Kommentaarid: ÕL VIDEO | Igor Gräzin: tahan lagunevast Euroopa Liidust saada Eestile võimalikult soodsad tingimused\nÕL VIDEO | Igor Gräzin: tahan lagunevast Euroopa Liidust saada Eestile võimalikult soodsad tingimused\nMarvel Riik | Video: Teet Malsroos, 30. märts 2019 18:11\nGyugty/ 4. aprill 2019 11:17\nv/ 3. aprill 2019 11:06\nInimliitu inimeste vahel on vaja, et suudks selle lühikese aja ,mis sel imelisel maal meil elada on Ühest liidust teisse , ehitame ulme kiir raudteed, et põgeneda oma kodumaalt. Oleme saanud juba loa rändeleppe näol. Abilelluda võime igat liiki sugulastega, lasta endasse siniverd. Saanud oleme vabaks nagu linnud, vabad on mõtted, teeme seda , mida ihkab me rind. Arenenud suur petuturg, iga päev kasvad mingi hind. Haiget teeb hing, miks ei saabu see tund , kus paistma hakkaks see õnnetund .Laske endast välja valed, mis ei lase sisse valgusesära ja välja armastuse energiat Kõigil kergem. Jõudu\nMeil/ 1. aprill 2019 12:15\non vähemalt riigiomand hetkel, mida Gräzin ei poolda, on võimalik maha müüa ja tekitada suurem ebavõrdsus. Kunagi oli keskerakond kümne küünega EL vastu, nüüd kõik trügivad sinna ja ikka Eesti kasu pärast. Kas see on ikka nii? Millegipärast ei usu meie enam nende juttudesse ega lubadustesse. Sama, Helmed lammutavad EL aga samas loodavad EL parlamenti pääseda\nIndrek/ 1. aprill 2019 11:07\nPiibel on see , mille järgi paljud elavad,eetiline suhtumine . Anarhist ja pohhuist mõtleb ainult iseendale\nAteist/ 1. aprill 2019 13:33\nPiiblil ja eetilisel eluusuhtumisel ei ole absoluutselt mitte midagi ühist.\nJaanus/täna,01:18-le/ 1. aprill 2019 10:35\nPiibel ongi mõeldud orjameelsetele,et orje ohjes hoida.\nyliäpilane,/ 1. aprill 2019 09:25\nVaaaaaaheta see Ansipikene ruttu välja,tartus möned ootavad teda.\nHelle/ 1. aprill 2019 07:58\nParandan vea. peab olema oskab.\nHelle/ 1. aprill 2019 07:57\nGräzin sobiks sinna küll. Pealegi on ta professor seega tark mees ja okab kindlasti Brüsselis seista meie riigi heaolu eest. Seni on peaaegu kõik meie saadikud kadunud nagu vits vette.\nmuruvana/ 1. aprill 2019 03:35\n"mingit poliitilist vahet Reformierakonnal ja Keskerakonnal enam ei ole. Reformierakond keeras vasakule, Keskerakond paremale, said keskel kokku ning see on üks ja sama partei," rääkis Gräzin." Meedias kisa käib nagu oleks Keskerakond pannud RE-st mööda ja on nüüd parempoolsem kui RE. enne vasak--S.D.E--KE----RE--IE--E.K.R.E--parem nüüd vasak--S.D.E--RE----KE--IE--E.K.R.E--parem\nJaanus/ 1. aprill 2019 01:18\nViimasel ajal, Sa Igor oled hakanud päris arukalt tegutsema ja mõistlikku juttu rääkima. Tubil, Igor! Tubli!\nkõvamees/ 31. märts 2019 21:58\nja millisetst soodsamatest tingimustest onu räägib ? Kas sellest, et saksa töölise ja prantsuse veinimeistri käest veelgi suuremaid annetusi välja pressida ?\n31. märts 2019 21:37\nJaanus/ 1. aprill 2019 01:16\njälle te jaurate siin oma orjapalvetega. Mida te loodate selle va piibli tsiteerimisega? Kas endal nagu mõistust polegi? Need psalmid on ju mingisuguste käpardidest laborantide loodud, kes sellise juraga üritavad meid, ehk laborikatsete tulemust sõnakuulelikkusele ja orjameelsusele manitseda.\nAiapost/ 31. märts 2019 17:53\nOlen küll iseseisev, aga näe, koerad tõstava jalga...\nkõigist on juba puudus/ 31. märts 2019 12:00\nVõite vana, mätte lüüja aga ükski liit pole igavene, see liit nagu eelmine tegeleb tegelikult juba samaga, kus maksevahendi euroga aetakse talongiga majandamist.\nKas tõesti keegi lihtsameelne usub, et eesti suudab edasi vaba riik olla kui meil pole enam kaitset / 31. märts 2019 11:54\nAga mis on alternatiiv ?\n31. märts 2019 16:42\nalternatiiv on iseseisev eesti.ainult ori tahab,et teda valitsetakse ja kamandatakse,vaba inimene otsustab ise.\naux/ 31. märts 2019 11:45\nväga õige Igor jõudu sulle\nelukogemus ja mälu/ 31. märts 2019 11:43\nMind huvitab hoopis see, kas praegustest padu-lilla-sots-liberitest saavad euroliidu lagunemise korral taas rahvuslased. Nagu me seda juba nägime kommude puhul NSVL-i lagunemisel, kes muutusid hoobilt EV patriootideks.\n31. märts 2019 10:39\nennem vaatan seda vanameest kui sinu kirbuseid oravaid,tuha-juhan.\nkas/ 31. märts 2019 10:42\nhäbi tegema sellega et ei nooli teiste pe,,set?\nGräzini koht oleks vangimajas või häbipostis/ 31. märts 2019 10:52\nÖelda tubli vanamees, julge vanamees sellele, kes on aastakümneid olnud reformierakonna juhtivatel kohtadel ja nüüdki asendusliige europarlamendis just reformierakonna ridades olnuna ning isiklikult solvununa (et enam parteis võimu ei oma) kesikute suuvoodriks hakkas ja igasugusi l:llusi suust välja ajab, on ikka viimane i:iootsus. Mis oleks Eesti iseseisvana (mitte Vene maailma satellidina SRÜs) püsimise garantii? Olla nagu Moldova, Gruusia, Ukraina???\nAitab alkohoolikute välismaale saatmisest/ 31. märts 2019 19:21\nHäbi on ainult selllest tegelasest.\nEve/ 31. märts 2019 10:00\nLoodan et seekord ei kao meie delegaadid Brüsselis nagu vits vette.\n31. märts 2019 11:27\nEnamus on kadunud pudelisse.\nTaat/ 31. märts 2019 09:53\nMitte midagi siin maailmas ei ole igavest! Nii ka Euroopa Liit!\n31. märts 2019 11:28\nTänu Gäzinile ja teistele kremli kasulikele geeniustele ei ole meie iseseisvus ka igavene.\nkuidas saab jota/ 31. märts 2019 09:23\neest riiki aidata .\nJa kuidas/ 31. märts 2019 18:03\nAitasid siiani vargad Eestiriiki?\nVikatmees/ 31. märts 2019 09:21\nküll pudrutab,parasiidi elu ja nii sama tulev raha on eesmärgid,mitte midagi muud,mida on see olend teind riigi jaoks selle aja jooksul kui istus riigikogus,peale kuritegvuse ja korruptsiooni toetamise midagi--jäle kuju\nEt EL laguneb,/ 31. märts 2019 09:20\non hästi näha. Kas Eestist saab iseseisev riik, on küll kahtlane. Sel juhul on Eestile vaja restarti. Ka see ei õnnestu kohe, sest väga palju on jamasid. Kaua on valesti elatud. Restart võtab kauem aega kui EL-i lagunemine. Selle vahe kasutavad ära kas USA või siis Venemaa. Eesti ei saagi iseseisvaks! Kahju!\nRestarti ei tule/ 31. märts 2019 09:27\nsest pole enam midagi ümber jagada. Mõtetes restardi tegemine aga on pluff. Kui alustada 1920 aasta restardiga , siis on asjal mõtet.\nMarinta/ 31. märts 2019 10:35\nEesti on iseseisev! Aga praeguse seisuga on toepoolest oht, et nn. "koalitsioon" meid saba ja sarvedega maha myyb.\n31. märts 2019 07:23\ntõesti?/ 31. märts 2019 08:01\nHuvitav küll, kuidas liberaalid ja venemeelsed on leindus ühise vaenlase. Kas neil on ka ühine eesmaärk. Mulle tundub küll, et Kremlile on Eesti kui rahvusriigi kadumine väga meelt mööda.\nTeeline/ 31. märts 2019 10:32\nKreml vähemalt pole Eesti riigi kadu avalikult kuulutanud, Brüssel aga küll. Ühtne Euroopa Liitriik! Kui nõukogude ajal nihverdati Moskva käskudest-keeldudest niipalju mööda kuidas keegi oskas, siis praegu võetakse Brüsseli s o o v i t u s e d kohe kohustustena vastu. Ei mingit mokakobinat.\nEesti on praegu veel vaba ja iseseisev/ 31. märts 2019 10:54\nGräzin oli reformierakonnas aastakümneid, ja nüüd on siis äkki meeleparandus tulnus? Olge ikka normaalsed. Ah õigus, teda kiitvad ja ELi halvustab´vad kommentaarid tulevad ju Kremli trollidelt. Tülgastav kamp olete.\n31. märts 2019 05:56\noh/ 31. märts 2019 07:46\nEesti on Nato koosseisus.EL oskab kahjuks ainult solidaarsust avaldada.Sinu toodu on üks n.ö mugavatest konstruktsioonidest.\nHorros/ 31. märts 2019 02:04\nGräzin on adekvaatseimaid inimesi Eesti poliitikas. Kui juhtub õnnetus, et limukas Toom pääseb taas EU parlamenti, siis koos meenutavad nad nagu klouni, kes nutab ja naerab üheaegselt.\n31. märts 2019 00:05\nTeeline/ 31. märts 2019 10:37\nIse ei joo ja joomist ei salli, aga kui nende promillide järgi võtta, siis kuipalju meil üldse alati kaineid poliitikuid oleks?\n30. märts 2019 23:16\n31. märts 2019 09:09\nTeeline/ 31. märts 2019 10:38\nOn lollust ilma peal!\nv/ 30. märts 2019 23:13\nLeida need ,kes selle on viimastel sajanditel viinud suurte hävinguteni. Kaks maailmasõda ja kolmanda poole tahetakse jälle lükata, kas inimene ei suuda aru saada et meie maa pole sõdimiseks. Madal inimese arengutase, miks ei tõsta ja ei kuula neid , kes on ette ennustanud hävinguid, meie ainult kiidame ja ikka samasse auku astume. Kaua veel kuulate neid , kellel puudub kaastundevõime ja kelle mõtetes on hävitamine? Sõda see on ju kurjuse ilming, kas teistmoodi rahuni jõuda ei oskagi. Ka nende jõududega jõuab kokkuleppele, selleks on vaja inimjõul ühineda.\nKahjuks/ 1. aprill 2019 12:20\non meil igapäevaselt palju kurjuse ilminguid\nJoidik poe raga/ 30. märts 2019 23:02\nKüll ikka mônel enesekindlus... kes teda valib?\nnobody expects the popup window with estonian proverbs/ 30. märts 2019 22:54\nhalli pead austa KULUPEAD KUMMARDA!\nkukeke/ 30. märts 2019 22:20\nvaata, aga vaata ! Kas siiani oled ka juba midagi teinud või istusid alles istet soojaks ?\nFiskaal/ 30. märts 2019 22:26\nNäiteks, Gräzin hääletas ainsana selle vastu, et tehtaks Rail Baltic. Ja tema Gräzin hääletas ainsana Eestist ja erakonnast Rail Balticu vastu jakorraldas veel 10 häält Rootsi rohelistelt.\nFiskaal/ 30. märts 2019 22:29\nAnsipi ja Paeti vastu, kes tahavad allutada interneti tsnsuurilie ja sotside kontrollile, koos Toomiga.\n*****/ 30. märts 2019 22:06\nEuroparlamenti tulebki euroskeptikuid valida.\nRemondi, Mees/ 31. märts 2019 10:56\nÕige, ehk on veel lootust seal midagi parandada!\nHunt/ 31. märts 2019 10:58\nGräzin on üks vähestest liitriigi lammutamise ja ümberkujundmise proffidest. Selliseid on meil praegu Euroopasse hädasti vaja\n30. märts 2019 22:03\non/ 31. märts 2019 00:04\nviimasel jälle au kustutada tuli...ükski kooslus pole lõputu ja kõik liidud on lagunenud, olgu aeg lühike või pikk...\nTõsi, Jutt/ 31. märts 2019 10:58\nKuid rahval on veel tarkust alles ja midagi mõtleme ikka välja!\n30. märts 2019 21:49\n30. märts 2019 22:01\nvali sõnu tattnina\nGräzinit, Korobeinikku ja Sooäärt huvitab AINULT enda heaolu/ 1. aprill 2019 11:15\nSee on ikka väga sümptomaatiline, et just Korobeinik, Gräzin ja Sooäär elik pikaaegsed reformierakonna poliitikud on nüüd oma uue isanda teenistuses muutunud kaitsmisväärseteks. Jeerum , inimesed, rohkem mõtlemisvõimet teiesugustele.\nIgorile/ 30. märts 2019 21:35\nTubli, et sa vähemalt proovid! Teised ainult vinguvad.\n30. märts 2019 21:34\n"tee seda.."?/ 30. märts 2019 22:22\nMida ta siis tegema peaks, kas õllekeldrite menüüsid lugema.\nolen aelgase taibuga/ 30. märts 2019 21:23\nGiljotiin on ühe prantsuse härra nimi lihtsalt kirjutatuna eestipäraselt. Miks ei võisküks prantsuse nimega härra teisi oodata?\nkusti/ 30. märts 2019 21:08\nOlen enne öelnud ja ütlen uuesti: Igor on üks ütlemata tark ja väärikas mees Eestit esindama. Ükskõik kus, või millal.\n30. märts 2019 21:02\nto Shalom/ 31. märts 2019 11:59\nJoodikute valimisõigust tuleks piirata/ 30. märts 2019 20:59\nNende terror on juba igapäevane.. Öööök..\nja mis sa selle krooniga teed,/ 30. märts 2019 21:22\nkui kedagi ei ole, kes seda tahavad teiste valuutade vastu vahetada. venemaa ostab miljardeid rublasid kokku, kuna seda lepalehte väljaspool venemaad ja ka seespool ei taha\nelektritsaabtasuta blogspot com/ 30. märts 2019 23:14\nSeniks kasuta Seto Krooni ja Eesti Veksleid.\nOn ikka/ 30. märts 2019 20:48\nKus selliseid sünnib? Kas viimanegi ajuraasuke on kadunud? Siin üli-mega suur Kuningühendriigid ei saa Euroliidust kuidagi lahkuda, pigem lahkuvad juba pangad ja tööstusettevõtted Inglismaalt. Viimase kahe aasta jooksul on SKP kukkunud 250 miljardit naela. Andku minna, Ei tea, kas Gräzin hakkab oma taskust tollitariife maksma kinni vai\nProf/ 30. märts 2019 21:02\nTollitariifid on tasakaalus väliskaubanduse defitsiidi või prifitsiidiga! Ja vabakaubanduse tingimustes need saldos ei väljendu. Kust tulevad sinusugused “tarkpead”? Mõnes kingsepakoolist. Reformis nii labaseod steitmente ei tehta.\nEngelsman/ 31. märts 2019 11:03\nUK Brexit on majanduslikult valulik, kuid päris kindlasti nad lõpptulemusena sellest võidavad. Selle lahkumise põhjusi otsige EL südamest.\n1. aprill 2019 11:18\nBrexiti põhjus oleme meie elik (lääne tõlgenduses) üht slaavi keelt patravad idaeurooplased. Kui keegi tõesti arvab, et Brexitit ei toimu hetkel ELi jonni tõttu, siis arvaku uuesti. Brexit on olnud megavale ja kõik megavale produtsendid on uttu tõmmanud ja ei soovi oma valede (a'la iga nädal saaks Suurbritannias ehitada uue haigla, niipalju olevat nad maksnud igal nädalal ELile, nad ei talu idaeurooplasi oma õuel (NB! mitte mustanahalisi, nagu EKRE armastab väita).\nmis pagana/ 30. märts 2019 20:38\ntingimusi lagunevast liidust lahkumisel? mis või kes tingimused siis veel annab? segi mehike või?\nIndrek2/ 30. märts 2019 20:47\nLapski saab aru, et see kolhoos vajub peagi laiali ja mõnes riigis läheb veel ehk sisseveetud muda veristamisekski.\nvõimurite inimküte/ 30. märts 2019 20:11\nIkka Eve (Osa)/ 31. märts 2019 07:38\nGräzin räägib asjadest nii, nagu need on. Aga Ülle Madise on omal kohal samuti arvestatav tegija. Lagunevast EL-ist tuleb tõesti võtta tagasi kõik, mida nukuvalitsused on sinna ohverdanud.\nVähemalt/ 1. aprill 2019 12:22\npresidendiks ja peaministriks korraga. Vot nii tark\npähklipureja/ 30. märts 2019 20:05\nLaguneva EU-ga ei peeta läbirääkimisi! Kui siis on meie kord dikteerida EU-le!\nOdin/ 30. märts 2019 20:49\nTo hullumaja patsiendile 20:31! Küsid , kas Inglismaa ka dikteerib. Vastan dikteerib täiega. Säärast orjalikku lepingut, mis Mey'le peale suruti Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kunisgriik ei aktsepteerinud vaid lahkub ilma igasuguse leppeta. See tähendab seda, et EU kassa vaesestub ning tuleb püksirihma koomale tõmmata. Inglased on saanud enne EU-d hakkama ja saavad ka pärast.\n1. aprill 2019 11:21\nEnne ELiga ühinemist ei lubanud prantslased neid pikka-pikka aega ühendusse, öeldes, et võtad britid, saad vene agendid (Suurbritannia oli nimelt siis ja ona ka praegu vene spioonidest pungil, sh suur osa OXfordi õppejõududest jne). Nüüd aga tahavad nad välja meiesuguste ehk idaeurooplaste pärast, mitte musta- või pruuninahaliste tõttu.\nnaine/ 30. märts 2019 20:02\n30. märts 2019 19:51\nToo Olen 19:51/ 30. märts 2019 20:45\nIseseisvust meil hetkel pole, euro liit käsib ja keelab. Ja NATOle ei saa ka 100% kindel olla, osad NATO riikide poliitikud on juba ammu öelnud, et Balti riikide võtmine NATOsse oli viga.\n30. märts 2019 19:26\neh - jutuks hea küll! Ta on soojaõhupuhumise suurmeister, kuid mitte selle valdkonna Eesti parim. Ja lubas ta ju ajada Riigikogus asja, et keelata ära divesinikoksiid...\nDivesinikoksiidile/ 30. märts 2019 19:38\nÄra nüüd oma märgi unistusi küll teiste kaela veereta.\nja nende autode jagamine maksab/ 30. märts 2019 21:23\nRiigist/ 31. märts 2019 11:06\nKellelgi siin on väga udune arusaam riigist ja selle kohutustest.\n30. märts 2019 19:21\nMis siis on see alternatiiv "päris isesiesvale" Eestile, kui EList lahkuksime? Kremli trollide lemmikud nüüd kõik EKREIKE koalitsioonivalitsuses kolmekesi Eestit lammutamas ja õnnest kindlasti meel härdaks läinud.\nTähte/ 30. märts 2019 20:33\nMismoodi Sinu meelest seda Eestit nüüd lammutatakse? Kas EL kui Euroopa liitriik(ehk tulevikus liidetud isegi Aafrikaga) on parem kui riikide liit, kus on suveräänsed rahvusriigid ning EL toimib kui kaubaliit mitte kui totalitaarne riik, kes saadaks mittekuulekale riigile EL armee peale? Praegusel kujul EL aina võtab ja võtab, aga see ei tohiks nii olla. EL peab muutuma või laguneb see sootuks.\nto Tähte/ 30. märts 2019 21:24\nkui alternatiiviks on liit venemaaga, siis mina valin euroopa\nAndres/ 31. märts 2019 05:58\nAlternatiiv on NATO ja Intermarium + vabakaubandus võimalikult paljude partneritega ilma tsentraalsete kohustavate õigusaktideta (määrused ja direktiivid).\nMiski pole igavene,/ 30. märts 2019 19:20\nseda teab ka lasteaialaps.\nReptiloid nr 666/ 30. märts 2019 18:50\nuut euroopa liitu ka ei ole vaja.\nEL/ 30. märts 2019 18:41\nIgor räägib asjadest nii nagu need on. Kõiksugu Kallased ja Ossinovskid poevad EL -i ees, omamata mingit huvi, mis on Eestile kõige kasumlikum.\n30. märts 2019 18:26\ntiit/ 1. aprill 2019 10:40\nsamasugune nagu tarand,mõtetu


