Jääger-online jahindus foorum • Vaata teemat - Eksam Tartus LR.22 laskmine.\nFoorumi pealehele » Üldfoorum » Noored ja rohelised\nEksam Tartus LR.22 laskmine.\n1 Lehekülge 4 leheküljest\n[ 57 postitusi ] Mine lehele 1, 2, 3, 4 Järgmine\nPostituse pealkiri: Eksam Tartus LR.22 laskmine.\nPostitatud: L Juuni 22, 2019 10:20 pm\nLiitunud: L Juuni 22, 2019 9:48 pm\nTere! Kas leidub ka rahvast, kes on käinud aastal 2019 Tartu politseis eksamil ?\nSooviks teada kuidas teil läinud on LR.22 ga laskmised ja kuidas see püss käitunud on ? Tundub jube vana olevat see püss seal! kuigi väidetavalt väga täpne ja võimalik lasta. Kes kuhu sihtinud on ,et tabaks reaalselt musta ? ? ? endal ei ole kahjuks õnnestunud...\nPostituse pealkiri: Re: Eksam Tartus LR.22 laskmine.\nPostitatud: L Juuni 22, 2019 11:23 pm\nEi ole õnnestunud mida? Mustagi tabada? 12a. tagasi lasime sellega vist püstoli lehte ja ilmselt seesama vanake seal toimetamas Palju täna laske tehakse? Kas polnud mitte 5 lasku ja 3 pidi mustas olema? Kui nii, siis saad ju peale esimest korrigeerida?\nPostitatud: P Juuni 23, 2019 1:02 am\nLiitunud: E Aug 20, 2018 8:24 pm\nKäisin laskmas 1a tagasi. Püss visuaalselt pole just uueväärne, aga kui laska oskad, siis pole midagi karta vaja. Kuulsin ka mingeid ime jutte, aga relv lasi sinna, kuhu sihtisin.\nPostitatud: P Juuni 23, 2019 8:46 am\nKoolis lasketiirus pandi 90 datel hindele 22 lr laskma. Liivakotilt, lamades.\nÜhel klassivennal oli nigel suhe kõikide tiirurelvadega. Üritas hinnet päästa padruniotsaga märklehte augustades, aga paber rebenes, sai taas 2. Samas ülejäänud klass sai enam vähem hakkama.\nPostitatud: P Juuni 23, 2019 9:05 am\nHetkel toimub asi nii ,et 3 st 3 peab mustas olema ja ei miskit proovimise võimalust pole.\nPostitatud: P Juuni 23, 2019 9:10 am\nTiitR Kahjuks see korrigeerimise võimalus puudub, lähed kohale võtad võõra püssi, see peab sulle sobima kätte ja pead ka kirbuga sihtides 25m pealt tabama kõik kolm niimodi ,et mingit kontrolli ei toimu peale esimest lasku. Näed alles lõpus kuhu need kuulid siis reaalselt lendavad.\nPostitatud: P Juuni 23, 2019 9:36 am\nJa mis seal siis imelikku on- trenni tehakse mujal. Sa lähed ju eksamile, mille eduka sooritamise eelduseks on sinu oskus relvaga ümber käia ning märki tabada. Kas arvad, et keegi võtab tagataskust soovituse, milline aitab sinul eksamit sooritada... Mina soovitan minna tiiru ning harjutada.\nPostitatud: P Juuni 23, 2019 11:41 am\nimelikku polegi midagi, tuleb ikka harjutada veel jah! kuid püss ise tundus jube antiikne olevat, et võiks ikka tänapäeval olla ka tänapäeva varustus. Tiiru varustusega ei anna võrrelda! ja öeldi ka selgesõnaliselt ,et sellist nii vana lr22 te polegi enam kusagilt võtta ,et harjutada sarnase asjaga. Küsimus oli ,et kuidas kellegil läinud on selle laskmisega.\nPostitatud: P Juuni 23, 2019 1:45 pm\nAga seljuhul peab see püss enam-vähemgi ju jooksma, muidu kukkuksid kõik läbi?\nKuna mul tõesti aega pikalt möödas, siis ei mäletagi enam, palju neid laske sai sooritada, kuid minu teada said kõik meil rivis olnud noorsandid selle sel päeval sooritatud.\nPostitatud: P Juuni 23, 2019 2:30 pm\nEks kindlasti jookseb ka, lihtsalt vähe kogemust ja tundus kuidagi väga harjumatu see püss, kuna jahieksamiks sai treenitud optikaga ja korraliku varustusega mitte 100 a vanade püssidega. Eks tuleb sammud tiiru seada ja siis selgub juba, kas lihtsalt närv sees seal politsei eksamil või ei suudagi märki tabada.\nPostitatud: E Juuni 24, 2019 7:00 am\nKangesti tuttav jutt .Kunagi sai isegi foorumist uuritud sarnast laskmise asja.Seda küll käsirelvaga seoses.Jutud olid igasugused,relv vana ja ära hooratud,kõik kukuvad läbi.See pistol oli vana küll aga katse lasi ilusasti ära teha.Kõige suurem probleem oli selles,et Pärnus polnud käsirelvaga kuskil võimalik katsetada või trenni teha.Me sõbraga saime ühel politseiproual seelikusabast kinni ja käisime metsas,kivihunnikus lärtsutamas,et mingitki aimu saada.Tegelikult midagi hirmsat pole,kirp ja sälk ja ära kätt värista Mis sest,et vana,selle relvaga on sajad mehed eksami ära teinud.\nPostitatud: E Juuni 24, 2019 9:47 am\nLiitunud: T Apr 30, 2019 7:01 pm\nEksami tegin Haapsalus eelmine nädal, püss ja püstol.22 oli vana ja päästik hästi tundlik ,sihik oli diopter ( tiirudes seda ei pidavat olema väga). Enne eksamit käisin kaks korda tiirus proovimas.Tiirus anti kätte CZ millel suht sarnane päästik aga tunduvalt kergem kui see mis eksamil.Väga suur rõhk ohutusel( kuhu suunatud püss, näpu asend päästikust eemal jne).Püstol oli Glock päästik suht raske( võrreldes nendega mis mulle tiirus pakuti) , püstoliga samammoodi ohutus väga tähtsalt kohal. Mulle pandi salv alla kuulid( klickid) sisse ja pidin relva kahjutuks tegema.Eksami läbimiseks - Tunne relva , käsitle kindlalt ja ohutult ning lase külma närviga;)\nPostitatud: E Juuni 24, 2019 10:19 am\nEks kindlasti see närv paneb ka seal tudisema kergelt, asi selles ,et eelnevalt kulub ootamisele tund või 2 kusagil koridoris ja siis pääsed alles tegutsema. Rahvast oli üsnagi palju ei arvanud ,et nii palju. Sai ka täheldatud seda ,et korduslaskmisele saabus üsna arvestatav kogus inimesi, sellest ka tekkis huvi ,et kuidas kellegil läinud on. Eks tõsi ta ole ,et ilma harjutamiseta ei tule lihtsalt välja. Kirjalik eksam oli tehtud 3-5 minutiga ja siis sai oodata veel kunas rahvas liikuma hakkab. Kirjalikus ei ole midagi müstilist kui asi endale selgeks tehtud on.\nPostitatud: E Juuni 24, 2019 6:14 pm\nLiitunud: T Nov 09, 2010 3:31 pm\nEelmine aasta kukkusid 2tk 2korda tartus läbi. Läksid koos rakverre ja asi tehtud. Läbikukkujaid oli olnud palju aga mis neist saanud pole kursis. Eks järeldage ise\nPostitatud: E Juuni 24, 2019 6:35 pm\nJa mida sellest järeldama peab? Mina järeldan sellest seda, et mehed ei oska relva käsitleda ning Rakveres lihtsalt joppas. Kõik need jutud muldvanadest relvadest jne. ei kõlba karutagumikku isegi mitte. Kui sa sooritad B kategooria sõidueksami tänapäeval näiteks Toyotaga, siis järelikult BMW rooli sul ei ole asja...\nMina sooritasin omal ajal B kati Vaz 2103-ga- ühtegi lääne pilli ei tohiks ligidaltki kaeda...


1. Kuidas kaalust alla võtta Oluline on aidata meie näol välja näha õhuke ja kuju, samuti uks südamesse, mis näitab, kui palju te iseendast hoolite. Nii mõnigi inimene püüab leida näo kaalust alla võtmise viisi. Aga seni!?! Pundunud nägu, ümmargune nägu, lihavad põsed, kaelarihm jäävad kauaks meie juurde. Kuni naistele muret tekitamata Kes tahavad kaalust üsna palju alla võtta Kuid täna võin teile seda öelda Sa tead, kuidas kaalust alla võtta nägu (Kuidas kaalust alla võtta nägu), mille me täna toome. Su nägu on sale Kuni sa ise märkad\n2. Vähendage lihtsate süsivesikute, nagu valge riis, rafineeritud suhkur, suupisted, jäätis jne tarbimist, samuti töödeldud toitu. Mis sisaldab palju naatriumi Turse põhjustamine nii kehal kui ka näol Või see, kes kaotab vähese süsivesikusisaldusega (madala süsivesikute sisaldusega dieet) näo kaalu, on piirata kõrge süsivesikusisaldusega toitu. Ja pöörduge madala süsivesikusisaldusega dieedi poole ainult 14 päeva järjest, hakkame näo kaalulangetuse tulemusi selgemini nägema.\n3. Harjutage kõiki kehaosi Rusikareegel näomassi kaotamiseks on liigse rasva lahustamine näol. Mida me võime kaotada näokaalust tegevuste kaudu, mis ammutavad energiat liigsest rasvast Pideva treenimisega 15 minutit edasi Pulsis 130–150 lööki minutis, mis aitab tõhusamalt põletada liigset keha rasva ja põski. Kui seda tehakse umbes 30 päeva järjest koos lihtsüsivesikute tarbimisega. See aitab meil tõhusalt kaotada kaalu.\n4. Jooga näo rasva põletavale põserasvale See on väga lihtne viis kaalust alla võtta. Me lihtsalt teeme suu, dicks, põsed ja huuled. Seejärel kallutage pea tagasi. Kaela ja lõua venitamine, lae vaatamine, tehes 10 minutit, 15 korda päevas, hommikul ja enne magamaminekut 30 päeva jooksul, aitab oluliselt vähendada näomassi.\n5. Pinguldav massaaž Nii näo kaalu vähendamiseks. Kasutame lihtsalt näomassaaži tehnikat koos hommikuse kreemi ja magamaminekuga. Lihtsalt kandke kreem 5 olulist punkti näol on otsaesine, põsed, nina, lõug ja seejärel kasutage mõlemaid lõual. Suunake ja asetage templid mõlemale küljele. Seejärel kasutage pöidla järk-järgult Sõtku see V-kujuliseks. Siis, põskedele jõudes, masseeris see rohkem kuni otsmikuni. Seejärel kasutage pöidla järk-järgult Massaaž kuni juuksepiirini. See meetod on tehnika, mis nõuab meilt põskede soojendamist. Et aidata pingutada põselihaseid ja vähendada näo kaalu.\n6. Kuidas kaalust alla võtta, toome täna. See pole nii keeruline, eks? Kellel on muid toredaid viise, ärge unustage sosistada ka üksteisele öelda. Hmph !! Sest me kaotame koos näo kaalu ^^ hehe ^^


🟢 MACHINERY OÜ (14773317) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nMACHINERY OÜ: Tegevuslugu 28.05.2021\nMACHINERY OÜ alustas peaaegu 2 aastat tagasi, mil juhatuse liige A. F. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2 aastat. MACHINERY OÜ valdkond on muude üld- ja eriotstarbeliste masinate ja seadmete hulgimüük. Samas valdkonnas (EMTAK 46699) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 483 tükki, kes annavad tööd kokku 2273-le...\nMACHINERY OÜ: Sünnilugu 03.05.2021\nTallinna linna kandis toimetav ettevõte, MACHINERY OÜ sündis 2 aastat tagasi. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, MACHINERY OÜ peab selleni jõudmiseks veel 5 aastat aktiivselt tegutsema. Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma pani püsti A. F. . MACHINERY OÜ juhatuse liikme toolile istus tol ...\nMACHINERY OÜ on asutatud 1 aastat tagasi.\nAiron Fingling Juhatuse liige Logi sisse\nAiron Fingling Juhatuse liige (+372) 56261174


Paldiskis hukkus teelt välja sõitnud mikrobussi juht - Läänlane.ee\nPaldiskis hukkus teelt välja sõitnud mikrobussi juht\nKella 18.50 paiku sai politsei teate liiklusõnnetusest Paldiskis Sambla tänaval, kus mikrobuss Volkswagen Transporter oli teelt välja kraavi sõitnud. Sõidukit juhtinud 65-aastane mees hukkus sündmuskohal. Juht oli sõidukis üksinda.\nTäpsema surma põhjuse selgitab välja ekspertiis, kuid esialgsetel andmetel on alust arvata, et tegemist oli terviserikkega, teatas politsei.\nJuhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei välja menetluse käigus.\nTäna hommikul kella 7.20 paiku juhtus Tartumaal raske liiklusõnnetus, milles hukkusid kaks BMWs sõitnud meest.\nEsialgsetel andmetel liikus Jeep Grand Cherokeed juhtinud 69-aastane mees Elva suunas. Talle sõitis Tartu poolt vastu BMWd juhtinud 46-aastane mees. Seni teadmata asjaoludel sattus BMW külglibisemisse ning põrkas kokku vastu tulnud Jeep’iga. BMW sai kokkupõrkes tugeva löögi kõrvalistuja poolsele küljele, mille tagajärjel hukkusid selles autos nii juht kui 46-aastane kõrvalistmel kaasa sõitnud mees. Jeep’i juhtinud mees sai raskemalt viga ning viidi haiglasse.\nÕnnetus juhtus Nõo vallas sirgel ja muidu hea nähtavusega teelõigul, kus suurim lubatud kiirus on 90 km/h. Hommikusel ajal võisid mõnevõrra nähtavust piirata pistelised vihmahood, millest sai ühtlasi vihmamärjaks ja libedamaks ka sõidutee. Politsei selgitas sündmuskohal, et mõlema sõiduki rehvid vastasid kehtestatud nõuetele.\nRaske avarii üksikasjade selgitamiseks alustas politsei kriminaalmenetlust, milles selgitatakse muuhulgas ka BMW juhi kainud. Jeep’i juht oli kaine.\nLõuna prefektuuri operatiivjuht Ottomar Virk sõnas, et ka suvisel ajal ei tohi liikluses osalemist iseeneslikult võtta. “Auto juhtimine on tegevus, mis nõuab inimese täielikku tähelepanu ning oskust erinevaid ohte adekvaatselt hinnata ja ennetada. See tähendab ennekõike, et juht peab tunnetama hästi oma sõidukit, teadma selle tehnilist seisukorda ning valima lähtuvalt ilma- ja teeoludest sobiva sõidukiiruse. Liigsete riskide võtmine ja enda võimete ülehindamine võib kaasa tuua pöördumatud tagajärjed,” nentis ta.\nSel aastal on Eestis liiklusõnnetuses hukkunud 23 inimest, mullu samal ajal 32 inimest.\nPaldiskis hukkus teelt välja sõitnud mikrobussi juht added by Ivar Soopan on 3. juuli 2017


