Bergans of Norway – sada aastat seiklusi! | PajuSport\nPosted on 8. veebr. 2021 by Niidu\nNorra on maa, mis pakub kõike, mida üks kirglik matkaja võib soovida. Sellepärast pole ime, et norralased on ka ise rohkem looduses, kui kuskil mujal. Arvestades Norra maastikku ja ilmastikku, on loomulikult vaja pisut paremat varustust, kui vaid telkmantel ja joogipudel. Seega on üsna loogiline, et just Norrast on pärit mitmeid tuntud ja hinnatud brände, mis matkajate elu palju mugavamaks teevad.\nBergans of Norway on arendanud matkariideid ja -varustust juba üle saja aasta. Ja mitte ainult: Bergansi ambitsioonid olid juba algusest peale palju suuremad – olla esimene valik polaaruuringute välivarustuses, kust Bergans ka alustas. Algusest on parim näide tuntud polaaruurijad Amundsen ja Scott, kes esmakordselt kasutasid oma ekspeditsioonidel Bergansi seljakotti sellisel kujul, nagu me seda tänapäeval tunneme. Ja see toimus juba aastal 1911.\nBergans on algusest peale kaasanud oma testmeeskonda professionaalseid polaaruurijaid, mägironijaid ja maailma rändureid, kelle ülesandeks on varustust oma rännakutel katsetada, kommenteerida ja kirjeldada täiendavaid vajadusi. Sellises koostöös ongi valminud eriti vastupidavad ja kvaliteetsed tooted, mis on võitnud hulgaliselt auhindu nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.\n1908.aastal asutatud Bergansil on oluline roll Norra inimeste vabaõhuelus. Neil on lai valik rõivaid ekspeditsioonideks, matkamiseks, jahiks, mägironimiseks, mäesuusatamiseks ja ka lihtsalt vabaaja veetmiseks. Norralane tahab tunda end mugavalt igal pool ja mistahes tegevusel. Õnneks on selline suhtumine üha laiemalt levinud – matkamine ei ole ammu enam pelgalt ilusa ilmaga tore, vaid alati, kui on sobiv varustus.\nBergans valmistab selleks riietust pealaest jalatallani ja nahast väliskihini, lisaks telke, magamiskotte, magamismatte, seljakotte ja isegi kokkupandavaid kanuusid.\nEt Bergansil on kartmatutest seiklejatest oma testmeeskond, on täiesti loomulik. On ekspeditsioone, mis lähevad igati plaanipäraselt ja mille erakordsusest räägitakse veel pikka aega õhinal. Seiklemiseks ja rändamiseks on enamasti üsna karmid alad ja on ette tulnud ka päris õnnetuid juhtumisi. Põhjusteks kas inimlik eksitus või looduse tujukus või nende kooslus. Bergans seisab hea selle eest, et varustus mistahes ilmaga ja olukorras alt ei veaks. Inimese ülesanne on parimaid võimalikke valikuid ja otsuseid teha.\nBergansi meeskonna liikmed Rune Gjeldnes ja Torry Larsen läbisid 109 päevaga 2100 km pikkuse teekonna olles esimesed, kes ületasid Põhja-Jäämere varusid vahepeal täiendamata.\n„71° North“ on Norra telesari, kus osalejad võitlevad end läbi metsiku Norra maastiku, et jõuda 71° põhjalaiusele ja seda nimetatakse sageli «Aasta kauneimaks seikluseks». Karm retk Lindesnesist Põhjapoolse neemeni paneb osalejad ja varustuse tõeliselt proovile. Selle tõsielusarja iga osa on omaette ekspeditsioon. Alates aastast 2001, kui Bergans esimest korda sarjast osa võttis, on nad loonud tootesarja rõivaid, seljakotte, telke, magamiskotte ja kanuusid spetsiaalselt seda retke silmas pidades ning panustanud selle tootesarja arengusse, et olla täiesti kindel, et mitte miski alt ei veaks. Igal aastal tuleb Bergansil välja uuendatud tootesari „71° North“.\nPärast 36 päeva ja 900 km läbimist jõudsid Lõunapoolusele Bergansi seiklejad Cecilie Skog, Rolf Bae ja Per-Henry Borch. Ceciliel oli Antarktika retkel veel üks eesmärk: ta tahtis ronida Vinsoni mäe tippu, mis asub 4897 m kõrgusel merepinnast. Lõunapooluselt naastes vallutaski ta mäe tipu 9. jaanuaril 2006.\nBergansi meeskonna liige Tormod Granheim ja tema rootslasest partner Tomas Olsson plaanisid ronida Everesti mäe tippu, et sealt esimesena maailmas mööda põhjakülge alla suusatada. Olsson ja Granheim jõudsid Everesti tippu 16. mail 2006 mööda Mallory rada, olles esimesed, kes muidu viie päevase raja läbinud 24-tunnise järjestikuse pingutusena. Seejärel siirdusid nad põhjaküljele ja laskusid suuskadel alla mööda Norton Couloiri: 55 kraadine langus ligi 3 km pikkuses. Alla suusatades purunes aga Olssoni suusk, lisades niigi keerulisele ülesandele lisapinget. Suusk teibiti kinni ja sõit sai jätkuda kuni ristuva kaljuni, millest tuli ronida alla. Üks Olssoni hoidnud ankrutest tuli lahti ja ta hukkus kukkudes 1700 meetri sügavusse kaljulõhesse. Granheim suusatas üksi lõpuni. Olssoniga juhtunud õnnetus viis esimese helikopteri päästebaasi rajamiseni Everestile, Tiibeti poolele.\nBergansi seikleja Rune Gjeldnes läbis Antarktika mandri läbi lõunapooluse kolm kuud kestnud 4800 km pikkuse suusaretke olles esimene, kes läbis selle ala üksi ja ilma varude täiendamiseta. Teekonna viimased paar nädalat tuli läbida jalgsi, kuna Gjeldnes kaotas ühe suusa laskudes jääliustikult. Ekspeditsioonil oli ka teaduslik element – Gjeldnes võttis endalt regulaarselt vereproove, mida kasutati inimese immuunsüsteemi uuringuteks äärmuslikes tingimustes. Rune Gjeldnes on ainus inimene, kes on suusatanud üle lõunapooluse, põhjapooluse ja läbi Gröönimaa ning seda ilma varusid vahepeal täiendamata.\nOli väga ilus ja rahulik juulikuu ilm, kui erinevatest riikidest pärit grupp mägironijaid püüdis vallutada kõrguselt teist mäetippu maailmas: K2. Selle mäe ettearvamatus ja muutlikkus on legendaarsed. Grupis olid Bergansi meeskonnast Cecilie Skog, Rolf Bae, Lars Nessa ja Øistein Stangeland. Üles ronimisel enne viimasesse peatuspaika jõudmist toimus õnnetus ja kolm grupi liiget hukkusid. Bergansi meeskonna liikmetest kolmel õnnestus jõuda 1. augustil mäe tippu. Cecilie Skogi abikaasa Rolf Bae kannatas kõrgustõve all ja ta pöördus vaid 100 m enne tippu tagasi koos üheteistkümne teise liikmega grupist. Allalaskudes jäid nad aga jäävaringu alla ja hukkusid. See on seni ohvriterohkeim mäevallutusretk K2-e ajaloos. Teised meeskonna liikmed jõudsid edukalt tagasi.\nBergansi seiklejad Cecilie Skog ja Ryan Waters läbisid 1800 km pika retke läbi Antarktika mandri jalgsi ja suuskadel vaid 70-e päevaga ja seda varusid vahepeal täiendamata.\nCecilie Skog ja Rune Gjeldnes tegid ekspeditsiooni 2011. aasta suvel kanuuga üle põhjapooluse. Tagasitulekul oli plaan jäämurdjaga kohtuda ja nende pardal tagasi sõita. Kahjuks polnud nii palju avatud vett, kui loodeti ning nad ei jõudnud õigel ajal jäämurdjani. Seega tuli retke lõpetamiseks ise mandrile tagasi aerutada.\nKvaliteetne meriinovill on soe, kuiv, pehme, 100% looduslik. Meriinovillased tooted on väga mitmekülgsed sobides nii sooja, kui ka külma ilmaga kandmiseks. Villakiud tagavad nimelt suurepärase termilise tasakaalu ja seda isegi märjana. Bergansi villakiu jämedus on 18,5 mikronit, mis on üks peenemaid. Iga rõivaga tuleb kaasa ainulaadne 100% Tyvek®-ist valmistatud ümbriskott, milles on hea meriinovillasest esemeid hoida ja reisile kaasa võtta.


Citroen võitleb merehaiguse vastu prillidega - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Citroen võitleb merehaiguse vastu prillidega\nCitroen võitleb merehaiguse vastu prillidega\nPrantsuse autotootja Citroen leiutas prillid, mis aitavad võidelda autosõidu ajal tekkivate merehaiguse sümptomitega.\nUued prillid said nimeks Seetroen ja neid pakutakse 99 euro eest kõigile soovijatele.\nMerehaigusega võitlemiseks piisab vaid prillide kandmisest 10 kuni 12 minuti jooksul, seejärel võib need eest võtta ja olla ilma prillideta.\nPrillid on mõeldud lastele ja täiskasvanutele alates vanusest 10 eluaastat, neid võib kanda autos, lennukis, rongis ja teistes transpordivahendites, mille loksumine merehaiguse sümptomeid esile kutsub.\nSeejuures on prillidel 0-klaasid, mis tähendab, et neid võivad kanda ka need, kellele reaalses elus prille vaja ei ole.\nMerehaiguse sümptomitega aitavad võidelda prilli raamide sees olevad sinise vedelikuga rõngad, mis aitavad luua näilise silmapiiri ja nii sünkroniseerida ajuni jõudvaid signaale.\nKliinilised testid tõestasid, et sellistest prillidest saab abi 95 protsenti merehaiguse käes kannatajatest.


GALERII | Henrik Normanni film „Elu hammasratastel“ räägib läbi süldibändi Respekt tegemiste Normanni enda elust | Õhtuleht\nJaanus Kulli, 23. november 2018, 10:58\nNeljapäeval esilinastus Solarise keskuses Apollo kinos Henrik Normanni film "Elu hammasratastel", mis räägib ansambli Respekt värvikatest seiklustest kaheksa aasta jooksul, bändi tõusudest jaa mõõnadest, selle liikmete kokku- ja lahkuminekutest. Aga räägib ka sellest, mis saab siis, kui suured unistused täituvad. Kaks tundi ja kakskümmend minutit jookseb ekraanil küll ansambli lugu, aga juba pärast esimest veerand- või pooltundi on selge, et läbi ansambli Respkt seiklustest Ameerika mägedel räägib Normann tegelikult iseenda elust, milles on olnud nii naeru kui pisaraid, nii armastust kui üksindust ja eneseületamist.\nFilmi pidulikul esilinastusel nimetas Normann ennast diktaatoriks, kelle käekiri on filmis ka selgelt tuntav ja kes lisaks režissöörile on ka filmi stsenarist.\nLigi kahe ja pooletunnine film võeti vastu tunnustava aplausi ja rõõmuhõigetega.\nTREILER | Vaata, milline näeb välja Henrik Normanni uus mängufilm! (1)\nHenrik Normann sai lõpuks valmis ansamblist Respekt rääkiva filmi (3)\nKerdo Mölder: saime valmis minu elust vändatud mängufilmi "Elu hammasratastel" täispika treileri, hurraaa!!! (23)\nJätkupeol pubis Chicago tunnistasid mitmed kinosõbrad, et läksid esilinastusele selge eelarvamusega, kuid kannavad nüüd nähtu kindlalt plusspoolele.\nRespekti pöörased seiklused ekraanil on tõesti tempokad, mitmestes stseenides on vint selgelt üle keeratud, aga kokkuvõttes jookseb ekraanil väga inimlik lugu, millega kaasa lähed ja millele kaasa elad. Ka siis, kui vaatajal ansambli Respekt tegemistest seni vähimatki aimu polnud.\n„Elu hammasratastel“ jõuab Eesti ning Soome kinolinadele juba täna, 23 novembril.\nOtto 4. aprill 2019, 13:51\nLühidalt - kohutav film!\nNondrik Herman 23. november 2018, 15:58\nKindlasti võiks ära mainida ka enne filmi toimunud suurejoonelised näitlejate castingud Tallinnas ja Tartus, mis kestsid terve päeva ja žürii valvsa p...