Konverents „EESTI ETTEVÕTLUS 30: VAHVLIKÜPSETAJAST NUTIKA SPETSIALISEERUMISENI“ | EVEA - Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioon\nKonverents „EESTI ETTEVÕTLUS 30: VAHVLIKÜPSETAJAST NUTIKA SPETSIALISEERUMISENI“\nAvaldatud 16. nov. 2018PostitasAuthor virge Konverents „EESTI ETTEVÕTLUS 30: VAHVLIKÜPSETAJAST NUTIKA SPETSIALISEERUMISENI“ kommenteerimine on välja lülitatud\nAuhinnagala “Eesti Ettevõtlik Vaim 2018”\nSeoses sellega on meil suur au ja rõõm Sind kutsuda 16. jaanuaril 2019 Tallinnas toimuvale pidulikule konverentsile-auhinnagalale „Eesti ettevõtlus 30: vahvliküpsetajast nutika spetsialiseerumiseni“.\nKonverentsikeskuse fuajees on avatud expo, kus nii ettevõtjad kui ettevõtluse tugiorganisatsioonid tutvustavad oma tooteid-teenuseid. Kohalikud toidutootjad pakuvad oma parimaid palasid degustatsiooniks.\nKONVERENTSI täpsem KAVA eesti keeles ja inglise keeles.\nJääme ootama Sinu aktiivset osavõttu, et koos tähistada EVEA ja kogu ettevõtluse sünnipäeva!\nRegistreerumine on kahjuks lõppenud, kuna kohad on täis!\nEelmine Eelmine postitus: #SMEtoo. Elektrilevi väga kehv teenus ja hoolimatus hävitasid eduka rahvusvahelise äri\nJärgmine Järgmine postitus: #SMEtoo. Maaturismiettevõtja kui ajakestev vabakäigu vang


