TOETA LOOMAAEDA | PRINDI VERSIOON | EST RUS ENG • Avalehele\n• Kunsti konkurss • N�dalauudised\n• TOETA MEID!\n• Loomaaiast �ldiselt\n• Loomaaia plaan\n• S�nnid meie loomaaias\n• Leopardi kaamerad\n• Tallinna Loomaaia S�prade Selts\n• Hetked meiega\n• Kontakt ja asukoht\nKahekümne neljas nädal\nEelmise nädala lõpul suuremat aedikut uudistama lubatud ninasarvikutüdruk Kibibi näitas kiiresti, et takistused pole ninasarvikutele ületamatud. Ta ronis, esialgu küll kohmakalt, kuid hiljem vilumise kasvades juba meeldiva kergusega, üle kaht aedikut eraldava kivibarjääri. Sestap paigaldati kiviaia peale elektrikarjus ja nüüd on võimalik hakata mõlemat ninasarvikut korraga õue laskma.\nTeisipäeval, 11. juunil sündis ilvesekutsikas loomaaia eakal 14-aastasel emailvesel Getteril. Samal päeval nägi aedikus, otse loomaaiakülastajate silme all ilmavalgust tänavune esimene guanakopoeg. Linnutiikidel võib kohata 7. juunil koorunud tibudega ringi jalutavaid valgepõsklaglesid.\nKui nädala algul piilus kaameraga varustatud pesas aprilli lõpul koorunud hiid-merikotka poeg alles üle pesaääre, siis nüüd käib ta juba pesast väljas ümbrust uudistamas ega pelga ka barjääri taga käratsevaid loomaaiakülastajaid. Esimeste lennuharjutusteni on siiski veel aega.\nEuroopa naaritsate sigimine loomaaias on tänavu igati edukas olnud: 34st sündinud naaritsapojast koguni 21 on emased, kuigi mõned pesakonnad on veel üle vaatamata. 12. mail sündinud esimese pesakonna poegadel on juba ka silmad avanenud ja nad kipuvad ringi ukerdama, nii et naaritsaema näeb kurja vaeva, et neid pessa tagasi tassida.\nLoomaaia loomasõprade ringide vanemad õpilased sõidavad KIKi toel järgmise nädala algul kolmepäevasele õppereisile Hiiumaale, kus loomaaia teadussektetär, liigikaitse labori juhataja Tiit Maran annab ülevaate euroopa naaritsa kaitse ja loodusesse tagasi asustamise plaanidest. Lisaks külastatakse Palade loodushariduskeskust ja tehakse loodusretki Hiiumaa loodusega tutvumiseks.\nLoomaaia lääneväravasse kerkiv uus keskkonnahariduskeskus muudab kohati keeruliseks läänevärava ümbruses liikumise. Palume kannatlikkust, sest uus keskus ja selle juurde rajatav aasta ringi töötav laste loomaaed loovad juba järgmisest aastast paremad tingimused ja suuremad võimalused looduse ja loomariigi tundmaõppimiseks.\nJuuni esimene täisnädal tõi loomaaiaasukate toidusedelisse suvist vaheldust – rohusööjad hakkavad nüüdsest regulaarselt saama värsket rohtu.\nTroopikamaja õuepuuridesse pääsesid Eestimaa suveõhku nautima Brasiilia vihmametsade asukad mustnokk-tuukanid ja ararauna ning Aafrika ja Aasia poolkõrbeis ja metsatihnikuis lendlevad kaeluspapagoid. Heleflamingod kolisid teisipäeval laiendatud veesilma ja tehislike pesaalustega rikastatud aedikusse.\nSinna paigaldati ka suur peeglitahvel, sest flamingod tunnevad end seda kindlamalt, mida suurem on flamingoparv, mida rohkem neid näib olevat. Linnutiikide inkubaatoris koorusid haha- ja ristparditibud.\nPoegimisega ühele poole saanud miilulehmad lasti suurde aedikusse, kus ootel miilupullid neid pika pilguga piidlema hakkasid. Ka gauripull lubati gaurilehmadega kokku. Neljapäeval tehti maniküüri elevandimaja kilpkonnadele ja kääbusküülikutele. Üle vaadati ka elevant Fieni tallaalused.\nLaste loomaaeda lapsi rõõmustama kolis veebruari lõpus sündinud vietnami rippkõhtsea põrsas.