Laps Eestis: Kas laps kasvab ise?\nOlen kohanud seisukohta, et lapsed kasvavad ise. Eks nad kasvavad jah. Viskavad pikkust ja laiust, harjutavad tunnetust ning võtavad üle teiste inimeste mõtteid. Aga see ei peaks tähendama, et nad kasvavad omapäi (selliseid tulemusi enamik meist ei taha: vt omapäi kasvades).\nMõni aeg tagasi kirjutasin oma lapse lasteaias olnud suhteprobleemist. Üks kommenteerija arvas selle kohta, et see on lihtsalt loodus. Suurepärane tähelepanek! Looduses tõesti asjad nii käivadki. Vist. Turovski jt on loomade käitumise kohta raamatuid kirjutanud. Loomariigis on tõesti liigutavat hoolt järglaste eest, mõnda sorti eneseohverdust (üksikute värviliste putukate paratamatus langeda asjatundmatute noorlindude saagiks või mesilaste astlakaotus näiteks) ja palju muud põnevat. Hävitavat käitumist nt.\nAga inimestel on midagi, mis loomadel puudub. Eetikavõime. Inimesel on võime aru saada heast ja kurjast. Teised loomad (nojah?) on endiselt paradiisis. Meil ainsana on võimalus oma eetikavõimet kasutada. Nähes, et laste suhted kisuvad kiiva, on võimalik neid rea peale aidata. Enamasti on see kergem kui täiskasvanute hulgas. Ka minu lapse lasteaias aset leidnud olukorda sai leevendada hea tahtega lapsevanemaid ja õpetajaid kaasates. Vaja oli otsust, et sellised suhted jäägu loomariiki ja minu lapse suhtluskeskkonnas valitseb teine stiil. Veel oli vaja tegu ja mõnevõrra head õnne, möönan.\nIgatahes olen üha enam veendunud, et inimeste seas on võimalik inimlikult, hoolivalt ja armastavalt suhelda. Ja seda saab õpetada ka lastele. Ma arvan, et nad õpivad seda ise ja hea meelega, kui ainult võimalust anda. Tegelikult ma arvan, et me kasvatame (nii oma kui võõraid) lapsi kogu aeg, vahendades iga minut oma suhtumise, ütlemise ja teoga enda väärtushinnanguid. Sellest pole pääsu, see on vääramatu nagu loodus.\nSamas sageli mulle tundub, et vanemaid ei pane tähele, kuidas nad oma lapsi kasvatavad. See kasvatamine on lihtsalt nii loomulik, enesestmõistetav ja ebateadlik. Siin on üks konks. Ebateadliku kasvatamisega vahendame vahel ka ebasoodsaid mõjusid. Mulle meeldib ka vahel ebapedagoogiliselt käituda. Mõnus! Ma lausa igatsen neid võimalusi (aga laste juuresolekul luban endale harva, sest ma ei taha pärast seista silmitsi nende tagajärgedega).\nSamas on mind küll üsna teadlikult kasvatatud (minu varased aastad möödusid väidetavalt Spockieelses ajas), aga suurt osa sellest kasvatusest ma vastu ei võtnud, sest mulle iga jama ei sobi. Neid jamasid nähes mõtlen vahel, et võibla ajan ma ise ka oma lastele jama. Nende isiksuse ja tuleviku perspektiivist vaadates. See selgub hiljem. Et mis oli jama ja mis asjakohane. Praegu ma muudkui kasvatan. Eetikatundest lähtudes.\nVõi kui see pole see „päris” kasvatamine, siis las lapsed kasvada pealegi ise. Aga peaasi, et vastutustundelise täiskasvanu tähelepanu all.\nPostitaja: Laps Eestis kell 15:00


8 nippi, mis tagavad rahuliku une\nKvaliteetne ööuni on me tervisele olulisem kui ehk arvatagi oskame. Unetust ööst või rahutust unest tingitud pahurus on küllap tuttav igaühele, kes oma töö või tegemistega hilja peale on jäänud. Ühest-kahest magamata ööst puhkab terve, tõsiste unehäirete all mitte kannatav inimene õnneks juba paari järgmise ööga välja. Kriitiliseks võib olukord aga muutuda siis, kui napi või pinnapealse unega ööd hakkavad harjumuseks saama.\nHea uni toetab tervist\nPikaajaline unevõlg võib hakata ohustama juba enamat kui ainult tuju või töövõime. Ka üks või kaks magamata ööd mõjutavad meie organismis täpselt paika timmitud hormoonide tasakaalu. Ebapiisav uni soodustab söögiisu tõstva greliini tõusu, põhjustades samal ajal näljatunnet pärssiva leptiini langust. Niisamuti mõjutab uni ka ajule olulise toitaine glükoosi ainevahetust, tõstes stressihormoon kortisooli taset. Küllap oled isegi märganud, et magamata öö järel haarab käsi pigem süsivesikuterohkemate palade järele. Ära siis imesta, see on su välja puhkamata aju, mis säärasel viisil kiiret kütust nurub. Jätkates kehva unerežiimi, hiliste magamaminekute ning närvilise ööunega viid oma organismi säästurežiimile, kus hormoonide tasakaalutuse tõttu kehakaalu tõus ning isegi rasvumine kerged tulema.\nLisaks hormoonidele mõjutab ebakvaliteetne uni organismis mitmeid protsesse, põhjustades üldist põletikutaseme tõusu, nõrgestades immuunsüsteemi ja stressitaluvust ning luues soodsa pinnase südameveresoonkonnahaiguste, insuldi, diabeedi ning mitmete teiste tõsiste krooniliste haiguste tekkeks.\nSinu uni on sinu kätes\nKui tegu ei ole tõsistest tervisehädadest tingitud unehäirega, mille puhul arsti nõuanne ja abi vajalikud, saad ka ise kvaliteetse ööune tarvis palju ära teha. Siin on sulle 8 nippi kindlustamaks tõhusat und.\nTunne oma unevajadust. Selleks proovi ühe nädala jooksul igal õhtul magama minna just siis, kui end väsinuna tunned. Liiga vara teki alla pugemine võib une saabumist häirida niisamuti kui voodisse minekuga hilja peale jäämine. Kui võimalik, maga hommikul nii kaua kuni und jagub, ärgates ilma äratuskellata. Kirjuta üles oma igaõhtused uinumis- ja igahommikused ärkamisajad ning loe nädala lõppedes kokku igaöised unetunnid. Nii leiad oma esialgse keskmise unevajaduse, mille põhjal edaspidi magamamineku- ja ärkamise aegasid planeerida.\nLoo omaenda unerütm. Teades oma unevajadust planeeri oma magaminekuaeg lähtudes sulle omasest unetundide arvust ja hommikusest ärkamisajast. Keskmiselt jääb täiskasvanu unevajadus 7-8 tunni vahele, aga on ka inimesi, kes ei vaja und enam kui 6 tundi ning neid, kes igaöiselt ka üle 8 tunni magada armastavad.\nUnerutiini loomiseks püüa magama minna igal õhtul enam-vähem samal ajal, eeldusel, et ka hommikuti samal ajal ärkad.\nHoidu ergutitest. Väldi pealelõunasel ajal teada-tuntud erguteid nagu kohv, teepõõsa lehtedest valmistatud joogid (valge, roheline, must tee), koola- ja energiajoogid. Anna kõhule puhkust. Lase seedimisel enne ööund rahuneda, vältides õhtusöögiks raskesti seeditavaid ja liialt vürtsikaid roogasid. Tea, et rasvarikkad road ergutavad maomahlade tootmist, nõrgestades samal ajal maolukuti tööd, mis omakorda võib kaasa tuua und häirivad kõrvetised. Öörahule ei tee head ka liigne šokolaad ning kakaojoogid, samas kui eluolulist aminohapet trüptofaani sisaldavad piimatooted, munad ja kalkuniliha mõjuvad und soodustavalt niisamuti kui magneesiumist tulvil küpsed banaanid.\nÄra üle pinguta. Rahulik õhtune jalutuskäik või isegi mõõdukas tempos sörkjooks tuleb unele igati kasuks, võimaldades enne und organismil end värske hapnikuga varustada. Intensiivne treening mõjub aga pigem vastupidiselt, ergutades ainevahetust ning närvisüsteemi niivõrd, et uinumisega raskusi võib tekkida.\nNiisamuti on mõõdukus oluline ka une-eelse vanni või sauna puhul. Soe vesi ja leebe saun lõõgastab, liigselt kuum vann ning äge leil pigem ergutab. Teadlikult valitud eeterlikud õlid aitavad vanni- või leiliveest aurustudes samuti meeli rahustada ning ööks ettevalmistada.\nAlkoholist ei ole abi. Võid ju arvata, et punavein sind uniseks teeb või klaasike konjakit närve rahustab, tõde on aga see, et kuigi alkohol võib aidata õhtul uinuda, rikub see su sujuva ööune, muutes su une pinnapealseks, pannes sind öö jooksul korduvalt ärkama ning lühendades uneaega keskmiselt paarikümne minuti võrra. Niisamuti süvendab alkohol norskamist, mis omakorda häirib nii norskaja kui ta kaaslase und. Seega kui oled unega hädas, jäta see klaasike pigem heaga ära.\nValgus, vaenlane ja sõber. Päevavalgus ja ööpimedus aitavad luua rütme, mis toetavad su keha unerežiimi. Piisavas koguses päevavalgust aitab ette valmistuda hääks ööuneks. Talvisel kaamosperioodil võib unehäirete korral abi olla spetsiaalsest päevavalguslambist, millega hommikul päevavalgust imiteerida, abi on ka päevastest jalutuskäikudest.\nÕhtul väldi vähemalt paar tundi enne oodatavat uinumisaega sinise valgusega nutiseadmeid või kui kuidagi ei saa, kasuta erinevate seadmete puhul pakutavat võimalust ekraanivalguse spektri muutmiseks. Ka eluruumide, eriti magamistoa valgus võiks õhtusel ajal olla pigem kollase spektriga, pehme ja soe. Magamistoas aitab hämar valgus ja mahe öölamp luua uinumiseks soodsamat meeleolu.\nValmista magamistuba ette. Hästi õhutatud tuba, paras toatemperatuur, sobiv tekk ja padi, valgus- ja mürareostuse välistamine on uinumiseks sobiliku keskkonna loomisel üliolulised. Nii ei lase hästi uinuda ei liialt soe ega külm tuba, ebasobivad voodiriided ja madrats, rääkimata aknast sisse kiikavast tänavalambist ning tuppa kostvast tänavamürast või lärmakatest naabritest.\nTea, et uinumisele aitab kaasa ka korras magamistuba. Triikimata pesu kuhi, korrastamata riidekapp või ripakil raamaturiiul on kui elavad etteheited, mis mõtted unemaalt kõrvale juhivad.\nHommik on õhtust targem. Voodi ei ole koht, kus suhteid klaarida ning päevamuresid arutada. Ärgates hommikul puhanud peaga tunduvad ka eelmisel õhtul võimatuna näinud probleemid lihtsamad, teinekord on aga nii mõnigi lahendus end ööune ajal justkui võluväel valmis sättinud ning ootab vaid su reibast ärkamist.\nNeed lihtsad nipid aitavad kindlasti, kui tegu ei ole tervisehädadest põhjustatud unehäiretega. Lisaks neile on meil sulle Biomarketites veel mitmeid kosutavat und soodustavaid tooteid, astu aga lahkesti läbi ja leia vajalik.


Tänane kuupäev 11 Juul, 2020 21:37\n25. leht 41-st\n[ 602 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28 ... 41 Järgmine\nPostitatud: 24 Aug, 2018 6:23\nVene TV otsesaates õeldi välja, et mida me jamame juba 4 aastat Ukrainaga. Lõpetame selle tuumapommiga Kiievile lõplikult ära.\nGuest at propaganda show at "Russia 1" TV, "why we are waging war with Ukraine for 4 years, let's nuke Kyiv and finish it"\nhttps://twitter.com/Guderian_Xaba/statu ... 7384729600\nPostitatud: 30 Aug, 2018 15:25\nJossif Kobzon suri maha: https://kultuur.postimees.ee/6147974/su ... 1530278500\nPostitatud: 30 Aug, 2018 16:34\nOlgu muld talle...hmm...sobiva raskusega.\nPostitatud: 30 Aug, 2018 21:28\nKajastus ERR-i uudistes (eriti õhtuses AK-s) pani natuke kulmu kergitama. Peaaegu võis isegi jääda mulje. et tegu oli toreda inimesega.\nPostitatud: 30 Aug, 2018 21:39\nPaljud, kes teda tundsid, kinnitasid, et inimesena polevat tal häda olnud midagi. Nagu Brežnevilgi.\nPostitatud: 03 Sept, 2018 15:28\nhttp://www.delfi.ee/news/paevauudised/v ... d=83542185\nPostitatud: 03 Sept, 2018 18:17\nMitte just üle võlli, aga parajat tolmu on Venemaal üles tõstnud kaks värsket trükist. Üks on Prantsusmaa expresidendi Hollande memuaarid, kus ülima põhjalikusega kirjeldatakse ka Minski läbirääkimisi ning Putini toimetamist nendel läbirääkimistel. Peale milliste läbilugemist ei tohiks enam mingeid illusioone tekkida. Ja teine on Jeltsini ning Clintoni tekstid üheksakümnendatest, muuhulgas ka sellest nn. härrasmeeste kokkuleppest, mille põhjal NATO ei laieneks endistesse liiduvabariikidesse. Alates 21 minutist.\nPostitatud: 12 Sept, 2018 0:02\nVenemeelne Krimmi Dzankoi linna päevadel osalenud noorus näitas, kuidas ...\nКурортный Джанкой День города\nИнтересные детские мероприятия\nPostitatud: 14 Sept, 2018 21:01\nVene propagandistid on hädas oma kohaliku süsteemiga. Krasnaja plesen on päris mõnus Vene punkbänd, mis varsti tegutsenud juba 30 aastat, lisaks hulgale roppustele on nad ka kõvasti omal moel isamaad ja armijat kiitnud. Nad on ka ehk oma olemasolust saati joonistanud fašiste ja nende sümboolikat, nüüd siis tõmbab emake Venemaa nad liistule klipi eest, kus vene punkarid nahutavad fašhiste ja Hitlerit, kes kehastavad narkootikume, mis tuleb isamaalt välja juurida.\nLoomingut on neil väga palju, kvaliteet hästi kõikuv, heli ka. Aga neil on samuti häid laule, mingil ajal nad tegid konkursi ja siis igalt poolt saadeti neile laule, need olid päris head. See vist üks nendest\nPostitatud: 16 Sept, 2018 18:06\nRadzihovski analüüsib Navalnõi võimalikke reaktsioone duellikutsele. Päris hea kuulamine. Vaieldamatult tooks enim punkte kutse vastuvõtmine, oleks huvitav kaeda, kuidas võim sel kombel kaelasadanud õnnetusele reageerib. Sest väljakutse tehti 156% kindlusega, et Navalnõi välja ei tule.\nPostitatud: 16 Sept, 2018 20:13\nNojah, minu mäletamist mööda peaks Navalnõi olema praegu järjekordselt "kinnimajas" ja sealt vastuse saatmine oleks keeruline. Samas natsi-gvardia juhil oleks võimalik temaga iga kell kokku saada ilma internetis lolli juttu ajamata!\nPostitatud: 16 Sept, 2018 21:05\nSee on üks suur kisaallikas, mida kindraldirektorile süüks pannake- esitada väljakutse inimesele, kes tema alluvate käsul kinni peetud ja pokri pistetud. Ne po patsanski i ne po panjatiem...\nPostitatud: 10 Okt, 2018 9:15\nPostitatud: 14 Okt, 2018 16:02\nRossia 24 propakantisti küsimustele vastamise asemel hakkasid Ukrainlased hümmni laulma https://www.youtube.com/watch?v=IJVvM0GoYGI .Hea vastus mis muidugi ei seganud venelastel pärast saates oma vaadet juhtunust esitamast.\nPostitatud: 15 Okt, 2018 1:35\nHea näide et Vene nn tv ei tasu tegemist teha.