HOTELL JA RESTO «Üksik Rüütel»\n…Igal linnal olgu toitev tagamaa. Tallinna kui hansalinna kasvades tekkis linlastel loomulik vajadus lähikonnast saada tööjõudu, toitu ja kütet ning kaitset vaenlaste eest. Tekkisid eeslinnad, hinda läksid linnalähedased maad. Nõnda mainitakse raekirjades juba 1384.aastal kohanime Curnal, eestipäraselt Kurna.\nKas seal “kurnati” kupja piitsa all töötegijaid või oli nime tekkeks millegi söödava , näiteks piimast kohupiima väljakurnamise tava, raske öelda…\nKurna viljakad piimakarjamaad olid 300 aasta Treydenite-nimeliste mõisnike halduses. 1671.aastal ostis Ingerimaa kindralkuberner, Rootsi kuninga feldmarssal Otto Wilhelm von Fersen (1623-1703) Kurna mõisa. Lahingus saadud peahaava tõttu kutsuti teda rahvasuus Tammepää Veaseniks.\nFersen oli nii kõva mees, et tema talupojad võisid Tallinna poodides käia ja võtta mis meeldib – küll feldmarssal klaarib. Ainult valge lina pidi hobustel sadula peal olema, et linnavahid teaksid ja austaksid.\nVahetut enne vana Ferseni surma algas Põhjasõda. Maad laastas nälg ja katk ning ringihulkuvad tatarlaste ratsasalgad. Kuni Harku mõisas kirjutati 1710.aastal alla soodne kapituleerumisleping Peeter I ja Eestimaa ning Liivamaa rüütelkonna vahel, mis tõi Eestimaale uue õitsengu ja mõistatesse rikkuse.\nKurna mõisnik andis talurahvale tööd tiikide kaevamisel, tänini säilinud tiike hakati kutsuma Näljatiikideks. Kuna vanal marssalil ei olnud poegi, siis tütarde abielude kaudu tulid Kurna mõisasse Knorringid – kindralid, maanõunikd, diplomaadid. Lisandus ka Wrangelle.\nKurna toitis Tallinna linna ning elu mõisas oli hea. Tiikide ümbruse pargi kujundas tuntud aednik Friedrich Winkler 1897.aastal. Uhke puithäärber ehitati koos kasvuhoonetega, kus valmisid aprikoosid, viinamarjad ja virsikud.\nEnne XIX sajandi lõppu ostis Kurna mõisa Saksa konsul Revelis Nikolai Andreas Koch. Kuid 1914.aastal, Esimese Maailmasõja puhkedes pidi vaenulikuks osutunud Saksa diplomaat lahkuma ja loovutama Kurna mõisa Tallinna linnale, kus tolleks ajaks olid eestlased juba juhtpositsioonil. Kurna mõisast, mille piirid ulatusid Ülemiste järveni veeti piima Tallinna hooldekodudesse ja haiglatesse.\nKurna edasine saatus tõi mõisale ainult häda ja viletsust.\nMõisahäärberis asunud kool, külanõukogu ja sovhoosikeskus ei suutnud ega soovinud endisaegset kultuuri säilitada. Aastal 2002 pandi peremeheta häärber põlema, tukid tänini nõgestes.\nTiikide ääes mängitakse täna diskgolfi ja tallinlased käivad piknikut pidamas, suur maantee huugab tiikide ääres.\nKuid elu ei lõpe, mälu ei kao. Vanas mõisaaidas ootab täna hotell-restoran “ÜKSIK RÜÜTEL” teelisi peatuma ja puhkama.\nVana Tammepää on tagasi…\nRESTO «ÜKSIK RÜÜTEL»\nA la carte resto asub 1.korrusel. Saalis mahub kuni 40 istekohta.\nOlemas ka hubane kaminasaal, kus mahub kokku max 20 inimest.\nVõta ühendust, kui soov on ettetellida toitu või broneerida lauda:\ntel.: +(372) 5345 8052\nUuri lisaks, kui soov on korraldada oma üritust:\nvõi helista tel.: +(372) 558 8474\nAlates juunist 2020, on meil pakkuda kolme eraldi toaga saunamaja, kus saab majutada 4-6 inimest. Alumisel korrusel asub saun koos pesemisvõimalusega ning sauna eesruum. WC nii ülemisel kui ka alumisel korrusel.\nMaja kõrval asub tiik, kuhu saab lihtsalt kaldal ilma nautida.\nBanketisaal on parim koht bankettide, vastuvõttude, pidulike õhtusöökide, sünnipäevade, firmapidude ning teemaõhtute korraldamiseks.\nSamuti sobiv paik konverentsideks, seminarideks, grupitöödeks ja muudeks nõupidamiseks.\nBanketisaalis mahud kuni 100 inimest laua istumisega, või kuni 150 inimest furšetti moodi.\nBanketisaalist pääseb terrassile, mis loob võimaluse nautida tegevusi ka värskes õhus.\nBanketimenüüd saaks vaadata siin:\nKahekorruselise hotelli teisel korrusel on 20 tuba, milles on kohti kokku 48 inimesele.\nSisseregistreerimine (Check-In) – iga päev 15:00-19:00 (mujal ajal on võimalik, aga eelneval kokkuleppel – telefoni või e-maili teel)\nVäljaregistreerimise (Check-Out) kellaaeg on kuni 12:00.\nSINGLE /ühekohaline numbrituba/\nüks eraldi üheinimesevoodi 90cm×2m, riidekapp, tool, öökapp, klapplaud\nvoodipesukomplekt, froteerätikud (50*70cm; 70*140cm)\nlameekraaniga televiisor (puldiga)\ndušš / tualett\nseep, sampoon, dušigeel (minipakend)\nkapselkohvimasin, teekann, tass, klaas (pakitee, kohvikapslid)\nTWIN /kahekohaline numbrituba/\nkaks eraldi üheinimesevoodit 90cm×2m, riidekapp, 2 tooli, 2 öökappi, klapplaud\nvoodipesukomplekt, 2 komplekti froteerätikuid (50*70cm; 70*140cm)\nkapselkohvimasin, teekann, tassid, klaasid (pakitee, kohvikapslid)\nTRIPLE /kolmekohaline numbrituba/\nkolm eraldi üheinimesevoodit 90cm×2m, riidekapp, 3 tooli, 3 öökappi, klapplaud\nvoodipesukomplekt, 3 komplekti froteerätikuid (50*70cm; 70*140cm)\nDOUBLE /kahekohaline numbrituba/\nüks lai kaheinimesevoodi 1,6m×2m, riidekapp, 2 tooli, 2 öökappi, klapplaud\nPERETUBA /kolmekohaline numbrituba/\nüks lai kaheinimesevoodi 1,6m×2m ja üks üheinimesevoodi 90cm×2m, riidekapp, 3 tooli, 3 öökappi, klapplaud\nLUX – mullivanniga kahekohaline numbrituba – üks kaheinimesevoodi 1,6×2m\nLisavoodi ja beebivoodi tuleb eelnevalt broneerida.\nPalun märgake, et kõigisse tubadesse ei mahu beebivoodi / lisavoodi – vajadusel küsige kindlasti eelnevalt infot hotelli vastuvõtust.\n• Kuni 6-aastased (k.a) lapsed majutuvad vanemate toas tasuta.\n• Üks alla 3-aastane laps ööbib beebivoodil tasuga 10 EUR/1 öö.\n• Vanem kui 6-aastane laps või täiskasvanu ööbib lisavoodil tasuga 25,- EUR/1 öö\nHästi käituvad lemmikud on hotelli oodatud!\nLemmiklooma koht tuleb eelnevalt broneerida ja saabumisel saab tasuda 10 EUR/1 öö.\nPalume tagada, et teie lemmik ei sega teisi külastajaid ega ole neile ohuks ja märgake, et lemmiku pügamine hotellis ja dušikabiinis ei ole lubatud.\nLemmikloom ei või viibida toitlustusega seotud ruumides või aladel, kus neil ei ole ohutu (libedad pinnad, järsud langused, uppumisoht jms).\nLemmiklooma omanikele rakenduvad lisatasud ja –reeglid vastavalt loomapidamist reguleerivatele seadustele ning omanik vastutab lemmiklooma tekitatud kahju (nii materiaalse kui tervisekahju) eest.\n→ gruppidele (üle 10 inimest)\n→ pikemaks ajaks ruumi üürimisel\nERIPAKKUMINE: ÜÜRI ELUKOHT ÜHEKS KUUKS!\n400,-€ / 30 päeva – tuba kahe magamiskohaga (hinnas ei sisaldu hommikusöök)\n4,5€ hommikusöök / ühele / päev\n→ majutus ühe/kahekohalises toas\n→ pesuvahetus 3 korda kuus\n→ broneerimine ettemaksu alusel (100%)\n→ tagastamata tariif\nVastu võetud 15.11.2000.a., seadusega RT I 2000, 95, 607; jõustunud 1.03.2001.\n(2) Kui majutusteenuse kasutaja on Eesti, Euroopa Majanduspiirkonna teise lepinguriigi või Šveitsi kodanik või Eestis elamisloa või elamisõiguse alusel elav välismaalane, kantakse külastajakaardile tema kohta vähemalt järgmised andmed [RT I 2010, 18, 98 – jõust. 16.05.2010]:\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetamata isiku kohta kantakse külastajakaardile lisaks eespool nimetatud andmetele reisidokumendi liik, reisidokumendi number ja selle välja andnud riik.\n(4) Reisigrupi registreerimiseks võib täita grupi külastajakaardi.\n• Reisigrupi liikmete kohta esitatakse vastavalt kas käesoleva paragrahvi lõikes 2 või lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmed ning reisiettevõtja volitatud isiku nimi ja kontaktandmed.\n• Grupi külastajakaardi allkirjastab reisiettevõtja volitatud isik.\n• Reisiettevõtja vastutab grupi külastajakaardile kantud andmete vastavuse eest temale esitatud dokumentidele.\n[RT I 2006, 26, 191 – jõust. 01.08.2006]\nOhutu aega veetmine tiigi ääres\nTäname, et järgid tiigi ääres ja avatud terrassi peal ohutuseeskirju.\n👉 Meie tiik ei ole veel suplemiseks ja ujumiseks valmis.\nJälgi palun oma sõpru ja lähedasi, kes võivad alkoholijoobes olla.\nAlkohol takistab aju normaalset tegevust!\n👉 Laudade, palkide ja teiste selleks mitteettenähtud esemete peal ujumine võib kujutada suurt ohtu sinu elule.\nOn oht kaldast kaugele triivida.\nEriti suure laine või läänetuule korral.\n👉 Selleks mitteettenähtud kohtadesse ja tiigi servalt vette hüppamine võib kujutada suurt ohtu sinu elule.\nSiiamaani pole täpselt teada, kes või mis võib olla veepõhjas.\nOle veelkord ettevaatlik!\n👉 Meie tiigist harrastuslik kalapüük on lubatud kõigile, aga ainult raha eest.\nIga püütud kala maksab raha.\n👉 Vihmasaju ajal võib terrassi põrandal ja tiigi ääres märg olla.\nArvesta teeoludega ning liigu sujuvalt ja ettevaatlikult!\n👉 Sinu lemmiklooma (koera, kassi, merisea või hamstri) suplemine võib ehmatada meie tiigi elanikke.\nMe austame nende rahu! Palun Sina ka!\n👉 Selleks et tiigi pind püsiks puhtana, et veekogu ja terrassi ümbrus oleks alati korralikud\nning et meie külalistel oleks seal alati meeldiv olla, oleme paigaldanud prügikastid.\nAitäh, et Se neid kasutasite!\n👉 Lapsed on elu lilled.\nTäiskasvanu, ära jätta lapsi hetkekski veekogu ääres järelvalveta!\n👉 Kindlasti naerata ja lehvita neile, kes tiigis ujuvad-elavad!\nÕlleköögi tee 10, Kurna, Harju, 75307, Estonia\nReception: +(372) 666 0008, +(372) 5343 1417\nRestoran: +(372) 5345 8052 (kui soov ettetellida toitu või broneerida lauda)\nBanket / Peoruum: +(372) 558 8474 (kui soov korraldada oma üritust )\nCopyright 2022 © ÜKSIK RÜÜTEL\nEuroHotel OÜ, Reg.nr: 11238851\nAadress: Õlleköögi tee 10, Kurna, Harju, 75307, Estonia\nRestaurant: +(372) 5345 8052\nBanketisaalid: +(372) 558 8474