\nLoomasõprade ringide nooremad õpilased sõitsid kahepäevasele õppereisile Aegna saarele.\nMaikuu viimasel päeval käisid kolm tillukest kameruni kääbuskitse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias kontserdil. Nad patseerisid orkestri ees, lubasid end toita ja mökitasid muusikale kaasa. Kitsedega jäädi väga rahule.\nLastekaitsepäeval 1. juunil külastas loomaaeda pea 20 000 huvilist. Suured uudistajate massid peletasid nii mõnegi loomaaiaasuka aediku tagumisse soppi, pesakasti või hoopistükkis siseruumi varjule. Kaotusi loomkonnas siiski ei olnud.\nNädalavahetusel avatakse loomaaia lõvi galeriis noore vabakutselise fotograafi Filipp Keksi näitus TÄNA, kus eksponeeritakse erinevates maailma nurkades: Namiibias, Sambias, Guatemalas, Indias, Nepalis ja Kambod�as elavate inimeste portreid. Pildile püütud tavalised ilusad ja õnnelikud kolmanda maailma inimesed oma igapäevaaskeldustes panevad mõtlema, kas meie ühiskond liigub õiges suunas, teeb meid õnnelikuks? Näitus jääb avatuks juuni lõpuni.\nKahekümne teine nädal\nSuvesoojus on lubanud õuepuuridesse troopikamaja asukad: surikaadid, pintšed, valgetups- ja kääbusmarmosetid. Osaliselt avati külastajatele loomaaia kullimägi. Hiid-merikotkapaar kaameraga varustatud puuris läks aga omavahel nii kõvasti tülli, et isalinnu ohutuse tagamiseks koliti ta eraldi elama. Paar saab taas kokku, kui pesas kasvav kotkatibu on iseseisvunud.\n24. mail koorus teine valgekuretibu.\nKurepoeg nägi ilmavalgust kasuvanematest õnnekurgede pesas, kes tema kui oma poja eest hoolt kannavad. 25. mail sündis teine makaagipoeg jaapani makaakide peregruppi. Kaljukitsede-mägilammaste sünnid jätkuvad.\nViimasel mainädalal algasid loomaaias hilisõhtused ekskursioonid. Pea kõik loomaaiaasukad olid üllatunud nähes külastusvälisel ajal inimgruppe loomaaias patseerimas. Linnud andsid ebatavalisest olukorrast häälekalt teada, uudishimulikumad tegelased tulid asja lähemalt kaema. Osa võis saada hüäänipaari õrnusehetkedest, hüljeste magama heitmise tavadest, näha ööeluliste kakkude säravaid silmi ja hääletut lendu, imetleda graatsilisi kaslasi. Hilised külastajad peletasid liikvele ka loomaaias vabalt elavad halljänesed ja metskitsed.\nLoomaaia sõbrad ja head toetajad laiendasid flamingode tiiki ja valmistasid ette nende pesitsusala ning vormisid ninasarvikute muda-savi lombi ääred vettpidavamaks.\n1. juuni lastekaitsepäeva, loomaaia külastajate üht lemmikpäeva, aitavad sisustada paljud toredad koostööpartnerid ja abilised. Mänge, käelist tegevust ja nuputamist pakutakse mitmel pool loomaaias. Tuulikuplatsil näeb esinemas Politsei segakoori Akord, ansamblit Bombillaz ja Tanja Mihhailovat. Avatakse laste loomaaed, mis viimast aastat tegutseb hooajalisena, sest juba järgmisel suvel loomaaia lääneväravas avatava keskonnahariduskeskuse osana jääb laste loomaaed väikseid loomasõpru ootama aastaringselt.\nSündide kõrgaeg Tallinna loomaaia sõraliste seas kestab. Eriti viljakaks kujunes möödunud reede,\n17. mai, mil ilmavalgust nägi kokku kümme loomapoega: ühe tallekesega said maha ida-sinilammas, tad�iki markuur, dagestani tuur ja Dalli lumelammas, kolm tallekest sündisid tagakaspia uriaalidel ning kolm põrsakest vietnami rippkõhtseal. Iga päev toob juurde mõne kaljukitse või mägilamba. Kesknädalal,\n22. mail, sündisid esimesed kubani tuuride talled ja nüüd pole loomaaia alpinaariumis enam aedikut, kus tallekesi ei kepsutaks.