mida teha? 17.02.02 / Naistehaigused\nTere! Kui on voimalik, palun aidake mind. Nimelt minu probleemiks on pidevad alakohu valud. Mul on eemaldatud 5 aastat taasi parem munasari ja ka pool munasrast, kuna mul oli tsyst. Hiljem tuli mul tsyst ikka vasakusse munasarja ja kaisin pea igal kuul punkteerimisel. 2 kuud tagasi oli abort ja nyyd hakkasid paevad, aga vaga valulikud ja vaga,vaga vererohked. Kas see on normaalne. Kuna elan valjaspool eestit juba 3 aastat, pole suutnud siin gynekoloogile selgeks teha, mis mind hairib ja jne.\nKuna selgus, et tsyst oli vahepeal ara kadunud, siis arvasin, et muretsemiseks pole pohjust. Nyyd aga tugevad valud ja tundub, et oleks nagu mgarik vasemal pool, ehhki tsysti ju enam pole. Kas see on normaalne jakas on voimalik, et tsystist areneb moni halvaloomuline kasvaja, mida arst ei saa katsudes, silmaga tuvastada?\nkas peale aborti vererohke ja valulik menses on normaalne? tavaliselt on mul menses valulik, kuid mitte vererohke.\nKuidas peaksin arstile seletama oma muredest?\nLisan, et mu vanus 21 ja, et mingeid poletikke hetkel ei esine. Tanan.\nEtte tanades ja siit Hispaaniast tervisi saates Jane\nEsimene menses peale aborti võib tõepoolest olla tavapärasest erineva vereeritusega. Seda enam ,kui Teie menses taastus alles 2 kuud peale raseduse katkestamist. Vererohke ja valuline menses võib olla aga tingitud ka emakapõletikust.\nMunasarja tsüste on mitmesuguseid. Ilma teadmata, milline oli tsüsti histoloogia ei oska Teile vastata. Kindlalt healoomulised tsüstid tavapäraselt pahaloomuliseks ei lähe.\nPeaksite siiski kindluse mõttes tegema ultraheli uuringu, et välistada uuesti munasarja tsüsti teke. Kui tugevnenud valulikkus algas umbes 2 nädalat peale mensest, on võimalik ,et tegu on ovulatsiooni ajaga. Te olete 21 aastane ja Teil on ainult osa vasemast munasarjast. Soovitan kindlasti kasutada rasestumisvastaseid vahendeid, et vältida soovimatut rasedust. Soovitavalt pille, et vältida munasarja funktsionaalsete tsüstide teket, samuti vähendab pillide kasutamine menstruatsiooniaegset valulikkust.


Hilding Anders - kliendihaldur > Level up\nliitu Hilding Anders kollektiiviga.\nHilding Anders Group on Euroopa ja Aasia juhtiv voodite tootja\nJüri, Rae tehnopark\nTahad kaasa aidata hea une madratsite tootmisele? Meie juurest jõuab klientideni nädalas 27 000 madratsikatet ja kuus üle 4000 madratsi.\nKliendihaldurina on Sinu ülesanne\nklientide tellimuste sisestamine tellimussüsteemi;\nkaubale vajaliku transpordi tellimine;\nkauba väljastamisega seotud dokumentatsiooni haldamine;\nvajalik tugi ja meeldiv suhtlus klientidega.\nMeile meeldib, kui Sul on\nhuvi logistika ja kliendisuhtluse vastu;\nloogiline mõtlemine ja sa ei karda rutiini;\nkliendisuhtlusega seotud hea pingetaluvus;\nkasuks tuleb varasem kokkupuude ERP lahenduse ja/või laoarvestusprogrammiga.\nLiitu Hilding Anders tiimiga!\nvõimalust rakendada ja arendada oma erialaseid teadmisi;\nuuendustele avatud keskkonda, kus au sees on initsiatiiv ja vastutuse võtmine;\nvõimalust osaleda arendavates majasisestes projektides;\ntoredaid üritusi ning toetusi sportimiseks.\nPakume transporti tööle ja koju: Õismäelt, Mustamäelt, Lasnamäelt, Koplist, Maardust ja kesklinnast.\nvõi helista 6248099