Imelihtsad küpsised Serpentiin\n200 g võid või küpsetus margariini\n400-450 g jahu\n4 spl kakaot\nKeskmine hinne: 3.5 Autor: Diana92\nToasoe või segada suhkruga. Lisada munad ja uuesti segada kõik omavahel korralikult läbi. Juurde lisada küpsetuspulber ja jahu ning valmis sõtkuda tainas. Valmis tainas jaotada kaheks, ühte lisada kakao. Hele tainas rullida ruudukujuliseks ning samamoodi ka tume tainas. Mõlemad peavad olema sama suured. Selleks pakun sellist varianti, et hõbepaberist lõigata ruut (heleda taigna suurusega) ning selle peal rullida tume tainas. Tume tainas panna heleda taigna peale (ilma hõbepaberita) ning keerata rulli. Rull panna sügavkülma umbes 10-15 minutiks, et tainas kangestuks ning seda oleks kergem lõigata. Rull lõigata tükkideks (u 1 cm paksused). Küpsetada küpsetuspaberiga kaetud või võiga määritud plaadil 180 kraadi juures, umbes 15-20 minutit. Alguses on küpsised pehmed, kuid kui nad on veidike seisnud, siis muutuvad mõnusalt krõbedaks!


16. mail peeti Lõuna-Eesti haigla 23. sünnipäevapidu haigla\ntöötajatele. Nagu eelnevatel aastatel- olid ka seekord läbi viidud\nüritused seotud aktiivse liikumisega.\nPaar aastat tagasi on koostatud haigla haljastusplaan ning traditsiooniks on saanud- et haigla sünnipäevaüritusel viiakse üheskoos ellu üks osa sellest. Sel aastal istutati taimed kiirabi-vastuvõtu esisele muruplatsile- juhendajaks-ülemaednikuks oli seejuures haigla ülemarst Agnes Aart.\nJärgnes kepikõnni tutvustus haigla füsioterapeutide poolt ja edasi suundus kogu sünnipäevaseltskond haigla ümbruses olevatele terviseradadele. Retk oli osavõtjate jaoks huvitav- kuna paljud läbisid terviseradu esimest korda.\nMeeleolukas terviseretk lõppes lõkke süütamise ja sünnipäevakoogi söömisega.


Pärnu võõrustab kaht kõrgetasemelist rannavõrkpalli turniiri - Eesti Võrkpalli Liit\nJärgmisel nädalavahetusel saab Pärnu tõeliseks rannavõrkpalli pealinnaks, kui seal toimub nii noorte kontinentaalkarikasarja etapp kui Ida-Euroopa Võrkpalliassotsiatsiooni (EEVZA) osavõistlus.\n„Mul on hea meel, et saame Eesti võrkpallisõpradele suve lõppu pakkuda nii kõrgetasemelised rannavõrkpalli võistlused, kus nad saavad kaasa elada nii meie esipaarile kui ka noortele tulevikulootustele,” rääkis Eesti Võrkpalli Liidu rannavõrkpalli projektijuht ja võistluste peakorraldaja Märt Pajusalu.\nKodune rannavolle hooaja lõppakord saab hoo sisse reede, 18. augusti pärastlõunal, kui algavad McDavid Cup nime kandva EEVZA turniiri kvalifikatsioonikohtumised. Eelregistreerimisel pani ennast kirja 30 meespaari, kellest turniirile pääsevad maksimaalselt 28. Neist tosin teenivad kohe koha laupäevasel põhiturniiril, ülejäänud neli selguvad kvalifikatsioonimängude põhjal.\nKodupubliku ees astub Pärnu rannas võistlustulle ka neli Eesti duot. Valitsevate Eesti meistrite Kusti Nõlvaku ja Mart Tiisaare kõrval mängivad Pärnu rannas Silver Maar/Siim Tammearu, Maksim Petrov/Aleksei Povjakel ja Rauno Tamme/Dmitri Korotkov. Kõik meie paarid pääsevad otse põhitabelisse ja alustavad mängudega laupäeval.\nLaupäeval stardivad paralleelselt EEVZA turniiriga ka noorte rannavõrkpalli kontinentaalkarikasarja kohtumised, kus osalevad riigid hakkavad võitlema pääsu nimel tuleva aasta oktoobris Argentinas Buenos Aireses toimuvatele noorte olümpiamängudele. Neidude turniiril on kuus ja noormeeste omal viis koondist, kellest kaks paremat tagavad koha järgmisel suvel toimuvale kontinentaalkarikasarja Euroopa tsooni finaalturniirile, kus selguvad juba noorte olümpiale pääsejad.\nNoormeeste turniiril esindavad Eestit Märt Tammearu ja Rasmus Meius ning neidude seas asuvad võistlustulle Jade Šadeiko ja Katariina Vengerfeldt. Meie noored hakkavad olümpiapääsmete jahtimisel konkureerima Armeenia, Leedu, Makedoonia (ainult neidude turniir), Portugali ja Prantsusmaa eakaaslastega.\nPühapäeval jätkub EEVZA turniir veerandfinaalkohtumistega ning samamoodi ootavad ees kontinentaalkarikasarja otsustavad mängud.\nPärnu võõrustab kaht kõrgetasemelist rannavõrkpalli turniiri


TOETAME Mart HELME initsiatiivi - Euroopa Liit ei ole tõesti asi, mida hoida või toetada! - Paul Puustusmaa ajaveeb\nREVAL:: Suur-Karja :: nüüd ja enne ...\nLiberalism õitseb ja mürgitab inimvaimu. Selle ideoloogia toksiline hingus on ühiskonna lõhestumise üheks oluliseks eelduseks ja aluseks. On ühiskondlik-poliitilise ja sotsiaalse allakäigu, mandumise kütuseks, väetiseks ja sõnnikuks. Äärmuseni soodustatud liberalism kasvatab meie kultuuris...\tKLIKI edasilugemiseks...\nKonservatiivse Rahvaerakonna volikogu esimeheks valiti tagasi Paul Puustusmaa\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna tänasel volikogu istungil Tallinnas, Kaarli koguduse suures saalis valiti volikogu esimeheks tagasi jurist Paul Puustusmaa.\nVolikogu aseesimeheks valiti Tiit Kala. Tiit Kala on Räpina vallavolikogu esimees.\nRiigikogu otsustas, et tema töö seiskamine ja ropendamine on normaalne!\nPealkirjas toodu on eilse parlamendipäeva tulemus, mis võtab kokku liberaaldemokraatide, sotsialistide ja ka osaliselt isamaalaste püha soovi.\nMa usun, et pole liialdus eilset päeva parlamendis nimetada traagiliseks meie riigikogu ja terve riigi jaoks.\nÜks asi on muidugi see, et see oli kurb meie rahva, eesti rahva jaoks, kuna temalt võeti taas ära võimalus oma konkreetne sõna öelda väärtusküsimuste osas.\nKuid märkimisväärne on siinjuures kaasnenu. See, et parlamendi opositsiooni ja liberaaldemokraatide (sealhulgas keskerakondlaste) survel hääletati suures saalis maha riigikogu juhatuse otsus, millega püüti keelata parlamendil kasutada obstruktsiooni parlamendi töö halvamiseks. RÕHUTAN, et mitte obstruktsiooni võimalus vaid kui vahend Riigikogu töö seismapanemiseks. Sama otsusega püüti keelata parlamendi liikmetel esitada seaduse-eelnõusid ja muudatusi, millised oleksid vastuolus riikliku iseseisvuse, riikliku ja inimväärikusega, millega püüti lõpetada roppude, ebamõistlike eelnõude ja muudatuste esitamine jms.\nPüüan lihtsalt ja lühidalt, sest nagu öeldakse, et pikk jutt - ... tt jutt...\nEL pole enam ammu probleemide lahendaja vaid on kujunenud meie rahva jaoks ise probleemiks.\nSee on lihtne tõde. Tõde.\nViidatud poliitiline substants on OLULISEL määral muutunud ajast, kui meil tekkis soov temaga koos olla, et areneda majanduslikult ning tugevalt. Olla koos temaga.\nTa pole enam vabaduse andja ja kandja, ega ka majanduse toetaja vaid meie vaimsuse piiraja. Ahistaja ja vaigistaja.\nEL ei ole enam hea meie rahvale, rahvusele ega iseseisvust igatsevale rahvusriigile. Põhjusi on tohutult, kuid ütlen lihtsalt - toetagem MART HELME initsiatiivi.\nMina toetan. Toetan jäägitult eemaldumist föderaliseeruvast, äärmusliberaalsest ja inimsusevastasest Euroopa Liidust!