\nTallinna päeval koorunud stepikotkatibu sai endale pesakaaslase kolm päeva hiljem, 18. mail, mil koorus teine kotkatibu. Mõlemad vanalinnud toidavad poegi hoolsalt. Stepikotkatibud koorusid viimati Tallinnas kuus aastat tagasi.\nValgekurgede pesas koorus kesknädalal esimene kuretibu. Teine valgekuremuna koliti seejärel õnnekurgedest kasuvanemate pessa, et vältida hiljem kooruva poja hukkumist tugevama ja agressiivsema esimese poja noka läbi.\nLoomaaia naaritsaasurkonnast esimesena 11. mail poeginud naarits Kelly üllatas suure, seitsmeliikmelise pesakonnaga. Nii suuri pesakondi sünnib tehistingimustes harva. Tallinnas on seda aegade jooksul juhtunud vaid kümnel korral. Ühel korral, 2006. aastal, sündis Tallinnas ka kaheksast pojast koosnev naaritsapesakond.\nBerliini loomaaiast saabusid Tallinna ninasarvikutalitajad Tanja ja Jürgen Jahr, et tutvuda oma kasvandiku ninasarvikupoiss Kigoma pidamistingimustega ja kergendada tema kohanemisraskustest ülesaamist.\nNad jagasid Tallinna loomaaia ulukihooldajaile näpunäiteid Kigoma iseloomu ja harjumuste kohta ning neil õnnestus ettevaatlik Kigoma, kes oma jalga õuealale veel tõstnud polnud, veidikeseks ka õueaedikut uudistama meelitada. Ninasarvikutüdruk Kibibi aga õueaedikut enam ei pelga ja käib seal aeg-ajalt\nLoomaaia Illu kohviku terrassil saab uudistada väikest kevadseente väljapanekut. Söögiks sobivate liikide viljakehi leidub kevadel küll vaid paarikümne ringis, kuid seda suurem on rõõm, kui mõnele sellisele peale satud. Üllatada võib metsas uitajat ka mõni mittesöödav, see-eest aga eriti värvikas või omapärase välimusega seen.\nHilisõhtustele ekskursioonidele loomaaias on saada veel üksikuid pileteid.\nSuvi on loomaaeda saabunud. Loomaaia haljastajad tõid talvekorterist välja ja istutasid õue suured juba puumõõtu kasvanud banaanitaimed, õueõhku hingama pääsesid Aafrika päritolu turakod.\n11. mail koorus tibu kaljukotka kaameraga varustatud pesas ja nägi ilmavalgust esimene naaritsapesakond. Kui kotkatibu toitmisel ja sirgumisel on veebikaamera vahendusel võimalik silma peal hoida, siis naaritsapojad on kuni silmade täieliku avanemiseni kindlalt pesakasti heinapesas peidus.\nTallinna päeval koorus kullimäel tibu stepikotkal, õhtupoolikul kuulutati pidulikult avatuks renoveeritud ninasarvikute ekspositsioon ja teravmokk-ninasarvik Kigoma sai endale ka vaderi.\nJaanuari keskel inkubaatoris koorunud ja nüüdseks täismõõtu kasvanud, kuid veel tumedas tibusulestikus noort pelikani harjutatakse tasapisi linnutiikide avarustega. Esialgu ei kipu inimestega harjunud nooruk aga loomaaia pelikaniparvega ühinema.\nMaikuu lõpunädalal algavatele ja kuni juuli keskpaigani kestvatele hilisõhtustele ekskursioonidele Tallinnna loomaaias on veel võimalik osta pilteid nii loomaaia kassadest kui piletilevi müügipunktidest. Hilisõhtul koos kogenud giidiga loomaaias jalutades võib saada ainulaadse kogemuse, sest paljud loomad on videvikus aktiivsemad ja tunnevad huvi uudse nähtuse – nende ees ebatavalisel ajal viibiva külastaja vastu.\nMuuseumiöö raames kolib loomaaias varakevadel eksponeeritud loomajoonistuste näitus „Looma loodud“ Tallinna Ülikooli Astra majja. Inglismaalt sõidavad avamisele kohale kaks kunstnikust nõbu Michael ja William Tuck, kes on Londoni Zooloogiamuuseumis korraldanud samalaadseid näitusi. Loomade-kunstnike abstraktseid taieseid saab uudistada kuni juuni lõpuni.