADE� m��gitulu jaotamise kohta autoriga kehtib vastav leping. M��gitulu kasutatakse kirjastustegevuseks.\n���������������� Aastatel 2004-2007 oli kalmuhooldusteenuse pakkumise teenuse tulu lepinguliselt 20% arve pealt, mille kohta kehtis teenuse pakkujaga (FIE) vastav leping. Alates 2008. aastast delegeeris selts teenuse pakkumise FIE-le, kes on �htlasi seltsi liige.\n���������������� Seltsi liikmetele kehtis liikmemaksu tasumiseks statuut eesti kroonides kuni 2010. aasta l�puni.� Alates 2011. aasta 1. jaanuarist kehtivad uued maksum��rad ja teenuste tariifid eurodes.\nJuhatuse otsus (protokoll 105 09.08.2010) t�histab tariifid eesti kroonides ja kehtestab uued tariifid eurodes.\nMakseperiood:���������� �ks aasta = 1. jaanuar � 31. detsember\nParim makseaeg:������ enne 30. septembrit\nAastamaksu m��r:���� 6 �\nMaksesoodustused:�� pension�r� = pool maksum��ra = 3 �\n��������������������������������� perekond� = �ks maksum��r��� = 6 ����������������������� Makseviis:���������������� sularahas kogumislehe alusel v�i\n���������������� �lekandena kontole nr 221019568422 Swedbank\nSama otsusega kehtivad tariifid:\nloodusretkejuhi teenus 1 tund = 10 �\nosalustasu seltsi liikmele = 1,5 �\nosalustasu mitte seltsi liikmele = 2 �\nosalustasu pikal retkel ja huvireisil = 10 �\ntr�kiste m��k sari A-5 = 1 �\nraamat KADRINA KIHELKOND L�BI AEGADE (saadaval Kadrina raamatukogus) = 10 �\nRida tegevusi olid m��ravaks seltsi alaliste tegevuste - siseprojektide - edasiseks kulgemiseks:\nEsimene �hine j�ulu�htu, millest kujuneb traditsioon;\nToimetiste sarja A-5 algus - 4 vihiku ilmumine;\nEsimene loodusretkejuhtide koolitus;\nEesti Maaturismi ja Eesti Loodusfondi esindajad k�las;\nKadrina kalmistum��ri taastamise idee algus annetuste kogumise ja pidude/laatade/ heategevuskontsertide korraldamise teel;\nLooduse omnibuss ja Jaan Riis Kadrinas ning Neerutis;\nNeeruti- ja loodusteemaliste meenete loomekonkurss;\n17. septembril 1. aastap�eva konverents;\nIlmub 10 tr�kist toimetiste sarjas A-5.\nK�las Maaleht, ilmub� ulatuslik kirjutis Maarius Suviste sulest;\nKuuseheki istutamine �hist��na Kadrina kalmistu l�unarajale;\nKALEVIPOJA mammutetenduse Sadulam�el kaastegevused (suveniiride m��k); P�rtlip�eva heategevuskontsert Neerutis Sadulam�el (Vello J�rna, Peeter Paemurru & Kadrina naiskoor Katrina);\nK�laliikumise aktiivne organiseerimine ja n�ustamine;\nSiseprojekti PIKK LOODUSRETK esimene retk oktoobris (retk iga kuu 1. laup�eval);\nSiseprojekti HUVIREIS esimene reis septembris (reis 2 korda aastas);\n2. aastap�eva konverents septembris;\nVallalehes KODUKANT hakkab ilmuma rubriik Neeruti Seltsi veerud;\nIlmub 11 tr�kist toimetiste sarjas A-5.\nKodulehek�lje avamine internetis alates maikuust;\nKadrina kalmistu m��ri taastamist��de I j�rgu algus ja edukas l�petamine;\nKiriku seinal m�lestustahvlite avamine (lisamine) silmapaistvatele pastoritele;\nIlmub 5 tr�kist toimetiste sarjas A-5;\nKalmuhooldusteenuse ellukutsumine Kadrina kalmistul.\nKalmistum��ri taastamise II j�rk;\nKadrina valla k�lade p�ev L�snal;\nIlmub 4 tr�kist toimetiste sarjas A-5;\nTellitud loodusretkejuhi teenust 9 korda;\nSiseprojekti KEVADP�EV LOODUSES avaprojekt: sportlik-kultuuriline koolivaheaeg (Kadrina Keskkooli V kl �pilased).\nKalmistum��ri taastamise III j�rk (Tapa tee ��rne v�rav);\nKorraldatakse loodusretkejuhtide koolitus KIK rahalisel toel;\nKadrina valla k�laliidrite �ppereis L��ne- ja Harjumaale MES rahalisel toel;\nIlmub 5 t�kist toimetiste sarjas A-5;\nTellitud loodusretkejuhi teenust 7 kord;\nSiseprojekt PIKK LOODUSRETK hakkab sisaldama 2 jalgrattaretke (kevadel, s�gisel);\n�ldkoosolek kinnitab arengukava 2007-2011.\nIga j�rgneva aasta tegevused ja eelarve kavandab juhatus hiljemalt eelneva aasta enne 1. septembrit, tingituna tegevustoetuse taotluse vallaeelarvesse esitamise t�htajast. Aasta tegevuste kava ja eelarve v�tab vastu juhatus, kinnitab �ldkoosolek. Seltsi raamatupidamisteenuse sisseost ja sidevahendite kasutamine (telefon, postiside, internet) s�ltuvad t�ielikult vallavalitsuse rahalisest toetuses. Muu tegevus (siseprojektidja projektid struktuurfondidesse) on t�ielikult rajatud tasustamata vabatahtlikule tegevusele.\nSiseprojektid: PIKK LOODUSRETK 10 retke, sh 2 jalgrattaretke;\n���������������������� L�HIRETK (Kultuurilooline Kadrina)10 retke;\n��������������������� LOODUS�PITUBA 10 �pituba;\n���������������������� HUVIREIS 2 reisi;\n���������������������� KEVADP�EV LOODUSES (Kadrina Keskkooli V kl �pilased);\nAlo P�ldm�e loodusfotode (Neeruti) n�itusete sarja esimene kaheosaline n�itus� rahvamajas (Neeruti muusikalised puud ja Kalevipoeg);\nLoodusretkejuhi teenus 18 gruppi;\nToimetiste sarjas A-5 ilmub 2 tr�kist;\nK�laliikumise tegevuste l�petamine ja �leandmine vastloodud Kadrina Valla K�lade �hendusele (KVK�);\nKalmuhoolduse teenuse pakkumise l�petamine ja �leandmine FIE-le;\nKalmistum��ri taastamise projekti k�lmutamine kuni uute rahastamisv�imaluste ja -allikate leidmiseni.\nSiseprojektid: PIKK LOODUSRETK 12 retke, sh 2 jalgrattaretke;\n���������������������� L�HIRETK 2 retke;\n��������������������� LOODUS�PITUBA 3 �pituba;\n��������������������� LOODUSTOA LOOMINE - uue projekti ellukutsumine ja loodustoa\n��������������������� kontseptsiooni vastuv�tmine (2 n�itust raamatukogus);\nAlo P�ldm�e loodusfotode (Neeruti) n�ituste sarja teine n�itus (Semiootiline Neeruti) rahvamajas, esimese ja teise n�ituse eksponeerimine Eestis 19� kohta;\nLoodusretkejuhi teenus 19 gruppi;\nToimetiste sarjas A-5 ilmub 1 tr�kis;\nOsalemine TV-3 saates HOMMIKUK��K ja ETV saadetes OSOON ja J�TKU LEIBA;\nMaavanema tunnustus (T�iskasvanud �ppija N�dal) : aasta koolitaja ja aasta koolituss�bralikum organisatsioon.\nSiseprojektid: PIKK LOODUSRETK 10 retke (sh 2 jalgrattaretke);\n���������������������� LOODUS�PITUBA 6 �pituba;\n��������������������� HUVIREIS 2 reisi;\n���������������������� LOODUSTOA LOOMINE - 2 n�itust raamatukogus;\nAlo P�ldm�e loodusfotode (Neeruti) n�ituste sarja kolmas n�itus (Neeruti kallistavad puud) n�itus rahvamajas ja eelmiste n�ituste eksponeerimine Eestis 19 kohta ja 3 v�lisriiki;\nLoodusretkejuhi teenus 14 gruppi;\nOsalemine ETV saates LAULGE KAASA;\nSeltsimajas infotoa valmimine - kordaseadmine �hist�� korras.\nLEADER-meetme toel projekt "�PIME JALGRATTARETKEL TUNDMA NAABERPIIRKONDA" KORRALDAMINE (Ida-Virumaal);\nSiseprojektid: PIKK LOODUSRETK 9 retke (sh 2 jalgrattaretke);\n���������������������� LOODUS�PITUBA 8 �pituba;\nAlo P�ldm�e loodusfotode (Neeruti) n�ituste sarja neljas n�itus (Neeruti puuseened, -k�snad, -pahad, -muhud)) n�itus rahvamajas, eelmiste n�ituste eksponeerimine Eestis 8 kohta ja 3 v�lisriiki;\nLoodusretkejuhi teenus 10 gruppi.\nLEADER-meetme toel projektid:\nEESTI V�IKESAARTEGA TUTVUMINE (2 saart 2011, 3 saart 2012);\nJALGRATTARETKE JA JALGSIMATKADE KORRALDAMINE;\nKDULOO- JA LOODUSTOA ELEKTROONILISE APARATUURI SOETAMINE.\nSiseprojektid: KEVADP�EV LOODUSES (Kadrina KK 5. Klasside �pilased);\n��������������������� PIKK LOODUSRETK� 7 retke;\n��������������������� LOODUSTOA SEADMINE (korduv tegevus loodustoa kujundamisel);\n��������������������� LOODUS�PITUBA 4 �pituba;\n�������������������� LOODUSTOA N�ITUS 1 n�itus (PESAPUNUMISE AEG);\n������������������� TEEME �RA 1 talgup�ev;\n������������������� �HIST�� (korduv tegevus loodustoas ja looduses).\nLoodusretkejuhi teenus gruppidele ja tellitud kohtumised/�his�ritused � 20 gruppi/korda.\nAlo� P�ldm�e loodusfotode (Neeruti) n�itused 6 kohas Eesti Vabariigis.\n���������������� Kavandatud tegevustest v�tavad aktiivselt osa seltsi liikmed ja loodushuvilised mitteliikmed. K�ik tegevused on dokumenteeritud. Siseprojekti dokumendid on: osalejate nimekiri, osalustasude kogumise raamatupidamis�iend, eelarve, kuluarvete koond. ���������������� Retkedel/�pitubades osalejate koguarvud eelnevatel aastatel: 2008 - 612, 2009 - 799, 2010 - 534. Neile lisanduvad n�ituste k�lastajad, kellest suur osa on teinud sissekande n�ituste k�lalisraamatusse.\nSeltsimaja asukohaga Pargi t�nav 3 Kadrinas rekonstrueerimise tulemusena valmiv loodustuba seadis juhatusele eesm�rgi olla valmis ellu kutsuma avalikuks kasutamiseks loodustuba kui ruum ja kui tegevused. Esikohal on loodushariduslik tegevus, eriti Kadrina Keskkooli �pilastele. ���������������� Arutelu tulemusena v�eti vastu nn loodustoa kontseptsioon (protokoll 64 05.06.2007).��� Loodustoa tunnuslauseks sai: LOODUSTUBA TOOB LOODUSE L�HEMALE.���� TOIMING\n2008 � s�ltuvalt hoone rekonstrueerimise l�ppemisest\nProjektidest t�ukefondidesse (PRIA jt)\nKadrina Pargi 3\nTurvatud, avalik-k�ttesaadav, remonditud, k�etud, m��bliga sisustatud, arvuti digiseeritud materjalidele.\nPakkuda loodusteavet, -haridust, Kadrina valla looduskaunite kohtade teavet,� s�ilitada ajaloolist loodusinfot.\nTeemaplokid (floora, fauna jm), teabekandjad (infotahvlid, fotod, n�idised-herbaariumid jm),� digiseeritud teave, Kadrina valla looduskaunite kohtade teave.\nTuristid, �pilased, �petajad, loodushuvilised, loodusharidus, vaba aeg, �ldkasutatav.\nAlaline t��taja, vabatahtlikud (Neeruti Seltsi liikmed)\n3-5liikmeline n�ukogu eesm�rgiga t��tada v�lja kontseptsioon, arengusuunad, sidemete loomine teiste samalaadsete kohtadega, kasutamise- ja t��tamise reeglistik jne.\nINFO JA REKLAAM\nReklaam/informatsioon� Kodukandis, infovoldik, kasutamise/k�itumise/v�imaluste reeglistik jm.