Angelina ootab juba “Salt’i” järge | Buduaar\nAngelina ootab juba “Salt’i” järge\n2010. aasta 16. august 19:30\nAngelina Jolie soovib oma viimasele filmile “Salt” järge teha.\nNäitleja, kes on korduvalt väitnud, et talle on pere tähtsam kui karjäär, ütleb, et ta ei jõua ära oodata, millal algaks filmi “Salt” järje võtted, sest ta tunneb, et Evelyn Salti karakteriga on veel palju avastada.\n“Ma tahaks hea meelega teha “Saltile” järge,” ütles Jolie. “Ma ei tea, kas see võimalus tuleb ja kas inimestele see meeldib, aga arvestades Evelyn Salti karakterit, usun, et temaga oleks veel palju avastamist – alustades näiteks tema perest. Arvestades seda, kuidas film lõppes, võib ta olla kes tahes. Ta võib olla ükskõik mis riigis, rääkida ükskõik mis keelt, seega, meil on temaga palju võimalusi. Kuna ma olen näitleja ning mulle väga meeldib reisida, siis mul oleks hea meel koos temaga maailma avastada.”\nHiljutiste allikate andmetel on Bradi vanemad aga vihased, sest Angelina ei veeda oma kuue lapsega piisavalt aega koos. “Tundub, Bradi vanemad ei taha varsti Angie’ga enam mingit tegemist teha,” ütles üks allikas. “Ja paljud teised Bradile lähedased inimesed on mures Angelina ettearvamatu käitumise ning Bradi tuleviku pärast.”


www.militaar.net • Vaata teemat - M: Multicam ja oliivrohelised balaclavad.\nTänane kuupäev 20 Jaan, 2022 23:04\nM: Multicam ja oliivrohelised balaclavad.\nTeema pealkiri: M: Multicam ja oliivrohelised balaclavad.\nPostitatud: 14 Nov, 2017 16:14\nUniversaalsed suurused. Uued ja pakendis. Hoiab pea ja näo soojana, samuti sobib ideaalselt kiivri alla.\n15 eur TK\n23633566_1631386923571302_1701516650_o.jpg [ 126.38 KB | Vaadatud 3180 korda ]\nTeema pealkiri: Re: M: Multicam ja oliivrohelised balaclavad.\nPostitatud: 15 Nov, 2017 17:38\nUniversaalsed need suurused ei ole. Oman ise sellist hiinakat ja maarjamaa keskmisel suuremal peakolul on kael koguaeg paljas sellise "universaalse" bacalavaga. Võtke selle hinna eest juba kodumaine ja endale sobiva suurusega näokate:\nhttps://www.reorg.ee/tootjad/product/12 ... oon2-gen-2\nhttps://www.ebay.com/itm/Multicam-Tacti ... 2749.l2649\nHiina pasaga äritsemisel tasuks panna müügiartikli kõrvalmärkuseks, et "juhul kui 2-3 nädalat oodata ei jaksa, osta minult 5x kallimalt." Aus nii ostja kui müüja hilisema hingerahu huvides.\nPostitatud: 16 Nov, 2017 0:31\nTäpselt, osta siis reorgist, digi balaclvava mis on saadud hulgina 5 euro eest. Ning ei tasu siia ebay linke toppida. Muidugi kelle hing ei kannata hinda, telligu. Aga ei ole vaja tatti pritsida siin.\nJa tänud upi eest\nEdit: 4 mc ja 3 oliivrohoelist veel alles\nPostitatud: 16 Nov, 2017 9:47\nMis firma toodang ?\nPostitatud: 16 Nov, 2017 21:25\nPostitatud: 16 Nov, 2017 21:34\nKust sina tead, mis hinnaga Reorg saab? Anna mulle link, kust sa Reorgi digibacalava hulgihinnaga 5 euroraha eest leiad. Teame aga, et sinu toodet saab hiinast 2,55EUR eest ning tootjaga läbi rääkides ka 1,5 raha eest. Reorg on enda müüdava toote ka ise välja mõtelnud ja tellinud, mitte ei tõmba võitlejaid tillist mingi ebay/ali rämpsuga nagu su mõned teisedki müügiteemad, näiteks need "511" mütsid.\nMinu idee pole kellegi müügiteemat risustada, vaid juhtida kaasvõitlejate tähelepanu pettusele. eBay "nimetuid" tooteid mingi firma toote pähe maha müüa on pettus ja selline asi läheb tänapäeva Eestis ka paragrahvi alla.\nPS: Freesoldier sellist balaclavat ei tooda.\nPostitatud: 13 Dets, 2017 20:30\nPostitatud: 07 Jaan, 2018 23:09\nPostitatud: 28 Jaan, 2018 1:33\nLeidub veelgi ! upup


Lääne-Viru maavanem toetab Toidupanga üleskutset ja kutsub vabatahtlikke osalema toidukogumispäevadel – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Lääne-Viru maavanem toetab Toidupanga üleskutset ja kutsub vabatahtlikke osalema toidukogumispäevadel\nLääne-Viru maavanem toetab Toidupanga üleskutset ja kutsub vabatahtlikke osalema toidukogumispäevadel\nMarko Torm lööb ise ja koos meeskonnaga kaasa erinevates heategevuslikes ettevõtmistes ning innustab ka teisi.\nLääne-Viru maavanem Marko Torm kutsub jõulude lähenedes inimesi appi selle aasta viimastele toidukogumispäevadele, et koos Toidupangaga tuua rõõmu paljudele peredele.\n„Pean vabatahtlikku ja heategevuslikku tegevust väga oluliseks mitte ainult üksikisiku, vaid ka organisatsiooni tasandil. Löön ise ja koos meeskonnaga kaasa erinevates heategevuslikes ettevõtmistes ning innustan ka teisi avaliku sektori organisatsioone ja ettevõtteid senisest veelgi enam mõtlema nende peale, kellel ehk antud hetkel ei lähe nii hästi kui võiks,” rääkis Lääne-Viru maavanem Marko Torm, kes hea eeskujuna panustab igal aastal toidukogumispäevadel vabatahtlikuna ja nii ka tänavu.\n„Olgu tegemist siis eakate hoolekande, noorsootöö, erivajadustega inimeste toetamisega või loomade varjupaigas abiks olemisega – iga killuke, mida panustame vabast tahtest ja põhikohustuste kõrvalt, kasvatab kogukonnatunnet ja tugevdab maakonda,“ märkis Torm. „Kõige hinnalisem, mida saame eraldada ei pruugigi olla raha – see on meie aeg,“ lisas maavanem.\nKui oled valmis toidukogumisaktsioonis vabatahtlikuna kaasa lööma 9. või 10. detsembril, siis saad end registreerida veebilehel osale.toidupank.ee.\nHeategusaks mõneks tunniks oodatakse appi aktiivseid inimesi, ettevõtteid ja sõpruskondi. Töö toimub 3-4 tunnistes vahetustes, alates kl 12:00, kuid on ka erandlikke kauplusi, kus vabatahtlikud kas alustavad varem või lõpetavad hiljem.\nLääne-Virumaal toimuvad toidukogumispäevad 9. ja 10. detsembril Krooni Selveris, Põhjakeskuse Rimis ja Vaala keskuse Maksimarketis.\neelmine Video! Vahva kutse südamelinnast Paidest! Koli Paidesse ja võida auto!\njärgmine Tallinna botaanikaaed tähistab täna 55. sünnipäeva


Küsimustik õpetajate toeatmiseks - Vaikuseminutid\nKüsimustik õpetajate toeatmiseks\nVaikuseminutite küsimustik õpetajate toetamiseks\nAitäh, et toetad Eesti õpetajate vaimset heaolu!\nMillised on praegu mõned Sinu tugevad või tugevdamist vajada võivad küljed õpetajana? Kuidas on need muutunud selle õppeaasta jooksul ja kuidas muutuvad tulevikus?\nSiit leiad teadlaste loodud ja usaldusväärseks hinnatud küsimustikud. Vastamise järel saad kohese isiklikku tagasiside olulisemates õpetajatööga seotud valdkondades:\neneseusk eri tööülesannetes;\nsuhtumine iseendasse (enesekaastunne);\ntähelepanelikkus ja kohalolu;\nKutsume vastama sel õppeaastal Vaikuseminutite kursusel osalevaid ja samuti mitteosalevaid õpetajaid (uuringu jaoks väga vajalik võrdlusrühm). Palun vasta küsimustele ehedalt, just nii, nagu see Sinu jaoks praegu on.\nVastamine on anonüümne ja vastuseid ei seostata Su isikuga. Vastamisest on kõige rohkem kasu Sulle endale. Samal ajal annad olulise panuse toetamaks Eesti õpetajaskonna vaimset heaolu.\nOled oodatud küsimustikku täitma kokku neli korda, et võrrelda õppeaasta alguse ja lõpu tulemusi ning muutust lõppeva ja tuleva õppeaasta võrdluses:\nNB! Jätka vastamisega ka siis, kui Su töökoht muutub või lähed lapsehoolduspuhkusele. Palun täida esimeste võrdlusandmete saamiseks praegu kevadel küsimustik ka siis, kui Sa ei ole hetkel kindel, kas täidad küsimustikku ka uuel õppeaastal.\nKui on võimalik, siis proovi küsimustiku täitmiseks leida hetk, kus Sa ei ole liiga väsinud. Vajadusel võta vastamise ajal lühike paus. Vastamine võtab aega umbes 40 minutit või natuke vähemgi (taustainfo küsimusi on nüüd vähem kui sügisel).\nHuvitav, mida avastad Sina enda juures, uurides tänaseid tulemusi ja võrreldes neid varasemaga või tuleva õppeaastaga?\nVastanute üldistatud tulemusi kasutatakse teadustöös ja Vaikuseminutite programmi mõju uurimiseks.\nAitäh, et pöörad õpetaja ja inimesena tähelepanu olulisele!\nJuhul, kui süsteem tõrgub “Edasi” nupu vajutamisel, siis eemaldage viidatud kohast vastus ja täitke see uuesti.\nKui vajate tehnilist tuge, siis kirjutage: info@vaikuseminutid.ee\nTäname hea koostöö eest mõõtevahendi ja tekstide loomisel: Kristi Akkerman (TÜ), Kenn Konstabel (TÜ, TAI), Anni Kuusik (Teadvelolu Keskus), Elin Ots (Eesti Õpetajate Liit), Katrin Poom-Valickis (TLÜ), Kristel Põder (TÜ doktorant), Riin Seema (TLÜ), Aire Trummal (TAI), Megan Tschannen-Moran ja meeskond (William & Mary School of Education), Helena Väljaste (OÜ Meelerahu, MTÜ Vaikuseminutid).\nTerviklahendus ja tekstid: Edvard Ljulko. Tehniline teostus: Aimar Reinup (Editiv OÜ). Konsultandid: Nelli Jung ja Rainer Melts.\nEmotsioonide Regulatsiooni Raskuste Skaala (DERS):\n© Gratz & Roemer 2004\n© Eestikeelne versioon Akkermann & Vachtel, 2013\nKüsimustiku kasutamine lubatud ainult autorite nõusolekul.\nEnesekaastunde Skaala (nimetatakse ka: Enesesõbralikkuse Skaala):\nTalsep,T. (2015). Measuring mindfulness and self-compassion: a questionnaire and ERP study (Mõõtes teadvelolekut ja enesesõbralikkust: Enesekohaste küsimustike ja ERP uuring), Tartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Psühholoogia instituut.\nPhD Kristin Neffi koduleht: www.self-compassion.org\nMindful Tähelepanu ja Teadlikkuse Skaala (MAAS):\nSeema, R., Quaglia, J. T., Brown, K. W., Sircova, A., Konstabel, K., & Baltin, A. (2015). Development of an\nEstonian mindful attention awareness scale: Assessing mindfulness without a distinct present tense. Mindfulness, 6, 759–766.\nÕpetaja Enesetõhususe Skaala (ÕETS):\n© Tschannen-Moran, M. & Hoy, A.W. (2001).\nEesti ja vene keelde kohandamine: Tartu Ülikool RAKE, TAI tellimusel (2016).