Tenerife ja Fuerteventura 5.-12.03.2009 » Reisikirjad\nTenerife ja Fuerteventura 5.- 12.03.2009\nReisil käisid: Uku ja Kuido\nMAPS AND PICTURES CAN BE FOUND IN THE GALLERY\nLoodetavasti see reisipäevik annab Kanaaridele sattuvale linnuharrastajale head eestikeelset taustainfot kohalikest lendavatest vaatamisväärtustest. Lisaks leiab veebist palju ingliskeelseid reisipäevikuid, seega väga detailidesse ei lasku, vaid pigem edastan vabas vormis retke üldmuljeid. Galeriist leiduvatele kaartidele on märgitud tähtsamad vaatluskohad.\nKuigi Kanaari saartest on tulnud tüüpilise turistilõksu sünonüüm, on see Lääne-Palearktise linnustikust huvitunule siiski ahvatlev sihtkoht. Siin on mitmeid endeemseid linnuliike ja lisaks on siinsetes rannikuvetes võimalik näha pelaagilisi merelinde. Pikemal ja põhjalikumal linnuretkel on alati lootus mõne transatlantilise eksikülalise leidmiseks. Saartel on hea infrastruktuur ja odavlendude valik on suur, seetõttu on see piirkond lühivisiidiks väga sobiv. Kui kõige progressiivsemaid taksonoomiatrende mitte arvestada, siis on kõik Kanaari saarte endeemsed linnuliigid võimalik ära näha külastades kahte saart – Tenerifet ja Fuerteventurat. Mereliikide nägemiseks tasub ette võtta mõni laevaretk, kuid vaid sügisperioodil (august-november) kui merelindude kohtamise tõenäosus on suurem.\nKohalike liikide ja alamliikide taksonoomia on kaua olnud segane ja mingit ühtset seisukohta ei ole. Kõige segasemad lood on sinitihase, metsvindi, kanaari pöialpoisi ja punarinna taksonoomilise positsiooniga. Võib olla, et lähitulevikus tõstetakse väiksemate saarte (El Hierro, La Gomera, La Palma) alamliike liigi staatusesse ja WP birderitel tuleb saartele uus ring peale teha. Lisaks teadmisi kohalikest alamliikidest on suhteliselt vähe ja krüptiliste liikide potentsiaal suur. Kohalikku linnustikku kuuluvad kanaari väike-lehelind, kanaari kaelustäks, väike-tormilind, atlantise tormilind, kaelustrapp, lõuna-hõbekajakas on lisaks eelmainitud liikidele samuti ebaselge taksonoomilise positsiooniga. Tavalisele linnuvaatlejale nendesse teemadesse süvenemine käib üle jõu. Igatahes igal saarel kohalike alamliikidele keskendumine võib olla hea investeering tulevikku.\nTenerife on üllatavalt mitmekesise loodusega. Loorberi- ja seedrimetsad, kõrb, kultuurmaastik, kaljurannad mahuvad väiksele alale. Turismikeskuste ja banaanikasvanduste arendamine käib suure hooga ja see võib päris mitmed linnuliigid tulevikus ohtu seada. Näiteks kõrbealade kasutusele võtmine vähendab kohaliku jämejala alamliigi elupaiku. Inimtegevuse tulemusel on Kanaari saartel mitu linnuliiki juba välja surnud (näiteks kohalik meriski liik).\nLiiklemine on siin suhteliselt keeruline. Mägiteed (mis on linnuvaatlejale vältimatud) on käänulised ja aeglased. Lisaks osades piirkondades on väiksed teed halvasti tähistatud ja raskesti leitavad. Seega hea kaart ja täpsed paikadesse jõudmise juhised on olulised. Kuna saar on väike, siis eksimine lõpeb halvimal juhul pooletunnise seiklusega. Meie eksisime vaid ühel korral. Ilm on siin sõltuvalt kõrgusest väga varieeruv. Mägedes võib hommikuti olla väga külm. Loorberimetsades on tihti kogu päeva tihe udu, mis teeb vaatlemise raskeks. Nendel päevadel on loorberituvide leidmine võimatu.\nFuerteventura on tasasem saar. Domineerivad erinevad kuivad kõrbebiotoobid. Teed on on tihti pikad sirged ja liiklemine väga lihtne ja kiire. Linnupaikade leidmine on samuti lihtne, kui sul on head juhised. Ilm on siin sageli väga tuuline (saare nimi tõlkes “metsikud tuuled”) ja kuum.\nStrateegia ja tulemused\nEesmärk oli näha ära kõik võimalikud endeemsed liigid ja lisaks ka maksimaalselt palju alamliike. Merevaatamise osas suuri lootusi polnud, kuna aastaaeg oli ebasobiv. Kokku nägime 78 liiki, lisaks veel mitu C-kategooria liiki. Fuerteventural oli samal ajal ka üks lannuvart ja ameerika vihitaja, aga nendest saime info alles pärast retke. Teoreetiline võimalus oleks olnud näha ka kaljuvarblast, põhja-tormilindu ja mitmeid tavalisemaid liike (raudkull ja paljud kahlajad jäid nägemata). Kõik endeemid nägime ära ja neist valdava enamiku väga ilusasti.\nPaikade juhised otsisin kõik interneti abil. Isegi päris täpseid kaarte oli Birdforumis ja Travellingbirderis saadaval. Lisaks oli meil kaasas Clarke’i “Birds of Atlantic Islands” mis on väga hea raamat (staatus, biotoobid, rariteedid jm. oluline info).\nKohalikul sinitihasel ei ole eestikeelset liiginime. Olen nimetanud liigi meelevaldselt kanaari sinitihaseks ja see ei ole liigi ametlik nimi. Tihaste süstemaatikas olen jälginud “The Clements Checklist of Birds of the World, 6th edition”.\nEndeemsetele alamliikidele olen sulgudesse lisanud ka alamliigi epiteedi.\nKuido saab esimese liferi ennem kui Vantaa lennuväljale jõuame. Minu linnaosas elav kassikakk on taas lauluhoos. Pärast 6-tunnist “turistikirstus” lendamist jõuame Tenerife lõunapoolsele lennuväljale. Üritame lennujaamast ilma eelneva broneeringuta rendiautot leida, aga mingit odavamat varianti ei leia. Seega sõidame Aurinkomatkade bussiga Los Gigantesesse hotelli. Leiame rendiauto sealt (7 päeva – 150 eurot). Hea otsimise korral saaks ka odavamalt. Saame esimesed retkeliigid kirja. Kaelus-turteltuvi, tuuletallaja (ssp. canariensis), lõuna-hõbekajakas (ssp. atlantis), kanaari väike-lehelind, kodutuvi, musträstas (ssp. cabrerae), mustpea-põõsalind (ssp. heineken) ja pajuvarblane on siin arvukamad taustaliigid. Üllatusena leian keset Los Gigantese linna jalutades ühelt kaljueendilt kõrbepistriku istumas. Saame lindu ülevalt otse pähe vaadata. Seda liiki nii naeruväärselt lähedalt näha (ca 50 m) on suur joppamine. Teine üllatuslik vaatlus on naaberhotelli katusel istuv kaljukajakas. Seda liiki küll siin ei ootanud. Teeme homseks retkeplaani valmis ja vajume magama.\nKanaari väike-lehelind (Phylloscopus canariensis) laulu kuuleb kõikjal\nKanaari sinitihane (Parus teneriffae teneriffae) 1\nKõrbepistrik (Falco pelegrinoides) 1\nLõuna-hõbekajakas (Larus michahellis atlantis) 100 merel\nSuitsupääsuke (Hirundo rustica) 1\nKaljukajakas (Rissa tridactyla) 1 ad\nAtlantise tormilind (Calonectris diomedea) 100 merel, nähtud hotelliakanast\nSiidhaigur (Egretta garzetta) 2+1\nPajuvarblane (Passer hispaniolensis) kõikjal tavaline\nMustpea-põõsalind (Sylvia atricapilla heineken) /1\nTänaseks plaaniks on sinivindi leidmine. Enne Las Lajase laagripaika jõudmist teeme mägiteel peatusi ja näeme taas tüüpilisi taustaliike, nagu näiteks kanaari koldvint ja kanaari kiur. Las Lajase laagripaik on päris inimtühi ja sinivintide leidmine võtab 5 minutit. Lisaks on laagripaigas palju kanaari pöialpoisse, suur-kirjurähne (ssp. canariensis), kanaari sinithaseid ja kanaari koldvinte. Paik asub Vilaflori külast ca 10 km põhja suunas ja on lihtne leida. Kuido tahab kindlasti ka Hispaania kõrgema tipu otsas ära käia ja järgnevaks sõidame Pico Del Teidet (3718 m) vallutama. Tee Teide mäe jalamile läbib laavavälja. Viimati purskas vulkaan siin 1909. a. Väga huvitav maastik ja kindlasti üks Tenerife olulisemaid vaatamisväärsusi. Mäetippu jõudmine on tõeline väljakutse. Nimelt tuleb autoga mäetrammi parklasse sõita ja 25 eurot välja köhida. Seejärel sõidutatakse sind rõõmsate saksa pensionäridega trammis mäe tippu. Seiklus missugune! Sel ajal kui Kuido oma aklimatisatsioonivõimet testib, vahin mina kõrbemaastikus linde ja näen retke esimese lõuna-hallõgija (ssp. koenigi).\nSuundume edasi loode suunas. Montanae Samara lähistel näeme esimesed piiritajad ja pärast pooletunnist jõllitamist julgeme nad saarepiiritajateks määrata. Määramine on päris raske, kui tavalisi piiritajaid võrdluseks pole ja viimased piiritajad on nähtud rohkem kui pool aastat tagasi. Siiski saarepiiritaja on oluliselt saledama kehaehituse ja teravama sabahargiga. Kuigi Bird Guide väidab, et häälitsus ei erine piiritaja omast, tundub nende lindude häälitsus ikka totaalselt erinev. Palju kõrgem ja kriiskavam.\nErjose külas leiame vajaliku mägitee kergesti üles. See on üks parimaid kohti mõlema endeemse tuvi leidmiseks. Kohaliku selliga hispaania-inglise segakeeles suheldes saame vähemalt niipalju aru, et tee on ametlikult suletud ja vahele jäädes võib probleeme tulla. Sõidame teed mööda paarsada meetrit kuni keelumärgini ja edasi liigume jalgsi. Päevasel ajal tuvide leidmine on väga raske. Lisaks tuleb merelt suur udupilv ja hakkab tibutama. Udu on Erjoses pidev probleem ja tuvide vaatlemiseks tuleb valida selge ilmaga päev. Oleme nüüd kohaga tutvunud ja otsustame siia mõni päev varahommikul tagasi tulla. Järgmiseks otsustame üles leida Tenerife parima staiamiskoha – Punta Del Teno. Kasutame sinnajõudmiseks Masca külla viivat teed ja see polnud hea idee. Kuigi siinsed maastikud on väga maalilised, on see ülimalt aeglane, käänuline ja kitsas tee. Ei soovita. Ka Punta Del Teno tee on ametlikult suletud. Siiski turistid ja kohalikud sõidavad siin edasi-tagasi ja jälgime nende eeskuju. Koht on merelindude fännile väga sobilik. Kahjuks nüüd ei ole pelaagiliste liikide vaatlemiseks hea aastaaeg. Tiksume siinse majaka juures umbes 3 tundi ja parimaks vaatluseks on lähedalt mööduv suula vanalind. Atlantise tormilinde on Tenerife rannavetes palju ja nüüdki näeme neid paarsada.\nKanaari koldvint (Serinus canaria) 10+\nKanaari kiur (Anthus berthelotii) 10+\nKanepilind (Carduelis cannabina meadewaldoi) 4\nSinivint (Fringilla teydea) 10\nKanaari pöialpoiss (Regulus teneriffae) 5\nSuur-kirjurähn (Dendrocopus major canariensis)10\nPico Del Teide parkla\nLõuna-hallõgija (Lanius meridionalis koenigi) 1\nMonta Samara lähistel\nSaarepiiritaja (Apus unicolor) 100\nHiireviu (Buteo buteo insularum) 1\nPunarind (Erithacus rubecula superbus) 1 s\nSaarepiiritaja (Apus unicolor) 50\nPunta De Teno 14:30-17:50\nAtlantise tormilind (Calonectris diomedea) 150 +\nSuula (Morus bassana) 1” r N\nTäna läheb meil põhjapoolsest lennujaamast lend Fuerteventurale. Enne lennule minekut jõuame veel El Mirador De La Grimonas palma loorberituvid ära näha. See paik on kohe suure maantee servas ja siin selle liigi nägemine on vormistamise küsimus. Meil läks aega 4 minutit ja nägime linde ka istumas. Tüüpiliselt näeb loorberituvisid vaid paariks sekundiks lennus ja seejärel kaovad nad taas lehestikku. Lisaks näen merel lendamas retke ainukesed 3 väike-tormilindu. Kohvipausi pidav Kuido jääbki liigist ilma.\nLend Fuerteventurasse kestab umbes 1 tund. Saame kiirelt ka rendiauto organiseeritud (60 eur – 2 päeva, broneerimata).\nEsimese otsitava leiame hõlpsalt. Betancuria külasse sõites lendab isane kanaari kaelustäks meil auto eest läbi ja jääb teepiirdele istuma. Saame teda hästi vaadelda kuigi pildistamine ei õnnestu. Selle liigi leidmiseks ei pea nüüd eraldi Las Salinases olevasse kohta sõitma.\nBetancurias üritame leida kanaari sinitihast, kuna siin elab Fuerteventura alamliik ssp.degener. Linnu otsimine võtab ligi tunni. Lõpuks leian ühe toitu kandva vanalinnu. Linnu pesa asub vana kivihoone seinas. Küla kohal tiirleb kääbuskotkas ja Kuidol järjekordsest liferist hea meel.\nViimase valguse kasutame Catalina Garcia järve vaatlemiseks. Koht on päris kokku kuivanud, kuid saame siit head liigilisa. Iga väiksemgi siseveekogu on siin lindudele magnet.\nÖöbima sõidame Morro Jablesse, kus Fuerteventural puhkusel olev Kuido ema meile suurt külalislahkust osutab ja meid lahkesti oma hotellikorterisse majutab. Lisaks toidab kõhu ka täis. Tänu Kuido ema suurele organiseerimistööle hoiame hotelli otsimisega aega oluliselt kokku. Suured tänud Sirjele!\nBerberi kivikana (Alectoris barbara) 1 h – kuuldud pimedas. See liik on Tenerifel A-kategooria liik (loodusliku päritoluga), kuid Fuerteventural arvatavasti kunagi sissetalutud ja C-kategoorias.\nEl Mirador De La Grimona\nPalma loorberituvi (Columba junoniae) 4\nVäike-tormilind (Puffinus assimilis baroli) 2\nRonk (Corvus corax tingitanus) 5\nKõnnu-väikelõoke (Calandrella rufescens polatzeki) kõrbemaastikus massiliselt\nBerberi kivikana (Alectoris barbara) 1 nähtud mäenõlva kohal lendamas\nKanaari kaelustäks (Saxicola dacotiae) 1/\nKanaari sinitihane (Parus teneriffae degener) 1 kannab toitu pessa\nTurteltuvi (Streptopelia turtur) 3\nKääbuskotkas (Hieeraetus pennatus) 1\nTuuletallaja (Falco tinnunculus dacotiae) 10\nPunarind (Erithacus rubecula) 1\nSametpea-põõsalind (Sylvia melanocephala) 2\nVäike-lehelind (Phylloscopus collybita) 1\nKanepilind (Carduelis cannabina harterti) 1/1\nOhakalind (Carduelis carduelis parva) 2\nRandpiiritaja (Apus pallidus brehmorum) 1\nTulipart (Tadorna ferruginea) 8\nVäiketüll (Charadrius dubius curonicus) 6\nMustjalg-tüll (Charadrius alexandrinus) 8\nKarkjalg (Himantopus himantopus) 5\nLauk (Fulica atra) 30\nTait (Gallinula chloropus) 3\nVaenukägu (Upupa epops) 1\nKõnnu-põõsalind (Sylvia conspicillata) 4\nSiidhaigur (Egretta garzetta) 1\nLeeterüdi (Calidris alba) 1\nTäna on programmiks Fuerteventuralt teise endeemi – kraetrapi – leidmine. Lisaks on sihtmärkidena soolas veel muidki häid kõrbeliike. Hommik on taas järjekordne vedamine. Saame umbes tunni ajaga kõik kõrbest otsitavad targetid kätte. Mõni sell on trapi otsingutele kulutanud siin kaks päeva. Esimese trapi leian 20 minutiga. Sellel linnul on jalg vigane, jookseb longates. Lisaks kaugemal tegutseb veel kaks isendit. Peagi kuulen ka omapärast mustkõht-vurila häälitsust ja meie lähistelt läheb lendu kaks lindu. Näeme mitmeid vurilaid veel ülelennul ja kolm lindu lasevad end autoaknast päris lähedalt vaadelda. Järgmiseks leiame kõrbejooksurid ja jämejalad, keda saame taas väga ilusasti vaadelda. Kuna kõrbest on saadud täiskomplekt, läheme muid linnualasid läbi vaatama. Embalse De Los Molinos on teine suurem siseveekogu Fuerteventural ja suundume sinna. Teel näeme retke ainukesed kõrbeleevikesed. Linnujärvel on palju tuliparte ja järve kohal lendavad kaks raipekotkast. Jõesängis laulavad kaks kanaari kaelustäksi ja saan neid nüüd ka pildistada. Ühe tee ääres poseerib meile berberi kivikana. Istub kivi otsas ja häälitseb aktiivselt. Tavaliselt on see liik peiduline, eriti päevakuumuses.\nLas Salinases on väike laguun, kust saame mõned kahlajaliigid nähtud.\nLas Lajitas on loomaaed ja selle ümbruses on natuke kõrgemat taimestikku kust võib talvituvaid ja rändepeatusel olevaid värvulisi leida. Näemegi palmide vahel mõned laulurästad. Lisaks on siin pühaiibiste metsistunud populatsioon (umbes 5 paari) ja näeme neid 5 isendit. Jätkame korrumpeerunud maiguga linnuvaatlemisega ja järgnevaks liigiks satub binokli vaatevälja aed-lasuuramadiin. Hea, et Clarke raamatut ennem lehitsenud olin ja leidsin õige liigi raamatust lihtsalt üles. Muidu oleks päris hämmingus olnud, et kes see elektrisinine pudin on. Mainin siinkohal, et C-kategooria liike me oma retke liiginimistusse ei lisa.\nÕhtu viimased vaatlused teeme Playa De Sotavento’s. See koht on Fuerteventural parim koht kahlajate, haigrute ja saksa nudistide nägemiseks. Viimaseks mainitud objektidele me küll ei keskendunud, kuigi kajakaparvi läbi kammides tselluliiti ikka objektiivi ette jääb. Kui tahate päikekummardajate liigset huvi vältida, siis minge mööda kõrvalteed Playa De Sotavento lõunaotsa. See on ka parim linnuala, mujal on häirimisfaktor suurem. Õige kohani viib Casas Risco Del Paso tee (silt suurelt maanteelt lihtsalt nähtav).\nRaipekotkas (Neophron percnopterus) 1 ad\nCosta Calma tasandikud\nJämejalg (Burhinus oedicnemus insularum) 3\nKõrbejooksur (Cursorius cursorius) 6\nMustkõht-vuril (Pterocles orientalis) 20\nKraetrapp (Chlamydotis undulata) 1+2\nKõnnu-väikelõoke (Calandrella rufescens polatzeki) tavaline\nTait (Gallinula chloropus) 8\nKõrbeleevike (Bucanetes githagineus) 2\nVaenukägu (Upupa epops) 3\nTulipart (Tadorna ferruginea) 68” + 7 pull\nMetstilder (Tringa ochropus) 1\nHeletilder (Tringa nebularia) 1\nTumetilder (Tringa erythropus) 3\nVihitaja (Actitis hypoleucos) 4\nRaipekotkas (Neophron percnopterus) 1”1’\nKanaari kaelustäks (Saxicola dacotiae) 3\nLauk (Fulica atra) 1\nRaipekotkas (Neophron percnopterus) 2”\nBerberi kivikana (Alectoris barbara) 1\nPlüü (Pluvialis squatarola) 3\nKivirullija (Arenaria interpres) 3\nVihitaja (Actitis hypoleucos) 2\nSoorüdi (Calidris alpina) 1\nVäikekoovitaja (Numenius phaeopus) 1\nTutt-tiir (Sterna sandvicensis) 1\nPiilpart (Anas crecca) 2\nHallhaigur (Ardea cinerea) 4\nLaulurästas (Turdus philomelus) 5\nAed-lasuuramadiin (Uraeginthus bengalus) 2\nPühaiibis (Threskiornis aethiopicus) 5\nLuitsnokk-iibis (Platalea leucorodia) 3 – 1 värvirõngastega\nSalenokk-kajakas (Larus genei) 2\nTõmmukajaks (Larus fuscus graellsii) 40\nTutt-tiir (Sterna sandvicensis) 300\nVäikekoovitaja (Numenius phaeopus) 12\nSuitsupääsuke (Hirundo rustica) 10\nLeeterüdi (Calidris alba) 13\nSiidhaigur (Egretta garzetta) 8\nAtlantise tormilind (Calonectris diomedea) 40\nSinikael-part (Anas platyrhynchos) 1 kuuldud öösel hotelliaknast\nKuido jääb hommikul hotelli pereüritusele, mina lähen foto-ambitsioonidega Costa Calma kõrbesse. Tundub, et eilne hommik oli tõsine vedamine, kuna täna samal alal liikudes ei näe ühtegi head kõrbeliiki. Lõpetan siin ja suundun Playa De Sotaventosse. Tee ääres näen retke ainukesed veisehaigrud. Suur tutt-tiirude parv on väga lähedal ja saan parve korralikult vaadelda. Väga ilus vaatepilt. Lisaks tutt-tiirudele on jõugus ka jõgitiire ja 5 kaljukajakat. Paljud tutt-tiirudest on rõngastatud. Pakime hotellis asjad kokku ja jõuame enne lendu veel natuke vaadelda. Raiskame oma aega taas “plastikliikidele”. Morro Jables meie hotelli läheduses (Stella Canaris Gardens loomaaia kõrval, majaka lähistel) pesitseb järgmine C-kategooria liik – munkpapagoi. Linnud pesitsevad Morro Jable peatänaval palmides. Kõrgel palmivõrades näeb nende pesakolooniaid ja vahel pistab mõni lind pesaaugust ka pea välja. Linde sagib edasi-tagasi ja teevad kõva kisa. Lisaks näeme siin ka paar kaeluspapagoid. Kohustuslik ring Catalina Garcia järvel toodab retke nimekirja uue liigina räästapääsukese.\nLend tagasi Tenerifele on taas sujuv ja jõuame õhtuks Pico Del Inglesi lootuses teine endeemne tuviliik kirja saada. See koht on kanaari loorberituvi vaatlemiseks Tenerifel vist parim koht. Lisaks on siinsed vaated väga võimsad. Juba ainuüksi maastiku pärast tasub siia kindlasti tulla. Pärast 10-minutilist ootamist näebki Kuido väga lähedalt ühe isendi möödalennul. Mina magan hetke maha ja lindu ei näe. Ja taas ründab merelt suur udu mis enam ei haju. Tuleb operatsioon lõpetada ja pean liigi Erjosest leidma või siia tagasi sõitma. Lohutusauhinnana näen kohaliku metsvindi alamliigi. Näeb natuke naljakas välja. Hotellini on kahetunnine sõit.\nJõgitiir (Sterna hirundo) 7\nKaljukajakas (Rissa tridactyla) 5\nLeeterüdi (Calidris alba) 2\nTutt-tiir (Sterna sandvicensis) 200\nKõnnu-põõsalind (Sylvia conspicillata) 2\nCosta Calma teerist\nVeisehaigur (Bubulcus ibis) 2\nMunkpapagoi (Myiopsitta monachus) 40\nKaeluspapagoi (Psittacula krameri) 2\nKanaari sinitihane (Parus teneriffae degener) 1\nRäästapääsuke (Delichon urbicum) 4 p\nHeletilder (Tringa nebularia) 3\nKarkjalg (Himantopus himantopus) 2\nTumetilder (Tringa erythropus) 1\nKanaari loorberituvi (Columba bolli) 1\nMetsvint (Fringilla coelebs canariensis) 1/1\nÄrkame suhteliselt hilja. Esimese asjana loen hotelliaknast vaadeldes merel lendavad tormilinnud kokku ja siis suundume Erjosesse (Los Gigantesest 30 min sõit). Erjose mäest autoga üles sõites näeme tee servas binoklikandjat vantsimas. Kui selgub, et tegemist meie “liigikaaslasega”, siis võtame selli peale. Selgub, et tegemist soome linnumehega, kes Turust pärit. Minule ju peaaegu kodukandi inimene. Timo pole veel kumbagi tuviliiki kirja saanud, seega meil on ühine eesmärk. Parim koht tuvide ootamiseks on Erjose külast 4,5 km kaugusel olev suur kaljurahn. Kuna retkepäevikute põhjal on paljud linnumehed sinna autoga sõitnud, siis teeme ka ise nii. Muidu jõuaksime sinna liiga hilja. Tee on päris heas korras ja mingit liiklust seal pole. Hiljem näeme vaid matkajaid siin kõndimas. Kuigi varahommik on päris selge, hakkab paari tunni pärast taas udu tekkima. Enne suurema udu tekkimist näeme 4 palma loorberituvi ja Timo saab vähemalt ühe liferi. Siis läheb ilm nii hulluks, et loobume, ja läheme tagasi Erjosesse. Kohalikud tiigid on päris linnutühjad. Teeme kohalikus restos lõuna ja Timo sõidab bussiga tagasi hotelli pere juurde. Kuna ilm paraneb natuke, siis otsustame Kuidoga tagasi minna mulle kanaari loorberituvi otsima. Oleme vaatluskoha juures paarkümmend minutit ootanud kui meie nina alt lendabki oodatud liik välja. Kuigi näeme liiki tüüpiliselt vaid mõned sekundid on määrang selge. Triibuline saba on palma loorberituvi valgetipulisest sabast hõlpsalt eristatav. Lisaks on palma loorberituvi üldvärvus ruskepruun, mitte tumehall. Nüüd on ka minul kõik Tenerife endeemid käes ja järgnevad poolteist päeva on meil vabakava. Staiame Erjoses ja Santiago Del Teides natuke aega röövleid ja näeme palju hiireviusid.\nAtlantise tormilind (Calonectris diomedea) 205\nPalma loorberituvi (Columba junoniae) 6\nHiireviu (Buteo buteo insularum) 8\nMetsvint (Fringilla coelebs canariensis) 10\nKanaari koldvint (Serinus canaria) 20\nSaarepiiritaja (Apus unicolor) 70\nTait (Gallinula chloropus) 2\nLauk (Fulica atra) 5\nRohevint (Carduelis chloris aurantiiventris) 1\nHiireviu (Buteo buteo insularum) 4\nRonk (Corvus corax tingitanus) 10\nTuuletallaja (Falco tinnunculus canariensis) 6\nKuido jääb hotelli rõdule staiama ja mina teen 1,5-tunnise sõidu Punta Del Teno staiamispaika. Lootused on kõrged, aga tulemused kehvad. Ainuke torunina, keda näen, on Atlantise tormilind, kes on küll väga arvukas. Lisaks näen ühe määramata tormilinnu kes on tõenäoliselt põhja-tormilind.\nÕhtupoolikul käime Kuidoga paaril golfiväljakul. Golfiväljakud on saarel head rarimagnetid ja saarel olles tasub neid alati külastada. Sissepääsuga on ebaselged lood. Keegi pole maininud, et osadele väljakutele kõrvalisi inimesi ei lasta, kuid Los Americas Golf’ilt aeti Kuido minema. Tõhusalt administraatoritele auku pähe rääkides ei peaks sissepääsuga probleemi olema. Kuna enamik siinsetest mängijatest on vanemas eas ja mitte parimas vormis, siis on golfipalli trajektoori väga raske ette ennustada. Kui see ristub väljakul ringi uitava linnuvaatleja peaga, siis on väljaku omanikel suur jama. Seega on täiesti arusaadav miks me teretulnud polnud. Igatahes kahjalatest olid väljakud päris tühjad ja ka tiike oli väljakutel vähe. Lootsime enamat, kuigi paar liiki oma nimekirja siiski saime. Ööhaigrust jäi Kuido ilma kuna ta juhatati väljakult enne minema kui talle liigi leidmisest teatada jõudsin. Golfiväljakutel on ka igasuguseid kahtlase päritoluga linde (kindlasti E-kategooria). Meie nägime kühmnokk-luike, mustluike, pühaiibist (ei pesitse Tenerifel) ja vileparte.\nEnne hotelli minekut üritame Vilaflori ümbruses kaljuvarblast leida. Selle liigi leidmine on alati raske ja peale ühe halltsiitsitaja midagi asjalikku me ei näe. Kõva tuul segab vaatlemist. Leiame ka ligipääsu Embalse De Abanale, aga peale lõuna-hõbekajate siin muid liike pole. Tõenäoliselt kasutavad kajakad seda reservuaari ööbimiskohana.\nPunta Del Teno 7.45 – 10.00\nAtlantise tormilind (Calonectris diomedea) 590 r N\nKaljukajakas (Rissa tridactyla) 1” r N\nKõnnu-põõsalind (Sylvia conspicillata) 1 h\nLos Americas golfiväljak\nTait (Gallinula chloropus) 8 + pesa\nSiidhaigur (Egretta garzetta) 4\nOhakalind (Carduelis carduelis parva) 4\nViupart (Anas penelope) 1/\nÖöhaigur (Nycticorax nycticorax) 1’\nJõgivästrik (Motacilla cinerea) 7\nLos Palos golfiväljak\nHalltsiitsitaja (Miliaria calandra) 1\nJõgivästrik (Motacilla cinerea) 2\nEnne kojulendu jõuame veel kaks golfiväljakut läbi käia. Parimaks vaatluseks jääb Golf De Suri väljaku põhjaservas oleval kõrbealal nähtud berberi kivikana.\nVihitaja (Actitis hypoleucos) 1\nVäiketüll (Charadrius dubius curonicus) 1\nSiidhaigur (Egretta garzetta) 2\nJõgivästrik (Motacilla cinerea) 4\nGolf De Sur golfiväljak\nJõgivästrik (Motacilla cinerea) 5\nHallhaigur (Ardea cinerea) 1\nSiidhaigur (Egretta garzetta) 3