\nHaljastus- ja heakorratöödel on loomaaias abiks Kopli ametikooli ja Räpina aianduskooli praktikandid. Emadepäeval aitasid loomaaeda suveks korda teha loomaaia sõprade seltsi liikmed.\nIgapäevaseks muutunud kaljukitsede-mägilammaste sündimisele lisaks nägi esmaspäeval ilmavalgust teine aguutipoeg, kolmapäeval aga sündis tänavu esimene järglane jaapani makaakide gruppi. Neljapäeval sündis teine, sedakorda emane alpakapoeg, kes nagu esimenegi on üleni tumedat karva. Miiluaedikus kepsutab nüüd kaheksa miiluvasikat.\nNädala algul munesid teise muna õnnekured. Elevandimaja maisimaod aga poetasid teisipäeval ja kolmapäeval aluspanu peale kokku 16 muna, mis kõik pandi punase lambi alla hauduma. Tasapisi koguneb mune ka veelinnutiikide inkubaatorisse – munemisega on algust teinud hahad ja teisedki partlased.\nNädala teise poole soojus lubas õuepuuridesse troopikamaja valgetups-marmosetid, mustnokk-tuukanid, surikaadid ja luitekassi. Ka šimpansid pääsesid õueõhku hingama. Esialgu küll vaid väikeses vahepuuris, sest suure aediku piirdekraavid vajavad veel puhastamist ja uuesti veega täitmist, et šimpansid loomaaia peale jalutama ei põrutaks.\nEelmisel nädalal toodi karumajja seni lõvimajas elanud üksik pesukaru. Nüüd näeb pesukarupuuris müttamas viit bandiidimaskiga osavnäppu. Suvehooajaks lasti taas kokku üht õueaedikut jagama nandud ja alpakad. Miilude aedikus käivad rännuväsimust välja puhkamas ja toidupoolist näkitsemas ülelendavad rabahanede parved. Kaks tunamullu loomaaias koorunud mustluike aga kolisid suvehooajaks Kadrioru tiigile ujuma.\n4. mail aitasid Teeme ära talgulised loomaaias hulga kevadkorrastustöid ära teha.\nTallinna päeva 15. mai pealelõunal pääsevad noored teravmokk-ninasarvikud Kibibi ja Kigoma uuenenud õueaedikusse. Kell pool viis õhtul avab Tallinna linnapea G. Otsa nim. Tallinna Muusikakooli pillimeeste ja Rahvusooper Estonia poistekoori nelja laulja ninasarvikulaulu saatel pidulikult ninasarvikute ekspositsiooni.\nSõralised on hoos, pea iga päev sünnib juurde mõni talleke või vasikas. Miiludel, tagakaspia uriaalidel, dagestani tuuridel, nuubia ja siberi kaljukitsedel, lakklammastel ja ida-sinilammastel võib karja hulgas järglasi kepsutamas näha.\nLaupäeval kokku nelja tallekesega maha saanud kaks siberi kaljukitse ei saanud algul omavahel kuidagi poegi ära jagatud. Üks talleke trügis võõra ema alla imema, ehk oli sel piim rammusam või kergemini tulemas, samas ei tahtnud aga tema ema ka loobuda ning käis oma talle puksides tagasi võitmas.\nHiid-merikotka kaameraga varustatud pesas laupäeval koorunud teine kotkapoeg otsustati aga neljapäeval kunstlikule üleskasvatamisele võtta, sest vanalindudel näis jätkuvat tähelepanu vaid varem koorunud aktiivsemale ja tugevamale pojale. Pühapäeval sündis poeg azara aguutil. Neljapäeval munesid oma esimese muna õnnekured.\n27. aprillil Krefeldist ja Berliinist saabunud teravmokk-ninasarvikud Kibibi ja Kigoma kohanevad pisitasa oma uue eluasemega. Bernist saabunud noor muskusveis Henrik peab end aga õige pea kohalike muskusveiste Linda ja Silvia hulgas kehtestama hakkama.\nNovembri keskel Pirita jõe äärest loomaaeda toodud saarmapoeg viiakse sel nädalavahetusel Lahemaale, kus ta loodusesse tagasi laskmise eesmärgil hakkab tasapisi tutvust tegema iseseisva eluga.