RochestersMovieFest - kuidas looperi ajas rändamine käib - kinolev\nÄrge kohandage oma monitori, kallid lugejad. Kui teile tundus, et meie ajarännakute õppeprogrammides oli natuke muutusi, on teil täiesti õigus. Ma pole ikka veel kindel, mis täpselt juhtus, kuna minu mõte on üksikasjadest veidi udune, kuid Future Mike on taas pildi sisestanud. Mis on mõistlik, kuna meie viimane seiklus siit-sealt on aeg-ajalt keegi muu kui kirjanik / režissöör Rian Johnsoni ametlikult kaheksa-aastane.\nOleme jõudnud tolle aja kaheksandale aastapäevale, kui Joseph Gordon-Levitt ja Bruce Willis mängisid sama meest, võideldes sellega omaenda tuleviku nimel. Ja kuidas saaksime mööda minna võimalusest see konkreetne ajaline muna pärast peaaegu kümnendit aastat murda Looperpubliku aju praadimine? Hoidke oma kõrsi seal, kus nad seisavadmurda, mis selles konkreetses loos juhtub. Alustame siis Looperite, Gat Men'i ja The Rainmakeri enda maailma lõhkumist, kirjeldades üksikasjalikult, kuidas ajareisid Loopertõesti töötab.\nKujutage seda: Kansas City, 2044. Maailm on hulkurite ja ajas rändamisega seotud mõrvade düstoopiline õudusunenägu. 2074. aasta hitid saadetakse 30 aastat tagasi, et neid kenasti tappa ja utiliseerida. Samamoodi koheldakse palgamõrvareid ka pensionile jäädes. See on süsteem, mis töötab nagu kellavärk ... kuni Joe (Joseph Gordon-Levitt) peab oma vanema mina (Bruce Willis) üle kavandama, et säilitada süsteem, milles ta on.\nKes rändab ajas?\nPaljud nimetamata sihtmärgid ja aasad saadetakse tulevikust tagasi, et neid puhtalt ja hõlpsalt välja viia. Kuid meie peamine ajarändur on Vanem Joe, kellel on väike kõrvalepõige Joe sõbra ja kaaslase Looper Sethi (Paul Dano) ellu, kellel on samuti probleeme oma vanema minaga (Frank Brennan).\nMillal ja millal?\nAsula koridor Looperi omaajas rändamine on püsiv ja täpne 30 aasta, kolme kuu, kahe päeva, kaheksa tunni ja viie sekundi pikkune aken tuleviku ja mineviku vahel. Nii et filmi eesmärgil ulatub see aken aastatel 2044 ja 2074.\nNende reisi eesmärk?\nTavapärase äritegevuse tingimustes saadetakse ohvrid ja looperid 30 aastat tagasi (ja nad muutuvad) tapmiseks ja utiliseerimiseks. Kuid vanema Joe oma naise kaotamise (Summer Qing) ja Rainmakerina tuntud püha terroribossi mehe esilekerkimise vahel, mis põhjustas 2074. aasta rahvastepildis igasugust kaost, kavatseb pensionile jäänud Looper tulevikku paremaks muuta.\nKuidas ajas rändamine toimub\nReisimine minevikku Loopermaailm on täiesti lihtne või vähemalt tundub see nii, sest filmis näidatud minevikurännakutega pole seotud palju spetsiifilist tehnikat. Kuid tehnika puudumine kompenseeritakse hea hulga reeglitega, mis lukustuvad Rian Johnsoni stsenaariumi maailmas ja kuidas see kasutab ajas rändamist. Eriomaduse „Ajarändamise teadus” kohaselt on selle universumi süžee juhtivad jõud järgmised reeglid:\nAjasõitu ei saa reguleerida.\nAjarännak on ühe suuna pilet.\nMõlemad teie versioonid võivad eksisteerida.\nAjarännak on ebaseaduslik.\nSaate suhelda kogu aeg.\nTulevikul on lõpmatuid võimalusi.\nOletame, et soovite 2074. aastal kedagi tappa, kuid nagu me aastal õppisime Looper, sildistamisvõtted ja arvestuse pidamine teevad selle avastamata tegemiseks piinaks. Kasutades oma kõige usaldusväärsemaid pätte, rööviksite selle teema, riietaksite nad üsna huvitavate värvidega kaltsudesse ja kinnitaksite hõbeda selga, makstes 2044. aastal Looperile, kes teeb teie eest teo. Teie objekti ajakambrisse toppides transporditakse nad minevikus eelnevalt kindlaksmääratud kohta, kus Looper kompenseerib nad põngerjaga.\nSurnukeha 30 aastat ahju visates ja minevikus muutudes kogub Looper nende hõbeda ja läheb mööda nende lustakat kuritegelikku teed. Muidugi, kui on aeg nende silmus sulgeda, läheb Looperi vanem mina sama teed, kuld on selga kinnitatud ja ootab, kuni noorem mina neid samal viisil pensionile jätab. Ja enne, kui kellelgi tekib ideid maailma ulatuslikuks muutmiseks, veendus Rian Johnson, et see pole järgmiste sätetega võimalik, nagu on selgitatud Blu-ray funktsioonis „Ajarännaku teadus“:\nTe ei saa seda üles ega alla helistada. Põhimõtteliselt saadab see teile täpselt 30 aastat, kolm kuud, kaks päeva, kaheksa tundi ja viis sekundit tagasi. See on nagu libisev asi. Nii et kui aeg läheb edasi, libiseb ka punkt, kuhu teid tagasi saadetakse, edasi.\nKui aga õigel inimesel oleks õige idee ja ta kasutaks õiget metoodikat, et kavandada tee uue tulevikuni, mis võiks tulevikus aset leida 30 aastat, kolm kuud, kaks päeva, kaheksa tundi ja viis sekundit? Maailm oleks nende auster, nagu Looperon samuti üsna konkreetne oma tagajärgede ja ajalookirjelduste potentsiaalse kasutamise kaudu muutuva vaatenurga suhtes.\nKas ajalugu saab muuta ajas rändamise tagajärjel?\nJah, see võib väga palju muutuda Looperi omaaegruumi pidevus on filmi sündmustes peaaegu silmapilkselt kujutatud; umbes nagu oleksite harjunud nägema. Selle tehnika suurimad näited on see varajane jada, kus Vanem Seth leiab end tüki haaval raiskamast ultimaatumiga, et jõuda Wire Streetile 15 minutiga või muul viisil. Hetk hetkelt kaotab Vanem Seth kehaosad, Noah Segani Kid Blue'i ja 'The Doc' nime all tuntud professionaalse järelevalve all.\nKuid muidugi, nagu me õpime Abe (Jeff Daniels) juhistest, ei tohi Sethi tappa, kuna see oleks tulevaste sündmuste jaoks liiga kataklüsmiline. Keha rammimine ja armistumine on korras, kuni surma pole. Seega on oluline, et minevikus ei püüta maailma liiga palju muuta. Ilu Looperi omaajarännakute kasutamine suunatakse tüüpilistes oludes rangelt kontrollitud olude ja piiratud tingimustega minevikku tagasi minevikku, mis kõrvaldatakse enne nende olemasolu. Praktikas on see ideaalne silmus; kui loomulikult ei taha rahulolematu Looperite komplekt tulevikku muuta.\nMis viib ühe Looperi omaajas rändamise põhireeglid: „Tulevikul on lõpmatuid võimalusi“. Hetkel, kui Seth ja Joe lasevad oma silmustel kulgeda, muutub väljakujunenud tulevik seda ebakindlamaks, mis toob mineviku muutmisel ja tuleviku meenutamisel üsna huvitavaid tagajärgi.\nMillised on ajas rändamise tagajärjed looperis?\nReisides oma ellu 30 aastat, on Vanemal Joel kindlad mälestused oma ajast koos oma tulevase naisega. Ta kannab temast isegi pilti, aidates kaasa mälestustele sellest, mida ta püüab säilitada. Kui aga korralik lugu algab Looperi omajutustus, kõik panused on välja lülitatud, sest pidevalt muutuv olevus muutub tormiks neile, kes üritavad saavutada väga konkreetseid eesmärke.\nSöögikoha otsustaval hetkel, kus noor ja vana Joe räägivad mõnest ajas rändamise peenemast punktist, mainib Old Joe, et tema mälestused aastast 2074 on selgemad või pilvisemad, sõltuvalt sellest, mis juhtub aastal 2044. Iga tegevus loeb, kuna kahe Joe vaheline konflikt mõjutab kahte peamist sündmust, millega Vana Joe mängib, kuna ta tahab tappa Rainmakeri, enne kui temast saab püha terroribossi mees, kuid kohtub siiski oma naisega ja väldib tema juhuslikku surma. Kuid kuna uued tegevused muudavad pidevalt sujuvat ajaskaalat, on teie meel üha usaldusväärsem, mida teha; nii palju õnneja mõtle oma vead välja.\nLisaks võimalike uute armide tekkimisele ja jäsemete kaotamisele, millele võiksite tulevikus riputada, muutuvad teie mälestused sõltuvalt sellest, millele te oma mineviku ise allutate. Nagu Vanem Joe selgelt ütleb, kui ta midagi mäletab, siis pärast seda, kui noorem Joe seda otsustavalt teeb. Kuni selle hetkeni võivad mälestused muutuda ja nende kättesaadavus võib muutuda. Mis viib meid kõigi aegade suurima tagajärjeni Looper: terve inimese kustutamine. Aasta viimastel hetkedel Looper, Ühendab noor Joe The Rainmakeri legendi täppe tema ees toimuvate hetkedega.\nSamal ajal kui Vanem Joe üritab Cidi (Pierce Gagnon) tappa, on töö tegemiseks võimalus oma ema Sara (Emily Blunt) maha lasta, noorema Joe meelest aga tohutu lambipirn. Meenutades, kuidas Vanem Joe kirjeldas The Rainmakerit kui kuulujuttu, et tema lõualuu lastakse maha, ja jälgides ema surma tema ees, otsustab noorem Joe, et parim võimalus seda kataklüsmilist tulevikku proovida on minevikus tappa. Teades, et tema tulevik sisaldab terve hulga valu ja kohutavaid otsuseid, jõuab ta lõpuks tõdemuseni, et kui ta sureb, ei tule Joe tulevikust tagasi minevikuga segamini. Enda tapmisega hoiab noorem Joe ära Cidi ja Sara surma ning tal on omakorda head võimalused takistada The Rainmakeril saada organiseeritud kuritegevuse tulevikus suurkujuks.\nÜks ring lõpeb, kuid teisel on veel alata\nJoe teekond on kurb, kangelaslik lunastus mehelt, kes oleks võinud olla totaalne raiskamine, kuid andis end lõpuks siiski ühise heaolu nimel. See kõik viib selleni, et kui Looperpidi kokku leppima ühe üliolulise protseduuripunktini, on Rian Johnson teinud järgmise avalduse, kui arutles ajas rändamise keerukuse üle:\nAjarännak on räpane. Kõige targemad [inimesed] teavad tulevikus ajas rändamisest üht, mida me ei tea. Nad teavad, et kardavad seda surma.\nNähes, kuidas tuleviku muutmise püüdmine toob kaasa ettearvamatuid ja üsna veriseid tulemusi, Looperei karda publikule näidata seda räpast ja kahetsematut pikkust, mida mõned teevad, et maailma oma tahtmise järgi painutada. Ja nüüd on Johnsoni ulmekirjanduse silmus ametlikult suletud ja meid, kallid lugejad, ootab ees uus tulevik. Otse teie, vaatajate, taotluste põhjal näeme, kuidas meie järgmine ajareis sõidab Kadunud kosmosesja järgides mõningaid räpaseid ajalisi toiminguid, mis käsitlevad Jupiter 2 ja selle esimese kosmoseperekonna The Robinsons kinematograafilist kehastust! Me näeme teid tulevikus siin tagasi ja pidage meeles, et kui soovite õppida kõike siin ja seal reisimise kohta tollal ja praegu, on CinemaBlend koht, kus peaksite olema!\nMiks astus Eddie Murphy mõnda aega tegutsemisest tagasi\ntommy lee jones batman kaks nägu\ntähesõdade kostüümist soome\nMillised on Tim Allen ja ülejäänud jõuluvana esitused, on praegu\nTähesõjad: tõeline põhjus, miks me pärast kloonisõdasid impeeriumiga võitlevaid jedisid ei näe\nMida Quicksilver üritas teha tulevikupäevadest, ütles Evan Peters