Taotlege USA viisat | Õpilasviisa - Eestis (Estonian)\nAsute siin: Avaleht / Õpilasviisa\nViisade kirjeldused ja nõuded\nUSA võtab meeleldi vastu välisriikide kodanikke, kes tulevad Ameerika Ühendriikidesse õppima. Enne viisa taotlemist peavad kõik õpilasviisa taotlejad saama vastavalt koolilt või programmilt kinnituse vastuvõtu kohta. Kui isik on vastu võetud, annavad haridusasutused igale taotlejale vajaliku kinnitusdokumendi, mis tuleb õpilasviisa taotlemisel esitada.\nSee on kõige tavalisem õpilasviisa tüüp. Vajate F-1-viisat, kui soovite osaleda akadeemilistes õpingutes Ameerika Ühendriikides heakskiidetud koolis, nt akrediteeritud USA kolledžis või ülikoolis, eragümnaasiumis või heakskiidetud inglise keele õppeprogrammis. F-1-viisat vajate ka siis, kui teie õppekursused kestavad üle 18 tunni nädalas.\nVajate M-1-viisat, kui soovite osaleda mitteakadeemilises või kutseõppes või koolitusel USA asutuses.\nLisateavet nende viisade ja õppimisvõimaluste kohta USA-s leiate Education USA veebisaidilt.\nUSA seaduste kohaselt ei tohi välisriikide õpilased õppida riiklikes põhikoolides (lasteaiast kuni 8. klassini) ega riigi finantseeritavates täiskasvanute koolitusprogrammides. Seetõttu ei väljastata F-1-viisasid õpinguteks sellistes koolides.\nF-1-viisa võib väljastada õpinguteks riigigümnaasiumides (9.-12. klass), kuid õpilane tohib seal õppida kuni 12 kuud. Kool peab ka I-20-vormil märkima, et õpilane on maksnud subsideerimata õppemaksu ning kirjas peab olema ka summa, mille õpilane on tasunud.\nLisateavet F-1-viisade juriidiliste nõuete kohta leiate Riigidepartemangu veebisaidilt.\nMärkus. A-, E-, F-2-, G-, H-4-, J-2-, L-2-, M-2- või muu tuletuslik mitteimmigrandiviisa võidakse väljastada õpinguteks riiklikes põhikoolides ja gümnaasiumides.\nÕpilaste abiteave USA kooli leidmisel\nSoovitame õpilastel, kes soovivad õppida Ameerika haridusasutuses, võtta ühendust saatkonna haridusnõustamiskeskusega aadressil http://www.eac.ttu.ee/.\nF- või M-viisa taotlemiseks peate esitama järgmised dokumendid.\nUSA kooli või programmi heaks kiidetud I-20-vorm.\nFinants- ja mis tahes muud dokumendid, mis võivad teie taotlusele kasuks tulla ning mis on usaldusväärsed tõendid selle kohta, et teil on juba olemas finantsvahendid, mis katavad teie esimese õpinguaasta kulud, ning et teil on juurdepääs finantsvahenditele, millest piisab USA-s kogu ülejäänud ajal toimuvate õpingute rahastamiseks. M-1-viisa taotlejad peavad tõestama, et suudavad tasuda kõik õppe- ja elamiskulud kogu planeeritud viibimisaja ulatuses.\nAbikaasad ja/või alla 21-aastased vallalised lapsed, kes soovivad koos põhiviisa omanikuga USA-sse sõita ning viibida seal sama kaua kui põhiviisaomanik, peavad taotlema tuletuslikke F- või M-viisasid. F- või M-viisaomanike vanemate jaoks tuletusviisad puuduvad.\nPerekonnaliikmed, kes ei kavatse USA-sse koos põhiviisaomanikuga elama jääda, vaid soovivad teda puhkuse ajal külastada, võivad taotleda külastusviisat (B-2-viisa).\nAbikaasad ja ülalpeetavad ei tohi USA-s tuletuslike F- või M-viisadega töötada. Kui teie abikaasa/laps kavatseb tööle asuda, peab abikaasal olema vastav tööviisa.\nTaotlejad, kellel on ülapeetavad, peavad esitama:\nõpilase seost abikaasaga ja/või lapsega puudutavad tõendid (nt abielu- ja sünnitunnistused)\nSoovitatav on, et perekonnaliikmed esitavad viisataotlused ühel ajal. Kui aga abikaasa ja/või laps esitab viisataotluse hiljem eraldi, tuleb neil esitada õpilasviisa omaniku passi ja viisa koopia ning ka kõik muud vajalikud dokumendid.\nValikuline praktiline koolitus (Optional Practical Training; OPT)\nF-1-viisa omanikel võib olla võimalus jääda kuni 12-kuulisele valikulisele praktikale, kui nad on täitnud kõik nõuded (v.a väitekirjade või muu taolise kaitsmine) kooli lõpetamiseks või pärast kogu õpingute lõppu. OPT seisab õpilase akadeemilisest tegevusest eraldi, OPT-i ei arvestata tavaliselt õpilase akadeemilise programmi aja ja õpingute lõppkuupäeva esitamisel. Õpilastel, kes taotlevad OPT-i jaoks F-viisat, võib I-20-vormil olev algne õpingute lõppkuupäev juba möödas olla. Siiski peab heakskiidetud kooli esindaja I-20-vormile märkme tegema, et kinnitada õpilase OPT-programmis osalemist, mis ületab õppeperioodi normaalaja. Õpilasel peab olema ka tõend, et USA kodakondsus- ja migratsiooniamet on tema praktilise koolitusprogrammi heaks kiitnud ning taotlus on ootel. Tõend esitatakse kas heakskiidetud tööloadokumendina (Employment Authorization Card) või I-797-vormina, millel on näidatud, et tema OPT-programmis osalemise taotlus on menetlemise ootel.\nÕpilasviisade kehtivus pärast õpingute vaheaega\nÜle viie kuu õpingutest eemal viibinud õpilased peavad uut F-1- või M-1-viisat taotlema, et pärast USA-s väljaspool viibimist taas koolis õpinguid alustada. Lähema selgituse leiate altpoolt.\nAmeerika Ühendriikides viibivad õpilased\nImmigratsiooniseaduse kohaselt võib õpilane (F-1- või M-1-viisaga) kaotada oma staatuse, kui ta viie kuu jooksul alates koolist või programmist lahkumisest õpinguid ei jätka. Kui õpilane kaotab viisastaatuse ja kui USA kodakondsus- ja migratsiooniamet tema staatust ei taasta, ei saa õpilane oma F- või M-viisaga ka tulevikus USA-sse naasta. Lisateavet leiate USCIS-I veebisaidilt. Sealt leiate ka mitteimmigrandistaatuse pikendamise/muutmise I-539-vormi, et staatuse taastamist taotleda.\nÕpilased – naasmine Ameerika Ühendriikidesse pärast välismaal viibimist\nÕpilased, kes lahkuvad USA-st õpingute ajal viieks või enamaks kuuks, võivad oma F-1- või M-1-staatuse kaotada. Staatus jääb kehtima, kui nende välismaal viibimine on seotud õpingutega. Enne reisi peaksid õpilased määratud kooli ametnikelt küsima ja kontrollima, kas nende tegevus välismaal on seotud õpingutega.\nKui USA-sse naasev õpilane, kes on olnud üle viie kuu väljaspool USA-d õpingutest eemal, esitab tolli- ja piiriteenistuse immigratsiooniinspektorile USA sissepääsupunktis varem kasutatud mitteaegunud F-1- või M-1-viisa, võib immigratsiooniinspektor õpilasele sissepääsu USA-sse mittesobiva mitteimmigrandiviisa tõttu keelata. Tolli- ja piiriteenistus võib ka viisa tühistada pärast seda, kui on andnud õpilasele loa sissepääsu avaldusest loobuda. Seetõttu peaksid õpilased, kes on õpingutest üle viie kuu õpingutega mitte seotud põhjustel eemal olnud, enne USA-sse õpingutele naasmist USA saatkonnas või konsulaadis uue viisa taotlema.


Homepage Me ravime psoriaasi Türgis\nNaharavi sooduspakett psoriaasihaigele Narva-Jõesuu Sanatooriumis. eesti keeles vene keeles. Eesti Psoriaasiliit. Kui Teil diagnoositi psoriaas, siis soovitame: - täita kõiki dermatoveneroloogi poolt ettekirjutatud ravijuhiseid, ravimite mittesobivuse korral teatada sellest raviarstile. - informeerida diagnoosist oma perearsti.Psoriaasi loetakse vahel ka endokrinoloogiliste haigustega seotuks (ainevahetushäired). Pisut vähem kui 1/3 psoriaasihaigetest põeb depressiooni. Psoriaasi täpsed seosed ja riskitegurid ja eelsoodumus pahaloomuliste kasvajate tekkes on vaidluse all. Psoriaasi on mitut tüüpi ja alatüüpi. Etioloogia on ebaselge. Võib-olla .Olen selle jubeda haigusega kimpus juba 11 aastat.Ei aidanud ka Tartu Nahahaiglas tohterdamine, kus minu arstiks oli professor Elberg.Veidi paremaks läks, pärast aga jätkas samas vaimus.Küll oleks tore kui keegi annaks head nõu , kuidas vabaneda sellest haigusest.Nõu saab anda inimene.Mehed ja naised on võrdselt haaratud, kuigi lapseeas esineb haigust tüdrukutel rohkem kui poistel. Psoriaasi avaldumist ja haiguse edasist kulgu mõjutavad tugevalt elukeskkondlikud tegurid. Psoriaasi avaldumine võib olla väga erineva raskusega – kergest, üksikute kolletega vormist kuni raskete vormideni, kus haaratud .Hariliku psoriaasi kreem, mis sisaldab salitsüülhapet Abi · Helix August 12, 2016 psoriaas ALL. Ps aeruginosa tsüstilised ruumid täidavad selle eelise nahahooldustoodete valimisel. Isikud, kes saavad turustajad, registreerivad 6i inimesi. Marjoramiõli on valuvaigistav.\n-> psoriaasi ravi peas\nMe ravime psoriaasi Türgis:


NATO peasekretär Jens Stoltenberg pani Macroni paika\n13:07 30. Oktoober 2020\n19:05 14.11.2018 lühendatud link\nJens Stoltenberg tõestas, et tal võib küll mäluga probleeme olla, kuid tema lõhnatajuga on endiselt kõik korras. Oma peremeest ta tunneb. Ilma Pentagonita ei kõlba nad oma Pariisis millekski ja nad pole ka midagi väärt.\nMidagi läks selle paljukiidetud Lääne solidaarsusega väga valesti. Alguses tahtis Macron iga hinnaga Ameerika Ühendriikidest sõltumatut Euroopa armeed, et see kaitseks teda muuhulgas ka Ühendriikide eest. Nüüd on ka NATO peasekretär Stoltenberg kohal. Kus te nüüd aadlimeeste sekka kipute, kui 2011. aastal ei saanud te isegi Liibüaga hakkama. Ühesõnaga, pani Macroni kogu tema võitlusvaimuga paika.\nStoltenberg võttis NATO-lt vastutuse Liibüa operatsiooni eest >>\nÜtles, et mäletab, kuidas Prantsusmaa ja Suurbritannia tahtsid Muammar Gaddafi vastu sõjalist operatsiooni läbi viia, kuid Ameerika Ühendriike koos alliansiga seal ei mäleta. See-eest mäletab, mis sellest välja tuli. Lõpuks olid seal kõik kohal.\n"Kui kohtusime Pariisis lõpliku otsuse tegemiseks, siis NATO-t laua taga ei olnud. Hiljem mõistsime, et vajame NATO ja USA juhtimisstruktuuride ja sõjaliste võimekuste abi," pani Stoltenberg esmakordselt vähemalt midagigi oma Euroopa partnerite, mitte Venemaa süüks.\nTa ise oli tol ajal Norra peaminister ja toetas samuti Liibüa-vastast agressiooni. Mille eest teda hiljem toetati peasekretäri ametikohale saamisel. Ja nüüd püüab ta pühalikult auvõlga tasuda ja Põhja-Atlandi ühtsusest kinni pidada.\nSeetõttu süüdistabki eurooplasi, et ilma Washingtonita ei suutnud nad isegi Liibüat korralikult puruks lüüa. Väidetavalt Washington ise ei kavatsenudki seda teha, kuid viienda artikli tõttu tuli tal Džamahiriale tuupi teha. Ja siin on siis Macroni tänu, kasvata endale kõigepealt habe ette.\nStoltenbergil on mäluga nagu on. Kui Clinton rumalalt lõõpis: "Me tulime, nägime ja surnud ta oligi," tahtis ta Caesari ja mitte presidendina välja paista. Tema "meie" tähendas tal Ühendriike, mitte Euroopa partnereid.\nJa kui nad iseseisva otsuse tegidki, siis ainult USA pakutud kahest variandist valides. "Kes pole meiega, on meie vastu." Seepärast ei pidanudki ameeriklased tingimata istuma Pariisis selle laua taga, kui seal olid juba kõik Stoltenbergi-sugused.\n"Muidugi peaks Euroopa mõnikord suutma midagi ka ilma Ameerika Ühendriikideta ära teha. Kuid ta on suurriik ja sageli ei saada ilma temata hakkama," andis peasekretär mõista, et tal võib küll mäluga probleeme olla, kuid tema nina on endiselt korras.\nPeremehe tunneb ta iga kell ära. Sõnum oli selge: millekski te Pentagonita ei kõlba ja ilma temata pole te midagi väärt.\nMuide, kulude kohta. Pole juhus, et ta ei kõnelenud mitte kohe pärast Macroni, vaid paar päeva hiljem, pärast Trumpi ja tema pöördumist liitlaste poole: "Makske või kaitske end ise, kuidas oskate." Ja nüüd märkis NATO peasekretär, kuidas nad ise seda suudavad.\nNeed aga võivad vastu väita, et see juhtus juba ammu ja Liibüas. Nüüd käib Liibüa juba nende oma kodus. Ja kui Stoltenbergist rääkida, siis on see nende oma viga.\nTemast räägiti, et ta on segase jutuga ja NATO ajaloo kõige hullem peasekretär. Kuid nüüd tõestas ta, et kord võib ka luuavarrest pauk tulla. Tõsi, omade pihta.\npoliitika, kaitse, julgeolek, EL, NATO, Pentagon, Emmanuel Macron, Jens Stoltenberg, Prantsusmaa, USA


Avaleht » Loomad » Mutid\nSee helipõhine tõrjevahend saab oma tööks vajaliku energia päikesest. Seade tekitab madalsagedusvibratsioone maapinnas, mis peletab eemale mutid ja teised kaevuvad loomad ning põlluhiired. 15 kuni 20 sekundilise intervalliga tekita..\nHelipõhine mutipeletaja tekitab regulaarse intervalliga maapinnas võnkeid, mis on äärmiselt ebameeldiv muttidele ja teistele närilistele ning sunnib loomad ümber asuma teistele aladele. Selle käigus loomade tervist otseselt ei kahjustata. 15 kuni ..\nTraditsioonilise disainiga mutilõks aitab mullamutid kinni püüda. Vinnastatud lõks asetatakse mutikäiku. Kui mullamutt sealt läbi läheb lõks sulgub ja tapab kiirelt muti. - Lõksu on kerge üles panna. - Pikad käepidemed jäävad mull..\nMeie poolt pakutavad tooted ei sisalda mürkaineid, seega on ohutud teie pereliikmetele ja lemmikloomadele. Mürgivabade toodete kasutamisel hoiate oma aia ja looduse puhtana!\nClever Consulting OÜ\nVindi 18, Tallinn\nE-Aed @ 2020 | Turvalisuse tagab: veebikaitse.ee


Google uus favicon - Sevenline internetiturundus\nby Priit Kallas · Published June 9, 2008 · Updated June 9, 2008\nseda pole plaanis muuta 🙂\nGoogle favicon’i pildid on pärit siit: Google’s New Blue Fav Icon :: Google Updated Their Favorite Browser Icon.\nJune 11, 2008 at 10:44\nMa ei hakanud siin kirjeldama, kas on kole või mitte. Tegelikult on kole küll, aga ka eelmine mulle eriti ei meeldinud, seega ei olnud olukorras, minu jaoks, olulist muutust. Uue, ilusa, tegemises võiks ju osaleda küll http://www.google.com/faviconideas/\nJune 17, 2008 at 19:19\nmulle väga meeldis “masterclass”, mille sain ühe hea tuttava käest: http://turbomilk.com/truestories/cookbook/masterclass/google-favicon/\nJune 17, 2008 at 20:50\nJah, see masterclass on väga asjalik…\nTee ise Google favicon » Aarne bloog\n[…] kirjutas Priit, et Google’l on uus favicon. Eks ma panin seda ikoonimuutust isegi tähele, aga ei pidanud eriti tähtsaks. Hoopis arvasin, et […]\nNext story Riidest auto\nPrevious story Käsitsi tekitadud Eesti spämm!


§ 2 Distsiplinaarsüüteod\n§ 4 Distsiplinaarvõim\n§ 5 Erieeskirjade kehtestamine\n§ 16 Distsiplinaarkaristuse kandmine töölepingusse ja tööraamatusse\n§ 21 Töölepingu lõpetamine\n26.06.1998 (RT I 1998, 64/65, 1009) 1.04.2000\n13.12.2000 (RT I 2000, 102, 674) 1.01.2001\nKäesolev seadus laieneb Eesti Vabariigi töölepingu seadusega ( RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150) ettenähtud töölepingu pooltele.\n§ 2. Distsiplinaarsüüteod\n1) töölepingu seaduse §-des 48 ja 50 nimetatud kohustuse töötajapoolne süüline täitmata jätmine või mitte nõuetekohane täitmine, samuti tööl joobnuna viibimine;\n2) töölepingu seaduse § 104 2.lõikes nimetatud süüline tegu, mille tõttu töötaja kaotas tööandja usalduse;\n3) töölepingu seaduse § 105 2.lõikes nimetatud vääritu tegu, milles on süüdi töötaja, kelle tööülesandeks on noori õpetada või kasvatada, või riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutuse abiteenistuja.\n2) rahatrahv mitte üle töötaja kümnekordse keskmise päevapalga;\n3) palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamine mitte üle kümne järjestikuse graafikujärgse tööpäeva;\n4) töölepingu lõpetamine töölepingu seaduse § 86 punktide 6-8 alusel.\n§ 4. Distsiplinaarvõim\nDistsiplinaarkaristuste määramise, täitmise ja ennetähtaegse kustutamise õigus kuulub tööandjale, samuti tema selleks volitatud esindajatele.\n§ 5. Erieeskirjade kehtestamine\n§ 16. Distsiplinaarkaristuse kandmine töölepingusse ja tööraamatusse\n(1) Distsiplinaarkaristustest kantakse töölepingusse ainult töölepingu lõpetamine. Kanne tehakse töölepingu seaduse §-ga 73 ettenähtud korras.\n(2) Distsiplinaarkaristustest võib tööraamatusse kanda ainult töölepingu lõpetamise. Kanne tehakse töölepingu seaduse § 20 4.lõike punktiga 1 ettenähtud tingimustel ja korras.\n(3) Peale käesoleva paragrahvi 1.lõikes nimetatud juhtude ei saa palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamist määrata:\n1) tööseisaku ajal, samuti ajal, mil on tööseisaku oht;\n2) ajal, mil töölepingu seaduse § 68 alusel on tööandja juures kehtestatud osaline tööaeg või osaliselt tasutav puhkus, samuti ajal, mil peetakse läbirääkimisi mainitud alusel osalise tööaja kehtestamiseks või osaliselt tasutavale puhkusele saatmiseks.\n§ 21. Töölepingu lõpetamine\n(1) Tööandjal on õigus lõpetada tööleping distsiplinaarkaristuse korras töölepingu seaduse § 86 punktides 6-8 ettenähtud alustel, järgides sama seaduse §-dega 11, 73-75, 91-96 ja 103-106 ettenähtud lepingu lõpetamise tingimusi ja korda ning käesoleva seadusega ettenähtud karistamise tingimusi ja korda.\n(2) Kui töölepingu lõpetamise põhjuseks on mitu erinevat süütegu, siis võib tööandja lepingu lõpetada, viidates mitmele töölepingu seaduse § 86 punktides 6-8 ettenähtud alusele.\n§-d 26¿27. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Mentori kasvuprogramm – Eesti Mentorite Koda\nMentori kasvuprogrammTiina LiitmÄe2020-10-16T19:43:19+03:00\nTule saa dialoogimentoriks Eestis esmakordselt korraldatavas mentori kasvuprogrammis “Mentorluse uus tase”\nProgramm toimub: november 2020 – mai 2021\nProgrammi eesmärk on anda mentorile teadmised ja kogemus dialoogimentorluse läbiviimiseks.\nIga programmis osaleja saab omale mentori ja on ise mentoriks teisele osalejale. Õpitakse dialoogimentorluses toimuvaid protsesse juhtima ja analüüsima. Oskuste omandamine toimub töötubade, juhitud arutelude, teise mentoriga praktiseerimise, iseseisvalt materjalidega tutvumise ja grupi super-visioonide kaudu. Kuuleb külaliste kogemuslugusid ja saab ülevaate mentorluses toimuvatest arengusuundadest.\nteadmised neljanda taseme mentorlusest;\ndialoogimentorluse läbiviimise kogemuse;\ntööriistad dialoogimentorluse läbiviimiseks;\nteadmisi psühholoogiast, mis toetavad heaks dialoogimentoriks saamist;\nlood oma dialoogimentoriks olemise mudeli;\nsaad teadmisi kootsingu ja mentorluse arengusuundadest.\nProgramm on suunatud kogenud mentorile, kel soov areneda ja jõuda mentorina uuele tasemele. Kohtumisi mentee ja mentori vahel peaks olema vähemalt kolm, enne igat töötuba ja lõpuseminari. Programmi tulemusel on igal osalisel välja töötatud oma dialoogimentorluse mudel – milline dialoogimentor Sina oled – ja programmi edukat läbimist tõendab dialoogimentori märgis.\nKõigis töötubades viime läbi dialoogimentorluse arutelusid. Õpime tundma dialoogimentorluse läbiviimise eeldusi, harjutame praktilisi võtteid kontakti loomiseks ja usalduse saavutamiseks. Räägime heaks mentoriks olemise vajalikest omadustest, oskustes ja teadmistest. Proovime läbi erinevad mentorluse vormid ja arutleme nende kasutusvõimaluste üle. Selle tulemusel valmib ühine teadmine, mis on dialoogimentorlus ja kuidas seda läbi viia.\nVaatame koos oma ala proffidega speed mentoring töötuppa – millal kasutatakse ja kuidas läbi viia. Eemaldame salapära mindfullnessi ümbert ja haarame sellest parima olemaks hea mentor. Programmi jooksul kuuleme erinevaid kogemuslugusid, aga jääb aeg ka enda mõtete jagamiseks. Töötoad toimuvad iga 1,5 kuu tagant, vahepealsel ajal toimuvad mentorkohtumised.\nProgramm on mitmekesine ja pakub erikülgseid õpivõimalusi. Mentorid kohtuvad töötubades ja Piret Bristoli eestvedamisel toimuvates grupi supervisioonides, kus saab asjakohastel teemadel arutleda ning kogemusi jagada. Psühholoogiaalastesse teadmistesse saab süveneda iseseisvalt veebiloengute abil. Lisaks on programmil toeks tugimentor, kui on soovi arengutest sügavamaid üks-ühele arutelusid pidada. Paaride moodustamisel on abiks avalduses märgitud arutlusele tulevad teemad; kui grupp on sarnane, siis usaldame loosiga paaride moodustamist nagu see varasemalt on hästi toiminud.\nKõik töötoad toimuvad kell 13.30-17.30; supervisioonideks on võimalik valida kahe erineva aja vahel. Võimalusel saame kõiki viiruse vältimise nõudeid arvestades kokku ühingu tugiorganisatsioonide ruumides või kohtume webis. Iga ürituse kohta saadetakse eraldi täpsustatud kutse.\n18.11.2020 Avaseminar: Kuidas alustada?\n16.12.2020 ja 12.01.2021 Grupi supervisioon: Mina, tema ja meie.\n19.01.2021 Töötuba: Kui palju protsessi juhtida?\n17.02 ja 02.03.2021 Grupi supervisioon: Mis menteega toimub?\n09.03.2021 Töötuba: Kuidas teadlikkus on mentorlusega seotud?\n27.04 ja 28.04.2021 Grupi supervisioon: Kuidas olla teadlik mentor?\n11.05.2021 Lõpuseminar: Milline on minu mudel?\nprogrammis „Igale mentorile mentor“ osalenule 100 EUR\nEMK liikmele on 120 EUR\nmitteliikmetele 250 EUR\nRegistreeri end programmi siin.\nProgramm on koostatud Eesti Mentorite Koja eestvedamisel. Selle sisu ja vormi on aidanud luua Piret Bristol, Piret Jamnes, Ain Mihkelson, Ruti Einpalu, Elar Kilumets, Tiiu Allikvee, Katrin Kelder, Ülle Susi jpt.\nProgrammi korraldust koordineerivad Ülle Susi (susi.ulle@gmail.com) ja Katrin Kelder. Tagasiside küsitlusi koordineerib Tiiu Allikvee.


Tarbijakaitseamet avastas tervisele ohtlikud metallehted - Äripäev\nTarbijakaitseamet avastas tervisele ohtlikud metallehted\n26. jaanuar 2001, 10:45\nInno Tähismaa 26. jaanuar 2001, 10:45\nTarbijakaitseameti töötajad kontrollisid järelvalve korras kaubandusvõrku üle Eesti ja avastasid müügil metallehted, mis võivad pikaajalisel kokkupuutel nahaga tekitada kandjal tervisehäireid, teatas ameti esindaja.\nTervisekaitseinspektsiooni hügieeniosakonna otsuse kohaselt ületab nikli eraldumine uuritud toodetest lubatud kogust.\nLaboratoorsel kontrollimisel selgus, et nikli eraldumine ületas tervel real toodetel kuni mitmesajakordselt tervisele ohutud piirmäärad. Vastavalt ületasid nikli eraldumise normi (0,5mg/cm2 nädalas) järgmised ehted:\n1) kett - 5-kordselt\n2) ehe ?Sepultura ? - 5,6-kordselt\n3) ehe ?House of Pain? - 4,8-kordselt\n4) ehe ?Adidas? - 120,8-kordselt\n5) sõrmus ?Maod? - 398-kordselt\n6) sõrmus ?Kalad? - 638-kordselt\n7) sõrmus ?Roos? - 420-kordselt\n8) ehe ?Kull pealuuga? - 178-kordselt\n9) sõrmus ?Madu? - 584-kordselt\nNikkel on allergilise ja kantserogeense toimega metall ja pikaajalisel kokkupuutel nahaga võivad sellised ehted tekitada kandjal tervisehäireid. Arvestades eelmärgitut ei saa hinnata selliste ehete müüki elanikele terviseohutuks.\nLaboratooriumi analüüsi tulemuste alusel otsustas tarbijakaitseamet peatada ohtliku kauba müük ja tegi selleks müüjatele ettekirjutused nende ja teiste samalaadsete kaupade müügilt kõrvaldamise kohta.\nEesti turgudel ja kaubanduskeskuste müügikioskites leidub analoogilisi metallehteid veel küllalt palju, kuigi müüjate sõnul on need üksikud müügil olevad eksemplarid. Teada saades nende terviseohtlikud omadused, on nad nõus ehted ka viivitamatult müügilt eemaldama. Tarbijakaitseamet soovitab ostjatel olla tähelepanelik ja küsida müüjalt teavet metallehete päritolu ja koostise kohta.