konsoollaud toekast männipuidust 80 x 30 x 72cm, must (122573388) - Osta.ee\nPehme mööbel (549)\nkonsoollaud toekast männipuidust 80 x 30 x 72cm, must\nEseme ID: 122573388\nEseme ID: 122573388 Seisukord: uus Tarneaeg: 7 päeva\nOstaKohe 74 € 117.99 €\nCentre92.5% / 259 / vaata kasutaja e-poodi\nMaterjal: männipuidust jalad + MDFist lauaplaat\nMõõtmed: 80 x 30 x 72 cm (P x L x K)\nKonsoollaud on lihtne, ent stiilne. See lisab teie elutoale maalähedast nooti. Toekas ja vastupidav konsoollaud on männipuidust meisterlikult valmistatud. Tänu kompaktsele disainile mahub konsoollaud peaaegu kõikjale. Tugev MDFist lauaplaat sobib kaunistuste, fotoraamide ja potitaimede hoidmiseks. Sahtlis on täiendavalt ruumi väiksemate esemete jaoks. Seda saab kasutada telefonialusena, lisalauana, kummutina jms. Lihtne kokku panna.\nlippaia värav 2tk 300 x 80cm, immutatud puidust\nVõrega taimelava 40 x 30 x 135cm\neluslõks 2 uksega 150 x 30 x 30cm\nterasvõrgust aia söögilaud, 150 x 90 x 72cm


Teater noortele – kas neile või nende vanematele?! — Sirp\nTeater noortele – kas neile või nende vanematele?!\nMida ja kuidas tehtaks noortele meie teatris, kui noored ise appi ei tuleks?\nLiisu Krassi ja Sandra Sillaotsa “Sõbrapäev” Endla teatris: kuidas tunda end hästi sõpruskonnas ja romantikarindel, leida koht peomelus ja argielus? ANTS LIIGUS\nKui räägime lasteteatrist või täiskasvanute teatrist, siis saame üldjuhul aru, millest räägime – ehk suudame enam-vähem kirjeldada, milline see teater olema peaks või on. Muidugi pean “kohustuslikus korras” jälle mainima, et hea teater vanuse pärast ei põe! Aga see selleks. Ilmselgelt on keerulisem lugu noortele, nii umbes 12–18aastastele mõeldud teatriga, õigemini teatriga, mis sellises vanuses inimesi huvitaks, puudutaks ja mis suudab nad saalis enam-vähem tsiviliseeritud (tavapärases tähenduses) kuulajaks-vaatajaks “nõiduda”.\nTeismelised loovad oma filosoofiaid ja prioriteete, tärkab huvi vastassugupoole vastu. Nad ei vali mitte hea ja halva vahel, vaid hakkavad valima näiteks kahe halva või kahe hea asja vahel. Kas ja kui palju teatritegijad üldse arvestavad või oskavad arvestada sellise vanusegrupi eripäraga? Teatud mõttes võib väita, et ega eriti ei oska, sest siinkohal vaadeldavast neljast lavastusest vähemalt kolm põhineb otseselt noorte endi juttudel või mõtetel. Mida ja kuidas tehtaks noortele teatris, kui noored ise appi ei tuleks? Ega selles polegi midagi halba, et teismelistele mängitakse n-ö “teist ja teile”, aga ikkagi…\nTähelepanu väärib see, et praegu pakuvad meie teatrid noortele suunatud lavastuste osas lausa valikuvõimalust. Ei mäletagi lähiajast, et korraga oleks Eesti teatrites väga spetsiifilist noorteteatrit vähemalt neli nimetust: Liisu Krassi – Sandra Sillaotsa “Sõbrapäev” (juhendaja Enn Keerd) Endlas, Aidi Valliku – Sven Heibergi “Kuidas elad?…Ann?!” (lavastaja Sven Heiberg) Rakvere teatris, “Karaoke” (lavastaja Jaak Prints) Eesti Nuku- ja Noorsooteatri Noortestuudios ja Eva Koffi “Mirr” (lavastaja Katrin Nielsen) VAT-teatris.\nNäinud neid kõiki lühikese aja jooksul, on üsna hea lühidalt kokku võtta, mis siis huvitab tänapäeva eesti noort. Ikka kodu, kool ja suhted. Suhted vanematega (sageli ühe vanemaga, sest teist nagu ei ole või pole kunagi olnudki) ja suhted koolikaaslastega, õpetajatega. Aga mis neid siis ikkagi huvitab? Et nagu järelikult siis mitte midagi… Või tegelikult – teismelist huvitab tema ise.\nMeie noorteteater on nagu mingi abiprogramm või peegel\nKangelasi tänapäeval enam vaja pole, sest kangelased saame tänu reality-show’le ise olla. Küllap üldistan pisut vägivaldselt, aga teatrist ei otsita kunsti, ammugi midagi kunstlikku, oluline on realistlikkus, loomulikkus, elulähedus, tõde ehk nii nagu elus päriselt on. Ja võib-olla on teatritegijad ikkagi nii targad olnud ja sellega just arvestanud, nii et neis neljas lavastuses mängivad peaaegu ainult mittekutselised ja mitteprofessionaalsed “näitlejad” ehk lihtsalt noored ja andekad publiku enda hulgast. Eks sellistel puhkudel tule teatris ikka ette kaheldavaid ja halekoomilisi hetki-stseene, aga kindel on see, et kui see noor laval just väga näidelda ei püüa (mida ta ju ei oska) ja räägib oma lugu siiralt, siis on kindel kontakt publikuga olemas. Tähele võib panna veel “pisiasja”, et räägitakse ainult tüdrukute probleemidest ja rääkijad-mängijadki on enamjaolt tüdrukud. Poisid jäävad tavaliselt väga must-valgeks või on mingid mõttetud tolad. Küllap teismelised poisid suures jaos ongi just sellised. Õnneks mööduv nähtus.\nMida noor siis tahab ühelt padurealistlikult noorsoolavastuselt? Mida ta loodab kuulda? On üldiselt teada, et teater mõjutab psühholoogiliselt iga vaatajat. Kui nõustume sellega, et teater muudab või mõjutab last, siis kõige kiirem on identifitseerimise protsess. Seda karakterit, kellega end identifitseeritakse, ei pea jumaldama, samastamise võti on suhtumises iseendasse. Me identifitseerime end tugeva ja heaga, isegi kui arvame, et meil neid omadusi ei ole. Sama on ka noorteteatriga ja on huvitav saalis teismeliste keskel istudes kuulata, kuidas igale tegelasele leitakse kiiresti vaste oma sõprusringkonnast jne. Tundubki, et meie noorteteater on rohkem nagu mingi abiprogramm või peegel. Siiski mitte abiprogramm, sest paraku lahendusi ei pakuta, mida mu meelest noor just teatrisse otsima on tulnud. Või kui ei ole, siis peaks tark teatritegija raskes eas noorele pakkuma mingigi kindlustunde, eriti tänast päeva ja olukorda arvestades.\nVahest saaks pättidele teatrivahenditega lõuga anda?\nVõib-olla on (meie?) noorteteater läinud ikkagi kergema vastupanu teed. Lihtne on ju jutustada lookesi elust enesest ja olla üsna kindel, et selline dokumentaalnäidendite esitamine ei jäta kitsast sihtgruppi külmaks. Aga vahest võiks kas või salaja või esmapilgul märkamatult nendesse lugudesse-lavastustesse sisse tuua ka midagi, mis nõuaks väikest ajupingutust ja pakuks midagi ka vaimule. Need neli lavastust olid selles mõttes küll üsna pehmed ja üheplaanilised. Muidugi on ka vajalik ja õige kõiksugu suhteid teatris lahti ja kokku mängida, aga kui teatris saab läbi mängida igasuguseid olukordi reaalselt haiget saamata, siis miks ei tehta äärmiselt vajalikke ja (ja varjatult õpetlikke) lugusid näiteks autoga mõrvaritest, narkodiileritest jne? Mingeid samalaadseid teemasid kõlas, aga nendest libiseti kiiresti üle. Samamoodi peaks lugusid jutustama positiivsetest tegelastest-olukordadest (hoidudes muidugi must-valgest printsiibist). Ma ei arva, et teater on või peaks olema õppeasutus (või mingi kirjandustunni osa), aga kui see meie noorteteater on juba kord selline dokumentaalne, siis miks mitte olla ka mõõdukalt ja maitsekalt didaktiline. Vähemalt panna mõtlema. Sest on ju teada, et koolis käivatest pättidest ei käi ei õpetajate ega vanemate jõud enam üle. Vahest saaks neile teatris teatrivahenditega lõuga anda?\nNii nagu lasteteatri puhul on ka noorteteatri üks aspekte, et kui suudetakse nad teatris käima harjutada, siis äkki hakkavad seda ka tulevikus tegema. Vahest jääb neil siis vähem aega organiseerida enesehävituslikke tegusid. Samamoodi on kasulik selliseid suhtedraamasid noortest või ühiskuulamisi külastada lapsevanematel, sest seal võib saada teada, mida noored tegelikult mõtlevad ja tahavad.\nKaraoke nõuab eneseületamist\n“Karaoke”. Info tegijatelt (vabas vormi ja kärbetega, nii ka teiste lavastuste puhul): “Nuku- ja Noorsooteatri noortestuudio dokumentaallavastuses “Karaoke” kõnelevad kaksteist noort vanuses 16–19 aastat kahe tunni jooksul neid puudutavatel teemadel. Karaokelaulmine nõuab teatavat eneseületamist, julgust, avatud olekut. Keskkooliealised noored, kes selles pihtimuslikus tükis oma lugusid räägivad, on publiku ees justkui karaokelauljad.”\n“Karaoke” on nendest neljast kõige vähem teatraalne ja see on ka mingis mõttes selle lavastuse tugevus. Pole näitlemist, pole ka võimalust libastuda. Noored räägivad lihtsalt lugusid oma elust ja see pretensioonitus tuleb ettevõtmisele kasuks. Tegemist on südamlike ja kohati ka valusate lugude ühiskuulamisega, mistõttu võimendub nende mõju veelgi. Jutustajatega või kõnealuste inimestega samastuvale pealtvaatajale on see ilmselt paras annus, et alustada mõttetalguid enda sees ja ümber oleva teemal. Erineb see teistest noortekatest veel selle poolest, et esitatakse ka poistelugusid. Selline soliidselt vormistatud nullteater peaks olema lastevanematele kohustuslik. Võrdlus karaokega oleks siiski olnud kohane sel juhul, kui nad oleksid näidelnud…\nErilised tüdrukud ehmatavast elust\n“Sõbrapäev”. Info tegijatelt: “Tavalised tüdrukud tänasest päevast. Erilised tüdrukud ehmatavast elust. Nad satuvad samasse palatisse. Ollakse üksi, koos ja omavahel. Mida tehakse, arvatakse ja räägitakse? Lohutuseks, õpetuseks, ärrituseks? Elamisest on aimu ja enamus aega ees. Mida ütleb elukogemus, mida elulootus? Ühel on kujutlus, teisel on pettumus. Mis on oluline ja mis mõttetu? Kuidas jagada tööotsa koolikohustusega? Tunda end hästi sõpruskonnas ja romantikarindel? Leida koht peomelus ja argielus? Õnnetus muudab elu.”\nKorralik kooliteater ning tuleb rõhutada, et näidendi puhul on tegu noorte endi loominguga, niisiis peaks tegemist olema kindla kaubaga. Näeme viit tüüpi tüdrukuid, kes on sunnitud aega veetma ühes ruumis, ning kuuleme nende lugusid. Näitejuhi kiituseks võib öelda, et kõik tüübid on üsna usutavalt tüdrukutest “välja pigistatud” ning etendus kulgeb nii hoogsalt kui noortele teatrihuvilistele kohane. Kuigi võiks norida kutselise teatri ja kooliteatri vahekorra teemal, tuleks siiski (erandjuhul, nagu noorteteatri puhul ikka) arvestada publiku kui indikaatoriga – elementaarne kihistamine ikka, aga publik kuulas. Tegelikult oleks võinud näidendit alustada hoopis lõpustseenist, sest alles siis käivitus intriig, etenduse jooksul võis tegelastega kõigest tutvuda.\nKokkupõrge iseseisva elu valusate otsustustega\n“Kuidas elad?…Ann?!”. Info tegijatelt: Ann on täiesti lihtne tüdruk. Ta käib koolis ja elab oma noore tütarlapse elu just nõnda, nagu tema seda ette kujutab. Kahjuks on Anni emal oma tütre elust veidi teistsugune nägemus. Kui ema sekkub Anni koolipeol toimuvasse kontserdisse, saab tütarlapsel mõõt täis ning temas tärkab protestivaim. Tusatsev vastasseis elavneb veelgi, kui Ann keldrit koristades ema nooruspõlve päevikud leiab ja saab teada, et tema isa on tegelikult kasuisa ning tema ema korraliku maski taga varjab end pöörane noorusseiklus. Tüdruku maailm variseb kokku ning ta otsustab kodust põgeneda. Koos kooliõega lahkutaksegi linnast ja asutakse maapakku Võsul. Seal põrkub aga Ann kokku iseseisva elu valusate otsustuste ning probleemidega.”\nEsmane hirm “Anni” vaatama hakates oli, et kas ja kuidas on küll võimalik terve suur saalitäis teismelisi vaatama ja kuulama panna? Enne veel, kui sain oma arvamusega tegelema hakata, andis publik ise märku, saal oli näiteseltskonnal peos: publik reageeris foorumteatrivõtetele ootuspäraselt kui ka jälgis tähelepanelikult tavapärast lavategevust. Tegemist on (arvestades ka lavastaja tudengistaatust) ilmselt hea lavastusega, rõhutan siinkohal iseseisvalt veel head dramatiseeringut. Muidu tavapärase noorteka (nii sisult kui vormilt) tegi efektsemaks kaks asjaolu. Esiteks elav muusika ansamblilt, kes esines ühekorraga nii koolipeol kui ka teatripublikule. Teine, mis ka tegelikult kogu lavastuse edu tagas või päästis, oli n-ö foorumteatri jokker-mängujuht (Erni Kask), kes selle pea kolmetunnise etenduse üldse “söödavaks” hakkis. Suhtlemine publikuga oli mõõdukas ja asjakohane, publik puhkas vahepeal ja nii etappidena edasi liikudes pidasid noored ka vastu. Küllap ei ole väheoluline positiivse sõnumi tootmises ka see, et lavastuses võetakse mingi seisukoht, mis antakse üsna selgelt ka vaatajale teada. Tudengitest kerkis esile kaks peaosalist (Marilyn Jurman, Merilin Kirbits), kuid ega teistel polnudki seal väga midagi, õigemini kedagi mängida. Lavastaja ise oli end üsna tagaplaanile jätnud, andes võimaluse nii näitlejatele kui publikule, seega vähemalt tol etendusel oli interaktiivsus aktiveeritud.\nKõik on tegelt suva, sest tegelt on kõigil minust suva\n“Mirr”. Info tegijatelt: “Ma olen 14aastane, saan kohe 15. Mu ema läks 6 kuud tagasi Kreekasse elama. Tal on seal mingi kutt. Mu isal on telekas reality-show. Paps on produtsent. Ta elab oma nõmedates roosades õhulossides nagu alati. Umbes aasta tagasi kolisin ma uude majja, seal sain endale megasuure toa. Aga see kõik on tegelt suva, sest tegelt on kõigil minust suva. Kui me Annukaga kuhugi läheme, siis keegi ei pane mind tähele. Ja see on normaale, et ei vaata. Ma olen tavaline ja igav. Mul pole isegi oma poissi. Kas ma olen maailmas olemas või ei ole – vahet pole. Kui ma praegu oma läppari taga ära sureksin, siis ei paneks seda keegi tähelegi. Keegi ju ei nutaks, sest vahet ju pole, kas on mingi Mirr kuskil või pole.”\nTeatavasti on “Mirr” näidend, mille sisu pärinevat tegelikult kooliõpilastelt. Niisiis lugu noortelt endilt. Tegemist on neist neljast kõige pretensioonikama teatritööga ehk lavastaja, näitekirjanik ja kunstnik on kohal. Mingis mõttes on see kunstitaotlus natuke koormaks, eelkõige muidugi see, et püüti võimalikult hästi näidelda, mis Mirri osatäitjal (Kadi Jaanisoo) tuli ka täitsa rahuldavalt välja. Siiski oleks vist tulemus (vähemalt noorte jaoks) märksa tõsiseltvõetavam, kui kolm noort naist foorumteatrist oleksid jäänud oma liistude juurde. Mäng publikuga oleks nende endi karakterite tõttu väga efektne olnud küllap mõlemale poolele.\nLõpetuseks: noortele teatritegemine võiks olla protsess, mis lõpeb uurimisega, mida see sihtgrupp siis ühest või teisest lavastusest arvab, kas teatritegijad olid õigel teel. Oli see nüüd meelelahutus või midagi enamat? Kellel oli põnevam, kas tegijatel või vaatajatel?