Riigikohtu lahend Põhja-Kiviõli II karjääri kaevandamisloa osas (3-3-1-67-14)\nDetsembri keskpaigas tegi Riigikohus otsuse haldusasjas 3-3-1-67-14, milles hinnati Põhja-Kiviõli II karjäärile antud kaevandamisloa õiguspärasust. Riigikohus leidis, et antud juhul oli kaevandamisloa menetlus viidud läbi õiguspäraselt ning kehtestatud leevendusmeetmed olid kinnistuomanike kaitseks piisavad. Samas leidis Riigikohus, et kaevandaja menetluskulude täies mahus väljamõistmine kaebajatelt takistaks juurdepääsu õigusmõistmisele ning vähendas seetõttu oluliselt välja mõistetavaid kulusid. Kohus viitas viidates seejuures ka rahvusvahelise nn Aarhusi konventsiooni sätetele, mille kohaselt ei tohi keskkonnaasjades juurdepääs õigusemõistmisele olla takistavalt kallis.\nKeskkonnaseadustiku üldosa seadust ootavad ees muudatused\nEuroopa Kohus: avalikkuse juurdepääsu teabele võib piirata nii rikkumismenetluses kui nn Pilot menetluses (T-538/13 ja T-306/12)\nEuroopa Kohus selgitas keskkonnaorganisatsioonide menetlusse astumise võimalusi (T-429/13 ja T-451/13)\nRiigikogu menetleb põhjalikke muudatusi keskkonnamõju hindamise reeglites\nEuroopa Komisjoni mahapestavate kosmeetikatoodete ökomärgiste kriteeriumeid sisaldav määrus avaldati EL Teatajas\nVV määrus veevõtu tasumäärade kohta avaldati Riigi Teatajas\nVV määrus kaevandamistasu määrade kohta avaldati Riigi Teatajas\nPlaneerimisseaduse ja ehitusseadustiku arutelu Riigikogus jätkub\nEuroopa Liit plaanib hakata seirama laevade CO2 heidet\nLima kohtumisel astusid riigid vaid väikese sammu rahvusvahelise kliimaleppe sõlmimise suunas\nRiigikogu asus arutama riikide heitkogustega kauplemise skeemi rakendavaid muudatusi\nEL kehtestas elamute ventilatsiooniseadmetele ühtse energiamärgistuse\nMääruste muudatused lubavad hallhülgeid küttida\nKeM määrus,mis täpsustab minkide ja kährikute pidamise nõudeid, avaldati Riigi Teatajas\nKeM määrus, mis lubab järgmistel aastatel veelgi enam riigimetsa raiuda, avaldati Riigi Teatajas\nEL plaanib piirata õhukeste kilekottide kasutamist\nRiigikogu menetleb jäätmeseaduse muudatusi, mis hõlbustaks akude eemaldamist elektri- ja elektroonikaseadmetest\nRiigikogu menetleb jäätmeseaduse muudatusi, mis annaks KKIle vanametalli kontrollmüügi õiguse\nKeM ohtlike ainete piirnormide määruse muudatused täiendavad loetelu eranditest, mil võib piirnorme ületada\nEL Nõukogu ja Euroopa Parlament leppisid kokku uutes piirangutes GMO-kultuuride kasvatamisele\nRiigikogu menetleb kalapüügiseaduse eelnõu\nVV uus määrus kalapüügi andmete esitamise kohta jõustub 1.01.2015\n1. augustist jõustunudkeskkonnaseadustiku üldosa seadus (KeÜS)on juba muutmisel, Riigikogu on viimastel kuudel menetlenud kaht seaduseelnõu.\nEsiteks võttis Riigikogu 18. detsembril vastu eelnõu, millega lükatakse edasi KeÜS 5. peatüki jõustumine. See peatükk reguleerib loamenetluse reegleid ning oli algselt plaanis jõustada 1. jaanuarist 2015, ent kuna vastavaid eriosa seadusi (nt uut veeseadust ja jäätmeseadust) ei ole veel vastu võetud, oleks see toonud kaasa suure segaduse. Vastuvõetud muudatuse kohaselt sätestatakse KeÜS loamenetluse peatüki jõustumisaeg eraldi seadusega.\nJuba vastuvõetud muudatused lükkavad edasi loamenetluse sätete jõustumisaega, Riigikogu jätkab kallasraja reeglite rakendamiseks vajalike muudatuste arutelu\nTeise, esimese lugemise läbinud eelnõuga antaks Keskkonnainspektsioonile ning kohalikele omavalitsustele kallasraja reeglite täitmise tagamiseks volitus siseneda reeglite rikkuja valdusesse ning rakendada muid korrakaitse erimeetmeid, samuti õigus reeglite rikkujaid väärteokorras karistada.\nTeisele KeÜS muutmise eelnõule on oma arvamuse esitanud Eesti Erametsaliit ning Eesti Omanike Keskliit. Omanike ühendused tegid ettepaneku muuta võõral maatükil telkimise ning mootor- või maastikusõidukiga liikumise korda. Kehtiva regulatsiooni kohaselt eeldatakse võõral maatükil telkimise luba, kui ei ole seda keelavat tähistust. Omanike liidud sooviksid vastupidist eeldust, ehk et telkimine oleks lubatud ainult selliselt tähistatud kohas. Teiseks soovitakse KeÜS-s täpsustada, et võõral maatükil mootor- või maastikusõidukiga võib viibida üksnes maatüki omaniku loal.\nEelnõude sisu kohta saate lähemalt lugeda oktoobrikuu uudiskirjast.\nKallasraja teemalise eelnõu materjalid Riigikogu veebilehel\nLoamenetluse rakendamisega seotud eelnõu materjalid Riigikogu veebilehel\nSeptembris tegi EL Üldkohus kaks otsust, mis puudutavad avalikkuse juurdepääsu teabele, sh keskkonnaalasele teabele. Esimeses kohtuasjas T-538/13 (Verein Natura Havel a.o. v. Komisjon) soovisid hagejad juurdepääsu Euroopa Komisjoni märgukirjale, mille Euroopa Liit oli nn rikkumismenetluse raames saatnud Saksamaale. Kiri puudutas Berlin-Schönefeldi lennuvälja ehituse keskkonnamõju hindamist. Komisjon oli rikkumismenetlusega seoses andnud ka pressiteate ja pressikonverentsi.\nKohus leidis, et Komisjoni keeldumine kirja avalikustamisest oli kooskõlas EL määrusega nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta EL institutsioonide dokumentidele. Määrus lubab mh keelduda dokumentide avalikustamist, kui see kahjustaks uurimise või kontrolli eesmärki. Kohtu hinnangul ei olnud oluline, et Komisjon oli kirja avalikkuse ees ise kajastanud, kuivõrd kirja täpset sisu ei olnud avalikustatud.\nÜhendus Client Earth leiab, et EL õigusaktid ja kohtupraktika on vastuolus rahvusvahelise Aarhusi konventsiooniga, kuna lubavad juurdepääsu infole liiga kergekäeliselt piirata\nSarnasele seisukohale asus kohus ka otsuses asjas T-306/12 (Spirlea v. Komisjon), kus hagejad soovisid juurdepääsu dokumendile, mille Euroopa Komisjon oli saatnud Saksamaale EL Pilot menetluses. EL Pilot menetlus on mitteametlik ja mitteavalik koostöövorm, kus kaebuse saamisel asub Komisjon liikmesriigiga mitteametlikku kontakti, et saada teavet juhtumi asjaolude ning võimalike lahenduste kohta. Menetlus lõpeb kas juhtumi lõpetamise või ametliku rikkumismenetluse algatamisega. Kohtu hinnangul oli ka Pilot menetluse puhul tegemist uurimisega määruse nr 1049/2001 art 4 lõike 2 tähenduses, mis andis õiguse keelduda sellega seotud dokumentide avalikustamisest.\nOtsustega kinnitas EL Üldkohus oma varasemat praktikat, mille kohaselt võib Euroopa Komisjon kergekäeliselt piirata juurdepääsu infole, mis puudutab EL õiguse rikkumise suhtes algatatud menetlusi. Ühenduse Client Earth hinnangul on selline lähenemine vastuolus rahvusvahelise nn Aarhusi konventsiooniga, mis peaks olema EL õiguse suhtes ülimuslik. Konventsioon lubab piirata juurdepääsu keskkonnainfole vaid juhul, kui see kahjustaks kriminaal- või distsiplinaarmenetlust. Kohtuasjas T-538/13 aga Aarhusi konventsioonile tuginevaid argumente lähemalt ei käsitletud.\nAllikas: Client Earth\nClient Earth uudiskiri (ingl k, pdf)\nKohtulahend asjas T-538/13 (NB! Saadaval vaid saksa või prantsuse keeles)\nKohtulahend asjas T-306/12\nEL Üldkohus selgitas oktoobris antud määrustes keskkonnaorganisatsioonide kohtumenetlusse astumise võimalusi. Kokku 27 organisatsiooni esitasid taotluse menetlusse astumiseks kohtuasjades T-429/13 ja T-451/13, milles Bayer CropScience AG ja Syngenta Crop Protection AG nõuavad Euroopa Komisjoni pestitsiide puudutava meetme tühistamist. Vaidlusaluse Eruoopa Komisjoni määrusega nr 485/13 muutis Komisjon kolme aine (neonikotinoidi) heakskiitmise tingimusi ja keelas neid aineid sisaldavate taimekaitsevahenditega töödeldud seemnete kasutamise ja müügi.\nVaidlusalune meede puudutab paljusid organisatsioone – nii keskkonnakaitse eesmärgil tegutsevaid kui ka kemikaali- ja põllumajandustöösturite ühendusi. EL Kohtu põhikirja art 40 kohaselt võivad Euroopa Kohtus läbivaatamisel olevates kohtuasjades ühe poole toetuseks menetlusse astuda vaid isikud, kes tõendavad oma põhjendatud huvi Euroopa Kohtusse esitatud kohtuvaidluse lahenduse vastu.\nEuroopa Kohus lubab menetlusega liituda vaid neil keskkonnaühendustel, kelle jaoks on vaidlusküsimus prioriteediks; laiema haardega ühendused kohtumenetlusest osa võtta ei saa\nJuba varasem EL kohtupraktika on sedastanud, et kohtuvaidlusega võib liituda keskkonnaorganisatsioon, mille tegevuse ulatus katab puudutatud regiooni või valdkonna. Kui tegevuse ulatus on laiem, siis peab organisatsioon olema seotud puudutatud regiooni või valdkonna kaitseprogrammide või uuringutega ning neid tegevusi võib ohustada vaidlustatud meetme vastuvõtmine. Seejuures hindas kohus antud juhul, kas organisatsioonid on sel teemal viinud läbi teavituskampaaniaid ning avalikustanud uuringuid ja aruandeid.\nKohus leidis, et organisatsioonid nagu Greenpeace, Pesticides Action Network Europe, Buglife ja Beelife vastasid neile kriteeriumitele. Samas SumOfUs (tarbijate teadlikkuse tõstmisega tegelev organisatsioon) ja ClientEarth (keskkonnaasjades õigusabi pakkuv organisatsioon) on Kohtu hinnangul liiga laia tegevusvaldkonnaga, et antud vaidlus saaks neid mõjutada.\nKohtumäärus asjas T-451/13 (Syngenta) (ingl k)\nKohtumäärus asjas T-429/13 (Bayer) (ingl k)\nEuroopa Komisjoni otsus, 9. detsember 2014, millega kehtestatakse mahapestavatele kosmeetikatoodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid\nUus otsus kehtestab šampoonidele, seepidele jms mahapestavatele kosmeetikatoodetele ökomärgise andmise kriteeriumid, asendades varasema otsuse nr 2007/506/EÜ.\nVabariigi Valitsuse 17.11.2014. a määrus nr 169 ”Vee erikasutusõiguse tasumäärad veevõtu eest veekogust või põhjaveekihist”\nRiigi Teatajas avaldatud uus määrus määrab kindlaks veevõtu eest makstavad keskkonnatasud aastateks 2016-2025. Lähemalt saate määruse kohta lugeda eelmise kuu uudiskirja pikast uudisest.\nVabariigi Valitsuse 17.11.2014. a määrus nr 170 ” Riigile kuuluva maavara kaevandamisõiguse tasumäärad”\nRiigi Teatajas avaldatud uus määrus määrab kindlaks maavarade kaevandamise eest makstavad keskkonnatasud aastateks 2016-2025. Lähemalt saate määruse kohta lugeda eelmise kuu uudiskirja pikast uudisest.\nNovembris arutas Riigikogu majanduskomisjon uue planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku eelnõusid, mida kajastasime lähemalt käesoleva aasta jaanuarikuu uudiskirjas (vt planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku tutvustust). Majanduskomisjon hääletas läbi 76 muudatusettepanekut ehitusseadustiku eelnõule ning 139 muudatusettepanekut planeerimisseaduse eelnõule, mille olid mh Riigikogule saadetud seisukohtade põhjal teinud kas komisjon ise või Keskerakonna fraktsioon.\nMõlema eelnõu osas tegi majanduskomisjon ettepaneku teine lugemine katkestada ning määrata uueks seisukohtade esitamise ajaks 17. detsember. 3. detsembril toimunud Riigikogu täiskogu istungil eelnõude teine lugemine ka katkestati. Selle järel esitasid eelnõudele uusi seisukohti Justiitsministeerium, Eesti Arhitektide Liit ja mitmed teised.\nRiigikogu majanduskomisjon peakski järgmisena asuma vahepeal laekunud seisukohti läbi vaatama ning oodata on eelnõu sisulise ja loodetavasti ka sisuka menetluse jätkumist Riigikogus ka uuel aastal.\nPlaneerimisseaduse eelnõu (571 SE) materjalid Riigikogu kodulehel\nEhitusseadustiku eelnõu (555 SE) materjalid Riigikogu kodulehel\nRiigikogus läbis detsembris esimese lugemise keskkonnamõju hindamise süsteemi muutva eelnõu, mis muudaks põhjalikult senist mõjude hindamise korda. Olulisema muudatusena kaotataks ära senine mõjude hindamise järelevalve süsteem. Tulevikus ei peaks Keskkonnaamet enam andma mõjude hindamise programmidele ja aruannetele heakskiitu, vaid dokumentide nõuetele vastavust kontrolliks keskkonnaloa või planeeringu üle otsustav asutus (teiste seas nt Maanteeamet, KOVid).\nDetailselt kajastasime kavandatavaid muudatusi, nende tausta ja mõju oktoobrikuu uudiskirja pikas uudises. Riigikogusse saadetud eelnõus on võrreldes algselt kavandatuga tehtud mõned väiksemad muudatused. Planeeringutele läbiviidavat keskkonnamõju hindamise (KSH) menetlemise korda hakataks tulevikus läbi viima vastavalt Riigikogu menetluses oleva planeerimisseaduse (PlanS) eelnõus sätestatud korrale. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadus (KeHJS) jääks reguleerima üksnes seda, milliste planeeringute osas tuleb keskkonnamõju hinnata.\nMuudetud on ka muudatuste kavandatavat jõustumisaega – senise 2015. a 1. jaanuari asemel jõustuks seadus eelnõu kohaselt 1. juulil 2015 koos PlanS-ga. KSH juhteksperti puudutavad muudatused jõustuksid hiljem, 1. veebruaril 2016. a.\nEuroopa Liidu Nõukogu ja Parlament jõudsid novembris kokkuleppele laevade CO2 heite seire ja aruandluse nõuete kehtestamise osas. Seni on rahvusvaheline laevandus ainus transpordiliik, millele EL ei ole kehtestanud kasvuhoonegaaside heidet vähendavaid reegleid. Laevade CO2 seire nõue on esimene samm kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ka selles sektoris.\nCO2 heite seire on ELi esimene samm laevanduse kasvuhoonegaaside vähendamisel\nKavandatavad nõuded kohalduksid laevadele täismahutavusega üle 5000 tonni. Erandina ei kohaldataks reegleid sõjalaevadele, kalapüügi- või kalatöötluslaevadele, lihtsatele puidust ehitatud laevadele, ilma masinjõuta liikuvatele laevadele ning riikidele kuuluvatele, mitteärilistel eesmärgil kasutatavatele laevadele. Laevaomanikele kavatsetakse panna kohustus seirata CO2 heidet iga sõidu ning aastapõhiselt. Euroopa Komisjon hakkaks avaldama iga-aastast aruannet meretranspordi heite kohta.\nKavandatavad reeglid jõustuksid kokkuleppe kohaselt 2015. a 1. juulil. Seirekohustus tekiks 1. jaanuarist 2018. Regulatsiooni tekst tuleb veel heaks kiita keskkonnaministrite kohtumisel, misjärel eelnõu saadetakse otsustamiseks Euroopa Parlamendile.\nDetsembri esimesed kaks nädalat Limas väldanud rahvusvaheline kliimakohtumine ei lõppenud küll päris tulemusteta, ent uue rahvusvahelise kliimaleppe sõlmimiseks on vaja teha veel palju tööd. Kohtumisel lepiti kokku, kuidas uue leppeni jõuda ning pandi paika leppe põhimõtteline kondikava, ent ei jõutud veel konkreetsete kokkulepeteni selle sisu osas.\nKõnelustel täpsustati uue kliimaleppe koostamise plaani ja kondikava, ent sisulistes küsimustes ollakse üksmeelest veel kaugel\nRiigid leppisid Limas kokku, et annavad võimalusel juba järgmise aasta märtsiks selgel ja arusaadaval viisil teada oma eesmärgid kasvuhoonegaaside heite vähendamisel. Esitatud eesmärkide põhjal hindavad teadlased järgmise aasta novembriks, kas need on piisavad, et vältida globaalset temperatuuride tõusu üle 2 kraadi Celsiuse järgi. Teadlaste hinnang on omakorda aluseks Pariisis toimuval tippkohtumisel peetavatele läbirääkimistele. Hea märk on, et läbirääkimistel ei peetud kliimamuutustega võitlust enam ainuüksi arenenud riikide mureks. Teiste seas on ka Hiina kui maailma suurim „kliimasoojendaja“ lubanud oma heitkoguseid vähendada.\nSamas ei ole kõik arenevad riigid valmis kliimamuutustega võitlemisel panustama võrdselt arenenud riikidega. Kokkulepitud lõpptekst räägib seetõttu jätkuvalt riikide „ühisest, ent erinevast vastutusest, pidades silmas riikide eripärasid“. Samuti ei suudetud kokku leppida tulevase kliimaleppe täpsemas vormis ega sisus. Kuigi Lima kokkuleppe lisas on toodud uue leppe kondikava, sisaldab see olulistes küsimustes suurt hulka oma sisult kardinaalselt erinevaid valikuid. Jätkuvalt selgusetu on ka arenguriikide rahalise toetamise kord, mida peetakse leppe oluliseks eelduseks.\nSeega seisab rahvusvahelistel läbirääkijatel ees raske aasta. Järgmine kohtumine toimub 2015. a veebruaris Genfis. Uue rahvusvahelise leppe eelnõu, mis oleks Pariisis toimuvate lõplike läbirääkimiste aluseks, loodetakse valmis saada maikuuks. Mitmed olulised küsimused võivad samas jääda vastuseta kuni 2015. a novembris-detsembris Pariisis toimuva tippkohtumiseni.\nLima kliimakokkuleppe tekst (ingl k, pdf)\nUudisteportaali EurActiv uudis kohtumise tulemuste kohta (ingl k)\nEuroopa Komisjoni pressiteade kohtumise tulemuste kohta (ingl k)\nDetsembri alguses võeti Riigikogu menetlusse välisõhu kaitse seaduse muudatused, mis reguleeriksid mh kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemist riikide vahel. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu otsusele 406/2009 on EL liikmesriikidele seatud kasvuhoonegaaside heite ülempiir teatud valdkondades, mis ei ole juba hõlmatud üleliidulise heitkoguste kauplemise süsteemiga (EU ETS). Sellisteks valdkondadeks on mh transport, põllumajandus, jäätmekäitlus ja alla 20 MW nimivõimsusega põletusseadmete käitamine.\nHeitkogustega kauplemine EL riikide vahel on sarnane Kyoto protokolli alusel varem toimunud kvoodikaubandusega\nJuhul, kui mõnes EL riigis neist sektoritest tulenev kasvuhoonegaaside heide ületab ettenähtud normi, on riigil üheks võimaluseks hankida täiendavaid heitkoguseid riikidelt, mis on heidet edukamalt kärpinud. Süsteem on seega sarnane rahvusvahelise nn Kyoto protokolli alusel toimunud heitkoguste riikidevahelise ostu-müügiga, millest saadud tulude eest soetati Eestis nii elektriautode laadimisvõrgustik kui nt Tallinna uued trammid.\nVälisõhu kaitse seadusesse lisatavate sätetega reguleeritaks peaasjalikult just riikidele eraldatud heitkoguse ühikute (AEA) ostu ja müüki. Oluline on, et AEAde müügist saadud tulud tuleb suunata keskkonnasäästu. Kuna eelnõu on koostatud kiirkorras (ajendatuna EL poolsest survest normid EL õigusega kooskõlla viia), siis puudub täpne hinnang, kui palju Eestil heitkoguste ühikuid üle või puudu jääb. OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskus esialgsed prognoosid aga näitavad seletuskirja kohaselt, et kuni 2022. aastani jääb Eestil heitkoguste ühikuid üle. Muudatuste täpset mõju on raske hinnata ka seetõttu, et hetkel ei ole veel teada, kui palju heitkoguste ühikud maksma hakkavad.\nEL Teatajas avaldati novembri lõpul Euroopa Komisjoni määrus nr 1254/2014, millega lisati elamute ventilatsiooniseadmed EL ühtse energiamärgistusega toodete nimekirja. Sarnaselt nt külmkappide, televiisorite või lambipirnidega tuleb tulevikus ventilatsiooniseadmete pakenditele lisada energiamärgis ning määrata tootele energiaklass (A+ kuni G), mida tuua välja nt reklaamides. Lisaks tuleb märgisel välja tuua seadme tekitatav müratase, suurim õhuvooluhulk ning see, kas seade töötab ühesuunaliselt või kahesuunaliselt.\nUued nõuded ei kehti erandkorras ühesuunalistele ventilatsiooniseadmetele, mille võimsus on alla 30W (selliseid kasutatakse nt vannitubades) ning soojustagastussüsteemidega varustatud ventilatsiooniseadmetele. Määrust ei kohaldata ka eriolukorras ja ohtlikes keskkondades kasutatavatele seadmetele (nt väga kõrge või väga madala temperatuuriga keskkonnas kasutatavatele seadmetele).\nUued nõuded jõustuvad alates 1. jaanuarist 2016. Määruse kohaselt vaadatakse kehtestatud nõuded, sh erandid läbi aastal 2020.\nEuroopa Komisjoni määrus nr 1254/2014 Euroopa Liidu Teatajas (pdf)\nNovembri lõpus jõustusid keskkonnaministri määruste muudatused, millega võimaldatakse alates 2015. a kevadest jahti hallhüljestele. Hallhülgeid loetakse suurulukiteks, kelle küttimiseks annab vastavalt jahiseadusele õiguse jahiluba, mis antakse välja eraldi iga üksiku isendi kohta. Hülgejaht on lubatud vaid väljaspool nende kaitseks loodud kaitsealasid.\nHülgeid võib küttida iga üksiku isendi kohta antava loa alusel, vaid väljapool nende kaitsealasid\nKeskkonnaministri 28. mai 2004. a määrust nr 56 „III kaitsekategooria loomaliikide nimekiri, kuhu kuuluva liigi isendi surmamine väljaspool liigi kaitseks piiritletud ala on lubatud” täiendati, lisades nimekirja hallhülge (Halichoerus grypus). Keskkonnaministri 28. mai 2013. a määrusesse nr 32 „Jahieeskiri” lisati täiendus, mille kohaselt võib hallhülgele varitsus- või hiilimisjahti pidada 15. aprillist kuni 31. detsembrini. Keskkonnaministri 23. mai 2013. a määruse nr 27 „Jahiulukite seireandmete loetelu ja kogumise kord ning seiret korraldama volitatud asutus” muudatused kohustavad jahimehi esitama edasisteks uuringuteks kütitud hüljestelt võetud bioproove.\nKüttimise lubamise peamisteks argumentideks on Keskkonnaministeeriumi poolt välja toodud vajadus vähendada küttimise kaudu hüljeste arvukust ja kalandusele tekitatavaid kahjusid. Teiseks argumendiks on soov taasalustada väikesemahulist hülgejahti traditsioonilistes hülgejahi piirkondades jahitraditsiooni ja sellega seonduva kultuuripärandi säilitamiseks.\nKeskkonnaministri 28. mai 2004. a määruse nr 56 muudatused Riigi Teatajas\nKeskkonnaministri 23. mai 2013. a määruse nr 27 ja 28. mai 2013. a määruse nr 32 muudatused Riigi Teatajas\nKeM 20.11.2014. a määrus nr 51 „Mingi ja kähriku tehistingimustes pidamisele esitatavad täpsustatud nõuded ja farmi tegevusloa sisu täpsustatud nõuded“\nRiigi Teatajas avalikustatud uus määrus täpsustab varem kehtinud nõudeid, sisulise muudatusena tohib tara ehitamiseks kasutatava võrgu silmasuurus olla 2,54x2,54 cm varasema 2x2 cm asemel. Muudatustest saate lugeda lähemalt selle aasta juulikuu uudiskirjast.\nKeM 3.12.2014 määrus nr 54 „Riigimetsa majandajatele aastateks 2015–2019 riigimetsas uuendusraie optimaalse pindala määramine“\nRiigi Teatajas avaldatud määrus lubab riigimetsa majandajatel (eelkõige RMKl) järgmisel viiel aastal raiuda enam puitu kui varasemalt. Viimasel viiel aastal on uuendusraiete pindalasid suurendatud kõigil aastatel, seejuures käesoleval aastal eriti jõuliselt (ca 3000 ha võrra, varasemal kahel aastal on tõus olnud paarisaja hektari piires).\nEL Nõukogu ja Parlament jõudsid novembris kokkuleppele kilekottide kasutamise vähendamise reeglite kehtestamises. Reeglid kehtestataks õhukeste kilekottide (seinapaksusega alla 50 mikroni) suhtes, kuna nende taaskasutuse võimalused on väiksemad ja seepärast visatakse neid rohkem ära kui paksemaid kilekotte. Sellised kilekotid ohustavad keskkonda (eelkõige veeökosüsteemi) ning seetõttu on nende kasutamise piiramine olnud Euroopa Liidus pikemat aega päevakorral.\nKokkuleppe kohaselt on EL riikidel kaks valikut: keelata õhukeste kilekottide tasuta jagamine või võtta muid meetmeid et hoida kilekottide tarbimine alla maksimaalse taseme\nÕhukeste kilekottide tarbimise vähendamiseks ELis on plaanis ette näha kaks alternatiivset viisi. Ühe võimalusena võib liikmesriik rakendada mistahes meetmeid, et saavutada kilekottide aastase tarbimise maksimaalne tase - 2019. a lõpuks mitte rohkem kui 90 kilekotti elaniku kohta ja 2025. a lõpuks kuni 40 kilekotti elaniku kohta. Alternatiivina võib liikmesriik kehtestada nõude, et alates 1. jaanuarist 2019 ei tohi õhukesi kilekotte jagada tarbijatele tasuta. Väga õhukesed kilekotid (paksusega alla 15mikroni) jääksid nende piirangute alt välja.\nLiikmesriigid peaksid nõuded rakendama 18 kuu jooksul direktiivi jõustumisest. Regulatsiooni tekst tuleb veel heaks kiita keskkonnaministrite kohtumisel, misjärel eelnõu saadetakse otsustamiseks Euroopa Parlamendile.\nEuroopa Liidu Nõukogu pressiteade (ingl k, pdf)\nEuroopa Parlamendi pressiteade (ingl k)\nJäätmeseaduse muutmise seaduse eelnõu (789 SE)\nRiigikogus arutluse all olev eelnõu kohustaks elektri- ja elektroonikaseadmete tootjaid disainima oma tooteid nii, et neist oleks võimalik hõlpsalt akusid eemaldada. Lähemalt saate muudatuste kohta lugeda meie septembrikuu uudiskirja uudisest.\nJäätmeseaduse muutmise seaduse eelnõu (790 SE)\nRiigikogus arutluse all olev eelnõu annaks Keskkonnainspektsioonile õiguse teha vanametalli kokkuostupunktides nn kontrollmüüke, et tuvastada reeglitest kinnipidamine metalli kokkuostjate poolt. Lähemalt saate muudatuste kohta lugeda meie juulikuu uudiskirja uudisest.\nKeM 17.11.2014. a määrus nr 45 „Keskkonnaministri 9. mai 2011. a määruse nr 30 „Probleemtoodete kohta kehtestatud keeldude ja piirangute rakendamise tähtajad ning probleemtoodetes ohtlike ainete sisalduse piirnormid” muutmine”\nRiigi Teatajas avaldatud määruse muudatused lubavad teatud probleemtoodetes kasutada piirnormidest suuremas koguses ohtlikke aineid (elavhõbedat, kaadmiumi, pliid). Määruse muudatused võtavad üle 8 Euroopa Komisjoni direktiivi, mis võeti vastu käesoleva aasta 13. märtsil.\nDetsembri alguses leppisid Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu delegatsioonid kokku GMO-kultuuride kasvatamise reeglite muudatustes, mis annaksid liikmesriikidele suurema voli piirata GMOde kasvatamist oma territooriumil. Olulise muudatusena võrreldes kehtiva õigusega võiksid liikmesriigid keelata GMOde kasvatamist keskkonnakaitse eesmärgil ka pärast seda, kui vastav kultuur on saanud loa EL tasandilt. Muudatus annab riikidele küll senisest suurema otsustusõiguse, ent kriitikud on juba välja toonud, et vastavad otsused ei pruugi vaidlustamise korral Euroopa Kohtus püsima jääda.\nKokkuleppe tekstis on uuena välja toodud ka kohustus vältida soovimatut GMOde levikut naaberriikidesse. Muus osas on tegemist sisuliselt sama eelnõuga, mille Euroopa Parlament kiitis heaks novembris ja mida tutvustasime lähemalt novembrikuu uudiskirjas.\nEelnõu läheb Parlamendis arutlusele jaanuaris ning reeglid soovitakse vastu võtta juba järgmise aasta kevadel.\nRiigikogus läbis detsembris esimese lugemise uus kalapüügiseaduse eelnõu, mis on koostatud keskkonnaõiguse kodifitseerimise raames. Praegu kehtivat ja juba 1995. aastast pärinevat kalapüügiseadust on pärast selle vastu võtmist korduvalt muudetud. Seetõttu on seaduse struktuur muutunud kohmakaks ja regulatsiooni sisu raskesti arusaadavaks. Seaduseelnõu tähtsaim eesmärk ongi regulatsiooni arusaadavamaks muutmine.\nLisaks struktuuri korrastamisele laiendaks eelnõu püügivõimaluste mõistet ning lubaks seega kehtestada püügivõimalusi ja anda kalapüügiluba ka laeva püügikoormuse ja püügivõimsuse alusel. Kehtiva õiguse kohaselt saab kalapüügiluba anda välja püügimahu, püügivahendite arvu jms näitajate alusel. Harrastuspüügi puhul nähakse eelnõus ette uue püügivahendina kadiska - väikese püügivõimsusega lõkspüünis, millest on võimalik elusana vette tagasi lasta nii alammõõdulised kalad kui ka selliste kalaliikide isendid, keda sel ajal püüda ei tohi.\nEelnõu leevendab muuhulgas kaaspüügina püütud kalade müügikeeldu, sätestades selle osas uusi erandeid\nKutselise kalapüügi puhul leevendataks kaaspüügina püütud kalade müügikeeldu, lubades kaaspüügina püütud mõõdulise kala müüki. Alamõõdulise kala mitteinimtoiduks müük oleks lubatud eripüügil ning tursa ja lõhe kaaspüügil. Oluliseks muudatusena kehtestataks Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kutselisel kalapüügil kasutatavatele laevadele nõue kasutada GPS-jälgimissüsteemi (praegu kehtib nõue üksnes põhjanoodaga püüdvatele laevadele). GPS- seadmetega varustamist kavatsetakse toetada Keskkonnainvesteeringute Keskuse kaudu.\nEelnõuga määratletaks selgemalt ka kalavarudele kahju tekitamise mõiste. Seni on loetud kalavarudele kahju tekitamiseks tegevust, mis sisuliselt on seaduste või teiste õigusaktide nõuete rikkumine. Eelnõu kohaselt märgitaks seaduse tasandil konkreetsed teod, millega kahju võidakse tekitada. Ühtlasi suurendataks seaduse nõuete rikkumisel juriidilise isiku karistuse ülemmäära 3200 eurolt 32 000 euroni.\nSeadus jõustuks valdavas osas üldises korras, GPS-jälgimissüsteemi nõue on kavas jõustada alates 2015.a septembrist.\nVabariigi Valitsuse 15. 12.2014. a määrus nr 186 “Kalapüügiga seonduvate andmete esitamise kord”\n1. jaanuarist jõustuv määrus tugineb suures osas varasemale samateemalisele määrusele. Esitatavate andmete nimekiri oluliselt ei muutu, küll aga lisanduvad mõningad uued juhud, mil andmete esitamine on kohustuslik ning muutunud on andmete esitamise kord.