\nAvalik �leskutse Kodukandis huvitavate loodust kajastavate eksponaatide ja muu materjali kogumiseks loodustoa sisustamiseks;\nMT� Neeruti Selts liikmete kaasamine vabatahtlikkuse alusel.\n���������������� Loodustoa loomise protsess on kulgenud aktiivselt. Rekonstrueerimise I j�rguna valmis nn infotuba. Loodustoa tegevusi alustati enne ruumi(de) valmimist. Kevadel ja s�gisel koostati ja pandi �les n�itused tunnuslause MIDA LOODUSEST LEIDA ON all koost��partnerite (raamatukogu) pinnal. Soetatud on p�sin�ituste eksponaate: puidun�idised, taimedega v�rvitud villase l�nga n�idiste kartoteek, Neeruti mka lehtpuude ja -p��saste v�rsete kogu, linnupesade kogu, looduserialade tr�kised jm. ���������������� Seltsi liikmed on oma panuse andnud sisustuse isetegemisel (t��lauad, toolide v�rvimine) ja eksponaatide s�steemi loomisel loodustoas. Koost��partnerite kingitused rikastavad p�siekspositsioone, n�iteks jahimeestelt annetusena saadud kaavikud (pardid, faasanid, karupoeg jm).\n���������������� LEADER-meetme rahalisel toel soetatakse esitlemise ja arhiveerimise elektrooniline aparatuur. See v�imaldab kavandada avalikke loodushariduslikke �pitubasid ja teisi sellelaadseid �ritusi. ���������������� Loodustuba kujuneb vaba aja keskuseks, kus alternatiivloodusharidusliku tegevuse l�bi saavad aega veeta, teema�ritustest, koolitustest ja kohtumistest tuntud erialainimestega osa v�tta ka �pilased. Hulk v�lislektoreid saavad pakkuda laialdast huvi �ratavaid programme. Tegevused\nKOOST��PARTNERID JA KODULEHEK�LG\nKoost��partnerina on Kadrina Vallavalitsus igati seltsi eksisteerimist ja tegevusi aktsepteerinud ning toetanud rahaliselt l�bi eelarvete. Selts t�idab valla administratiivalal l�nka loodusturismi alal, kaasates selleks seltsi liikmeskonda, Keskonnakaitsehaldust ja kohalikke loodusturismiga tegelevaid v�ikeettev�tjaid. Neeruti Seltsi tegevused looduse vahendamisel juhinduvad ja on koosk�las Kadrina Valla Arengukavaga ja Kadrina valla maine kujundamisega.� ���������������� Koost��partneritena on seltsi tegevustest osa v�tnud nii majutajatena kui ka toitlustajatena Kadrina vallas tegutsevad v�ikeettev�tjad: Linnum�e Loodustalu ja �nnela K�lalistemaja Ohepalu looduskaitsealal; Kuusiku Loodustalu Viitna maastikukaitsealal; Pariisi P�hkek�la Neeruti maastikukaitsealal; Madi Puhketalu J�etaguse k�las. Viimane pakub sobivaid tingimusi ka loodus�pitubade l�biviimiseks (nt villase l�nga v�rvimine taimede abil).\n���������������� Kadrina Saunaklubi hallatavas saunas on l�bi viidud sptsiifiline m�rja keskkonna (m�rgviltimine) loodus�pituba.\n���������������� Kadrina Vallaraamatukogu asukohaga Kadrina alevikus on v�imaldanud oma pinnal eksponeerida loodustoa kevad- ja s�gisn�itusi. Raamatukogu filiaalid on tegusad olnud tr�kiste m��gi ja teabeleviku (kuulutused) osas. Raamatukogude kui rahvarikaste kohtade kaudu on publikurohkus ja -huvi k�ige tulemuslikum. Seet�ttu on igati otstarbekas n�ituste korraldamist raamatukogus j�tkata.\n���������������� Kadrina rahvamaja p�hjaliku remondi k�igus aastal 2005 kohandati fuajee seinad pildin�ituste eksponeerimiseks. Seda v�imalust asus selts kasutama. Kultuuriloolise Kadrina �pitoa osana oli �leval foton�itus endisaegsetest Kadrina hoonetest. Alo P�ldm�e loodusfotode 5 teeman�itust on leidnud arvuka vaatajaskonna. N�itusek�lastajate rohkuse tagab rahvamaja hea asukoht ja maja k�lastava rahva suur hulk (taidlejaid ca 300). ���������������� Kadrina Keskkool on huvitatud seltsi poolt �pilatele pakutavast v�imalusest osaleda siseprojektis KEVADP�EV LOODUSES. Vaba aja sportlik-tervislikuks veetmiseks on �pilastele avatud k�ik projektid (loodusretked, -�pitoad). ���������������� Kadrina vallaleht KODUKANT on kujunenud lokaalse ulatusega infoallikaks l�bi rubriigi Neeruti Seltsi veerud alates 2003. aasta augustikuust. Lehe toimetaja seltsi liikmena ja tegevustest osav�tjana avaldab sageli �levaateartikleid, mis seltsi tutvustamisel Kadrina valla elanike seas suurt t�htsust omab. Kroonikasse j��b ka ulatuslik fotopank toimunud �ritustest.\n���������������� Selts avas internetis kodulehek�lje 2004. aasta maikuus. Selle peamine �lesanne on seltsi liikmeile ja avalikkusele info kiiresti k�ttesaadavaks tegemine (nt kuulutuste kalender). Toimub pidev materjalide lisamine. P�siv��rtusega on tegevuste kroonika j��dvustamine aastaaruannete n�ol. Lisav��rtustena on avalikkusele k�ttesaadav mitmesugune teave: koduuurija Eduard Leppiku isik ja t��de nimistud; Kadrina valla haldusalal asuvate looduskaunite kohtade l�hi�levaated; toimetiste sarja A-5 tekstid jm. Viimased on kergesti k�ttesaadav ja v��rtuslik materjal koolinoorsoole koduuurimuslikust aspektist.\n���������������� Neeruti Selts on MT� Arenduskoda liige.� ���������������� Kokkuv�te\nGrupi optimaalne suurus; huvitatus (grupi �htsus); �igesti valitud raskusaste (vastav osalejate tasemele); piisav eel-t��/teave; piisav ettevalmistus looduses viibimiseks ja esinevate raskuste �letamiseks (v�simine, jahtumine, m�rgumine); piisav kaasasolev varustus/toit; ta-kukohane osalustasu; hea ilm; eelregistreerimine.\nGrupi vale suurus (liiga suur/v�ike); osalejate eriarvamused; ebapiisav eelt��/teave; osaleja(te) ebapiisav ettevalmistus looduses viibimiseks, esinevate raskuste �letamiseks (v�simine, jahtumine, m�rgumine); ebapiisav varustus, toiduvarude puudumine; ebareaalselt k�rge osalustasu; ebasobiv ilm (tuul, vihm).\nOsav�tjate huvitatus; muuseumide, m�isate ja muude vaatamisv��rsuste teenuste pakkumise hea tase (giid) sobiva piletihinnaga; marsruudi ja ajalimiidi optimaalne pikkus; piisav eelt��/teave; toitlustuse k�ttesaadavus; tasemel grupijuht; taskukohane osalustasu; hea ilm; eelregistreerimine.\nOsav�tjate huvipuudus; teenuste pak-kumise madal tase (giidi puudumine), k�rge piletihind; marsruudi ja ajali-miidi liigpikkus; ebapiisav eelt��/tea-ve, toitlustuse puudumine; ebap�dev grupi juhtimine; ebareaalne osalus-tasu; halb ilm.\nHuvipakkuv teema (lektor); soodus l�biviimise koht/aeg ( loodustuba); optimaalne grupi suurus; heal tasemel abimaterjalid/teave; taskukohane osalustasu.\nTeema pealiskaudsus; ebap�devad lektor/abimaterjalid/teave; grupi �le-m��rane suurus; ebareaalselt k�rge osalustasu; halvasti valitud asukoht; transport (kaugele s�it).\nKadrina Keskkooli toetus (eriala�peta-jate heakskiit); �pilaste sobiv iga (V klass); �igesti valitud asukoht (mka v�i lka); huvitav giid ja tegevused; rahaline toetus (kultkomi eelarvest); madal osa-lustasu; arvestamine �pilaste huvide /vajadustega (eine); hea ilm; sobivad kohad (nt Kuusiku Loodustalu).\nHalb ilm; �pilaste distsiplineerimatus; ebap�dev/halb organiseerimine; k�rge osalustasu; toetusraha (kultkom) v�hesus/puudumine; transpordi k�rge hind.\nV�ga sobivad eksponeerimispinnad /asukohad; head koost��partnerid; tasuta k�lastus; huvipakkuv sisu.\nOsalejate huvi, asjatundlik teemak�sit-lus; tasemel abivahendid; reklaam; ma-dal osalustasu; l�hedal toimumiskoht (loodustuba);� sobiv toimumisaeg.\nEbap�dev teemak�sitlus; ebapiisav teavitus/abimaterjalid; k�rge osalustasu.\nAsukoht keskne, kerge kohale tulla; piisav �rituste teavitus/reklaam; tuntuse kasv; vastehitatud ruumi hubasus/soojus\nAlalise (palgalise) t��j�u puudumine.\n10 aasta kogemused; juhatuse liikmete /tegevusjuhtide asjatundlikkuse kasv; rahaline toetus (Kadrina vald, struktuur-fondid).\nErimeelsused juhatuses; tegevusjuhti-de asjatundmatus; alalise/palgalise t��j�u (tegevjuhi) puudumine.\nViibimine paljudel erineva raskusastme-ga loodusradadel; v�imete proovilepa-nek; looduse tundma�ppimine; sportlik-tervistav vaba aja veetmine.\nLooduses esinevad ohud (vigastused, puugihammustused, m�rjakssaamine, k�lmetumine, �lekuumenemine jm); rahastamise puudumine; vabatahtlik-kuse puudumine.\nSuure hulga erinevate vaatamisv��rsus-te/kohtade k�lastamine.\nLiikluses ette tulevad ohud, t�iendava rahastamise puudumine.\nMitmekesise alternatiivloodushariduse v�imaluste loomine l�bi praktilise tegevuse; vaba aja veetmine.\nDistsiplineerimatus; maksej�uetus (k�rge eelarve).\nAlternatiivloodusharidus �pilastele; v�ikeettev�tjate kaasamine.\nDistsiplineerimatus; k�rged teenuste hinnad (transport); huvipuudus kooli poolt; rahastamise puudumine.\nAmat��rautorite eksponeerimisv�ima-lus (fotod); loodushariduse t�iendosa (loodustoa n�itused).\nKoost��partnerite (raamatukogu, rah-vamaja) keeldumine koost��st; vaba-tahtlikkuse puudumine.\nKohaliku koduloo eri tahkude s�viti tundma�ppimine; �pilastele v�imaluste ja t�iendmaterjalide k�ttesaadavaks tegemine; ajaloohuviliste teadmiste pagasi suurendamine; kodulootoa eks-ponaatide fondi loomine.\nAsjast huvitatud vabatahtlike puudu-mine; ajapuudus; palgalise t��taja puudumine kodulootoa loomiseks.\nLoodushariduslike avatud �rituste korraldamine; huviharidusliku vaba aja (noored) veetmise v�imalus.\nAlalise palgalise t��taja puudumine; hoone valdaja (Kadrina vald) otsuse muutus ruumide kasutamise �le.\nVabatahtlike tegevusjuhtide eneseteos-tus; oskuste rakendamine.\nJuhatuse passiivsus; ajanappus; palgalise t��taja puudumine; rahastamisallikate puudumine.