Reklaampartnerile | Valemivihik\nJuba aastaid on Valemivihik olnud heaks partneriks organisatsioonidele, kes soovivad noorte sihtgrupini oma sõnumiga jõuda. Kogemused, tagasiside ja võimalused - nende kohta täpsem info allpool.\nOÜ Realister sai alguse õpilasfirmast 4Poega, mille asutasid neli Tallinna 21. Kooli noormeest 2003. aastal, olles sel hetkel 11. klassi õpilased. Ärijuhtimise või tootmise temaatikaga olid nad vaid nii palju kokku puutunud, kuivõrd võimaldas seda koolis valikainena võetud majandusõpetuse tund. Junior Achievement Arengufondi programmi raames otsustati luua oma õpilasfirma, mille (esiti ainsaks) müügiartikliks said A4-formaadis ruudulised kaustikud koos sisekaantele trükitud matemaatika ning füüsika valemitega – nii sündiski Valemivihik. Õpilasfirmat saatis tähelepanuväärne edu, mille tõestuseks pälviti teine koht konkursil „Parim õpilasfirma 2004“.\nOÜ Realister asutati 2004. aasta juunis ning tänaseks on kunagisest õpilasfirmast välja kasvanud arvestatava kogemustepagasiga väikeettevõte.\nValemivihik on suurepärane reklaamkanal\nEestis on 170 000 noort vanuses 8 – 18 eluaastat, kes kõik kasutavad igapäevaselt vihikuid. Valemivihik on seega suurepärane võimalus organisatsiooni info edastamiseks. Lisaks on veel võimalik jagada sihtrühmi, kasutades eri kooliastmetele suunatud Valemivihikuid. Nii võid olla kindel, et Sinu sõnum jõuab 100% sihtgrupini.\nValemivihik luuakse koos õpetajatega, võttes arvesse riiklikku õppekava. Nii tagatakse vihiku sisu kõrgetasemelisus ning kasulikkus õpilastele. Ka trükkimisel on aastate jooksul välja kujunenud usaldusväärsed partnerid, kelle tehnoloogia ning tootmispõhimõtted ühtivad Valemivihiku kõrgete kvaliteedinõuetega.\nValemivihik valmib koostöös õpilastega. Vihikute koostamise perioodil külastatakse koole ning viiakse erinevaid meetodeid kasutades läbi uuringuid, mille tulemusena valitakse viimse detailini välja vihikusse minev sisu ning unikaalne disainikeel. Meie eesmärgiks on valmistada kasulikke ja atraktiivseid õppevahendeid noorte jaoks.\nValemivihikute tehnilised andmed\nReklaami toimimise aeg: sept – mai\n36 lehte, lamineeritud kaaned\n5 lk valemeid, 23 joont\n50 lehte, lamineeritud kaaned\n5 lk valemeid, spiraalköide\nSihtgrupp: 1.-3. klass\n12 lehte, lamineeritud kaaned\n3 lk valemeid, 20 joont\nKoolipingist ettevõtjaks – Valemivihiku edulugu\n15.10.2010, Bisness äriportaal\nPartnerid, kes on valinud Valemivihiku, räägivad…\nKairit Prits (Eesti Maaülikool, avalikkussuhete osakonna juhataja)\n“Valemivihik on nooruslik, uuendusmeelne ning ideedele avatud. Reklaampind Valemivihikus ergutab tahet olla enamat kui lihtsalt reklaam teiste seas – siin on võimalus noori võluda tavapärastest kampaaniasõnumitest eristuvalt ja rakendada mängulisemaid meetodeid. Valemivihiku meeskonna poolt igal aastal koju kätte toodud konstruktiivne tagasiside on ekstraboonus ja teeb hingele pai, sest nii hästi fookusgruppi analüüsivat ja ausat tagasisidet kohtab üksiku reklaamikanali poolt teostatuna üliharva.”\n“Valemivihik on suurepärane kanal jõudmaks efektiivselt koolinooreni. See on koht, mis on 100% õpilase silme all ja läbi mille saab noortega väga hea kontakti. Lisaks ei saa mainimata jätta Valemivihiku trumpe – mängulisust, mis muudab kanali tarbija jaoks atraktiivseks, ja paindlikkust, mis võimaldab ellu viia suurepäraseid ja väga erilisi loovideid.”\nHannes Lents (Euroopa Noored Eesti büroo, teabe- ja kommunikatsioonivaldkonna koordinaator)\n”Valemivihik on otse suunatud just sellises vanuses sihtgrupile, keda soovime programmi Euroopa Noored võimalustest teavitada. Informatsioon programmi Euroopa Noored võimalustest on sihtgrupile läbi kooliaasta Valemivihikus kättesaadav. Kui ka kohe kodulehele uudistama ei minda, siis mõnes arvutitunnis tuleb ikka reklaam meelde ja heidetakse pilk peale.”\nPiret Rehepapp (Estonian Business School, turundusjuht)\n„Valemivihikus on EBS aasta läbi sihtgrupil silme ees ning noor „õpib“ EBSi nime selgeks. Valemivihiku abiga saame kindlustada, et edasise haridustee valikus tuleb ka EBS kaalumisele. “