8 levinud ja jaburat müüti toitumise ning trenni kohta | MinuAeg\nKodu/Sport/8 levinud ja jaburat müüti toitumise ning trenni kohta\nFitness ning inimeste teadlikkus toitumisel ning treeningutel on viimaste aastatega väga hüppeliselt kasvanud. Mida rohkem on erinevaid inimesi, seda rohkem ka erinevaid arvamusi ning arusaamu. Inimene on oma loomult harjumuste ohver ning armastab liikuda karjas. Seetõttu oleme me ka väga vastuvõtlikud igasugustele müütidele ning kellegi teise arusaamadele. Ei tohiks aga unustada, et igaüks meist on erinev ning valikutel, mis puudutavad meie tervist, tuleks lähtuda siiski ainult oma personaalsest “minast”.\nProteiinist on saanud väga mõjuvõimas sõna tänapäeva maailmas. Pane vaid tootele silt, mis lubab, et selles on tavapärasest rohkem proteiini ning võid isegi kõrge hinna juures olla kindel suurele müüginumbrile. Proteiini tarbimist soosib ka sotsiaalmeedia, kus suurepärases toonuses treenijad joovad alati peale trenni valgujooki. Tundub nagu ilma selleta ei olegi võimalik vormi teha ning häid tulemusi saavutada. Päris nii see aga kindlasti ei ole. Proteiinikokteil on küll ideaalne kiireks vahepalaks ning piisavalt mugav, et juua seda kasvõi käigu pealt. Kuid tegelikkuses piisab täielikult tasakaalustatud toitumisest. Toidust saame lisaks kõhutäitele ka kehale vajalikke vitamiine, mineraale ning toitaineid. Seega, kui Sinu menüü on piisavalt mitmekülgne ning Sul on aega einestamiseks, siis eelista alati päris toitu!\nProteiinipulbrid ei pruugi üldse kõigile sobida. Osad neist sisaldavad lisaaineid ning magustajaid, mis võivad tekitada puhitust, gaase ning nahaprobleeme. Enamik valgupulbrid on tehtud piimavalgu baasil, mis tekitab probleeme näiteks laktoosi- või kaseiinitalumatusega inimestel. Taimsetest või loomsetest valkudest valmistatud segud on sageli aga kallimad. Sobiva proteiinipulbri leidmine võib olla kordades raskem ning kulukam, kui korralik eine.\nEi ole vale, et valk on peamine toitaine lihaste moodustumisel ning ehitusel. Kuid kui räägime toitumisest ning treeningutest, siis “Mida rohkem, seda uhkem” ei pea alati paika. Lihaste kavatamiseks ehk valgusünteesi käivitamiseks peaks tarbima 0,4-0,55g valku iga keha kg kohta. Lisaks vajab meie organism nii lihaste kasvatamiseks kui ka kaalu alandamiseks veel rasvu ja süsivesikuid. Kõik peab olema tasakaalus ning toetama teineteist. Sinu eesmärkidest lähtuvad täpsed kogused ning toitainete osakaalud aitab paika panna personaaltreener.\nMida pikem treening, seda parem\nVeel üks väga populaarne “Mida rohkem, seda uhkem” rubriiki kuuluv populaarne arvamus. Selleks, et olla liikuv, terve ning püsida heas toonuses ei ole vaja treenida mitmeid tunde päevas. Vastupidi – liiga pika treeningu puhul hakkab keha kulutama lihaskudet energiaallikana süsivesikute ning rasvade asemel. Mis omakorda kindlasti ei taga tugevat ning tervet füüsist. Lisaks on liigselt koormavad ja pikad treeningud ka üheks peamiseks stressiallikaks ning ületreenituse põhjustajaks.\nAnna endast igas treeningus maksimum. Siis ei jää õhku tunnet, et kas tegid ikka piisavalt “pika ja korraliku” treeningu. Ning kui mõne harjutuse puhul tunned, et oleksid ehk suutnud veel teha paar kordust, siis premeeri end mõttega, et Sinu jõunäitajad on võrreldes varasemaga paranenud ning võta järgmisel korral suurem raskus. Trenn ja liikumine peaksid eelkõige baseeruma ikka isiklikele saavutustele.\nÕige trenn on ainult siis, kui järgmisel päeval lihased valutavad\nNumber üks eesmärk treeningute puhul on hoida ära vigastusi. Kui Sa ei ole just masohhistlike kalduvustega, ega naudi pidevat lihasvalu, siis ei ole valutavad lihased üldse meeldivad. Tõsi küll, et valutav lihas annab märku tavapärasest suuremast pingutusest ning alles alustades võidki esialgu tunda oma kehas lihaseid, millede olemasolust polnud Sul varem aimugi, kuid järjepideval treenimisel peaks see tunne siiski kaduma. Lihased harjuvad koormusega ning muutuvad vastupidavamateks. Kui see tunne ei kao ning peletab hoopis treeningutest eemale, siis võta ühendust personaal- või tugitreeneriga, kes aitab valida sobivad treeningud ja raskused. Liikumine peab olema eelkõige nauditav ning andma positiivset energiat.\nHoopis teine lugu on aga juhul, kui peale trenni jäävad “haigeks” liigesed. Pingutusest tingitud lihasvalul ja liigesvalul on suur erinevus. Kui tunned valu liigespiirkonnas, näiteks põlvedes, randmetes, küünarnukkides vms, siis konsulteeri kindlasti asjatundjaga, et vaadata üle tehnika ning kasutatavad raskused. Läbi valutunde annab organism märku ebatavalisest ning selle eiramine võib viia tõsiste vigastusteni.\nMida rohkem trennis higistad, seda rohkem kaloreid kulutad\nOled pannud tähele, et soojemate ilmadega higistad trennis rohkem ning väga külmadel talveilmadel valid treeningriieteks ka pikkade varrukatega pluusi? Higistamine on meie organismi bioloogiline iseärasus, et jahutada ja reguleerida kehatemperatuuri. Higistades vabanevad meie kehas toksiinid ning mürkained, mitte rasv. Peale tunnist saunajooga treeningut võid küll olla mõne kilo kergem, kuid see tuleneb siiski kehast väljunud vee arvelt, mitte kehakoostise muutumisest. Seega higistamine viitab küll pingutusele, kuid paraku on see mõjutatud üpris palju ka välisteguritest.\nEt higistamisel väljuvad kehast ka mineraalained ja soolad, siis kindlasti jälgi, et tarbiksid intensiivsete trennide puhul piisavalt vedelikku. Vedelikupuudus võib tekitada tõsiseid terviseprobleeme ning lõppeda vigastustega.\nKui teed treeningutega lõpparve, muutuvad lihased rasvaks\nSee on sama jabur, kui et ajurakk muutub rasvaks, kui mõned kuud mõtled vähem, kui tavaliselt. Lihas ja rasv on täiesti erinevat tüüpi rakud ning üks ei saa muutuda teiseks. Põhjus, miks tundub, et treeningutega muutub rasv lihaseks, on hoopis see, et kehakoostis muutub. Lihased muutuvad sitkemateks ning lihasprotsent tõuseb. See annab kehale vormi. Samal ajal aga kombineeritud ja teadliku treeninguga väheneb keha rasvkude. Kehahoiak ja peegelpilt paranevad ning enesekindlus tõuseb.\nSeega ei saa toimuda ka vastupidist muutust, kus lihaskude muutuks rasvaks. Kui inimene loobub treeningust, siis hakkab ta kaotama lihasmassi ning vähese liikuvusega hakkab aeglustuma ainevahetus. Pahatihti ei jälgita ka oma toitumist, mistõttu hakkabki rasvkude ladestuma. Üleliigsed kilod ja nö pehmed koed on kerged tulema. Tasub pidada meeles, et treeningust loobumine on valik! Selleks, et püsida vormis ja hoida oma keha toonuses, ei ole vaja treenida pikki tunde 5 korda nädalas.\nKui teed trenni, võid süüa mida tahes\nOlgugi, et see väide ei ole päris vale, on määravaks teguriks, kui palju me süüa võime, ilma, et kaal tõuseks, hoopis ainevahetus. Kui sööme rohkem, kui kulutame, siis hakkab tõusma ka kaalunumber. Selle, mille arvelt see number tõuseb, kas lihase või rasvkoe, sõltub juba elustiilist. Ega ilmaasjata ei räägita, et treeningud ja toitumine käivad käsikäes.\nPõhimõtteliselt, kui teed tugeva treeningu ning põletad hulga kaloreid, võid tõepoolest need tagasi süüa kasvõi šokolaadist. Kuid kas see toetab ka Sinu eesmärki? Andes oma kehale vajaliku koguse toitaineid ning korralikku kütust, tõuseb heaolu, jõudu on rohkem ning organism on vähem vastuvõtlik erinevatele haigustele. Samamoodi ei saa ju diiselmootoriga auto sõita bensiiniga.\nLoomulikult on täiesti okei lubada endale vahel ka šokolaadi ning maiustusi. Tähtis on tasakaal. Õige toitumise ja treeningutega õpib inimene tavaliselt oma keha üpris hästi kuulama ning oskab vahet teha isudel ning teatud ainete (ka suhkru) vajadusel.\nÕhtul ei tohiks palju süüa (eriti aga mitte peale kella 18:00)\nSöögiajad ning toidu kogused määrab ära personaalne elustiil ning päevakava. Näiteks, kui töötad hommikul kontoris ning päeva esimene pool on rohkem istuv ning vähem aktiivne, siis on loogiline, et ka keha ei taha ka nii palju energiat ning isu on väiksem. Õhtul peale tööd aga oled planeerinud minna trenni, lapsele lasteaeda järgi, toidupoodi ning koeraga jalutama. Seega on Sinu energiavajadus suurem just nimelt päeva teises pooles. Kalorid, süsivesikud ja rasvad ei tunne kella!\nEriti oluline on jälgida, et annaksid oma kehale vajalikke toitaineid just peale treeningut. Korralik taastumine on eesmärgipärase treenimise seisukohalt äärmiselt oluline. Hoides oma keha tugevas defitsiidis, võib küll kaal hakata alguses langema, kuid liiga kiire kaalulangusega langeb ka heaolu tunne ning energiatase. Kui hoiad oma keha pidevas näljas ja puuduses, siis tekib hoopis vastupidine efekt ning kaal jääb seisma või hakkab lausa tõusma, sest keha hakkab kõiki saadud toitaineid säilitama.\nTasakaal ning järjepidevus on kõige alus. Pane paika oma eesmärk, kuula oma keha ja usalda iseennast – ainult Sinu keha teab, mis on Sulle parim. Ja kui vajad esimestel sammudel abi või tuge, siis pöördu oma tugitreeneri või personaaltreeneri poole.\n02.10 Ööpäevaga tuvastati 742 uut covid-19 haiget, suri 1 inimene\nMesi – looduslik ravi haavadele ja põletustele.\nIMRE SOOÄÄR seisab silmitsi raske koroonaviiruse tüsistusega. Nõrganärvilistel ei soovita lugeda.