\nEelmisel nädalal külastas loomaaeda üks vabalt elav valge-toonekurg. Ta patseeris guanakode aias, seiras troopikamaja kõrval elavaid kohalikke valge-toonekurgesid ja jätkas seejärel teekonda pesapaiga ja paarilise leidmiseks.\nAlates mai algusest saab loomaaia Illu kohvikus taas uudistada valikut Zofo 2012 konkursile laekunud auhinnatud fotodest.\nMõnusalt kevadine ja hooti ka päikeseline ilm on lubanud nii mitmedki talvekülma eest varjul olnud liigid külastajate ette õueaedikutesse kolida. Linnutiikidele pääsesid patseerima pelikanid, õue lasti marabud, paabulinnud, valge- ja must-toonekured, neitsi- ja idakured. Õnnekured ehitavad alles pesa, kuid valgekured asusid nädala algul taas hauduma. Antiloobimaja õueaedikutest kostab ruigeid ja mökitamist – vietnami rippkõhtsea põrsad ja kameruni kääbuskitse tallekesed nuusutavad kevadõhku. Aksishirved on õue toonud oma märtsi keskel sündinud vasika. Jõe- ja tüügassead tormavad uljalt ringi ning pistavad kärsa pinnasesse.\nKuni aprilli lõpuni kehtivad Tallinna loomaaias odavamad talvehinnad. Nädalavahetusel avatakse külastajatele ka loomaaia Õismäe-poolne läänevärav. Seoses uue keskkonnahariduskeskuse ehitusega on värav veidi alpinaariumi poole nihutatud ning külastajate sisse- ja väljapääs toimub läbi autoparkla.\nEelmise nädala reedel sündisid kaks pisipoju troopikamaja pintšetamariinidel. Pühapäeval nägid ilmavalgust esimesed kaks tallekest tagakaspia uriaalide karjas, neljapäeval lisandus veel üks ja sündis esimene sellekevadine nuubia kaljukitse tall. Teisipäeval nägi ilmavalgust kolmas miiluvasikas. Kolmapäeval sündinud sinilambatall pidi aga kolima loomaaia titetuppa, sest sinilambautt tuli emaka väljalangemise tõttu magama panna. Titetuppa kolisid ka eelmisel nädalal sündinud siberi kaljukitse tallekesed, kelle ema ülespaistetanud jäse vajab antibiootikumiravi.\nKaameraga varustatud hiid-merikotka pesas paistis neljapäeva hommikul vanalinnu sulgede vahelt pisike udusulis kotkapoeg.\nNädalavahetusel saabuvad loomaaeda kaks noort ninasarvikut ning muskusveisepull.\nLoomaaia teadussekretär Liigikaitse labori juhataja Tiit Maran viibis eelmisel nädalal Prantsusmaal Calviaci loomaaias, kus ta viis läbi euroopa naaritsa liigikaitselist treeningkursust sealsetele loomaaiatöötajatele.\nEsmaspäeval, 6. mail toimub loomaaias linnulauluõhtu, lindude laule aitab kuulata Peep Veedla.\nAprilli keskpaik tõi loomaaeda nii muret kui rõõmu.\nLahkusid nii mõnedki vanad ja väärikad loomaaiaasukad, kes nüüd hakkavad edasi elama muuseumieksponaatidena. Eelmise nädala lõpus pandi magama õnnetult vasaku küünarliigese murdnud 20-aastane ilves Jade. Tema kaunist karvakasukast valmistatud topis hakkab ehtima TÜ Loodusmuuseumi ekspositsiooni. Teisipäeval suri üks loomaaia kauaaegsemaid asukaid kondorkilpkonn Donna-Clara, kes oli Tallinnas elanud üle 38 aasta. Samal päeval tuli magama panna kopsuvähki põdenud 15-aastane tad�iki markuurisokk Benjamin. Kolmapäeval suri neeruprobleemide käes vaevelnud kahekas-aastane suurkudu.\nKuid kevad on ka uue elu alguse aeg. Elevandimajas sündis pühapäeval poeg pruun-harjasvöölasel. Esmaspäeval nägi ilmavalgust teine miiluvasikas.\nMõlemad vasikad, nii eelmisel nädalal sündinud emane kui ka sellenädalane isane vasikas, lasti peale ülevaatust koos emadega suurde aedikusse. Kolmapäeval sündisid kaks tallekest siberi kaljukitsedel, neljapäeval kaks tallekest lakklammastel.