\nSelts j�tkab alaliste tegevuste kavandamist ja l�biviimist. Kavandamise aluseks on osav�tjate huvivaldkonnad. Nii siseprojektid (rahastamine omavahenditest - osalustasud - ja kultuurikomisjoni eelarvest) kui ka struktuurfondide poolt toetatavad projektid j�tkavad seltsi p�hikirjaliste eesm�rkide elluviimist. K�ik tegevused on suunatud vaba aja tervislik-sportlikule veetmisele (eriti noored) ja alternatiivhariduslikule aspektile. K�iki tegevusi k�ivitavaks j�uks on endiselt juhatuse (tegevusjuhtide) vaba tahe tegelda huvi korras oma vabast ajast isiklikku kasu saamata. ���������������� Alaliselt loodushariduslikku tegevust - loodus�pitoad jms - alustav ja j�tkav loodustuba vajab alalist palgalist t��tajat. ���������������� Ajalootoa loomiseks on samuti vaja alalist t��tajat. Juhuaegadel tegelemine ei kindlusta seatud eesm�rkide saavutamist.� PROJEKT\n�ppe-loodusrajad, loodustoad, loodusmajad, vaatetornid mitmel pool Eesti loodus- ja maastikukaitsealadel;\nretked siseveekogudel (paadi, kanuu, s�sta);\nretked sisemerel (saared ja v�ikesaared);\nretked jalgratastel (kombineeritult �histranspordiga - rong);\ntalguretked Kadrina valla administratiivalal;\nekstreemretked (eriti noortele);\np�nevust pakkuvad j�litus- ja aardejahiretked.\nKult. komi eelarvest\nSpetsiifilised loodusteemad (floora, fauna jm);\nloodushoid, -s��stmine ja -kaitsealad;\nroheline maailmavaade ja energia;\nloodusandide �rakasutamine (v�rvimine jm);\nloodusinfo laiast maailmast;\nlooduses leiduv eriline ja kummaline;\nohustatud loodus (liigid) - punane raamat.\nSeltsi liikmed loodushuvilised\nEesti p�randkultuuri paigad.\nLoodus- ja kultuurihuvilised\nKadrina valla administratiivalal asuvad maastiku- ja looduskaitsealad;\nfloora ja fauna tundma�ppimine;\nloodusharidus (k�itumine, hoidmine, s��stev tarbimine) .\nKadrina Keskkooli V klasside �pilased\nKadrina alevik (t��stus, valitsemine, kultuur, isetegevus, haridus jm);\nKadrina kihelkonna k�lad;\nKadrina kihelkonna m�isad;\nKadrina EELK Katarina kogudus;\nUndla vald (valitsemine, vallavanemad);\nSilmapaistvaid isikud kohalikust ajaloost.\nMT� Neeruti Selts k�ik tegevused; finantsjuhtimine; projektide juhtimine\nSeltsi liikmed tegevustes osalevad mitteliikmed\nKinnitatud �ldkoosoleku poolt 15.09.2006 protokoll nr 54\nT�iendatud (Loodustoa kontseptsioon lk 6) �ldkoosoleku poolt 27.93.2009 protokoll nr 87\nKinnitatud �ldkoosoleku poolt 16.09.2011 protokoll nr 121.


Viljandimaale tuli juurde 37 koroonapositiivset - Sakala\nViljandimaale tuli juurde 37 koroonapositiivset\n14. jaanuar 2022, 11:55\nTerviseamet teatas reedel, et Viljandimaale lisandus 37 koroonapositiivset. FOTO: Madis Veltman\nTerviseamet teatas reedel, et viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 8120 koroonaviiruse proovi, millest 2087 osutus positiivseks. Viljandimaale tuli juurde 37 nakatunut.\nMaakondade tabelis, kus on arvesse võetud viimase 14 päeva nakatumine saja tuhande elaniku kohta, on Viljandimaa langenud kolmandalt kohalt viiendale. Tabelis on esimene Harjumaa, kus näit on 1889, teisel kohal on Tartumaa, mille näit on 1852. Järgnevad Läänemaa 1502 ja Pärnumaa 1399-ga. Viljandimaa näit on 1389.\nÖöpäeva jooksul avati Eesti haiglates 53 haigusjuhtu. Suri kolm koroonaviirusega nakatunud inimest: 76-aastane mees ning 77- ja 89-aastane naine.\nViimase seitsme päeva jooksul on saja tuhande täielikult vaktsineeritud elaniku kohta nakatunud keskmiselt 123,4 vaktsineeritud inimest päevas ja saja tuhande vaktsineerimata inimese kohta nakatunud keskmiselt 150 vaktsineerimata inimest päevas.\nÖöpäeva jooksul manustati 5941 vaktsiinidoosi, sealhulgas uusi vaktsineerimisi alustati 550. Täna hommikuks oli lisa- või tõhustusdoosi saanud 334 534 inimest. Kogu Eesti elanikkonna hõlmatus kahe vaktsiinidoosiga on 61,9 protsenti.\nRahvaloendusel osales rohkem kui kolmandik viljandimaalastest\nEnergiakulu hüvitamine maksab riigile üle 300 miljoni euro\nSakala maleva liikmeskond vähenes, ent noori tuleb juurde\nEesti Kirjameeste Selts asutati Viljandis\nKES? MIS? KUS? ⟩ Sakala aasta alguse viktoriin\nAkadeemia naaseb uuel semestril täies mahus kontaktõppele\n101-kilomeetrise suusasõidu võitnud Joosep Tammemäe on hingelt seikleja\nEestlasi metslastega võrrelnud Pätsi ajal lõigati filmidest paljaid sääri välja, kuid palju oli samamoodi kui praegu\nNõukogu valis maaelu edendamise sihtasutust juhtima Meelis Annuse


Moodulmaja: Kui Palju Ruumi Perekond Vajab? - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardMoodulmaja: kui palju ruumi perekond vajab?\nKindlaks määrata ja planeerida täiendavaid nõudeid\nKülastage ja inspireerige kohapeal\nPereplaneerimine ja kodu ehitamine ei tundu esmapilgul olevat seotud. Kuid lähemal vaatlusel on esimene ise ehitatud või ostetud koju tulevaste suurte ja väikeste perede kodu. Seepärast on veelgi olulisem mõelda hoolikalt planeerimise ajal kodu suurusele ja vaadata välja väljaspool kasti. Lõppude lõpuks, isegi pärast mitut aastat, peaks maja suutma pakkuda kõigile pereliikmetele meeldivat elukeskkonda.\nMäärake eluruum ja kesksed toad\nPalju ruumi isiklikuks arenguks on see, mida enamik inimesi oma kodust loodab. Seega on suur pettumus, kui maja planeerimisel liiga väikese eluruumiga loodi. Enne paljude kokkupandavate majade vaatamist on soovitav määrata eluruumide ja seadmete miinimumnõuded. Föderaalse statistikaameti arvud, mis näitavad 2011. aastal Saksa elamute ja korterite keskmist elamispinda, osutuvad kasulikuks. Siin tuli keskmine Saksa leibkond 42,7 ruutmeetrit elamispinda inimese kohta. Kahe lapsega paaride puhul langes pind inimese kohta keskmiselt 30,3 ruutmeetrile ja lasteta paarid said kasutada 48,7 ruutmeetrit elamispinda.\nKui tulevased kokkupandavad majaomanikud orienteeruvad nendele väärtustele, vajavad neljapäised pered vähemalt 121,2 ruutmeetrit elamispinda. Isegi kui maja ehitamine peaks toimuma pikka aega enne pereplaneerimist, peaksid paarid alati juhinduma nende tulevikust. Kui aastate jooksul on maja juurde tulnud mitu last, ei ole paari leibkonna keskmine elamispind 97,4 ruutmeetrit enam piisav. Nii on parem eluruumi paremini planeerida, sest tulevikus on ruumi oma plaanide jaoks.\nMajade ruumides on need peaaegu tähtsamad kui eluruum ise. 120-ruutjalga maja, kus on vaid kolm tuba, muutub peagi nelja perekonna jaoks liiga väikeseks. Seetõttu aitab see määratleda kõige olulisemad ruumid eelnevalt ja ainult siis sobivate majade otsimiseks. Ruumidesse, mis kodus ei pruugi olla, loe näiteks\nNeed moodustavad aluse sobiva kokkupandava maja otsimiseks. Igaüks, kes siiski armub majaga, kelle ruumide arv ei ole nende soovidega nõus, võib arutada sisekujunduse planeerimist teenuseosutajaga eraldi. Sageli võib täiendavate seinte tõmbamisega ruumi pakkumist suurendada.\nPaljude majaomanike jaoks ei piisa lihtsalt sellest, et saaksime tugineda nimetatud põhitubadele. Võimalik on ka hobid ja huvid, mille jaoks tuleks kavandada täiendavaid ruume. Isegi füüsilisest isikust ettevõtjad ei tohiks seda unustada, sest nad vajavad sageli kontorit oma neljas seinas, mis võimaldab kontsentreeritud tööd ja oluliste dokumentide säilitamist. See suurendab soovitud ruumide arvu, määratledes täpsemalt isiklikud vajadused. Neljatoalist majast tuleb kiiresti elada kuue või enama toaga, et rahuldada kõigi elanike vajadusi.\nSelles planeerimisfaasis tuleks vastata ka keldrikorrusega või ilma selleta valmisehitise ehitamise küsimusele. Hästi isoleeritud kelder pakub võimalust muuta eluruumi all täiendavat ruumi. Küte, pesumasin ja ka hobi oaas ei pea eluruumis olema. Lisaks suurendab keldri ehitamine vastavalt Berlin.de-le ka maja väärtust ja tulutoova edasimüügi võimalusi. Kui sa ikka tahad ilma keldrita teha, peaksite planeerima piisavalt suure garaaži ehituse. Siis saab tööriistu ja välisseadmeid majutada, vähendamata eluruumi kasutatavust.\nKui tulevane eluruum ja ka ruumi vajadused uues kokkupandavas majas on fikseeritud, võib planeerimine üksikasjalikult minna. Kuidas maja näeb, milliseid värve ja kujundeid see peaks pakkuma ja kas nimetatud suurus on tõesti piisav, leiavad huvitatud isikud ainult kataloogide ja reklaamide ülevaatamisel. Mis toimib suurepäraselt piltidel, ei saa tegelikkuses piisavalt ruumi pakkuda. Igal juhul on kasulik külastada tulevast kodu oma tegelikus vormis.\nMudelimajast leiavad tulevased ostjad sisustuse ja disaini ümber palju inspiratsiooni. (Allikas: Giovanni_cg (CC0 litsents) / pixabay.com)\nSamuti soovitab Fertighausanbieter.at külastada nn mudelmaja parke. Siin on tavaliselt mitu pakkujat, kes on esindatud eri tüüpi majadega ning võimaldavad kohapealset kontrolli ja konsultatsiooni. Kui olete huvitatud konkreetsest kokkupandavast majast, saate lähemalt uurida ja teada saada teiste tootjate alternatiivsetest mudelitest. Alles siis annab eelmine ebakindlus teatava selguse eelistatud maja sobivuse kohta. Tuleviku omanikud peaksid kindlasti kavandama maja maja pargi külastuse.\nNende parkide teine eelis on see, et nad annavad inspiratsiooni ka tulevastele rajatistele. Millised värvid näevad hea välja uues majas, kus diivan peaks seisma ja kas kardinad või rulood elutoas, sobivad enamikel juhtudel väga hästi. Seetõttu on soovitatav reis maja mudelipargi juurde isegi pärast kodu valmimist ja loomist.\nTöökoda ja kelder\nKas kassid on ilma aukudeta? Lugege, kui paindlik on kassi klapp ja saada nõu energiatõhususe kohta.\nLaevaparkett võib kiirustada merekeskkonna atmosfääri ning sobib hästi ka vannituppa või köögis. Nõuanded selle leidmiseks ja selle eest hoolitsemiseks