Merivälja Kooli maikuu klassijuhataja on Piret Noor | Merivälja Kool\nMerivälja Kooli maikuu klassijuhataja on Piret Noor 14. juuni\nMerivälja Kooli maikuu parimaks klassijuhatajaks hääletati 9.a klassijuhataja Piret Noor. Palju-palju õnne!\nKlassijuhataja Piretit kirjeldatakse kui abivalmit, sõbralikku, empaatilist ja õiglast õpetajat, kes leiab igas olukorras lahenduse ning ei jäta kedagi muredega üksi. Ta mõistab, toetab, seisab alati enda õpilaste eest ning on valmis iga kell aitama.\nLapsevanemad toovad välja klassijuhataja Pireti töökuse, püüdlikkuse, hoolivuse ja õiglase oleku. Ta hoolib oma klassist ning tunneb huvi õpilaste kohta, hoiab alati enda õpilastele pöialt. Lisaks matemaatikale õpetab Piret väga hästi ka üldist käitumist ning suhtumist.\nÕpetaja Pireti õpilased naudivad Pireti tunde, sest need on kasulikud ja informatiivsed. Piret on õpetajana ja klassijuhatajana tähelepanelik, hooliv ja naljakas. Info liigub klassis alati kiiresti ja tõhusalt.\n"Meie klassijuhataja arvestab õpetamisel igaühe eripärasustega, tunnustab igaühte saavutuste ja arengute üle."\n"Piret on juba üheksa aastat meie klassi eest hoolitsenud ja meid õpetanud, ta on alati valmis meid aitama ja nõustama, ta on väga tark, mõistev, hooliv, ütleks et ta on nagu mu teine ema."\n"Õpetaja Piret on väga hooliv. Ta on alati valmis ja on alati seisnud meie klassi huvide ja õiguste eest. Õpetaja Piret on iga kell valmis meid abistama ning on fantastiline aineõpetaja."\nÕpetaja Pireti õpilased naudivad Pireti tunde, sest need on kasulikud ja informatiivsed. Piret on õpetajana ja klassijuhatajana tähelepanelik, hooliv ja naljakas.\nInfo liigub klassis alati kiiresti ja tõhusalt.\nViimati muudetud: 14.06.2021