Sibul madaneb maas\nRaamatupidamine ei ole arusaadav ja isegi kui keegi ärkab iga päev praegu ja sama lihtsalt mõnikord ilmuvad & nbsp; olukordi, kus ei ole selge, kuidas paigutada või lahendada mis tahes arve.\nSama kehtib reeglite terve hulga ja asjaolu kohta, et kogu aeg on mõned muudatused, mis nõuavad lugematu hulga aega viimasele, et jälgida kõiki maksuhindade ja raamatupidamisega seotud valdkondade käibeid. Kas siis on oluline mingil moel lihtsustada?\nKindlasti maksab see büroo raamatupidamistöö, mis on spetsialiseerunud viimastele teemadele, ja peab tegelema kõigi ebaselgustega. Lisaks, kui selline kaubamärk kasutab raamatupidamisbüroode jaoks häid raamatupidamisprogramme, ei ole ohtu, et vead võivad tekitada ettevõttele finantskahju või karistusi. Ainsad võivad ilmneda, kui see ühendab õiged defektid maksuolukordades ja ilma nõuetekohase programmita on kahjuks kahjuks eemaldatud. Sellepärast tasub ohverdada rahalisi vahendeid selliste lahenduste ostmiseks - ilma tõsisema probleemita võite leida väärtuslikke programme raamatupidamisettevõtetes töötavate inimeste töö parandamiseks ning selliste investeeringute kulud on tegelikult võrreldavad sellega, kui palju saate.\nPostitamisprogrammi ostmise otsustamisel peate kõigepealt mõtlema, kas rakendus on muidugi väärt. See on mõte, et ideed tuleks veel ajakohastada (tänu sellele on selle tugev kasutamine ja siis, kui maksumäärad, määrused või muud küsimused muutuvad ja selle toimimine (seetõttu on oluline, kui taotlus esitatakse inimestel, kellel ei ole kogemusi selliste programmide käitlemisel.\nJaahoonest parit vaenulik lohn kuidas seda valtida\nAlkohoolsete jookide firma polmos warszawa


Koondis on EM-ilt tagasi, taskus kaks hõbedat — Eesti Discgolfi Liit\nKoondis on EM-ilt tagasi, taskus kaks hõbedat\nMeie sportlased olid väga tublid. Kahekümnest pääses finaalringile võistlema 18 ning neist pooled olid viimase päeva tugevama 50 protsendi sees. Rääkimata kahest hõbemedalistist Kristin Tattarist (FPO) ja Mathias Villotast (MJ19) – nii nende saavutuse kui ka nende endi üle tunneme suurt uhkust. Kuidas kommenteeris Tattar oma võistlust ise, vaata siit:\nVillota jaoks oli see esmakordne EM-i kogemus ja küllap võttis temalgi natuke aega, et olukorraga kohaneda. Esimese päeva lõpetas ta 12. kohal, teisel tõstis end kümnendaks ja alles kolmandal päeval nägime mängu, millega oleme tema puhul harjunud – neljandale ehk finaali päevale läks ta juba kolmandalt positsioonilt ning võitles siis end veel koha võrra kõrgemaks. Eredaima hetkena võib välja tuua ketta ühe viskega korvi lennutamise finaalpäeval 13. korvil.\nHole in one 13. korvil (106 m) – Mathias Villota\nVillota õppis sellest kogemusest. “Kunagi ei tohi pead norgu lasta peale esimesi ringe, et alati peab lõpuni mängima ja pingutama,” ütles ta. “Ja ambitsioonid kasvasid kindlasti, kuna sain aru, et olen võimeline mängima maailma tippudega samal tasemel, kui ma oma mängu suudan näidata.”\nAutasustamine – Mathias Villota\nAutasustamine – Kristin Tattar\nLisaks Villotale tegi suurepärase debüüdi Keiti Tätte, kes suutis maailma tipunaistega võisteldes säilitada külma närvi, mängida end kohe esimesel päeval viiendale kohale ja parandada seda veelgi koha võrra järgmisel päeval, püsides positsioonil kuni lõpuni.\n“Ma olen oma 4. koha üle väga õnnelik,” kinnitas Tätte. “Suutsin mängida neljapäevasel võistlusel neli stabiilset ringi ja tunnen, et oskuste poolest oleksin olnud võimeline ka palju paremat skoori mängima. Olen väga õnnelik, et sain mängida mitu ringi liiderpuulis maailma parimate mängijate kõrval ja pealtvaatajate ees – see on üks väga väga suur kogemus. Viimasel päeval oli närv kõige suurem. Eelnevatel päevadel polnud ma endale eesmärke seadnud, aga kui see 4. koht tundus juba nii reaalne, siis oli ikka suur soov seda positsiooni säilitada.”\nEredaid hetki oli temagi mängus. Peale esimest päeva rõõmustas ta birdie üle 288 meetri pikkusel rajal, teadmata siis veel, et paar päeva hiljem võtab ta sealt taas ühe miinuspunkti 130-meetrise viskega. Tõeline miniholar, vaata järele!\nKokku võistles eestlasi kaheksas divisjonis ning lõplikud tulemused olid järgmised:\nMPO (101 osalejat)\nSilvr Lätt (-25) 9. koht jagamisel\nKristo Raik (-24) 13. koht jagamisel\nAlbert Tamm (-20) 24. koht jagamisel\nHenar Ruudna (-8) 47. koht jagamisel\nRasmus Metsamaa (-7) 49. koht jagamisel\nFPO (37 osalejat)\nKristin Tattar (-9) 2. koht\nKeiti Tätte (+7) 4. koht\nAnneli Tõugjas (+20) 8. koht\nMadli Vaht (+40) 17. koht\nMP40 (44 osalejat)\nKristjan Solodov (-38) 7. koht\nRaimo Kimmel (-25) 20. koht jagamisel\nFP40 (31 osalejat)\nKäthlin Keremäe (+15) 5. koht jagamisel\nMargit Viilep (+15) 5. koht jagamisel\nMP50 (28 osalejat)\nEno Juul (-12) 12. koht\nFP50 (9 osalejat)\nEve Jänes (+32) 4. koht\nMJ19 (40 osalejat)\nMathias Villota (-28) 2. koht\nMartin Pugast (-6) 16. koht\nRoland Kõur (-1) 22. koht\nSimar Villmann (par) 23. koht jagamisel\nFJ19 (14 osalejat)\nKarita Vinni (+20) 6. koht\nTiimide MMile läheb üheksa eestlast\nKoondise kapten järgnevaks kaheks aastaks on Siim Ühtid\n4. aprill, 2022\nKoondise kapteni konkurss on avatud\n8. märts, 2022\nTiimide MMile läheb üheksa eestlast 20.06.2022\nOsavaimad kettagolfarid õpivad Kohila ja Iisaku gümnaasiumis 06.06.2022


2020. aastal muutuvad Soomes mitmed maksud, soodustused ja toetused | NordenBladet.ee\nNordenBladet — Tuleval aastal muutuvad Soomes mitmed maksud ja soodustused. Näiteks eluasemelaenu intressi tulumaksusoodustus väheneb ja kaob üldse 2013. aastal. Lisaks väheneb kodumajapidamise kulude tulumaksusoodustus, see puudutab eriti pensionäride ja lastega perede maksukoormust. Lisaks sellele vähendab see tööhõivet, kuigi valitsusel on vastupidised plaanid, vahendab Taloussanomat.\nFinlandmaksudsoodustusedSoomeSoome infoSoome uudisedSoome uudised eesti keelesSuomitoetused


Salv liigestele b,\nNarkootikumide looduslik koostis\nPaikselt nahale kandes on sellel valuvaigistav toime, see leevendab spasme valuimpulsside närvikäikude edastamise pärssimise tõttu. Ja nüüd olete valmis kasutama kõiki võimalusi, mis annavad teile kauaoodatud heaolu! Salvid on tõhus raviaine, mida kasutatakse OA haiguste korral ja liigesekahjustuste mõju kõrvaldamiseks.\nParimad vahendid kimpude ja liigeste jaoks\nSeda ravimit kirjutatakse sageli liigeste ja lihaste põletiku, neuralgia, radikuliidi korral.\nValuvaigistavad on Ben-Gay, Mobilat, põletiku- ja tursevastased Feldene, Dolgit, eraldi võib mainida veel määrdeid, mida kasutatakse närvihaiguste Viprosal ja veenihaiguste puhul Hirudoid, Troxevasin, Essaven. Veel on üks grupp kreeme, mis oma tugeva ärritava ja soojendava toime tõttu juhivad tähelepanu valuaistingult kõrvale, näiteks Finalgon ja Capsicam. Pärast treeningut aga sobivad sellised tooted ideaalselt lihasevalu vähendamiseks.\nMeie apteekides on ka määrdeid, mida kasutatakse ägedate ja krooniliste vigastuste ning haiguste puhul. Siin ei tohiks eksida, sest ägeda vigastuse korral soojendav kreem ei sobi. Ägedate vigastuste puhul tuleks kasutada ikka jääkreeme Cool Power, Ice Power või turset alandavaid määrdeid ja geele.\nKülm geel on kiirelt jahutava ja valuvaigistava toimega, pakkudes abi nihestuste, venituste, põrutuste ja muude sporditraumade korral. Tõsisemate haigusnähtude vastased tooted on enamasti tuubides.\nEnne ja pärast treeningut kasutatavate vahendite jaoks on salv liigestele b ka roll-on-variante ja aerosoole, et preparaati saaks võimalikult mugavalt ja kiiresti nahale kanda.\nÜldjuhul tuleks määrida õhuke kord kreemi probleemsele nahapiirkonnale ja see kergete masseerivate liigutustega naha sisse hõõruda. Kui vaja, tuleks protseduuri teha mitu korda päevas, kuni valuaisting kaob. Tuleb täpselt täita määretega kaasas olevat instruktsiooni — mida teha, kui tekivad ärritusnähud, mitu korda ja kui palju määrida ja kas katta ka sidemega või mitte. Kreemid on mõeldud ainult välispidiseks kasutamiseks, vältida tuleks kreemi sattumist lahtistele haavadele, silma, limaskestadele.\nLoomulikult ei asenda spordikreemid soojendus- ja venitusharjutusi, kuid pidevalt suure koormusega treenimisel ilmneva lihaste väsimuse ja valulikkuse vähendamiseks on neist palju abi. Põhiliselt kasutan lihaspingete puhul ja soojendamiseks Ben-Gayd, millega olen tuttav juba aastaid. Tugevamate seljavalude korral olen proovinud Finalgoni salvi, aga seda tuleb käsitseda ettevaatlikult, sest selle tugeva toime tõttu on nahapõletuste oht. Vigastuste ja võistlustel löökidest saadud traumade puhul on tähtis kiire ja tõhus külmateraapia — külmad zheleekotid, spetsiaalsed aerosoolid.\nAerosoolis sisalduvad ained põhjustavad külmaaistingu. Aerosooli pihustada kahjustatud piirkonnale 15 cm kauguselt 3—5 sekundi vältel. Kasutada vastavalt vajadusele. Aerosooli on äärmiselt mugav kasutada. Seega peaks see pudel olema kaasas igaühel, kellel plaanis sporti teha. Alandab turset ja vähendab verevalumeid kiirelt, kui õigel ajal jaole saada. Määrida õhuke kord geeli nahale ja hõõruda kergelt sisse. Vajadusel korrata protseduuri 3—4 tunni pärast.\nHelesinine geel mõjub rahustavalt ja jahutavalt. Roll-on-varianti on mugav kasutada, käed jäävad puhtaks.\nNahk muutub külmaks ja jääb selliseks pikaks ajaks. Spordiõli 50 ml Enne treeningut valmistab lihased ette ning pärast pingutust rahustab.\nSpordiõli määrida probleemsele kohale 2—4 korda päevas ja lasta sellel mõjuda. Tugev ravimtaimesegu lõhna meenutav aroom, imendub hästi valu liigeste kaed muudab naha mõnusalt soojaks, sama teeb ka lihastega. Ben-Gay 35 g Mentoolil on pindmine valuvaigistav toime.\nSalvi hõõruda õrnalt masseerides nahale. Pärast toimima hakkamist tuleks salv maha pesta.\nHästi tugeva rohulõhnaga kreemi kulub vähe. Muudab lihased mõnusalt soojaks, seega eriti hea külmal ajal treenides. Seda salvi kasutavad ka Eesti olümpiakoondislased.\nAkileine Relax 75 ml Sobib kasutamiseks ka enne trenni, kui lihased on valusad ja pinges. Kreem kanda pärast treeningut ühtlase kihina lihastele ja masseerida kergete liigutustega naha sisse. Kasutada nii tihti kui vajalik.\nJätab naha peale kandes mõnusalt jaheda tunde, õrna tuule korral tundub nahk eriti külm. Sellegipoolest lõdvestab pinges lihased tõhusalt.\nLõhnab nagu hea näokreem. Deep Heat 35 g Kreem kanda probleemsele piirkonnale ja masseerida naha sisse korda päevas.\nSalv liigestele b hetkedel kreem natuke isegi jahutab, soojustunne tuleb hiljem ja poole tunni pärast pole valust enam jälgegi. Väga tugeva lõhnaga, aga see teebki toote usaldusväärseks. Geeli määrida kahjustunud piirkonnale hoolikalt mitu korda päevas, kuni vaevused järele annavad. Atsetooni salv liigestele b lõhnaga geel imendub kiirelt.\nAlkohol paneb haige lihase veidi õhetama ja tekitab soojatunde. Valu kaob peagi, seega tõhus ravim nii pinge- kui ka lihasevalu puhul. Capsicam on mõeldud ka soojendavaks kreemiks sportlastele.\nSamuti aitab migreeni korral, vaigistades valu. Kreem masseerida ühtlaselt probleemsesse lihaspiirkonda, kuni nahk hakkab punetama.\nVana hea tuntud Capsicam aitab alati. Olgu siis mureks pärast trenni valusad lihased, reuma või peavalu.\nPõhimõtteliselt universaalne valuvaigisti, mille peale võib alati kindel olla. Feldene 25 g Mittesteroidsel põletikuvastasel ravimil on ka valuvaigistav toime.\nGeel hõõruda masseerivate liigutustega naha sisse. Vajadusel kasutada 3—4 korda päevas.\nFolk oiguskaitsevahendid harja kate liigeste raviks


Kaubalaev merel Foto: Andras Kralla\nEile riigikogule saadetud ühises pöördumises tõid meremehi ühendavad organisatsioonid esile, et Eesti on professionaalse meremeeskonna kontsentratsioonilt tööealise elanikkonna koguarvu maailma juhtivaid riike. Eestis on orienteeruvalt 10 000 kehtiva kutsetunnistusega meremeest, kellest täpsustamata andmetel töötab 6000 teistele riikidele kuuluvatel merelaevadel. Samas ei ole mitte ühtegi rahvusvahelises mõistes kaubalaevana käsitletavat alust, mis kannaks ahtris Eesti lippu.\nPöördumises rõhutatakse, et Eesti lippu kandva kaubalaevastiku taastamine on Eesti riikluse ja majandusliku julgeoleku aspektist möödapääsmatu samm ning meie merendusorganisatsioonid on valmis olema partneriks valitsusele ja riigikogule, et vajalikud seadusemuudatused ellu viia.\nValitsus andis 2017. aasta suvel ministeeriumitele korraldused, mis on seotud kaubalaevadega opereerivatele ettevõtetele ja meremeestele teiste riikide vastavate institutsioonidega samaväärsete konkurentsi, ennekõike maksustamise tingimuste väljatöötamiseks 2018. aasta jooksul.\nViimased Eesti lipu all sõitnud kaubalaevad kustutati laevaregistrist 2014. aastal. Need olid Eesti Merelaevandusele kuulunud segalasti-konteinerlaev Kurkse, mis kustutati registrist veebruaris, ning tema sõsarlaev Kalana, mis kustutati aprillis. Pärast seda ei ole enam Eesti lipu all ühtegi tõelist kaubalaeva.