Trip.ee | Oudekki\nRändur ja toimetuse liige, liitus Tripiga 13 aastat tagasi\n18. juuni 2020 20:13\nÜldiselt: kui tead, et tegelikult ka eeskirju rikkusid, siis muidugi maksa trahv ära. Kui sul on aga kahtlus, et sa tegelikult sinna ZTL-i tsooni ei sõitnud vms, siis vasta neile kurja kirjaga.\nPõhimõtteliselt peab küll välismaalasele teatama aasta jooksul, aga rendiautodega võib see olla pikem, kui rendifirmale on 90 päeva jooksul teatatud.\nItaalias sõites tuleb arvestada, et praktiliselt igas linnas on ZTL ja seda alati Googlemapsis pole. Ise peab silmad lahti hoidma.\nKui millegipärast kiirteele sõites värav piletit ei anna, siis maha sõites ütelge, kust sisenesime (ka automaatsete väravates on nupp, kus saab inimesega kõnelda). Ma ise kasutan Telepassi (sellega saab paljudes parklates ka parkimist maksta), kuid sellel on mõte ainult tihedate reisijatel. Samas vist ka mõned reisifirmad pakuvad, kui palju kiirteedel sõitmist, tasub kaaluda.\nMitmetel kiirteedel on viimasel ajal seesugused kiiruskaamerad, mis mitte ainult ei fikseeri kiirust temast möödumise hetkel vaid arvutavad su keskmise kiiruse eelmisest kaamerast alates ja see peab piirangusse jääma.\nKui Milanos endas liikuda, siis ma soovitaksin mitte mingit autot rentida, liiklus on tihe, parkimiskohti leida on keeruline, palju stressi ja ajakulu. Ise olen mõnikord Milanosse autoga tulles jätnud selle äärlinna parklasse ja Milanos endas metroo ja trammiga liigelnud.Outlettidest Milano lähedal soovitan Fidenza Village't, samuti umbes tund Milanost. Sinna saab kas rongiga (Fidenzasse, Fidenza jaamast on navetta, otsebuss) või eraldi nende bussiga: https://www.fidenzavillage.com/en/getting-here/\nMõni aeg tagasi panin kokku sellise nimistu.... Loodan, et edaspidi on Bologna-huvilistele kasulik.Piazza Maggiore - Piazza Nettuno.13. sajandi Bologna keskus koos San Petronio basiilikaga, üks maailma suurimaid kirikuid - ehitatud 14-17 sajandil: esialgne ehitusplaan katkes keeruliste olude (Vatikanile ei meeldinud, et Bologna tahtis Püha Peetruse katedraalist suuremat ehitada) ja rahapuuduse tõttu ning pool basiilikat ehitati sajandeid hiljem: ning sellega Bolognal vedas, sest lõppversioon sai kordi uhkem ja kaunim. Kui huvitab kunst, siis tasub kindlasti ka sees ring ära teha. Kindlasti võiks siseneda ka comune majja: Palazzo d'Accursio 13-14 sajandist, Bologna linnavalitsuse asukoht alates 13. sajandi lõpust. Kunstihuvilistele on võimalik ka siin antiikkunsti vaadelda. Sealsamast kõrvalt algabki Piazza Nettuno, 16. sajandi purskkaevuga, mida õige nurga alt vaadates saab näha küllalt frivoolset vaatepilti; tasub astuda sisse linnaraamatukogu Sala Borsasse ja miks mitte ka 1244 aastal Sardiinia kuninga Enzo vanglaks püsititatud Palazzo Re Enzosse (kui kaks päeva olla, siis ma vaataks esialgu neid maju väljastpoolt ning sisse läheks järgmisel päeval).Via dell'ArchiginnasioSiis võib tulla ristipidi üle platsi tagasi. Basiilika idapoolsest küljest kõndides jõuate via dell'Archiginnasio peale, üks kõige elegantsemaid ja kindlasti kõige kuulsamaid kaaristuid (sai teoks San Petroniost ülejäänud materjali ja rahaga). Võib aga ka teha tillukese ringi, kõndides hoopis läänepoolt basiilikat via d'Azegliot pidi, et vaadata kohta, kus patseerib Bologna "koorekiht" ning kõrgekvaliteedilisi poekesi, keerates Corte de' Galluzzile ning jõudes siis basiilika taha Palazzo dell'Archiginnasio juurde välja: 500-800 asus seal ülikool. Siin lähedal asub on ka imepärane Museo Civico, kui te olete Re Enzo ja Sala Borsa järgmiseks päevaks jätnud, siis selle võiks võtta esimese päeva muuseumiks. Samuti, Museo Civico on see koht, et kui teil on aega täpselt ühe muuseumi jaoks, siis ma soovitaksin seda (etruski, kreeka, rooma jms väljapanekud, ka üks Euroopa parimaist egiptusekollektsioonidest, kindlasti soovitan). Via dell'Archiginnasio ja Carlo Farini nurgal asub ka Bologna kõige suurilmlikum kohvik, kus on väga head pagaritooted ja kus eelmise aastatuhande alguses müüdi siidiussikesi. See on ka arvatavasti kõige kallim kohvi linnas, ehkki hea (tass espressot võiks ikka maksta €1, kuigi kipub juba €1.10 paljudes paikades maksma, eks hinnake ise).via Farini, via Pescerie VecchieKui minna Carlo Farinit pidi, siis satub Bologna "viiendale avenüüle", kus on saadaval kõik kuulsad rõivamargid ja muud "sildid". Kui seesugune üdini kapitalistlik pool väga ei huvita, siis võib aga hoopis kõndida dell'Archiginnasiot pidi tagasi ning pöörata via Pescherie Vecchie peale, kus tööpäevadel (sh laupäev) käib usin toiduasjadega kauplemine, Itaalia turg oma parimas vormis (kuigi, tsipa odavamalt ja sama head - ehkki võõib-olla tillema valikuga - toiduaineid saab Piazza Aldrovandi turult, mis jääb kenasti ülikoolikvartali lähedusse).Chiesa di Santa Maria della VitaVia Clavaturel (Pescherie Vecchie paralleel) asuv kirik, kus on näha ühe 15. sajandi suurima Itaalia kujuri Niccolò dell'Arca meistritööd, terrakotta kujurühma Compianto sul Cristo morto Kui mul on kuidagi kurb või halb olla, kui mul on igatsus millegi nimetu järele, siis ma lähen seda vaatama ja hing saab puhastatud. Viimased paar aastat on kujurühma vaatamine tasuline, kuid iga sent on hästi kulutatud.Piazza Santo StefanoEdasi võib sihtida üle piazza Minghetti piazza Santo Stefano poole, teid selleks on mitmeid. Piazza Santo Stefano või "seitsme kiriku väljak" on taaskord midagi Bolognale väga iseloomulikku, sealolev üksteise sisse ehitatud kirikutega Santo Stefano basiilika ehitusaeg jääb nii 5-13 sajandisse. Taaskord, peale San Petronio basiilika on see kindlasti teine kirik, kuhu tasub ka sisse minna, siis kui aeg on piiratud. Iga kuu teisel nädalavahetusel peetakse sellel piazzal ka antiigilaata, kuhu võibki ära uppuda huvitavate asjade sekka. Basiilika nurgalt algab Jeruusalemma tänav (sest see basiilika pidi algselt imiteerima Jeruusalemma Santo Sepolcro basiilikat) ning nurgapealne punane maja kuulub ekspeaminister härra Prodile, mistõttu võib seal nii mõnigi kord politseiautot kohata.Corte IsolaniPalazzo Isolanis on kinnine tänav, mis ühendab piazza Santo Stefanot Strada Maggiorega, ning just sealpool võib näha casa Isolanit, ühte haruldast näidet keskaegsest linnakodaniku elumajast, puust jalgadel kõrgusse roniv hoone (nii kõrgel tuli olla sellepärast, et keskajal veel kanalisatsiooni ei olnud, seega linnatänavad ei lõhnanud just meeldivalt)Due Torri - Piazza della MercanziaEdasi võib näiteks kõndida kenasti kahe torni suunas, Asinelli ja Garisenda, Bologna s�mbolid, ehitatud nii 1110 aasta ümbruses. Keskaegses Bolognas oli nii umbes 90-100 kõrget torni: see oli keskaegsete perekondade viis oma rikkust näidata (noh, ja tänapäevased Dubaisse ehitatud hiigeltornid lähtuvad tegelikult samast mõtteviisist). Asinelli on 97 meetrit kõrge ning sinna saab ka siseneda ning 500 astmest üles ronida, erinevalt muuseumidest on see ka tasuline - kuid linna panoraam, mida sealt ülevalt näeb on imepärane. Garisenda, kõrvalolev torn, on 48 meetrit, aga kuskil 14. sajandil ta kippus viltu vajuma. Due Torri kõrval on Piazza della Mercanzia koos samanimelise palazzoga, kus asus 14. sajandil Loggia dei Mercanti. Veel jääb Due Torri juurde Bologna parim raamatupood Feltrinelli - ning kui kõndida via Zambonit pidi, siis satub ka selle võõrkeelsete raamatute osakonda.Kindlasti tasub minna kohvi jooma Roxy baari, mis asub via Rizzoli alguses (tee, mis tornidest piazza Maggiorele viib), mis on kuulus eelkõige seepärast, et Vasco Rossi seda oluliseks pidas ja oma tuntud laulus Vita Spericolata ära mainis (a bere del whiskey al Roxy bar - juua viskit Roxy baaris), seega, seal võite hoopis viskit juua. Muide, selles baaris tasub vaatamist eriti alumise korruse WC :)Juudi GetoJuudid elasid Bolognas juba alates 14. sajandist, 1488. aastal asutati Bologna ülikooli ka Heebrea ajaloo kateeder. 1566 aastal, nagu mujalgi Itaalias, pisut pärast bulla Cum nimis absurdum jõustumist, kohustati juudid elama omaette linnaosadesse, mis ööseks suleti. Samas, ei tohi unustada, vabalt liikumine ei olnud tol ajal iseenesest nii suur väärtus iseeneses kui praegu - ning seesugune seadus ei olnud liiga kohutav löök elukvaliteedile: seda tõestavad ka paljud juudi kaupmeeste kirjad, kus nad kustuvad sugulasi ja tuttavaid Bolognasse elama, sest "siin on avatud ja sõbralikud inimesed ning hea kauplemiskeskkond". Geto algab kui minna tornide juurest via dei giudei'd pidi alla (otse Feltrinelli kõrvalt), tänavate täpse paigutuse leiab ka sealsete seinte peal väljasolevatelt kaardikestelt.