Spoiler alert! Tants lohedega. Esimene raamat – Manjana blogib\n22. november 2016 22. november 2016 Manjana\nSpoiler alert! Tants lohedega. Esimene raamat\nEelmisel teisipäeval sain oma raamatukogust hea õnne peale järgmise eestikeeles ilmunud “Jää ja tule laulu” sarja raamatu “Tants lohedega” esimese raamatu. See on sarja viies osa ja kuna ma ei tea, millal Varrak ja Kivistik järgmise raamatu välja annavad, teen enda tarbeks siia avalikult ühe lühikese kokkuvõtte.\nKuna ma just lõpetasin lugemise, siis alustangi lõpust.\nJon Snow ei ole veel surma saanud ja on jätkuvalt Müüril ülemus. Müüril on peale vareste ka metslased s.h. naised ja üks hiiglane, kelled nad lahingu käigus ära kodustasid. Müüril on ka Melisandre tule preestrinna, kes end seal hästi tunneb. Stannis oli ka Müüril, aga lõpuks läks lahingutesse, et liitlasi leida. Plaanib minna Talitundrusse, kus Ramsay Bolton plaanib abielluda Arya Starkiga, kes tegelikult pole Arya, et saada Põhja kuningaks. Kohale on kutsutud igasugu rahvast ja Stannis tahaks seda takistada. Samuti saatis Jon Müürilt mõned metslased eesotsas Mance Rayderiga, kes kõigi arvates põles müüril tuleriidas, aga tegelikult põles seal hoopis mingi kontidega tüüp ja Melisandre nõidus nad vahetusse. Võimalik, et Mance lasi hoopis jalga ja et Stannis saab Talitundrus sisse, kuna Karlstark mängib Boltoniga kokku.\nBrandon Stark on koos Hodori, Meera ja Jojeniga kaugel põhjas koopas, kus elavad metsa lapsed ja 3-silmaga vares, kes õpetab Brani oma järglaseks Meelekaejaks sinna koopasse. Bran on alati oskanud oma ürghundi sisse minna, aga seal õppis ta ka kaarnate sees lendama ja viimati läks ta paispuu sisse ja nägi minevikku, mis Talitundru puu juures oli toimunud. Täiega põnev liin!\nDaenerys kükitab Mereenis ja masendub. Talle käiakse pinda, et ta peaks abielluma ja ta otsustab, et abiellub kõige rikkama tüübi Hizdahr zo Loraqga, kellele kuuluvad kõik võitlusareenid, millede töötamise Daenerys ära keelas ja mees ilmselt tegeles ka tema vabastatud orjade salaja tapmisega. Mereeni poole on ka teel Tyrion Jorah Mormonti vangina. Laeval on ka üks kääbusnaine ja punane preester.\nLisaks oli raamatus juttu Davosest, kes Stannise käena läks ära rääkima Valge sadama tüüpe, kes mängisid kokku Freydega, aga olid temaga ka nõus. Siis räägiti Theonist, kelle Bolton oli nii ära hirmutanud, et ta nimi oli Tõhk, kuid vanem Bolton võttis ta pojalt ja plaanib temaga midagi. Tõhu õde üritab koos meestega pimedas metsas Boltonite eest põgeneda, aga neile tungitakse pimedas kallale. Pole täpselt teada kes ja kas õde Asha jääb ellu. Filmis jäi.\nPrevious Ma olen nii vana ja ikka ei tunne ennast\nNext 80 sendiga üleni riidesse


Soome finlandiseerub Brüsseli suunas - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Soome finlandiseerub Brüsseli suunas\nSoome finlandiseerub Brüsseli suunas\nSoome president Sali Niinistö on üks uusfinlandiseerumise” eestvedajaid.\nEestis ei jälgita eriti seda, mis toimub Soomes, ehkki Soome on praegu Euroopa Liidu eesistuja riik.\nSoomes jälgitakse Eesti tegemisi veelgi napimalt. Üksnes juubelilaulupidu sel suvel pälvis sealses meedias veidi enam tähelepanu. Eesti uue valitsuse tegemistest on räägitud üliharva, ehk vaid seoses poliitikute ja ametnike visiitidega.\nEesti esindajaid Euroopa Liidu ministrite kohtumistel viimase kahe kuu jooksul pole peaaegu üldse küsitletud. Soome meedial ei ole täna ka toimivat püsikorrespondenti Eestis.\nMingid kõlakad Eesti „äärmuslastest“ valitsuses on muu maailma meediast kopeerituna ja väärastunud kujul jõudnud mõnda Soome lehesabasse. Kaua selline ükskõiksus võiks kesta?\nKüllap vaid seni, kuni Eesti hakkab tõsisemalt korrigeerima oma seisukohti Euroopa Liidu sotsiaal- ja rändepoliitika suhtes. Võib-olla jõuab Soome meediasse ka Eesti välisministeeriumi soovitus meie diplomaatidele mitte osaleda seksuaalvähemuste kampaaniate toetamises.\nKüll on aga selge, et Eesti leige suhtumine kliimahüsteeriasse, mis on kuulutatud Soome eesistumise peaaegu tähtsaimaks teemaks, jõuab varsti sealsesse avalikku ruumi.\nPresident Sauli Niinistö on juba kogu selle aasta maalinud õuduspilte selle kohta, mis ootab ees Maakera elanikke, kui süsihappegaasi tootmisele koheselt otsustavat piiri ei panda. Esmaspäeval kiitis ta Prantsuse presidendi Macroni algatust kasvuhoonegaaside emissiooni radikaalseks lõikamiseks ja asus seda innukalt toetama.\nTa kiitis ka noore Rootsi kliimaaktivisti Greta Thunbergi algatust minna New Yorki ees ootavale kliimakonverentsile võitlema väidetava kliimakatastroofi ärahoidmiseks, ehkki samas tõdes, et vastuvõtt selle tütarlapse aktsioonile on olnud maailmas väga vastuoluline.\nSoome kavatseb New Yorgis toetada majanduslikke sanktsioone nende riikide suhtes, kes ei suuda drastiliselt vähendada fossiilsete maavarade kasutamist ja koos sellega süsihappegaasi eraldumist. Niinistö lõi ka lauda „kaaluka“ argumendi, et tema oma kodu on nüüdseks üle viidud maasoojusküttele.\nTeine kalle Brüsseli ja uusfinlandiseerumise (finlandiseerumine on teatavasti mõiste iseloomustamaks sõjajärgsete Soome presidentide ja valitsuste Nõukogude-sõbralikku ja allaandlikku hoiakut Moskva diktaadi suhtes.) suunas ilmneb hoiakutes Ida-Euroopa „väänkaelte“ Ungari ja ka Poola suunas, keda on nii Brüssel kui ka Soome poliitikud ähvardanud Euroopa struktuurifondide toetusest ilmajätmisega, kui oma sisepoliitikat ja eriti õigussüsteemi ei allutata Brüsseli ettekujutustele „ühistest väärtustest“.\nEt Ungari on omakorda kritiseerinud samas vaimus mõningaid Soome sisepoliitilisi otsuseid, siis Niinistö on väitnud et sellepärast ei kavatse ta küll oma kõrvu liigutada.\nSeevastu Perussuomalaiste juht Jussi Halla-aho on augusti algul tõdenud, et Ungari kriitikat Soome suhtes tuleb mõista selles valguses, et Soome valitsus ja peaaegu kõik parteid on olnud väga agressiivsed Ungari suhtes. Teatavasti EKREl on Ungari ja Viktor Orbáni valitsusega vägagi sõbralikud suhted.\nJääb vaid oodata aega, millal Soome meedia ja ehk ka poliitikud sellegi sõpruse üles korjavad ja Eesti valitsust kirglikult hurjutama hakkavad.\nTeemad: eesistumine finlandiseerumine kliimapoliitika soome


Wazzap: sealihatootjad maitsetega mängida ei julge\n27. november 2013 kell 11:40\nKuigi Eestis toodetakse sealiha isegi rohkem, kui sellele jagub kohalikul turul nõudlust, ei julge tootjad Eesti köögi alustalaga liialt eksperimenteerida, et mitte üha nõudlikumaid lihasööjaid ehmatada.\n"Tarbijad ootavad tootjatelt vaheldusrikkust maitsetes, kuid tegemist on Eesti toidulaual eristaatuses tootega, millega eskperimenteerimisel tuleb olla äärmiselt ettevaatlik," rääkis Rakvere Lihakombinaadi turundusdirektor Triin Lõoke täna turunduskonverentsil Wazzap?.\n"Eestlastel on üha suurem huvi madalama rasva- ja soolasisaldusega liha vastu ja samas ka liha päritolu ja koostisosade vastu. Tarbijad eelistavad kodumaist liha, sest see seostub nende jaoks värskuse ja usaldusega. Eriti suur huvi on tekkinud tarbijatel viimasel aastal kõrgema lihasisaldusega vorsti vastu," selgitas Lõoke.\nKa lihatööstuses kõiguvad tarbijate ootused tootjale nädala lõikes. Argiõhtutel hindavad lihatarbijad Lõokese sõnul kiirelt ja mugavalt valmistatavaid lihatooteid, kuid nädalavahetustel on inimestel rohkem aega ise süüa teha ning siis leidub poelettidel ka vähem valmistooteid ning rohkem lihatooteid ise küpsetamiseks ja maitsestamiseks.\nSealiha toodetakse 119 protsenti Eesti turu nõudlusest, seega on sealiha oluline Eesti ekspordiartikkel. Eelmisel aastal tarbis eestlane keskmiselt 31,7 kilo sealiha, mis on olnud viimastel aastatel langeva trendiga.\nEsikohal troonivale sealiha tarbimisele järgnevad eestlaste toidulaual linnuliha 22,6 kiloga ja veiseliha 10,2 kiloga inimese kohta, mis on võrdses suurusjärgus Euroopa keskmise lihatarbimisega.\n27. november 2013 kell 12:49\nWazzap: reiside ostmine kolib büroost veebi\nTraditsiooniliste reisibüroode tähtsus väheneb üha rohkem online-keskkondade arvelt, sest reisiostjate seas levib veendumus, et iseseisvalt ilma bürootöötaja mõjutusteta saab reisi soodsamalt.\n27. november 2013 kell 9:33\nWazzap: selvekaupmeeste uut reaalsust juhivad allergikud\nSuurte toidupoodide klientuur on teinud oma tarbimisharjumustes järsu muutuse, kaupluse edukust dikteerivad toiduallergikud ja pikaldased miljööd hindavad poodlejad.\n27. november 2013 kell 13:41\nWazzap: apteegiäris annavad tooni omatooted ja 30+ mehed\nApteekide põhiklientide hulka on jõudnud enam kui 30aastased mehed ning lemmikkaupade hulka tõusnud apteekide oma bränditooted.