Kas ‘Pfizeri uurimistöö juht’ ütles COVID-19 vaktsiini „Kas naiste steriliseerimine”?\nPilt Dogukan Keskinkilici / Anadolu agentuuri kaudu Getty Images'i kaudu\nPfizeri uurimistöö juht ütles, et farmaatsiaettevõtte väljatöötatud vaktsiin COVID-19 on naiste steriliseerimine.\n2020. aasta detsembri alguses jagasid sotsiaalmeedia kasutajad kuulujutte, et „Pfizeri uuringute juht” hoiatas, et ravimifirma uus vaktsiin COVID-19 põhjustab naistel steriliseerimist.\nLugu pärines a Ajaveeb helistas Tervise- ja rahauudistele ning viitas avaldustele, mille tegi Michael Yeadon, kes ei ole Pfizeri uuringute juht. Yeadon töötas küll Pfizeris, kuid lahkus ettevõttest 2011. aastal, vastavalt tema eluloolisele teabele blogis “Lockdown Skeptics”, millele Yeadon on pöördunud panustas . Tema tiitel Pfizeris oli allergia ja hingamisteede asepresident ning teadlane.\nYeadon ja saksa arst Wolfgang Wodarg saatsid a kiri Euroopa Ravimiametile, kutsudes EMA-d üles peatama Pfizeri COVID-19 vaktsiini kliinilised uuringud Euroopa Liidus. Kirjas väitsid Wodarg ja Yeadon, et Pfizeri vaktsiin blokeerib imetajate platsenta moodustamisel võtmetähtsusega valku, ja nad väitsid, et vaktsiini saavad naised võivad viljatuks muutuda. Kuid nad ei väitnud faktina, et vaktsiin põhjustab steriilsust, nagu soovitab Health and Money News pealkiri.\nPfizer teatas 2. detsembril 2020, et sai Ühendkuningriigi rahvatervise ametnikelt loa vaktsiini manustamiseks. Nagu Associated Press teatatud , „Suurbritannia ravimite ja tervishoiutoodete reguleeriv amet soovitas vaktsiini pärast seda, kui kümnete tuhandete vabatahtlikega läbiviidud kliinilised uuringud näitasid, et see oli 95% efektiivne ja ei näidanud tõsiseid kõrvaltoimeid. Lõplike testide tegemise ajal peetakse vaktsiini endiselt eksperimentaalseks. '\nPöördusime Pfizeri poole kommentaari saamiseks, kuid me ei saanud avaldamiseks õigeaegset vastust, ehkki Pfizeri avalikult kättesaadavas steriilsuse ohtu ei mainitud Uuring . 20. novembril 2020 Pressiteade Pfizer ütles, et vaktsiiniuuringute käigus pole märkimisväärseid ohutusprobleeme täheldatud.\nNii Wodarg kui Yeadon on varem levitanud COVID-19 väärinfot. Yeadon valesti väideti 2020. aasta oktoobris blogipostitus et pandeemia on tegelikult läbi. Wodarg väitis valesti 2020. aasta märtsi YouTube'i videos, et viirus polnud kahjulikum kui hooajaline gripp.\nCOVID-19 haigus on surmavam kui gripp ja pandeemia pole veel läbi. Viirusel on taastunud Euroopas ja Ameerika Ühendriikides sügisel 2020. Selle kirjutamise seisuga on tapetud üle 1,5 miljoni inimese maailmas ja peaaegu 280 000 ameeriklast on surnud.


Vene keel | SISEKAITSEAKADEEMIA\nÜliõpilane jutustab iseendast kursusel omandatu piires.\nÜliõpilased tulevad arvestusele ise valitud paarilisega ja toetavad vajadusel teineteist.\n2. üliõpilane on koostanud sõnastiku loetud tekstidest.\n3. üliõpilane on sooritanud tulemusele "arvestatud" testid;\nKoostab ja esitab koos kaaslasega läbitud teemadest dialoogid:\nVastab õppejõu(dude) küsimustele teemade piires\nJutustab kokkuvõtte ühest eelnevalt õppetöö jooksul ette valmistatud tekstist.\nHINDAMINE: moodulit hinnatakse mitteeristatvalt\nHindamisülesanne: Demonstratsioon- osalemine ühes suhtlussituatsioonis/ rollimängus kursuse jooksul läbitud teemadel.\n1. üliõpilane on aktiivselt osalenud kontakttundides.\nВы сдаёте квартиру?\n• luua võimalused praktilise kõnekeele oskuse kinnistamiseks ning igapäevaseks tööalaseks suhtlemiseks vajaliku keele omandamiseks.\n• esitleb ennast, kasutades kursusel omandatud keelendeid (sõnavara, grammatilisi struktuure);\n• eristab tekstides olulist infot ebaolulisest, edastades seda arusaadavas keeles;\n• rakendab kursusel omandatud keelelist kompetentsi erialaga seotud igapäevastes suhtlussituatsioonides, esitades ja vastates küsimustele kursusel läbitud teemade raames\n• Loengutes osalemine vähemalt 85%;\n• Moodle’ platvormil kajastatud ülesanded iseseisva töö osana on täidetud 100%;\n• Esinemine suulise esitlusega teemal vene keeles (5-7 minutit) teemal „Lubage esitleda! Olen Sisekaitseakadeemia üliõpilane, minu kui üliõpilase töönädal, minu kui tulevase riigiametniku professionaalsed ja isikulised omadused“.\nSõnavara, hääldamine: suulises esitluses kasutatav sõnavara on sõnumi edastamiseks piisav ja asjakohane; kõneleja emakeele mõju hääldamisele ei takista ettekandest arusaamist. Soravus ja sidusus: suuline esitlus on ladus, üheselt mõistetav, üliõpilane kasutab siduvaid sõnu ja väljendeid, kasutab märkmeid, kuid hoidub ettekande teksti maha lugemisest. Grammatika: esinevad mõningad vead, mis ei takista esitlusest arusaamist. Vorm: esitluse üldmulje on korrektne, struktureeritud (pöördumine, teemaarendus, kokkuvõte, küsimustele vastamine); pikkus on 5-7 minutit.\n• Kursuse käigus üliõpilane koostab suulist kokkuvõtet mitmest erialasest tekstist (ca 5-6 erialast teadet või uudist).\n• Kursuse käigus iga üliõpilane peab koostama ja arvestusel esitama erialase sõnastiku ja õpimappi.\n• Jooksvad arvestuslikud kirjatööd (kontrolltööd, töölehed) on täidetud 100%.\n• Piletite arv (1 pilet, 1 ülesanne-kaasus).\n• Ettevalmistusaeg – 10 min, õppurid tulevad klassi ühe kaupa.\n• Arvestusel õppur saab kasutada enda koostatud sõnastikku ja käsklusi. Arvestuse sooritamise ajal ei tohi õppur ettevalmistatud materjali maha lugeda, vaid toetuda märkmetele ja/või eesti keeles kirjutatud vastuse plaani.\nErialase vene keele kasutamine\n(toll ja maksundus, süüteomenetlus ja piirikontroll)\n1. Arvestuse/eksami õpiväljundid ja vorm\n2. Arvestuse/eksami eeldused\n• Loengutes osalemine;\n• Quizlet’ platvormil sõnavara on õpitud;\n• Esinemine suulise esitlusega erialasel teemal vene keeles (ca 5-7 minutiline esitlus Power Point formaadis 10-13 slaidi, erialasel teemal), kaasüliõpilaste küsimustele vastamine.\n• Kursuse käigus üliõpilane koostab ca 80-sõnalisi kokkuvõtteid erinevatest ca 150–200-sõnalistest erialatekstidest (politseiteated, artiklid), vastab õppejõu küsimustele.\n• Politsei ja piirivalve erialal õppivatel tudengitel videokaasuse esitamine (2-3 osalejat töörühmas). Kaasuse teemadeks on „Avaliku korra rikkumine“ (väljakutse teenindamine, esmane küsitlus, seaduse rikkuja / kannatanu / tunnistaja ülekuulamine). Videofilmi pikkus ca 3-5 min.\n• Kursuse käigus iga üliõpilane peab koostama ja eksamil esitama erialase sõnastiku ja õpimappi.\n• Jooksvad arvestuslikud kirjatööd (töölehed) on täidetud 100%.\n3. Arvestuse/eksami ülesehitus\n• Piletite arv (politsei kõrgharidus 3 piletit – süüteomenetluses 2 ja piirivalve 1)\n• Kui on vaja artikli lugeda ja kokkuvõtet teha (finantsid), siis mitu artiklit, kui politseis lugemine, siis mitu teksti.\n• Ettevalmistusaeg – 10 min, õppurid tulevad klassi kahe kaupa\n• Arvestusel/eksamil õppur saab kasutada enda koostatud sõnastikku ja käsklusi. Arvestuse/eksami sooritamise ajal ei tohi õppur ettevalmistatud materjali maha lugeda, vaid toetuda märkmetele ja/või eesti keeles kirjutatud vastuse plaani.


Koera rakmete tüübid\nMeie koeraga jalutuskäigu jaoks on tavaliselt soovitatav kasutada kraedi asemel rakmeid. Ja kas rakmed koguvad paremini koera kaaluKaelariha valutab, kui koer venib jalutusrihma.\nJuhul, kui koer tõmbab, kaitseb padjad nii koera kui ka inimese lööki. Lemmikloomakauplustes on mitut tüüpi koerajuur ja me kindlasti ei tea, milline neist sobib meie koerale kõige paremini.\nSeetõttu soovime koostada kõige levinumate mudelite nimekirja, mida me müügiks leiame:\n1 Milliseid koera rakmed valida\n2 Rakmed "Y"\n3 Anti-scratch või koolitus rakmed\n6 Kolmepunktilised rakmed või turvavööd\n7 Norra tüüpi rakmed\n8 Vaata videot: Pimendus: X-Ray kaamera / subway / unenäod\nMilliseid koera rakmed valida\nKandekarkass on parim valik, kui soovite koera jaoks vaikset sõitu. Kui üks mudel on parem kui teine, siis see sõltub omaniku isiklikust eelistusest, see tähendab, kes käib koeraga. Kõige otsustavamad aspektid ostes uut rakmed koerale Need on tavaliselt seotud selle lihtsustamise ja esteetiliste omadustega.\nUue rakmete ostmiseks oma koerale tuleb arvestada, et see peab olema valmistatud vastupidavast materjalist (tavaliselt nailonribadega), sellel peavad olema kindlad lukud ja põhimõtteliseltSee peab sobima teie koera suurusega.\nSee on üks kõige levinumaid koerajuhtmete tüüpe, kuna see on müügil igas lemmiklooma poes; ja seal on palju erinevaid suurusi, värve ja hindu. Rakmed koosnevad mõnest nailonist või nahast ribad, mis ümbritsevad jalgu ja rindu ning mis sulgub ribide alal. Rihma kinnitamiseks on neil veidi õlariba all.\nSelle asetamiseks peate rakuliini esiosa koera pea sisse viima ja ühendama ribide kõrgusega sulgurid. Neid on väga lihtne paigutada ja tavaliselt ei pea koer seda kohe palju manipuleerima.Kui koer tõmbab rakmed kogub oma tugevust rinnus, kuid kui see on tagant konksul, siis hõlbustab see tema kontrolli ilma haiget tekitamata.\nAnti-scratch või koolitus rakmed\nAntiströni rakmed muutuvad moodsaks paar aastat. Neid on moodustanud kaks või kolm nailonist riba, mis risti horisontaalselt koera rinnast ja mis ümbritsevad torsu. Neil on rõngas rihma konksu rinnakorvi keskel, ees;mõnikord teine tagaosa ülaosas taga.\nNeid nimetatakse vältimaks kaabitsadena, kuid "kastmine" ei takista koeril rihma tõmbamist ega tõmbamist. Kui koer jookseb, siis see, mida ta teeb, suunab oma jõudu suhkruroo mõlemale küljele, kuna rihm on konksuga ees. See ei õpetata koerat ise mitte visata, vaid see võib hõlbustada õppimisprotsessi nii, et see ei tõmba.\nHoiatusena koertele, kes tõmbavad jalutusrihma, võib selle rakmete pikaajaline kasutamine põhjustada kehavigastusi nagu lihaste kontraktsioonid, treeningud ja äärmuslikel juhtudel, dislokatsioonid.\nSeda tüüpi antirütomeenide rakmed on sama kujuga nagu eelmine, kuid ribal, mis läbib rinda, on sama murtingaalraamide paindlik süsteem, mis pinguldab ja tihendab koera rindkeret, kui see tõmbab sisse.\nSee rakmed põhjustavad valu ja võib põhjustada koera vigastusi või halbu segusid, miks selle kasutamist tuleks vältida, nagu martingale ääred.\nSee on veel üks tüüpi koerakäsnu, mis on viimasel ajal moes muutunud. Juliuse rakmed on moodustatud suure polsterdatud tükiga, mis katab koera seljaosa ja külgi, riba, mis ristib rindkere vertikaalselt ja ulatub kõhu all. Rihm, muidugi, haakub selga ringi.\nOperatsioon on sama kui juhtmestik Y-s. Samuti Tavaliselt on rõnga küljel silmus, mis võib olla kasulik koertele, mida tuleb täpsemalt kontrollida.Nende suur probleem on see, et nad kipuvad olema kallid, kuigi nende suur eelis on see, et neid on kerge kohandada.\nKolmepunktilised rakmed või turvavööd\nKolmepunktilised rakmed on üsna hiljutised ja hiljuti müüdud. Need on spetsiaalsed hagijas koertele, näiteks hurtadele või hagijatele, kuigi iga koer võib neid kasutada. Välimuselt on see võrdne Y-tüüpi turvavöödega, kuid sellel on spetsiaalne riba, mis sulgeb koera vöökohas, nii et ükskõik kui palju see tagasilöök ei pääseks.\nNorra tüüpi rakmed\nMe võime öelda, et need on Julius'iga "Y" rakmete segu. Sellel on Julius kinnitusviis ja-tüüp, kuid need on valmistatud nailonribadest nagu "Y" rakmed. Need on kerged, väga lihtne paigaldada, kuigi nad pole lemmiklooma kauplustes populaarsed.\nNiisiis, valige, millist tüüpi koera rakmed valite, jalutuskäikudes, kus teie koer enam naudib ja hädaolukorras või hirmul võib Saate olukorda paremini kontrollida. Samuti Valitud on erinevad värvid ja kujundused.\nVaata videot: Pimendus: X-Ray kaamera / subway / unenäod