\nKääpakotka pesa on viimaks lume alt välja sulanud ja linnupaar kohendab seda usinalt. Kaljukotkas kaameraga pesal pistis neljapäeval kolmemunalisest kurnast ühe muna nahka, kuid ülejäänuid haub edasi. Hauvad ka hiid-merikotkas, raisakotkas ja stepikotkas. Vöötkakk munes veel kolm muna, mis paigutati haudumisele inkubaatorisse. Linnutiikidel üritasid kanada lagled pesitsema hakata, kuid siin astusid ulukihooldajad vahele ja korjasid esimesed munad ära, et pesakohti jätkuks ka haruldasematele ja hiljem pesitsema asuvatele veelindudele. Esimeste laglemunadega said maiustada raipekotkad.\nAmuuri leopardi fännid tähistasid 13. aprillil Tallinna loomaaias mullu sündinud amuuri leopardi kutsikate ühe aastaseks saamist. Kohal olnud pea poolsada loomasõpra panid fotostendile kokku kolme kutsika – Akra, Vlada ja Freya – eluloo ja kogusid sünnipäevakingitusena amuuri leopardidele üle 1000 euro.\nViimaks hakkab ilm ka kevade nägu minema. Talvitusruumidest lasti veelinnutiikidele ujuma mustluiged. Õueaedikusse teiste värvuliste juurde viristama pääsesid kaks siidisaba, kes talve eelistasid mööda saata argusfaasanite juures soojas siseruumis. Valgesaba-okassead, keda suvel näeb vaid hämarikus, nuusutavad mõnuga kevadõhku ja põõnutavad võimalusel päikese käes.\nPoegimishooajaks ette valmistudes püüdsid ulukihooldajad meelitada emased miilud väiksemasse aedikusse. Kaks miilulehma aga meelitustele ei allunud ja eelistasid jääda suurde aedikusse, kus 11. aprilli pealelõunal sündis esimene miiluvasikas. Loodetavasti õnnestub nad siiski peagi tagaaedikusse meelitada, et uus karjaliige üle vaadata ja märgistada.\nEsmaspäeval munes viienda muna kaljukotkas, kes haudumisega vaeva näha ei armasta – muna viidi inkubaatorisse. Kunstlikule haudele paigutati ka kesknädalal munetud kaks vöötkaku muna. Nandud on munenud juba seitse muna, kuid kahjuks on kõik olnud viljastamata. Arenema ei hakanud ka valgekurgede esimene kurn. Stepikotka pesas neljapäeval avastatud kaht muna hauvad aga vanalinnud ise kenasti.\nSelgus, et punetavate ja tilkuvate silmadega kimpus olnud jõesiga Jump on allergiline maapähklile – niipea kui arahhis ratsioonist eemaldati, taandusid ka vaevused.\nNädalavahetuseks saabuvad loomaaia liigikaitselaborisse 12 bioloogiatudengit Tartu Ülikoolist, et aidata doktorantidel läbi viia ööpäevaringsed euroopa naaritsa käitumise vaatlused.\nLoomaaia töömehed alustasid takinite aediku laiendamist.\nZofo 2012 konkursile laekunud fotodest koostatud rändnäitust “Loomaaed tuleb külla” näeb aprilli lõpuni Viru Keskuse kolmandal ja neljandal korrusel.\nKuigi hiline kevad on paljudele paras katsumus, pressib sigimishooaeg ka loomaaias peale.\nViimasel märtsikuupäeval sündis jakivasikas. Ta oli algul küll veidi kidurake ja vajas kosutust ning suleti koos emaga siseruumi, kuid nüüd tunneb ta end juba tugevamalt.\nKaljukotkad kaameraga varustatud pesas on tublisti vaeva näinud ja neljapäeval, kui vanalinnud haudumiskorda vahetasid, võis pesapõhjas märgata lausa kolme muna.\nLoomaaia liigikaitselaboris on esimesed kaks naaritsapaari juba kudrutades ühte heitnud. Veel tuleb kokku sobitada 15 paari naaritsaid. Tartust ja Viinist saabusid kohale doktorandid, kes uurivad naaritsate omavahelist paaritumissobivust ning stressikäitumist.