ÜlikoolilinnakSee on peamiselt ala, mis jääb Strada Maggiore ja Via Zamboni vahele, kuni linnamüürini, just via Zambonil on väga paljud ülikoolihooned: ning nende sisehoovidesse võib ikka sisse astuda ning arhitektuuri imetleda. Kindlasti tasub kõndida Piazza Verdile, kus asub mitte ainult Teatro Comunale, vaid mis on üliõpilaste kohtumiskohaks, siin kogunetakse ka alati enne meeleavaldusi või muid üritusi. Ilusa ilmaga on see täis noori inimesi, kes maas istuvad, vestlevad ja midagi näksivad. Piazza Verdi nurgal via Petroniga leiab ka väga odavaid paninisid (nii €2 ringis). Kindlasti tasub kõndida rektoraadihooneni Palazzo Poggi, Via Zamboni 33, ning läbi selle maja jalutada. Ülikoolilinnakust leiab palju toredaid baare, hommikusöögi- ja aperitiivikohti.Basilica di Santa Maria dei ServiStrada Maggiore ja Piazza Aldrovandi nurgal, seal tasub vaatamist eelkõige nelinurkne kaaristutega ääristatud hoov ning elegantsed marmorist kaaristusambad, mis väga iseloomustavad 14 sajandi arhitektuuri. Via IndipendenzaSee on Bologna peatänav, mille alguses olev San Pietro katedraal on ka omaette vaatamisväärsus, ehitatud 910 aastal, kuid hävis paljuski 1131 põlengus, taasehitatud praegusel kujul 1605, koos täiendustega 1743-76. Via Indipendeza viib ka Piazza VIII Agostole, kus nädalavahetuseti peetakse suurt turgu (peaasjalikult riided) ning hiljem ka raudteejaama. Piazza VIII Agostole jõuab ka via delle Molinet pidi, kui ringe teete, siis võtke seda arvesse.Tasub pöörata ka via Piellale (kas via Marsalalt või via Righilt), et vaadata Canale delle Molinet - kogu Bologna alune on täis maa-aluseid kanaleid, mis eelmise tuhandi alguses olid avatud: siiditööstus vajas nende vett, ning mis keskajal tasapisi kinniseks ehitati: kasutades erinevaid osasid nii kanalisatsioonina, pesukojana kui peidupaigana. Rikaste linnakodanike majad omasid tagauksi kanalitesse ning kui linna rünnati, siis tihti peideti sinna ka oma väärisasju - kõiki pole siiamaani läbi uuritud. Via Piellal näeb aga ühte avatud lõiku ning võib kujutleda, milline Bologna kord oli. Tegelikult pääseb ka Bologna maa-alustesse kanalitesse, kuid seda peab natukene eraldi organiseerima (uurige Piazza Maggiore turismiinfost, kuidas ja kunas). Mõnikord tehakse neil ka kummipaadiekskursioone. via Piella ja via Bertiera nurgal näeb ka Torresottot, kindlustust Bologna ajalooliste müüride teisest ringist (esimene ring, roomlaste oma, on nähtaval ainult maa all ja kolmandast on järel kõik kuulsad väravad, mis eristavad vanalinna uuest)Il Pratello (via del Pratello)Selle leiate minnes Via Indipendenza algusest mitte Rizzolit pidi tornide suunas vaid via Ugo Bassit pidi teisele poole, ületades ka Piazza Malpighi. Väga karakteristlik madalate elumajade ja kaaristutega "linn linnas", kus leiab müriaadi baare, kohvikuid ja osteriasid, kõikvõimalike kodanikeliikumiste pesapaikasid ning ootamatuid üritusi igasugustel päevadel. Siit leiab kõike ja kõiki, muusikat, loba, rõõmu, pisaraid, plaane ja mõnes kohas käivad ikka veel koos need, kes kunagi Brigate Rosse algaegadel seda rühmitust vedasid. Kindlasti soodsa ja hea õhtusöögi leidmiseks õige valik.Pinacoteca NazionaleKui huvitab maalikunst, siis võib via delle Belle Artil külastada Piancotecat, kus näeb Emilia maalikunsti, teoseid sellistelt autoritelt nagu Giotto, Raffaello, Tiziano, Tintoretto, Carracci ja Guido ReniGiardini MargheritaKui on kõndimise soovi, siis Piazza Santo Stefanolt umbes 20 minutit mööda via santo Stefanolt jõuate Bologna ühte suurimasse ja arvatavasti kõige tuntumasse parki, nime on ta saanud Umberto I naiselt, park, mis avati avalikkusele 1879. Keset parki on ka väike toidukoht, kus €6-7 eest saab mugavalt lõunatada, eriti ma soovitan nende zuppa rusticat (herne jms paks supp).San LucaKui on soovi veel kõndida, siis kindlasti tasub kaaluda ka San Lucat, kuulsat pühamut, annetatud madonnale. 17. sajandil ehitatud San Luca asub Guardia künkal (Bologna on ümbritsetud küngastest) ning Porta Saragozza juures läheb sinna 666 porticoga kaaristu. Piazza Maggiorelt sinna jala on umbes tund kõndimist - aga võib ka sõita bussiga nr 20 (Casalecchio suunas, näiteks piazza Minghettilt) ja tulla maha Meloncello peatuses, see on umbes 10 minutit ja siis kõndida pool tundi mäkke. Alati võib 20 bussijuhilt küsida, kunas on see peatus, kus tuleb San Luca juurde jõudmiseks maha tulla - ja tegelikult on see otse enne üht suur väravat ja treppi mäest üles. Turistibussid sõidavad kuni San Lucani välja, aga seda ma ei soovita, sest üks osa sellest imelisest kirikust on ka just porticoid pidi mäkke ronimine. San Luca hoovilt avaneb ka hingemattev vaade Bologna ümbruse maastikule ja sealt saab ettekujutuse, millised on Emilia maapiirkonnad.Bologna lähistel autoga liikudes olen mina tavaliselt soovitanud seesuguseid kohti:() "Tour del fascismo". Demonstreerib selgelt, miks fašistlik mõttelaad Itaalias ikka veel olemas on ja milline see välja näeb.Forlì (Mussolini kants, illustreerib selgelt temalaadi mõtteviisi) -Bertinoro (umbes aastast 1000 pärinev losskindlus, mida Barbarossapärast enda jaoks täiendas, valgest kivist colonna delle anelli,naturaalne rõdu, aga võib talvel kinni olla jne) - Predappio(Mussolini sünnipaik, sinna surnuaiale on ta maetud, kindlasti tasub cripta Mussolini vaatamist, täiesti teisest maailmast, suur osa sellest linnakesest kannab Mussolini pitserit) - Rocca delle Camminate(Mussolini pere suve'rantšo', praeguseks mahajäetud kummaline paik, kuhu suvel mõnikord on ka rohkem ligipääsu kui väravateni. Samal ajal annab see tiir ka väga hea ülevaate Romagna linnakestest, loodusest ja ilust.Tausta annab ehk ka see lugu: http://itaalia.wordpress.com/2009/03/18/sa-maletad-kui-olid-fasist-ja-viskasid-rooma-tervitust/() Ravenna - Ferrara. Mõlemad imelised linnad, koos põneva ajaloo jaarhitektuuriga. Ravenna bütsantsikirikud tasuvad eriti vaatamist,kaheksa neist on ka UNESCO maailmapärandi nimekirjas. Ravenna tuleks kindlasti-kindlasti plaani võtta kui siinkandis liikuda!!!() Marzabotto - Riccione. Marzabottos näeb etruskite pärandit, lisaks võib külastada Parco di Monte Solet, ühest otsast hingematvalt kauni loodusega paika, teiselt poolt aga taaskord õõvastavate mälestuste paika (http://en.wikipedia.org/wiki/Marzabotto_massacre). Kui võimalus tekib, siis tasub vaadata ka filmi L'uomo che verra' (suures osas Marzabottos salvestatud; http://www.imdb.com/title/tt1351672/)Riccione on tüüpiline Aadria mere äärne linnake, seal saab väga head kala ning see on pisut väiksem ja pisut ilusam kui Rimini. Augusti keskel muidugi on kõik mereääred ülerahvastatud :)() San Marino. Iseenesest teine riik, millest mõned osad on kantud kaUNESCO maailmapärandi nimekirja, seega vaadata oleks kindlasti ühte jateist. Kuna sinna ühistranspordiga on raske saada, siis tasub autogasõit ära.(*) San Benedetto in Alpe, Acquacheta - taaskord rahvuspargi ääres (Romagna ja Firenze piiril) olev imelise loodusega paik, Acquacheta jõe ääres võib näha kaunist koske, millest kirjutas juba Dante (nii kahetunnine jalgsimatk San Benedettost, tasub kindlasti tegemist!).\nMilano, Linate ja Malpensa transport\n4. juuli 2018 08:48\nMina liiguksin lennujaamabussiga Linate / Malpensa ja Stazione Centrale vahet ning SC - San Siro liiguksin metrooga (kas 1 või 2,3+5). Kui lennujaamabuss peaks ka Stazione Garibaldisse minema, siis sealt saab otse 5 peale.Taksoga te Malpensasse ei taha minna, see asub Šveitsis (no peaaegu) ja üldiselt Milanos autoga liikumine on aeglane ja tüütu. Nii palju kui võimalik, soovitan metrood.\nOlenevalt kuhu Põhja-Itaaliasse. Mina näiteks Veneetsiasse juuli teiseks pooleks broneerisin endale kohad märtsis ja olin ka napilt hiljaks jäämas. Juuli lõpp - augusti algus on üldiselt suur puhkuste aeg ning majutuskohad lähevad nagu soojad saiad. Seega, mina soovitan enne ära broneerida.Itaalias ma hommikusöögi osas tegelikult väga ei muretse: üldiselt saab lähimast baarist nagunii odavamalt ja paremalt, aga on muidugi erandeid. Kuid kui hommikusöögi eest küsitakse €15 lisaks, siis ei ole ka tingimata vaja :)\n23. okt 2016 14:35\nMinul ei ole Bergamost kunagi jäänud koha pealt pilet saamata - olen seda vahet mitu aastat pidevalt lennanud.\n23. okt 2016 14:32\nMinu arvates on väga mõistlik plaan. Rongisõit iseenesest on ka huvitav ning €150 lennuk+rong on minu arvates okei hind kui Tallinnas lennata tahta. Samas ma ei ole see reisija, kes tikutulega kõige odavamat varianti taga otsib, aga keskmiselt sinnakanti Tallinn - Itaalia hinnad tulevadki.\nÜhe idee annaks juurde: tasub kaaluda ka Firenze vaatamist, eriti novembris (turiste vähem, näeb rohkem, ja küllalt soe on veel ka, kui natukenegi veab).\n18. juuni 2016 21:08\nKirjutasin kunagi tillukese ülevaate Itaaliasse reisijate tarvis, kätte saab siit: http://karavanserai.bluemoon.ee/Euroopa/itaalia.php\nKui aga Itaalia asjad rohkem huvitatud, siis kuni 2011. aastani pidasime Itaaliast ühisblogi: https://itaalia.wordpress.com/ sealt saab ka huvitavaid mõtteid ja ettekujutusi selle kohta, kuidas see ühiskond toimib.\nSõidukiiruse juurde lisaks seda, et tänaseks on praktiliselt kõik kiirteed kaetud kiiruskaameratega, millest mõned on ka niisugused, mis jälgivad, kui kiiresti sa ühest teiseni jõuad. Muuhulgas, tugevalt on kasvanud ka valgusfoorikaamerate arv, mis jälgivad, et sa punase tulega ei sõidaks. Seega, ettevaatust!\nÜldiselt on Esselunga kõige parema hinna-kvaliteedisuhtega pood, Lidl on kõige odavam (lõunas on mingeid odavkette veel), aga juur- ja puuvilja ning juustu soovitan ka turult osta. Ja käige väljas söömas!\n29. veebr 2016 22:25\nItaalias on outlette nii palju, et mina ühtegi konkreetset ei julge soovitada enne, kui mingigi marsruut on teie poolt märgitud. Seoses majanduskriisiga on outlet'id lahti mõnikord kummalistel aegadel nagu pühapäevad või mõned väheolulisemad pühad, aga tasub siiski tõesti enne üle kontrollida!\nReaalajas teede olukord: http://www.autostrade.it/autostrade-gis/gis.do\nKütusehinnad (app on ka): http://www.prezzibenzina.it/\n8. jaan 2016 12:44\nTegelikult on hea soovitus küsida kulusid selgelt määratletud ajavahemiku kohta. Mõned inimesed planeerivad puhkust maksimaaleelarvega puhkuse kohta, teised jälle planeerivad teatud kulu päeva kohta, ega arvutagi kokku kogukulusid, sest neile piisab umbkaudsest ettekujutusest.\n4. jaan 2016 00:28\nMina soovitaksin hoopis Cilentot ja Acciaroli randa. Imepuhas vesi, ilus rand, sõbralikud inimesed, odav toit, korralik öömajade valik. Ja kusjuures, ma täiesti soovitan Acciaroli puhul leida mõne korraldatud rannakese, üürida kõigiks kuueks päevaks päevavari ja parkimiskoht ja sealt ka süüa osta. Stressi on vähem, mugavust on rohkem ning puhkus on toredam.