Jõhvi Kunstikooli, Jõhvi muusikakooli ja Jõhvi Spordikooli põhimääruste muutmine – Riigi Teataja\nRT IV, 30.04.2014, 2\nVastu võetud 17.04.2014 nr 11\nMäärus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja Jõhvi valla põhimääruse § 37 lõike 4 alusel.\n§ 1. Jõhvi Vallavolikogu 21. veebruari 2008 määruse nr 108 "Jõhvi Kunstikooli põhimääruse kinnitamine" muutmine\nJõhvi Vallavolikogu 21. veebruari 2008 määruses nr 108 "Jõhvi Kunstikooli põhimääruse kinnitamine" tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 3 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse:\n“(1) Kunstihariduse andmine toimub järgmiste õppeastmete kaupa:\n3) täiendkursus (noored, täiskasvanud).“;\n2) paragrahvi 4 lõiget 8 muudetakse ja sõnastatakse:\n„(8) Õpe koolis toimub rühmatundides, mille pikkus on põhikursustel 45 minutit ja ettevalmistuskursustel 40 minutit.“;\n3) lisada § 7 lõikele 2 punkt 15:\n“15) Kunstikooli direktor algatab hoolekogu liikmete valimise, vajadusel iga õppeaasta alguses ning esitab hiljemalt 10. novembriks vallavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu kinnitamiseks.”;\n4) lisada § 7 lõiked 14¹, 14² ja 14³:\n“(14¹) Hoolekogu liikme volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.\n(14²) Taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks võib direktor esitada igal ajal, kui hoolekogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt.”\n(14³) Uue hoolekogu esimese koosoleku kutsub kokku kunstikooli direktor, kus valitakse hoolekogu esimees ja tema asetäitja.”;\n5) paragrahv 7 lõige 16 sõnastatakse:\n“(16) Hoolekogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ja koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees (aseesimees) vähemalt kolme hoolekogu liikme või kunstikooli direktori või vallavalitsuse ettepanekul. Koosolekud protokollitakse.”;\n6) Alampunkti tekst\n“(3) Kunstikool on Kunstikoolide Esinduskogu ja Eesti Kunstihariduse Ühingu liige, tasudes oma eelarvest liikmemaksu“.\n§ 2. Jõhvi Vallavolikogu 21. veebruari 2008 määruse nr 109 "Jõhvi muusikakooli põhimääruse kinnitamine" muutmine\nJõhvi Vallavolikogu 21. veebruari 2008 määruses nr 109 "Jõhvi Muusikakooli põhimääruse kinnitamine" tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 2 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse:\n“(1) Muusikakooli tegevuse eesmärk on anda muusikalist põhiharidust ja valmistada õpilasi ette professionaalse muusikahariduse õppeks.“;\n2) paragrahvi 3 lõiget 3 muudetakse ja sõnastatakse:\n“(3) Põhikooli alternatiiviks on vabaõppe osakond, kuhu kuuluvad õpilased oma võimetest lähtuvalt ning soovivad õppida põhikooli õppekava väliselt. Vabaõppe osakonnas lähtutakse põhikooli õppekavast ja kohandatakse see vastavalt õpilase soovile ning võimetele. Vabaõppe osakonda võetakse vastu üldjuhul alates 12. eluaastast.“;\n3) paragrahvi 4 lõiget 9 muudetakse ja sõnastatakse:\n“(9) Ühes õppenädalas on viis õppepäeva. Õpilase nädalakoormus õppetundides määratakse muusikakoolis kasutatava õppekavaga. Suurim lubatud koormus on:\n1) eelkoolis 3 tundi;\n2) 1. klassis 4 tundi;\n3) 1.a – 2. klassis pilliõpetusosakonnas 6 tundi, üldkultuurilises osakonnas 5 tundi;\n4) 3. – 5. klassis 8 tundi;\n5) 6. – 7. klassis pilliõpetusosakonnas 9 tundi, üldkultuurilises osakonnas 8 tundi;\n6) lisa-aastatel 5 tundi;\n7) vabaõppe osakonnas 3 tundi.”;\n4) paragrahvi 4 lõikeid 12 ja 13 muudetakse ja sõnastatakse:\n“(12) Põhikooli pilliõpetusosakonna ja üldkultuurilise osakonna noorema astme (4. klass) lõpetamiseks korraldatakse üleminekueksamid, vanema astme (7. klass) lõpetamiseks lõpueksamid.\n(13) Põhikooli pilliõpetusosakonna ja üldkultuurilise osakonna noorema astme lõpetajatele väljastatakse muusikakooli algastme lõputunnistus, vanema astme lõpetajatele muusikakooli lõputunnistus.”;\n5) paragrahvi 4 lõige 14 tunnistatakse kehtetuks;\n6) paragrahvi 4 lõiget 17 muudetakse ja sõnastatakse:\n“(17) Muusikakool võib anda ka täiskasvanute vabahariduslikku koolitust. Õppekorraldus vastab vabaõppe osakonna õppekorraldusele. Maksimaalne õppetundide arv nädalas on 2.“;\n7) Alampunkti tekst\n“(1¹) Eelkooli võetakse vastu lapsi alates 6. eluaastast. 4-6-aastaste laste jaoks tegutseb eelkooli juures laulu-mängukool.\n(1²) Põhikooli pilliõpetusosakonda ja üldkultuurilisse osakonda võetakse vastu üldjuhul 7-11 aastaseid lapsi.“;\n8) paragrahvi 5 lõike 3 punktid 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;\n9) paragrahvi 5 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse:\n“(4) Täiskasvanu esitab muusikakooli astumisel avalduse ja isikut tõendava dokumendi.“;\n10) paragrahvi 5 lõike 5 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse:\n“2) informeerima erialaõpetajat, õppealajuhatajat või direktorit lapse puuduma jäämisest või lahkumisest;”\n11) paragrahvi 7 lõike 13 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse:\n“5) kolm lastevanemate esindajat.“;\n12) lisada § 7 lõiked 13¹, 13² ja 13³:\n“(13¹) Muusikakooli direktor algatab hoolekogu liikmete valimise, vajadusel iga õppeaasta alguses ning esitab hiljemalt 10. novembriks vallavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu kinnitamiseks.\n(13²) Hoolekogu liikme volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.\n(13³) Taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks võib direktor esitada igal ajal, kui hoolekogu liikme\n13) paragrahv 7 lõige 16 muudetakse ja sõnastatakse:\n“Hoolekogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ja koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees (aseesimees) vähemalt kolme hoolekogu liikme või muusikakooli direktori või vallavalitsuse ettepanekul. Koosolekud protokollitakse.”;\n14) Alampunkti tekst\n“(16¹) Uue hoolekogu esimese koosoleku kutsub kokku muusikakooli direktor, kus valitakse hoolekogu esimees ja tema asetäitja.”.\n§ 3. Jõhvi Vallavolikogu 20. septembri 2007 määruse nr 86 "Jõhvi Spordikooli põhimääruse kinnitamine" muutmine\nJõhvi Vallavolikogu 20. septembri 2007 määruses nr 86 "Jõhvi Spordikooli põhimääruse kinnitamine" tehakse järgmised muudatused:\n1) Alampunkti tekst\n“§ 43¹. Spordikooli direktor algatab hoolekogu liikmete valimise, vajadusel iga õppeaasta alguses ning esitab hiljemalt 10. novembriks vallavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu kinnitamiseks.\n§ 43². Hoolekogu liikme volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.\n§ 43³. Taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks võib direktor esitada igal ajal, kui hoolekogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt.”;\n2) Alampunkti tekst\n“§ 45¹. Uue hoolekogu esimese koosoleku kutsub kokku spordikooli direktor, kus valitakse hoolekogu esimees ja tema asetäitja.”.


Naisettevõtja lifehack 2: Mine pediküüri!\nJust nii! See on suurepärane võimalus meeldiv kasulikuga ühendada ja venima jäänud kohustused tehtud saada. Jaaa, ma tean, jälle mina oma produktiivsusega! No, aga öeldakse ju, et mis meelel, see keelel. Ettevõtjana lihtsalt tuleb tunnistada, et on perioode, mil peab jõudma palju lühikese aja jooksul ja seda kõike erinevates valdkondades. Sellepärast ka see minu pidev vajadus oma produktiivsust kasvatada. Tegelikult võime ju tõmmata otsese seose produktiivsuse ja sissetulekute vahel. Seega loodan, et on neid, kellele olen seekordse lifehack’iga kasulik. Muide, nagu ikka, siis ka sel korral kirjutan soovitusi, mille ise järele proovinud olen.\nAga nüüd asjast! Kes veel ei tea, siis mina propageerin sellist naisettevõtlust, mille puhul naine võiks selle juures ikka üdini naiseks jääda. Tegelikult usun ka, et ärimaailm on pigem meheliku energiaga ümbritsetud, mistõttu ongi naistel selle tasakaalustamiseks vaja enese välimuse eest eriti korralikult hoolt kanda. Õnneks on võimalusi mitmeid ning enamus sellega seotud protseduure ka väga nauditavad. Lisaks väljendab enese eest hoolitsemine armastust iseenda vastu. Ja reeglina unustamegi tihti just ennast väärtustada ning enesele armastust väljendada. Seega – miks mitte meeldiv kasulikuga ühendada ja minna pediküüri?!\nMina ei lähe juba ammu pediküüri arvuti või märkmiku ja kirjutusvahendita. Protseduur kestab reeglina 1-1,5 tundi, mis on täpselt paras aeg, et kokku lüüa mõned arvud, kirjutada projekte, koostada arveid, kribada ühe blogipostituse mustand vms. Sul on toolis istudes käed vabad ja pea selge. Samal ajal oled aga terveks seansiks tooli naelutatud. Näiteks maniküüris või massaažiseanssi ajal oled küll ka terve protseduuri vältel ühe koha peal, aga esimesel juhul ei ole käed vabad ning massaažiseansil tuleb tukk peale. Seega kui järgmine kord pediküüri lähed vali sobiv küünelaki toon kohe alguses ja selle asemel, et teenindajaga tühjast-tähjast lobiseda, ole tegus!\nVõin omast kogemusest öelda, et alates sellest, kui ma ise seda nippi kasutan, naudin pediküüri külastust mitmekordselt. Protseduur on mõnus ning teadmine, et oled enda välimusse panustanud tekitab hea tunde. Lisaks tunned värskelt hooldatud jalgu nähes ka kergendust, mis tekib alati siis kui oma to-do listist mõne toimetuse maha tõmmata saad. Seega – ah mine Sa ka pediküüri!


uudist… | Teine märkmik\n« Peale Mytokat\njaanuar 23, 2009 Autor thonolia\nEhk siis mis ma vahepeal teinud olen. Olen kudunud nii varraste kui kõladega. Endale. Kõigepelt siis varrastega: Kindad. Muster Aino Praakli yhe mustri järgi, Setumaalt. Kuna mina tahtsin kindlasti et kindaservas oleks narmad, mitte soonik, pidin mustrit randme poole juurde kasvatama (selle töö jaoks on MS Paint yllatavalt hea abimees – keerad suurenduse põhja ja lased tal ruudustikku ka näidata ja ongi arvutis olemas ruuduline paber. Alati ei viitsi ju asja paberile joonistama hakata. Kuigi mind on paar korda pikslinikerdajaks öeldud selliste asjade peale.) Pöidlad on imelikud, minu enda vea pärast. Hirmus suured pöidlaaugud jätsin, ja kui avastasin, siis hakkasin meeleheitlikult kahandama. Yldjoontes olen rahul ja mulle väga meeldib see teooria, kuidas see viltune joon yhmber pöidla jookseb (ta lõppeb ära uumbes selle koa peal, kus inimestel sõrmejäljed on.) Aga yks viga on kinnastel siiski veel – täpsemalt tollel, mille ma esimesena valmis sain. Nimelt on seal lõpuosas punane lõng jäänud korralikult valgega sidumata, mis tähendab, et sõrmedel läheb kitsaks – kord on punane kiri yhel pool, kord teisel pool kinnast ja see on päris paras pusa seal sõrmede otsas. Lõng on poevillane, aga puhas vill siiski. Ma ei salli synteetilist lõnga väga yldse.\nTeiseks, vöö. Tegin endale lõpuks järgmise kahepoolse mustriga vöö. Tegelikult alustasin sellega juba ilmatu ammu, peaaegu aasta tagasi, aga ta edenes alguses väga aeglaselt. Aeglaselt edenes ta umbes selle hetkeni, kui ma avastasin, et seda oleks vaja kanda siis ja nende asjadega koos, ja siis läks paar päeva kuni vöö valmis sai. Punasel taustal kollased, kollasel taustal punased kaheksakannad-lilled. Ilus värviline asi, vaata kustpoolt tahes. Kaheksakand pidi õnne tooma, või vähemalt mingil määral halva eest kaitsma. See sobib vöö olemusega väga hästi kokku ja selline kaheksast rööpkylikust koosnev variant on mulle alati hingelähedasim olnud. Nii et idee poolest ilus asi. Tegelikult ma oma tööga selle juures rahul ei ole – laius on nii muutuv ja kinnilöömise tihedus ka. Kui ausalt öelda, on see kõige nirum kõlatöö, mis ma teinud olen. Ometigi myydamatu ja hindamatu, punkt.\nTulekul ja pooleli: yks Fääri saartele sõitma pidanud pael ootab lõpetamist (kuigi tal sõitu ees ei ole, aga selle all on mul osad kõlad kinni.) mingiks ajaks, hiljemalt suveks mis on kohekohe. Teiseks, yks veelgi ammum alustatud asi nimega eriti suur ja uhke vöö tahab uuesti kõlade peale panemist (tegin selleks tarbeks eraldi uued kõlad ka, neid on lihtsalt nii palju vaja seal juures et ykski olemasolnud pakk polnud piisavalt suur) ja valmis keeramist. Mustrit saab netist leida otsinguga “birka_strapwork_motif”, alakriipsud lootuses et siis ei satu otsija esimese asjana siia, kus pole veel yhtegi pilti selle kohta, õpetusest rääkimata. Ideaalis saab asi valmis hiljemalt veebruari esimeseks täisnädalavahetuseks, sest siis on kokkusaamine kus yks selle endale saamise vastu võibolla huvi tunneb. Ja siis on veel yks tellimus juba ootel, varsti ilmselt tuleb minna lõngu ostma. Ja valmis on lõigatud yks pruuni ja kollasega pasmas heledale kleidile – yks ysna kiiresti edenev pael peaks sellest saama, mis on igati positiivne arvestades, et seda tuleb teha oma viis või sinnakanti meetrit.\nTegemist ootavaid asju on ylimas koguses, ometi ma istun arvuti taga ega tee neid.\nPosted in Uncategorized | Sildistatud kõlatöö, kudumine | Lisa kommentaar