\nKääbusmarmosetid mängisid loomaaiatöötajaile vingerpussi ja peitsid oma viimase poja nii osavalt vanaloomade karvastikku, et teda märgati alles nädalapäevad peale sündi. Poja sünnikuupäeva aitas määrata teravsilmast loomaaiakülastaja, kel oli 19. märtsil õnnestunud pildile tabada tõenäoliselt sünnijärgsed hetked, mil peregrupi liikmed koos ümber uue pisipoju asjatasid. Seega tuleb eelmisel nädalal välja kuulutatud sünnikuupäev 25. märts nüüd kehtetuks tunnistada. Igaühel on aga võimalus troopikamajas oma tähelepanelikkust proovile panna ja püüda vanaloomade kõhu- või turjakarvade vahelt pöidlapikkust kääbusmarmosetipoega leida.\nRutiinsele sõraliste sõrgade värkimisele lisaks korrigeeriti loomaaia vanima 13-aastase kulaan Dolli kapju. Vaevaliselt liikunud loom sai turgutuseks antibiootikumi- ja vitamiinisüsti. Peale narkoosist väljumist hoitakse teda mõnda aega tabuunist eraldi.\nVeidi loid ja isutu aafrika kannuskilpkonn Odie tegi läbi 3-päevase antibiootikumikuuri ja hakkas seejärel uuesti sööma. Ta on loomaaia kannuskilpkonnadest kõige suurem ja kaalub juba 21 kg. Nuubia kaljukitsele söödeti isu tõstmiseks sisse koirohutinktuuri.\nTallinna Kopli Ametikooli rahvusliku käsitöö õppesuuna õpilane valmistas loomaaia dekoratiivkanadele viis komplekti, kuhu kuuluvad õrred, haudekastid ja söödakünad. Lõputööna valminud esemeid saab näha, kui dekoratiivkanad suvel õueaedikutesse kolivad.\nÖistest külmakraadidest hoolimata on kevade märke kõikjal. Loomaaia linnutiikide asukad tervitavad kevadpäikest valjude kaagatuste ja veepladinaga. Faasanid teevad hääleharjutusi ja panevad territooriumi piire paika. Kakud ja ilvesed laulavad. Ja kuigi aastaaja vahetumisest annavad rõkatavalt märku eelkõige sulelised, näeb terav silm muutusi mujalgi. Loomaaia zooloog Aleksei Turovski kohtas päikeselises loomaaias jalutades 21 liiki talvetardumusest virgunud selgrootuid: habesääsklasi (peljata pole vaja, inimest nemad ei ründa), kevikulisi, lumekirpe, sajajalgseid, üksikelulisi herilasi. Soojemates soppides ronib murukamara pinnale ka murelasi.\nLoomaaia alpakad said eelmisel laupäeval, 23. märtsil esimese järglase. Üleni musta värvi poju käib koos vanaloomadega päeval ka õueaedikus, vaid ööseks suletakse ta näpistava külma eest koos emaga majakesse.\nEsmaspäeval, 25. märtsil sündis järjekordne pisipoeg kääbusmarmosettide peregruppi. Maailma väiksemaid ahve on nüüd troopikamajas šimpansite kõrval olevas ekspositsioonis kokku 16.\nHiid-merikotka pesas haudumisel on juba kaks muna. Nandu munes neljanda muna. Kaljukotka kaameraga varustatud pessa ilmus esimene muna teatripäeval.\nElevandimaja ekspositsioonivitriini koliti nädala alguses kaks keskaasia kilpkonna poega. Jaanuari lõpus koorunud kilpkonnapojad on alles väikese lapse peopesa suurused, kuid igati krapsakad.\nLoomaaia kassad on kevadpühade nädalavahetusel avatud nagu igal muulgi kevadpäeval kella üheksast hommikul kuni kella viieni õhtul. Jalutada võib kevadises loomaaias kuni kella seitsmeni õhtul.\nEsmaspäeval rändasid oma uutesse kodudesse seitse eelmisel aastal Tallinna loomaaias ilmavalgust näinud noort euroopa naaritsat: kaks emast lennutati Saksamaale Osnabrücki, kolm emast ja kaks isast saadeti aga Prantsusmaale Calviaci loomaaeda. Euroopas tuleb noortel naaritsatel täita üliolulist missiooni ja anda oma panus tänaseks nii väikesearvuliseks kahanenud liigi säilimisse. Hiid-merikotkas kaameraga varustatud pesas tegi mõned päevad kuiva trenni ja harjutas pesal istumist, kuni teisipäeval ilmus pesapõhja tänavune esimene muna ja haudumine võis alata.