\nMöödunud aastal maksin €10/päev rannavahendite + parkinise eest, acquasale cilentana maksis suurusjärgus 3.50 ja oli imehea :) Üldiselt kõik toidud on head.\n22. dets 2015 21:15\nJah, Itaalias tasub piletid ette internetist osta. Nii Italo kui Trenitalia puhul. Ainult regionale rongidel pole vahet.\nLiguuria või Rimini\n20. juuni 2015 17:46\nMeri on ilusam Ligurias, aga samas Rimini rand on madal. Kui lastega minna, siis on Rimini kindlasti mugavam. Liguria poole minnes on rohkem "lihtsaid" turistikohti käepärast vaadata (kui esimest korda Itaalias olla), aga kui natukene tööd teha, siis leiab kõike imelist ka Aadria mere rannikult.\nkui palju jaksate eeltööd teha\nkui palju tahate "vaatamisväärsusi" ja kui palju "rannapuhkust"\nkui hästi kõik ujuda oskavad\n13. juuni 2015 15:32\nMina maja üürimiseks olen kasutanud tavaliselt lehekülgi:\nJa tripadvisor ka, muidugi, aga seda rohkem tausta uurimiseks.\nÜldiselt renditakse nädala kaupa, aga kui piisavalt ette küsida, siis saab kindlasti ka kümneks päevaks üürida. On mõned, kes ei taha üürida alla kolme päeva. Ettemaksu tahetakse praktiliselt alati, aga millises summas, see varieerub tugevalt. Tavaliselt vähemalt kolmandik summast, aga samas, ma olen ka terve summa mõnikord ette maksnud. Kindlasti soovitan eelistada neid kohti, kes aktsepteerivad krediitkaarti (protestida lihtsam, kui probleem on), aga igal juhul vaadake, et te lepingu saate.\nKindlasti vaadake üle, kas hinnas on "pärast koristamine" ja "turismimaks". Viimane ei ole tavaliselt hinna sees, see oleneb comune'st ja väljaüüritava tüübist, üle €5/inimene/öö see ei ole, majade puhul pigem €1-2.\nCapri - palun infot\n18. mai 2015 19:44\nMis puutub Tripadvisorisse, siis minu enda kogemus ütleb, et enamikes riikides päris toidukohtade esinumbreid tasubki vältida, sest inimesed lähevad päriselt turistilõksude õnge...\nItaalias eriti soovitan valida koha, kus käivad kohalikud (ja näiteks inglisekeelsemenüü puudumine on hea indikaator, aga on kohti, kus on nii palju turiste, et igal pool on menüüd tõlgitud). Kohalikud tuleb välimuse ja keele järgi ära tunda või siis erinevaid soovitusi küsida (mina olen tänaval ka küsinud ja tihti häid vastuseid saanud). Ööbimiskoha omanik tõenäoliselt muidugi soovitab sõpru, aga kui sa ütled, et "oled suur pizzaarmastaja", siis ta sind keskpärasesse kohta ikka ei saada.\nAga €70/kahele on muidugi mõistlikum hind :)\n15. mai 2015 22:16\nMina ei laseks ennast sellest viimasest postitusest liiga ära ehmatada, leiab neid kohti ka, kus on nii €25/näkku (vähemalt veebist otsides leidis, eks koha peal peab vaatama), pizzeriadest rääkimata.\nKuid see on küll hea tähelepanek, et kui väljaspool toiduaegu ( 12.30-14.30 / 20-23) süüa tahad, siis on mõtet minna pigem baari ja küsida seal panino, kui otsida mingit päev läbi lahti olevat odavtoidu kohta.\n23. apr 2015 00:32\nOlenevalt, mis teie plaan on, kas Capri "ära näha", või rahulikku mõnusat puhkust pidada.\nKui viimast, siis mina soovitaksin tegelikult olla Capril nii umbes nädala (ja sinna sisse jääb aega ka Ischial käia jne). Varaseim aeg minekuks? No Capri on väga ilus juba märtsikuust alates, mai lõpp on ka selline 17-25 kraadi sooja, hea mugav. Ma ei tea, milline teie eelarve on ja kui paljukesi olete, aga ma soovitaksin kaaluda ka hotelli asemel puhkusekorteri/villa üürimist: http://www.homelidays.it/search/italia/isola-di-capri/regione:850/keywords:capri\n18. apr 2015 21:18\nBolognas juulis ei ole parkimiskohtadega kõige hullem, sest inimesed siiski on puhkusel ka. €15/päev on selline tüüpiline organiseeritud/valvega parkla hind. Tänaval (mitte päris kesklinnas, aga mitte kaugel) saab ka €6/päev: parkimisautomaatidel on eraldi "giornaliero" nupp. Lisaks võib jätta ka "reisi ja sõida" parklatesse, kus bussipileti ettenäitamisel saab tasuta parkida (s.t peab bussiga linna tulema, aga tegelikult on mugav). Kuskandis teil hotell on, äkki ma tean seal lähedal parkimiskohti soovitada?\nRongipiletid. Internetist ette ma ei ostaks regionale / regionale veloce (R; RV) pileteid. Sest kui sa internetist ostad, siis saad pileti ikkagi konkreetsele rongile, kui masinast osta, siis kehtib 6h pärast valideerimist. Ja masinast ikka pileteid saab. Need rongid peatuvad sagedasti ja on "tähtsusjärjekorras" viimased, kui mingi rong tuleb mööda lasta, siis nad peatuvad. Samas, mõningate kohtade vahel, ühe regiooni piires, on need väga-väga mõistlikud liikumisvahendid.\nIntercity ja AV rongidele, vastupidiselt, on soovitav pilet internetist ette ära osta, saab odavamalt. Välja trükkida ei ole vaja, kontrollile piisab piletikoodist (saab saata ka SMS-iga telefonile või lihtsalt meilile). Mina olen ka koodi paberilipakale kirjutanud, isegi sellest piisab. Ja igasugune hinnaalandus siin on suurepärane, ainus mis sellega võib muutuda, on võimalus piletit ringi vahetada, aga seda te vast nagunii ei vaja.\nJa rannapuhkuseks on Rimini muidugi hea koht, üldse ei pea vabandama, et Riminisse minna, ma ei tahtnud hirmutavalt kõlada. Kolmandik Itaaliast läheb suveks Riminisse (ja kui te ööklubi-inimesed olete, siis suvehooajal on seal palju üritusi ja pidusid).\nKui meeldib niisama autoga sõita, siis ma soovitan leida mõne koha Romagna lõunapoolses osas mägedes (vaadake mõni rahvuspark, need on kõik huvitavad) ja siis seigelda väikesi teid pidi (navigaator kaasa!) Rimini suunas. Need teed on väga-väga ilusad. Ma mäletan, kunagi San Benedetto In Alpe kandis peatasin auto, et lihtsalt orgu vaadata... Siis tuli üks metsatöö auto, kust maha ronisid kaks metsatöölist, tööriietes ja puha, ning ka lihtsalt vaatasid. Ütlesid, et on samakandimehed, aga see on nii ilus, et lihtsalt peab peatuma.\n18. apr 2015 19:36\nVäljas söömise hinnad sõltuvad sellest, kus sa sööd :)\nPõhimõtteliselt peaks arvestama, et tüüpilises restoranis läheb 1 käik + magustoit + vein + kohvi (+lauda istumine) maksma umbes €20-25/inimene. Üldiselt maksab pizza margherita €4.50 (võib saada euro odavamalt, aga kui üle €5 maksab, siis on arvatavasti turistikas). Kontorilõunaid sab umbes €7.50 eest (pizza/primo/salat + jook + lauda istumine).\nBaaridest võib saada ka paninosid, nende hind ka sõltub kohast, suurusjärk €2.50 - €4.50. Kui palju autoga sõitmist on, siis ma lõunaks soovitan küll paninosid, või siis hoopis poekestest paninomaterjali ise osta.\nRandadega on keeruline. Seadus ütleb, et 5 meetrit merepiirist alates on avalik ja eraasutused ei tohi piirata läbipääsu merele (piletit küsides vms). Üldiselt ei piiragi. Siiski, ega sa sinna 5 meetri peale oma käterätikuga ei mahu, ainult ujuma saad. Sest tõesti, enamik Rimini randu on hotellide erarannad ja kaetud tihedalt lamamistoolidega.\nKuid siiski on olemas ka avalikud rannad: http://www.riviera.rimini.it/situr/scopri-il-territorio/ambiente-e-natura/mare-spiagge/spiagge-libere-65.html\n18. apr 2015 14:34\nMina ka soovitaks vältida edasi-tagasi niisama sõitmist. Kui olla kiirteel, siis nagunii ei ole midagi näha (ja nagu Liisu osutas, ummikuoht kui lähete sinna, kuhu kõik teised tahavad ka minna). Pluss, see kõik tegelikult väsitab. Kui teil neid veinimõisaid plaanis ei oleks, siis ma soovitaks üldse autost loobuda, linnade vahel on rongid kõige mugavamad ;) Sõitmine tasub ära siis, kui te tahate loodust vaadata, aeglaselt kulgeda ning avastada tillukesi linnakesi suurematest ja kuulsamatest eemal. Bologna ja Rimini vahel tasub kindlasti Forli, Cesena ja Bertinoro ära vaadata (ja kõrvalepõigates Ravenna ning Ferrara on ka imeilusad). Looduse poolest, ka näiteks Vena del Gesso koopad Bologna külje all tasuvad ka külastamist. Ma ei tea, mis teie huvi rohkem on, linnad või loodus?\nNüüd: Rimini. Ma saan aru, et suvesõit, seega tahate natukene aega rannas olla, sest Rimini on puhas suvituslinn (head restoranid, okeid rannad - kas teil on privaatrand? - aga vaadata suurt muud ei ole). Rimini on sel ajal ka pungis turiste täis, ma loodan, et teie pakkumise juurde käis ka autoparkimiskoht, sest muidu ootab teid peavalu (Itaalias ei ole autoparkimiskohti. Ruumi on vähe. Tund aega otsimist võib olla täiesti normaalne. Või planeerige heaga kõndimisi).\nBologna on juulis kuum ja niiske. Võib juhtuda, et on 35-40 kraadi ja te päeval ei taha üldse linnas ringi jalutada. Siis tasub küll lihtsalt mingid Appenniinide jalutuskäigud sisse planeerida (palju huvitavaid radasid). Mul on endalgi olnud päevi, kus ma istun sõna otseses mõttes päev otsa 20 km linnast eemal jões ja loen raamatut ning söön arbuusi, sest see on ainus viis hakkama saada:) Linnaturismi jaoks on Itaalia tegelikult parem aprillis-mais ja septembris (Bologna on minu arvates kõige ilusam märtsi lõpus, soe ja õisi täis). Firenze on samamoodi kuum, seega, ma pigem soovitaks seekord välja jätta. Pigem valige mereäärseid paiku, Lago di Gardat ning mägesid. Kellaajad nagu lõunamaal ikka - hommikul ning õhtul, pärast lõunat lihtsalt magage oma hotellitoas.\nArvestage planeerimisel, et Itaalia on visuaalselt väga stimuleeriv maa, jalutuskäik väsitab seetõttu rohkem kui Eestis. Ma ei soovita planeerida "pärast päeva Veneetsias veel õhtul tiir Bolognas", te ei jaksa seda teha (ma olen näinud palju turiste, kes üritavad ja siis järsku mõistavad, et nad ei saa mitte millestki aru ja ei suuda isegi eesti keeli enam ütelda, mida nad süüa tahaksid, sest liiga palju muljeid). Seega: vähem on rohkem. Tulge teinekord tagasi.