Privaatsuspõhimõtted ja kasutustingimused | Gyproc tooted ja lahendused proffidele\nAvaleht // Privaatsuspõhimõtted ja kasutustingimused\nSaint-Gobain Ehitustooted AS/Gyproc (edaspidi Gyproc) kogub ja kasutab ainult selliste isikute isikuandmeid, kes suhtlevad meiega kliendi/tarnijana, samuti meie veebilehe kaudu. Enesestmõistetavalt on meile ülitähtis, et meie kogutud isikuandmed on kaitstud kõrvaliste isikute kätte sattumise ja kuritarvitamise eest. Siinsed privaatsuspõhimõtted käsitlevad teie isikuandmete kogumist ja töötlemist meie juures ning kirjeldavad teie õigusi registreeritud andmesubjektina.\nPrivaatsuspõhimõtted saate alla laadida siit\nSaint-Gobain Ehitustooted AS, reg. kood 10080431, aadress Peterburi tee 75, 11415, on isikuandmete vastutav töötleja.\nSaint-Gobain Ehitustooted AS, Gyproc\nEt hõlbustada esitatud tehniliste lahenduste levitamist ja käsitlemist, annab Saint-Gobain Ehitustooted AS, Gyproc (edaspidi Gyproc) oma klientidele loa paljundada tekste, pilte ja jooniseid tingimusel, et nende algallikale on viidatud. Paljundatavad tekstid, pildid ja joonised peavad seejuures olema esitatud terviklikult ning muudatusteta.\nSaint-Gobain Ehitustooted AS I Gyproc • Peterburi tee 75 • 11415 Tallinn • Eesti\nTel.+372 605 7973 • sgehitustooted@saint-gobain.com


Vooremaa Vaimastvere koolis pühendati sõpradele terve nädal\nKuigi valentinipäev on alles täna, peeti paljudes koolides seda eile ning Vaimastvere koolis jätkus sõbrapäeva temaatikat ja tegevust lausa terveks möödunud koolinädalaks.\nNädal algas lühijuttude konkursiga, mida kanti ette terve nädala jooksul. Konkursi teemaks loomulikult sõprus ja sõbrapäev. Parimateks töödeks tunnistati Eleri Pärna ja Sigrid Erimäe kirjutised. Eleri oli kirjutanud lausa kirjandilaadse analüüsiva töö õige sõpruse olemusest ja tähtsusest.\nTeisipäeval korraldati vahetundide ajal mitmesuguseid mänge ning kolmapäeval osalesid õpilased sõbrapäevateemalisel viktoriinil. Küsiti näiteks seda, millal Eestis sõbrapäeva tähistama hakati, kust on see traditsioon alguse saanud jne. Veel lugesid suuremad õpilased väiksematele juturaamatut ette. Kooliõpilased lugesid ka lasteaialastele enne lõunauinakut unejuttu.\nNeljapäeval korraldasid kooliõpilased valentinipäeva balli. Tegemist ei olnud diskoga, vaid eeldati, et õpilased tulevad ballile pidulikuma riietusega kui tavalisele koolipeole. Loomulikult valiti ballil Valentini ja Valentina, kelleks sel aastal krooniti Janar Kruusalu ja Laura Mändoja 9. klassist. Valiti ka publiku lemmikpaar, kelleks osutusid Karli Soolepp ning Mai-Liis Paljak, mõlemad samuti lõpuklassist.\nVäike ootusärevus iga päev\nSõbrapäevakaarte vahetati koolis reedel. Neljanda tunni ajal sorteerisid õpilasesinduse toimekad liikmed terve kastitäie südamekujulisi ja nendega kaunistatud kaarte ning jagasid need adressaatidele. Päeva jooksul oli võimalik lasta ennast kooli fuajees üksinda või koos sõbraga pildistada ning hiljem pilt endale arvutisse laadida. 7. klass valmistas maitsva ja kena väljanägemisega küpsisetordi, mis sõbranädala viimasel päeval ühiselt ära söödi.\nKooli huvijuhi Sirle Schneideri sõnul osaleti sõbranädala ettevõtmistel aktiivselt, õpilastel oli sel nädalal lõbusam kooli tulla.\nKõige paremad sõbrad on emme ja issi\nKa kooli kõige väiksemad ehk lasteaialapsed tähistasid sõbrapäeva terve nädala jooksul. Nädala algul rääkisid kasvatajad Anneli Õim ja Vive Pajula lastega sõbrapäevast ning lapsed jutustasid, kuidas nemad sõbrapäeva tähistavad ja keda tähtsaks peavad. Veel joonistasid lapsed oma sõpru ning samuti rääkisid piltide juurde, miks nad just selle sõbra valisid. Neljapäeval valmistasid lapsed koos kasvatajatega torti ja reedel meisterdati sõpradele kaarte. Kui kasvataja Vive küsis lastelt, kellele nad kaardid teevad, vastasid lapsed peaaegu kooris: „Emmele ja issile!“ Siit võiski järeldada, kes on laste kõige suuremad sõbrad.\nReedel korrladati lasteaias ka sõbrapäeva trall, kus üheskoos kasvataja Vive klaveri saatel tantsiti ja lauldi.


ECOROCK kompaktsete, mitteelektriliste biopuhastite valik - BIOROCK S.à.r.l.\nECOROCK kompaktsete, mitteelektriliste biopuhastite valik\nBIOROCK® on uhke, et saab tutvustada Teile oma uusi ECOROCK kompaktseid mitteelektrilisi biopuhasteid. Me oleme BIOROCK’is teinud jõupingutusi ja järjepidevalt täiustanud oma tooteid. Selle pideva tehnilise uurimis- ja arendustegevuse tulemusel pakume nüüd turul täielikult uue lahendusega biopuhasteid. Uus ECOROCK biopuhasti süsteem põhineb ennast tõestanud vanemal BIOROCK- tehnoloogial ja tagab väga head reovee puhastustulemused.


Õiglase kaubanduse nädal toob kooliõpilased poodi!\n21.-27.oktoobril on õiglase kaubanduse nädal ja on jälle aeg mõelda natuke rohkem sellele, mida me sööme ja tarbime ning kust see pärit on.\nKuus kooli liitusid Mondo üleskutsega teha õiglase kaubanduse teavitust poodides, et panna inimesi eelistama ja valima Fairtrade märgisega tooteid. Vabatahtlikud noored jagavad oma teadmisi tutvustades poekülastajatele õiglase kaubanduse põhimõtteid ning näidates vastava märgistusega tooteid.\n15. oktoobril käisid Narva Soldino gümnaasiumi koolinoored Narva Prismas ja Gaia koolinoored Tallinnas Torupilli Selveris. Nad rääkisid kümnete inimestega, jagasid materjale ja tutvustasid põhimõteid. Suurepärane töö!\nEnne koolivaheaega jõuavad teavitustööd teha veel Tamsalu Gümnaasiumi koolinoored Tamsalu Grossi poes ja Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi koolinoored Pärnu keskuse Delices. Uuel veerandil räägivad õiglasest kaubandusest Toila Gümnaasiumi koolinoored Jõhvi Rimis ja Viimsi koolinoored Viimsi Delices.\nLoodame, et teete ka oma koolis õiglase kaubanduse nädala raames midagi toredat - näiteks viktoriine, väljapanekuid või arutelusid. Lugege rohkem siit: fairtrade.ee


KASTMISKOMPUUTER GARDENA FLEX - bauhof.ee\nKASTMISKOMPUUTER GARDENA FLEX\n• Kastmiskompuutriga saab rõdude, katuseaedade või terrasside kastmist automaatselt ja lihtsalt juhtida.\n• Kergesti loetaval LCD-ekraanil kuvatakse lühidalt kõik seaded.\n• Süsteem on akutoitega.\nGardena kastmiskompuutriga Flex saab rõdude, katuseaedade või terrasside kastmist automaatselt ja lihtsalt juhtida. Süsteem on akutoitega; selle saab ühendada otse kraaniga ja seda saab tänu uuenduslikule andmete valimise pöördnupule hõlpsasti kasutada. Kergesti loetaval LCD-ekraanil kuvatakse lühidalt kõik seaded. Ilmastikukindla tööseadme saab vajadusel eemaldada. Kastmiskompuutriga saab kastmisperioode kohandada sekunditsüklitena, muutes need ideaalseks koos tilkkastmissüsteemiga kasutamiseks. Selle kastmiskompuutriga on võimalik kasutada Gardena niiskusandurit.\nTootja tootekood 967927301\nhttps://www.bauhof.ee/et/suvi-aias/kastmiskompuuter-gardena-flex-663424 4385675 KASTMISKOMPUUTER GARDENA FLEX https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/6/663424_D1.jpg 33.17 42.99 EUR InStock /Suvi aias /Suvi aias/Kastmisvahendid /Suvi aias/Kastmisvahendid/Pihustid ja vihmutid /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Kastmisvahendid /Kõik tooted/Aiakaubad /Kastmisvahendid/Pihustid ja vihmutid • Kastmiskompuutriga saab rõdude, katuseaedade või terrasside kastmist automaatselt ja lihtsalt juhtida. • Kergesti loetaval LCD-ekraanil kuvatakse lühidalt kõik seaded. • Süsteem on akutoitega. • 14-päevane tagastusõigus Gardena kastmiskompuutriga Flex saab rõdude, katuseaedade või terrasside kastmist automaatselt ja lihtsalt juhtida. Süsteem on akutoitega; selle saab ühendada otse kraaniga ja seda saab tänu uuenduslikule andmete valimise pöördnupule hõlpsasti kasutada. Kergesti loetaval LCD-ekraanil kuvatakse lühidalt kõik seaded. Ilmastikukindla tööseadme saab vajadusel eemaldada. Kastmiskompuutriga saab kastmisperioode kohandada sekunditsüklitena, muutes need ideaalseks koos tilkkastmissüsteemiga kasutamiseks. Selle kastmiskompuutriga on võimalik kasutada Gardena niiskusandurit. add-to-cart 1 tk 30% 33,17 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/6/663424_E1.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/6/663424_F01meeleolu.jpg\nKASTMISKOMPUUTER GARDENA FLEX on lisatud ostukorvi


Video: Skype kolib veebi\nGoogle´i i suhtlustarkvara on seni omanud üht olulist eelist Skype´i ees - Hangouti ja Google Talki saab kasutada ka veebis, otse brauserist. Nüüd on ka Skype koos Microsoftiga samale teele läinud - endise Hotmaili veebi-elektronposti ning praeguse Outlook.com-i kaudu saab varsti ka Skype+ i kasutada.\nJa mitte lihtsalt vestelda, ka videokõnede teenus on veebist saadaval.\nEesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit (ITL) kuulutas aastakoosolekul 15. korda välja auhindade saajad. Esmakordselt anti välja Aasta Läbimurdja tiitel.\nAastaauhinnad jagati järgmiselt.\nEesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit austas erakorralise ITL-i elutöö preemiaga Eesti side- ja IT-valdkonna üht pikaaegsemat juhtfiguuri Toomas Sõmerat. ITL-i üldkoosolek omistas Sõmerale ka liidu auliikme staatuse.\n“Soovime siiralt tänada Toomas Sõmerat, kes on ligi 50 aastat töötanud Eesti info- ja kommunikatsioonisektori eri positsioonidel ning andnud suure panuse ka IKT alase haridustöö arendamisesse. Ta on aastakümnete jooksul esindanud meie ühishuve nii idas kui läänes, unistanud ja suurelt plaane ka ellu viinud ning teinud seda kõike tingimatu andumusega,” ütles ITL-i president Enn Saar.\nSamsung liidab Windowsi Androidiga Sidesynci abil\nSamsung Electronics laiendab ATIV-i kaubamärki, mis hõlmab nüüdsest ka Windowsi operatsioonisüsteemiga Samsungi tipptasemel arvuteid, kuid kasutajate jaoks on kaubamärgiuudisest ehk olulisemgi see, et uued ATIV-masinad saavad Sidesynci, mis liidab Windowsiga PC-d ja Androidiga mobiilseadmed mugavamalt kokku.\nKoos ATIV-i kaubamärgi arenguga võtab Samsung kõigis Windowsi operatsioonisüsteemiga arvutites kasutusele tehnoloogia SideSync, mis on esimene paljudest uutest ATIV-i funktsioonidest, mis sel aastal kasutusele tulevad.


Teisenda Quintal mõõtühikuks u (Quintal mõõtühikuks Aatommassiühik)\nQuintal to Aatommassiühik\nKui palju on Aatommassiühik ühes Quintal?\n1 Quintal = 60 221 412 901 167 000 000 000 000 000 Aatommassiühik [u] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Quintal mõõtühikuks Aatommassiühik teisendamiseks.\nTeisenda Quintal mõõtühikuks Aatommassiühik (Quintal mõõtühikuks u):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '427 Quintal'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Mass / kaal'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '85 Quintal na u' või '82 Quintal to u' või '64 Quintal -> Aatommassiühik' või '58 Quintal = u' või '62 Quintal na Aatommassiühik' või '62 Quintal to Aatommassiühik'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(18 * 24) Quintal'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '427 Quintal + 1281 Aatommassiühik' või '19mm x 43cm x 86dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Google’i juht sõitis Põhja-Koreasse - ITuudised\nAutor: Rainer Saad • 7. jaanuar 2013\nGoogle’i juht sõitis Põhja-Koreasse\nEndine USA New Mexico kuberner Bill Richardson ja Google’i tegevjuht Eric Schmidt sõitsid mitteametlikule visiidile Põhja-Koreasse, et aidata vabastada seal vangi võetud Ameerika kodanik, kirjutas Reuters.\nEelmise aasta lõpus võeti Põhja-Koreas kinni Korea päritolu USA kodanik Kenneth Bae, kel seisab nüüd ees kohtuprotsess.\nReis tuleb halval ajal, kuna Põhja-Korea viis möödunud kuul läbi raketikatsetuse ning jätkab tööd tuumarajatiste ehitamisega, näitavad satelliidifotod. Praeguse halva ajastuse tõttu on missiooni kritiseerinud ka Valge Maja.\n„Me küsime ameeriklase kohta, kes on seal kinni võetud. See on eraviisiline humanitaarmissioon,” ütles Richardson.