Varraku raamatublogi » Kroonlinna päevik\nEsileht > Eesti kirjandus, Elulugu, Kirjanik, Päevik\t> Kroonlinna päevik\n17. juuni, 2009 Kai Aareleid\n“Kui sõita Peterburi jõesadamast väikese aurikuga lääne poole, hakkavad mere luitunud siidkangast varsti kerkima alguses silmale peaaegu nähtamatute tornide, tehasekorstnate ja kõrgete ehitiste kontuurid. Tuhmkuldselt särab suurima kiriku kuppel. See on Kroonlinn, kaugelt vaadatuna. /…/ Peeter Suure rajatud sõjasadam on endise Retusaari idaosas, kaks ruutversta pindalalt ja müüridega ümbritsetud. /…/ Selge ilmaga on näha nii Soome lõunarannik kui Peterburi kuldselt küütlevad kuplid…” Nii kirjeldab Kroonlinna Aino Kallas oma Koidula-eluloos “Tähelend” (“Tähdenlento”, 1915, täiendatud trükk 1935; e.k. 1918 (Tuglase tõlge) ja 1999 Ants Paikre tõlge, millest ka eelnev tsitaat).\nKoidula mälestustahvel Kroonlinnas\nMitmetest võõramaa linnadest saab eesti keele, kirjanduse ja kunstiga seoses mõelda, mida kõike need omaaegsed parnassid meile on andnud. Vähe on aga linnu, mis seostuvad eelkõige sellega, kelle või mille nad meilt on võtnud. Suurem osa kooliskäinud eestlasi mäletab, et Kroonlinn võttis meilt Koidula, nii otseses kui ülekantud tähenduses. Nii mõnigi kaasmaalane peab nüüd vajalikuks Peterburi sattudes ette võtta omamoodi palverännaku Kroonlinna, eriti pärast 2000. aastat, mil Koidula kunagise kodumaja seinal Vladimiri kiriku lähedal asub tagasihoidlik kakskeelne mälestustahvel. Tõsi, Kroonlinnaga seostub eestlasel muudki: Peeter Esimese rajatud merekindlus, admiral Bellinghausen, M.J. Eiseni pastoriaastad, Kroonlinna null, Balti laevastiku baas… Ning Kroonlinn on huvitav sihtkoht juba ainuüksi sellepärast, et nõukogude ajal sinna naljalt ei pääsenud. Ja siiski: ka Koidula.\nAino Kallase Koidula-elulugu "Tähelend"\nKoidula põrm puhkab juba ammu Metsakalmistul ja käegakatsutavatest asjadest ongi tegelikult jäänud ainult see üpris uus tahvlike, aga sellest hoolimata läheme sinna midagi otsima, tahame näha, missugune siis ikkagi oli see traagiline linn, mille vastu Koidula oma Tartu, oma Eesti, äkitselt ja näiliselt kergekäeliselt vahetas. Linn, kus tema täht enam särada ei suutnud ja üsna argiselt hääbus, nagu Aino Kallas oma raamatus näitab. (“Nõnda niriseb /…/ argipäeva hall liiv… üle pidupäeva jaoks loodud hinge.” ) Kallase lähenemine Koidula saatusele on varjamatult ilukirjanduslik: ta joonistab välja üsna selge saatusekaare ja tungib oma tõlgendustes jõudsalt psühholoogia, et mitte öelda psühhoanalüüsi haprale pinnasele, tunnistades ka ise, et on valinud vaid tõe ühe poole. On igati loomulik, et Kallast kui Eestiga lähedalt seotud naiskirjanikku ei jätnud Koidula kuju ja saatus ükskõikseks.\nKarl Mihkla "Lydia Koidula elu ja looming"\nKarl Mihkla oma 1965. aastal ilmunud käsitluses “Lydia Koidula elu ja looming” juhib küll tähelepanu sellele, et oma Kroonlinna ajajärgul (1873 kuni surmani 1886) kirjutas Koidula nii mõnedki koduigatsusest kantud küpsed luuletused, näiteks “Igatsus” (“Miks ep ma otsisin võõralta ilu…”), “Puhtad pihud”, “Sinu külge”, “Enne surma – Eestimaale” – ent tõsiasjad on nii Koidula Eestist lahkumine, nii see, et maapaos kirjutatud teosed jäid tema eluajal Eestis suhteliselt tundmatuks kui ka lõpuks see, et laulik, kelle soov oli heita unele isamaa rüppe, suri võõral maal ja puhkas kuus aastakümmet võõras mullas.\nHuvitava ja ilmselt üsna tõepärase nägemuse sellest, mis siis õieti Koidulaga juhtus või viltu läks, on esitanud Jaan Undusk 2001. a. Päevalehes ilmunud artiklis “Kuninganna Koidula ja tema pagendus”: “Pole vist olnud teist isikut, kelle füüsiline lahkumine Eestist oleks jätnud nii masendava mulje,” märgib Undusk. “Rahvas vaikis. Kuninganna oli maalt lahkunud. /…/ Koidula saatus annab mõista, et mõnikord on kõige tähtsam lihtsalt paigale jääda.”\nAga ikkagi: Koidula jäljed. Nagu öeldud, tegelikkuses võib Koidula jalajälgi Kroonlinnas vaid kujutleda. Kus ta astus, mida ta nägi, mis talle ses ümbruses tõeliselt muljet avaldas või teda vapustas ning mida ta tegelikult tundis –nii mõndagi sellest mosaiigist saab kokku panna tema kirjadest kodustele ja sõpradele – aga väga palju jääb ometi varjule. Isegi kui teame, mis juhtus, ei tea me, mida nägid Koidula silmad – ilma kirjadele omase ajastu retoorikata, kui selline asi võimalik on. Ainokallaslik “Kroonlinna päevaraamat” on puudu – võimalik, et seniste ja tulevaste Koidula-uurijate õnneks.\nSügis. Kroonlinna tühjus.\nEsimest korda käin Kroonlinnas talve hakul. Meie päevil saab Kroonlinna väikese auriku (või talvel jäätee) asemel mööda vastremonditud tammi. Vaade on natuke teine kui Aino Kallase kirjelduses: lisandunud on paneelmaju, korstnaid, kraanasid. Nii nagu Kallase kirjeldus omakorda erines sellest, missugust pilti võisid omal ajal näha Koidula silmad – näiteks uhket bütsantsi stiilis Mere katedraali, mille kuppel tõepoolest juba eemalt linna üle valitseb, Koidula ajal veel ei olnud). Külmal, niiskel ja hallil aastaajal, kui laiadel tänavatel lõõtsub lõputu tuul ja inimesi on vähe, ei ole väga raske kujutleda, mis pani Koidula juba esimesel maapao aastal kirjutama: “Ma tahtsin surra igatsusest esimese poole aasta pärast” või: “Meri ja taevas – muud mul ei ole!”. Õigupoolest pole sellises ilmas ja valguses raske kujutleda mistahes liiki igatsust. Selleks pole isegi tarvis Kroonlinna, piisab täiesti eemal udus laiuvast Peterburist, tean seda omast käest.\n￼Teist korda tulen varasuvel, täna, ja lasen end kodakondsetel mälestustahvli all pildistada. Et on ikka käidud ja nähtud. Iseenesest ju lapsik. Aga paar head külge sel siiski on: ka mõned möödakäijad aeglustavad sammu ja jäävad tahvlit lugema, mõõdavad meid pilguga, sosistavad omavahel, vangutavad pead. Ja minul on uhke tunne. Uhke ja trotslik ja salaja liigutunud ka. Võib-olla sellepärast tasuski tulla, võib-olla sellepärast me tulemegi?\n(Päevikusissekanne Kroonlinnas 13.6.2009)\nCategories: Eesti kirjandus, Elulugu, Kirjanik, Päevik\tTags:\nKaunis kauge aja luule Littell ja Degrelle


Müün kasutatud еврокубы Dnepropetrovsk\nMüün kasutatud ja uusi еврокубы ( IBC konteiner, кубовые võimsusega, кубовая viimistlus, transport mahuti vedeliku ) Dnepropetrovsk — обьем 1000л seisund on hea, pestud, выпаренные.\nTööstuslik viis autopesu kõrge rõhu all 200 baari, kasutatud tööstuslik keemia euroopa tootja. Toidu еврокубы steriliseerida spetsiaalse lahusega. On võimalik ka karbi võimendatud mõjuks salve (lepp).\nVõimalikud on erinevad variandid komplekteerimine vastavalt oma eesmärki.\nHind puhast еврокуба kasutatud standard 2000 usd (helistasidka on laos еврокубы 1-st ja 2-nd sort all septikud, peatab õli, kasta veega ja muud eesmärgid — soovitame ja подберем võimalusi )\nVõimalik ka kohaletoimetamine Ukrainas VEDAJAD ja juhuslikult oma transport ja Dnipropetrovsk piirkonnas. ( Anname soodsalt — 150-200 usd. kuni 30 km)\npidev olemasolu puhas ja мытых mahutite laos\ntöö all tellimus\nkohaletoimetamine Ukrainas ja Днепропетровску\nMüün või ostan еврокубы kasutatud hulgi-ja jaemüügis vee jaoks, DT, дизтоплива, mesi, melass, transport vedeliku — Ukraina Dnipropetrovsk. Disain Еврокуба — karm outer pakkimine, terasest roovitis ja alus valmistatud plastikust kuhu on asetatud plastikust mahutavus — pudel. Sisemine mälumaht. Materjal — pe madala rõhu kõrge tihedusega PE-100. Seina paksus — 2 mm Värv — valge värvi polüetüleenist. Peal kolvid on заливная горловина kuhu on paigaldatud pe kate, mis saab olema varustatud вентиляционным klapiga. Allosas võimsusega paigaldatud väljavooluava — kinnitatakse allosas pudel. Outer pakkimine. Metallroov — toru terasest. Maht 1000 l — on lubatud kuni 1050 liitrit Kaal 55 kg\nTaotlus Ukraina — straw ительстве ja veoks ja ladustamiseks vedelate ja lahtise lasti keemia -, toidu -, paint industry käsiraamat või veoks ja ladustamiseks vedelike.\nЕврокуб mõeldud transportimiseks ja ladustamiseks vedelate kemikaalide, hapete, leeliste, alkoholid, tööstuslikud õlid, konts ентратов, kütuse (välja arvatud bensiin), teiste хим. tooted. Organisatsioon kasta territooriumil, valmistamine kodus valmistatud oma septik septik välja еврокуба saab osta meilt.\nPeamised eelised IBC konteiner-еврокуба:\nmugavuse valmimise või ploom\nmugavuse kui mahalaadimine\nmugav majutus transport\nkompaktsus — võtab vähe ruumi\nMüün või ostan еврокубы kasutatud Dnipropetrovsk ja Ukraina