\nPS! Bolognas on suvel filmifestival. See tähendab, et poolest juunist augustini saab õhtuti piazza Maggiorel tasuta filme vaadata. Soovitan. Head filmid, kõik on head filmid (ja paljud on välismaised, originaalkeeles).\n29. märts 2015 00:05\nMina sedatüüpi majutustest olen ise ööbinud "Hotel Alla Salute" hotellis. Mugav, sõbralikud inimesed, mitte liiga kallis ja heas kohas. Toad pigem tillukesed. https://www.booking.com/hotel/it/alla-salute-da-cici.it.html\nHuvitavat Bergamo lähistel\n6. märts 2015 23:59\nMa ei tea, kust te selle mõtte saite, et Milanos ei ole nädal aega midagi teha ;) See oleneb muidugi, mis on "midagi" teie arvates, mis on huvitav. Milano on täis muuseume, näitusi, restorane, arhitektuuri, parke, baare jne Seega, kui see kõik huvitab, leiab palju tegevust.\nSellest, mida väikeste lastega Milanos teha, kirjutasin siin: http://trip.ee/content/milaano/lastega-milanosse.html#comment-366856\nKiirrongiga Milanost tunni kaugusele jäävad veel Torino ja Bologna, mida kindlasti tasub vaadata; Firenze on 1h40, Veneetsia 2h35.\nKui minna kevadel-suvel, siis kindlasti tasub mõelda ka väljasõidust Como järve äärde (http://www.lakecomo.it/en/getting_there/by_train)\n25. veebr 2015 23:05\nCinque Terresse autoga ei ole mõtet minna, seal on parkimiskohti väga vähe. Kõige mugavam on rongiga La Speziast (äkki veedate sealgi natuke?). San Gimignano on imeilus ja sõit sinna samuti, igal juhul soovitan plaani võtta. Näete täpselt seda loodust, mis Toscana kuulsaks teeb. Kui te pärast liigute Liguria poole, siis võtaks sellele juurde Pisa. Kui tõesti aega on, ka Lucca.\nVeel ma soovitaksin tegelikult pigem jätta sinna Šveitsi kanti sõitmata: liiga palju muljeid, väsite ära. Pigem keskenduge kahele maakonnale, Toscanale ja Liguriale ning vaadake neid põhjalikumalt.


Tonino Lamborghini Residences on kujundatud elamu oaasiks, millel on lihtne ühendus Dubai südamega. See on nutika tehnoloogia, kaasaegse disaini ja lopsakate roheliste maastike linnaline meistriteos. Lamborghini perekonna pärija Tonino Lamborghini ajulaps on saanud inspiratsiooni oma perekonna pärandist ja oma laialdastest kogemustest mehaanika- ja autotehnika alal, et arendada elustiilielamuse bränd koos paljude luksuskujundustoodetega, sealhulgas kellad, prillid, nutitelefonid , parfüümid, mööbel, rõivad, sporditarvikud, signatuurjoogid, viietärnihotellid, salongid ja restoranid. Selle tulemusel sai Lamborghini "Made in Italy" elustiili sünonüümiks.\nOFFWHITEBLOGi kaastöötaja Giorgio Nadali, ajakirjanik, koolitaja ja Itaalias Milanos asuva UniTre ülikooli professor, istus koos Itaalia ikooniga, et arutada oma nimekaimu elukoha ja omapärase itaalia elustiili üle.\nIntervjuu hr Lamborghini endaga Dubai kuumimast uuest luksuskinnisvarast Tonino Lamborghini Residences Dubai\nViimast Dubai luksuskinnisvara toetab Hiina kinnisvaraarendaja Oriental Pearl. Hr Lamborghini pildistas koos arendajatega pärast lepingu allkirjastamist\nMis oli kontseptsioon ja genees Tonino Lamborghini Residences Dubais?\nAlates minu ettevõtte asutamisest on minu üks eesmärke olnud jälje jätmine kiiresti arenevatele riikidele. Alustasin Hiinas ja eriti Hongkongis. Pärast minu esimeste hotellide edukust Hiinas oli Dubais paratamatu uue ja innovaatilise projekti väljatöötamine.\nDubai esindab täna äärmist uudsuse ja ettenägelikkuse puhast väljendust, pealegi on Dubai luksuskinnisvara linnaga kiiresti muutnud ning nüüd on tungivalt vaja luksuslikke ja eritellimusel kodusid, mis pakuvad tasakaalustamatut elustiili.\nTonino Lamborghini Residences Dubai projekt on välja töötatud koos meie partneri Oriental Pearlsiga, kes on AÜE-s tegutsev Hiina juhtiv kinnisvaraarendaja. Mul oli õnn kohtuda ja töötada koos 2018. aastast. Oleme kindlad, et see partnerlus annab tõeliselt tähelepanuväärse kogukond, mis on sünonüüm Dubai visioonile innovatsiooni ja targa elu kohta.\nKuidas muudab Tonino Lamborghini Residences Dubai selles piirkonnas elamist luksuslikult?\nProjekt oli mõeldud tõeliselt innovaatiliseks: see on esimene Tonino Lamborghini kogukond maailmas. Täiesti kaubamärgiga väikelinn Dubai Meydani linnaosas, mis valmib aastaks 2024. Üle 43 hektari suurune ala on pühendatud itaalia kunsti, disaini ja elustiili austajatele. Tonino Lamborghini sisekujunduse, esmaklassiliste viimistluste, tipptasemel koduautomaatika abil realiseeritakse umbes 8000 korterit; Lisaks pakutakse klientidele erinevaid teenuseid, nagu äripinnad, palvekohad erinevate territoriaalsete usundite jaoks, pargid ja aiad. Tänu sünergiale kõigi minu kaubamärgi partneritega pakutakse projektiga Itaalia mööblit, keraamikat, kodu- ja kontoritarvikuid kraanidest klaasikunstini ja muid Tonino Lamborghini kaubamärgi luksustooteid, näiteks jooke või moeaksessuaare.\nKas kaheksa tuhat Dubais asuvat elukohta on juba välja müüdud? Kas teie ettevõte tegeleb müügiga otseselt?\nKõik müügieesmärkide ootused on siiani saavutatud. Turult saabus suurepärane reaktsioon, mis tervitas ettepanekuid positiivselt nii investeeringute kui ka täielikult sisustatud korterite lahenduste osas.\nMeie partnerfirma teeb koostööd ametliku müügiesindusega, tuginedes erinevate turgude parimatele sertifitseeritud esindajatele, tehes sellest tõelise kosmopoliitilise projekti. Müük ei ole suunatud ainult Dubai turule, vaid ka teistesse Ida-Euroopa, Lähis-Ida, Hiina ja Kaug-Ida riikidesse.\nMillised on teie praegused ja arenevad tulevikuplaanid külalislahkuse ja kinnisvara valdkonnas?\nMinu ettevõtlusalane tegevus külalislahkuse valdkonnas algas 2012. aastal ja on sellest ajast alates kaasatud mitmesse projekti: kaubamärgitud suurtest 5-tärni hotellidest butiik-kuurortiteni, elamutest kuni kohvikute ja restoranideni. Külalislahkuseprojekt hõlmab täna 3 hotelli Hiinas (Suzhou, Kunshan ja Huangshi) ja ühte kohvikut Kuveidis. Olen hiljuti teatanud uue hotelliprojekti käivitamisest Seipanis, Mariana saartel, kus luksuskuurort valmib 2021. aastal. Hiinas on plaanis veel kaks projekti, mis avatakse 2020. aasta lõpus.\nTäna peame läbirääkimisi uute kinnisvaraprojektide üle Bahreinis, Brasiilias, Egiptuses ja Süürias. Arvestades lisaks, et olen Montenegro aukonsul Itaalia Emilia-Romagna piirkonnas, ootame hea partneri leidmist Montenegro rannikul asuvale luksusliku kaubamärgiga kinnisvaraprojektile.\nMilliseid kogemusi ja funktsioone võivad Tonino Lamborghini Residences Dubai elanikud oodata?\nTonino Lamborghini Residences Dubai pakub täiuslikku segu tänapäevasest Itaalia disainist, täiustatud koduautomaatika teenustest (IoT, arukas kliimaseade, turvasüsteemid, nutikad võrgud) ja 40% haljasaladest. Täielik elav nutikogemus koos nutika tehnoloogia, kaasaegse disaini ja lopsakate roheliste maastike kombinatsiooniga. Lisaks saavad elanikud aastaringselt nautida nutikaid teenuseid ja intelligentset kliimakontrolli.\nSamuti pakub see täielikku valikut mugavaid mugavusi ja jaemüügiteenuseid koos õmblusteta tehnoloogia ja täiustatud kliimaseadmetega ühisruumides.\nMilline on teie ideaalne klient selle Dubai luksuskinnisvara projekti jaoks?\nKaasaegsed ostjad, kes otsivad kaubamärgiga kodu luksusstiili, tipptehnoloogia, tippkvaliteediga materjalide ja viimistlustega. Üldiselt on nad välisinvestorid ja edukad rahvusvahelised spetsialistid.\nTonino Lamborghini Residences Dubai kliendid on erainvestorid, kes soovivad Dubaisse teist kodu nii kohalikest kui ka teistest riikidest, nagu Hiina, India, Pakistan ja Saudi Araabia. Projekt on suunatud ka investoritele, kes otsivad investeeringut, mis suudaks tagada suurema tulu kui tavaliselt turul pakutav.\nMõned peavad teid "Made in Italy" elustiili sünonüümiks, kas tunnete end Itaalia luksuse suursaadikuna?\nMinu bränd on juba üle 35 aasta tõlgendanud itaalia stiili universumit, millel on väga selge missioon: eksportida Itaalia kultuuri kirge ja vaimu toodete kujul, millel on ainulaadne ja omapärane disain, mis on inspireeritud Lamborghini perekonna mehaanilisest pärandist.\nTuginedes oma perekonna pärandile ja töökogemusele masinaehituse ja autodisaini valdkonnas, lõin „elustiilielamuse kaubamärgi“, kus oli lai valik luksustooteid: kellad, prillid, mobiiltelefonid, parfüümid, aksessuaaride tarvikud, rõivad, sport aksessuaarid, golfi- ja kommunaalkärud, joogitooted, viietärnihotellid, kinnisvaraprojektid, kohvikud ja kaubamärgiga restoranid.\nItaalia märk ja ajatu Miura pulli sümboli legendaarne pärand on väärtused, mis iseloomustavad minu brändi. Olen end erinevatel puhkudel tundnud nagu Marco Polo ja täna näevad inimesed mind ainulaadse itaalia suursaadikuna.\nKas müüdavad elukohad on sisustatud konkreetse Tonino Lamborghini sisekujundusega? Nõudmise või standardi järgi?\nTonino Lamborghini tooteid hakatakse kasutama laialdaselt ja enamikus korterites vastavalt klientide erisoovidele, kellel on väga lai valik kaubamärgiga ja kohandatud pakkumisi.\nKas Itaalia arhitektide projekteeritud elukohad põhinevad teie konkreetsetel soovidel?\nValime koos oma kinnisvaraarendajate partneritega rahvusvahelised arhitektid, et pakkuda kohalikule maitsele kohandatud projekti. Eesmärk on oma identiteeti täielikult tõlgendada, kuid austades kohalikke turupärimusi.\nMeie kodused aksessuaaride liinide Itaalia partnerid teevad koostööd Itaalia sisekujundajate ja arhitektidega, et kavandada kodu interjööri vastavalt brändi standarditele ja juhistele.


Kommentaarid: Kolm hommikusöögireeglit neile, kes soovivad kaalust alla võtta\nKolm hommikusöögireeglit neile, kes soovivad kaalust alla võtta\nÕhtuleht.ee, 30. jaanuar 2015, 10:07\nigal aastal kilo juurde/ 31. jaanuar 2015, 20:54\nVastupidi---nii kui hommikuti sööma hakkasin, ja teen seda juba palju aastaid. nii ma paksuks läksin!\noik/ 30. jaanuar 2015, 21:43\n"Süües hommikul kõrge valgusisaldusega roogasid, näiteks muna ja kreeka jogurtit, need tekitavad kiire küllastustunde ja aitavad nii lõppkokkuvõtteks vähem süüa. "\nSelle artikli autor ei saa elementaarsest ainevahetusest aru. Kõigepealt kasutab organism süsivesikuid, mis on peamiseks energiaallikaks, sest AJU toimib pea eranditult ainult selle peal. Seega valkude ja rasvade sisse ajamine võib küll sulle täiskõhu TUNDE anda, kuid ei anna energiat ega "mõttelendu". Valgud on kõige viimased mida organism energiaks kehas kasutab.\n31. jaanuar 2015, 17:21\nMilline artikkel on Sulle selle selgeks teinud? Oled ju ehtne ajupestud sööja.\nHm/ 30. jaanuar 2015, 19:42\nAga kuidas selle hommikupudruga on ? Kas võib ikka süüa, mitte ainult muna ja banaani ?\nhmm/ 30. jaanuar 2015, 22:08\nHommikul söödki putru ja siis muna. Süsivesikud tulebki kohe hommikul sisse laadida, sest siis on päeval energiat ja see energia kulub ära. Kui sööd õhtupoole kiireid süskareid, siis lähevad need tavaliselt pekiks juhul kui inimene ei lähe õhtul sporti tegema. Õhtulehe artikkel on lihtsalt puder ja kapsas.\ntreener/ 30. jaanuar 2015, 19:29\nenesedistsipliin on kaalulangetamisel võtmesõnaks. siin võib rääkida erimenüüdest ja teab millest. enamus töötavad ja inimene saab vajaliku kalori kätte. reaalseks probleemiks on see, et paljud murduvad või lihtsalt ei saa aru vòi ei päne tähele kui oluline kogus kaloreid juurde snäkitakse einete vahel\nTerve teadliku elu/ 30. jaanuar 2015, 17:26\nhommikust söönud. Mitte banaani, võileiba ja jogurtit, vaid ikka korraliku prae, vennaihu kardula-kapsaga. või midagi muud tõhusat. Nii oma 45 a. järjest. Olen väitöödel olnud. Kontoritibinatele ehk aitab banaanist ka. Päris töömees peab ikka hommikust sööma. Saab terve päeva energia. Praegu olen 63 ja tervise ega kaalu pärast muret ei tunne. Homme aga kalale! Värske õhk ju nii tervislik.\n30. jaanuar 2015, 14:04\nminule meeldib Kalmuse hommikusöögi retsept. munakollased ja munavalged, sepik, juku juust, tomat ja tee. kui see veel mikrouunis soojaks lasta, siis on veel parem. alguses teed ilma suhkruta ei suutnud juua, siis panin tee sisse mett, aga nüüd on organism harjunud teed vastu võtma ka ilma meeta.\n31. jaanuar 2015, 17:24\nMõned steroidid ka vahepeal sisse süüa.\nAssanuga/ 30. jaanuar 2015, 11:06\n....järelikult teen õigesti, kohe peale ärkamist. Kõik muud hommikused vannitoaprotseduurid ja riietumine tulevad peale seda. Pestult-lõhnastatult ja väljaminekuriietega ei tahaks küll enam pliidi ääres munarooga säristada ega rasvast taldrikut pesta..\n30. jaanuar 2015, 16:51\nVõtan karbiga salati, muna, võileiva,kohukese, banaani kaasa.Olen nii 30.min. pärast tööl ,hea rahulik kohvi nautida ja korralikult toitu suus närida.Pole vaja hommikul tõmmelda ja panen karbi õhtul valmis külmkappi.\nametniku unistus/ 30. jaanuar 2015, 19:34\nJa palk jookseb ning tööaeg saab kiiremini mööda\n30. jaanuar 2015, 22:22\nMitte just nii,teen arvutiga tööd,tean ,et arvuti taga ei tohi süüa aga palju asju ei tohi,ikka tehakse.Nimelt ,loen eposti.\nMaalile/ 30. jaanuar 2015, 10:42\nNo ega muna pannil ka sind ei oota, see tuleb ikka valmis teha. Kui just sisse pole maganud, siis rahulikult toimetades lähebki hommikusöögini minmaalselt 30 minutit.\n30. jaanuar 2015, 16:39\nmuna võib ka keeta ja eelmisel päeval juba\nendokrinoloogi soovitus oli / 30. jaanuar 2015, 10:34\n... süüa vähemalt 15-30 minutit peale ärkamist....\nMaali/ 30. jaanuar 2015, 10:33\nSöö kohe pärast ärkamist. Uuringud kinnitavad nimelt, et kui sööd 30 – 60 minutit ENNE ärkamist oleks veel parem.\n30-60 minutit pärast ärkamist ei ole kohe pärast ärkamist.\n30. jaanuar 2015, 16:35\nMa olen juba 20min.pärast toast läinud.


Uriini valge - Ärahoidmine\nNaistel, kellel on urineerimine, võib vagina valge verejooks siseneda uriiniga. Sageli on see tingitud suguelundite põletikulise haiguse olemasolust. See haigus võib olla vulvovaginiit, punetus, salpingo-oophoriit, endometriit, tsertsviit, adnexiit, emakakaela põletik jne. Seetõttu tuleb enne biomaterjali kogumiseks tupe eemaldamist moonutada analüüsi tulemust, siis peate pesema või kasutama puuvillatüve.\nKui kerge uriin ei ole seotud toidu ja vedeliku kasutamisega, peaksite minema arsti juurde ja uurima.\nKui patsiendil on vee tasakaalustamatus, koguneb tema kehas palju vett, mistõttu on uriin värvitu ja lõhnatu. Sellisel juhul on ravi järgmine:\nTavaliselt on valge sete koos loetletud tervisehäiretega põrn, harvemini moodustub see valkudest ja sooladest. Kui pärast urineerimist väljutatav uriin on hägune, on neerude amüloidoos võimalik - spetsiifilised valgud kuumutatakse nendes, mis annab ebatüüpilise värvuse. Patoloogia põhjustab kroonilisi haigusi, milles tekivad haavandid.\nSamuti saab ta välja kirjutada vahendeid, mida nimetatakse alfaklokkideks. Nad aitavad purustada kive väiksemateks tükkideks.\nSuures koguses glükoosi esineb veres, muutub uriini värvus. See on diabeedi arengu iseloomulik tunnus. Kui muutub maksa- või ajuorganite toimimine, satub teatud kogus atsetooni uriiniga, mis annab uriini valge värvusega. Parasiitiline haigus filarioos põhjustab uriinis suuremahulist loputamist, see näib olevat valge uriini põhjustaja.\nKõige sagedamini on uriini valge toon lühikese iseloomuga ja seostatud liigse stressi, alkohoolsete jookide tarbimise või stressiga. Uriine omandab oma tavalise värvuse mõne päeva jooksul, kui sellist sümptomit täheldatakse rohkem kui 1 nädala jooksul, siis peate pöörduma oma arsti poole.\nKui kõik uuringud on lõpule viidud, antakse täielik kokkuvõte ja vajadusel määratakse konkreetse haiguse raviks tõhus ravi.\nKui urineerimisel ilmneb äkki urineerimisel valge uriin ja puuduvad muud sümptomid, siis võime rääkida ajutise probleemi üle, mis läheb paariks päevaks. Aga kui olete mures valu, temperatuuri, nõrkuse või valu ja põlemise pärast urineerimise ajal, on see oluline põhjus arstile nõu andmiseks. Pärast mitmeid katseid diagnoositakse suur hulk haigusi. Ravile alluv ravi tuleb usaldada ainult spetsialistile. Enesehooldus ei anna häid tulemusi, kui te ei ole arst ise, seetõttu on sellise näilise väikese probleemiga vaja pöörduda spetsialistide poole.\nKahjuks ei ole iga rasedus naisel soovitav. Mõnikord on olukord hädavajalik katkestada elu, mis sündis vaid hoolimata rasestumisvastaste vahendite katsetest.\nUrineerimise neurogeensed häired on mitme protsessi kombinatsioon - püsiv uriinipidamatus, vedeliku hiline vool, vale soovid või nende täielik puudumine.\nPuhta haigus, mille sümptomeid iseloomustab kõigepealt nende välimuse ootamatu mõju, samuti tugev füüsiline ja psühholoogiline ebamugavustunne, on arstid klassifitseerinud tsüstiitina.