\nAlpakavillaga soojustatud pesal istudes vapralt lumetorme ja krõbedaid külmakraade trotsinud habekotkaid tabas aga ebaõnn. Haudumise lõpusirgel, 52. haudepäeval, lõhkusid nad tõenäoliselt juba varem hukkunud looteid sisaldavad munad ära ja pistsid nende sisu nahka.\n16. märtsil loomaaias toimunud jääkaru päev tõi kohale üle 900 huvilise – tavaliselt küündib loomaaiakülastajate arv sellistesse kõrgustesse alles aprilli keskpaigas. Jääkaru päeval jäässe külmutatud kalade pärast tülli pööranud jääkarud Nord ja Friida on nüüdseks kenasti ära leppinud ja pulmi pidama hakanud.\nEelmise aasta mais loomaaias koorunud valgeselg-faasani kaks noort kukke läksid algava sigimishooaja erutuses teineteisega niivõrd põhjalikult kiskuma, et allajäänu pidi kolima parematele jahimaadele.\nMärtsi lõpuni saab loomaaia Illu kohvikus uudistada “Zofo 2012” konkursile laekunud fotodest koostatud rändnäitust “Loomaaed tuleb külla”.\nKülmakraadid ei taandu, kuid loomaaia sulelised sellest ei hooli. Et pakane ei lase valgekurgedel õueaedikusse pesa tegema minna, pesitsustung on aga suur, siis ehitas kurepaar pesa majakesse. Emalind munes 8. ja 10. märtsil pessa kaks muna ja haudumine algas. Raisakotkas kaameraga varustatud pesas munes 9. märtsil esimese muna ja paar asus samuti kohe hauduma. Samal päeval munes kaljukotkas kolmanda muna, see paigutati inkubaatorisse. Nandu munes teise muna, mis paigutati samuti inkubaatorisse, 13. märtsil.\nTäiendust sai kuldfaasanite ekspositsioon: külastajate vaatevälja toodi kuus üle-eelmisel suvel loomaaias koorunud kuldfaasanit, kolm kukke ja kolm kana.\nLiigikaitselabori naaritsapuurides käivitati ööpäevaringsed jälgimiskaamerad, mis salvestavad nelja emaslooma tegemisi ja suhtumist kõrvalpuurides elavatesse isasloomadesse. Salvestatud materjali põhjal valmib Tartu Ülikooli doktorandi uurimustöö naaritsate paaritumiskäitumisest. Ühe kaamera pilti ja puuris asjatavat naaritsat saavad kõik huvilised jälgida SA Lutreola kodulehe vahendusel.\nKesknädalal saadeti Helsingisse viis ida-sinilammast. Karumaja asukad ja muskusveised tegid läbi ussikuuri. Mais 15-aastaseks saaval võimsate sarvedega idakaukaasia kaljukitse ehk dagestani tuuri sokul Astinil, kes uinutati sõrgade värkimiseks, avastati mädane eesnaha põletik.\nLaupäeval, 16. märtsil tatsab loomaaias ringi jääkaru – toimub jääkaru päev. Mati Kaal annab keskpäeval ülevaate tulevasest polaariumist, kuhu peale Arktika valgete hiiglaste asuvad elama ka muskusveised ja pingviinid. Tauno Kangro näpunäidete järgi saab voolida jääkaru. Nuputamishuvilistele viktoriin. Loomaaia jääkarud Nord, Vaida ja Friida saavad kalast ja jääst pulgakommi ning kuulavad koos jääkaru päeva külalistega Aleksei Turovski ja Anne Saluneeme pajatusi jääkarudest. Jääkaru päeva korraldavad Tallinna Loomaaed, Tallinna Loomaaia Sõprade Selts ja AS Coca-Cola HBC Eesti. Tallinna loomaaia jääkarude vaderid on Paekivitoodete Tehase OÜ ja AS Tallinna Vesi. Jääkaru päeva postkaartide valmimist toetas AS Folger.\nKülm ja tuul ei taha veel kevadele võimalust anda, kuid päevapäike paneb rohevindid laulma ja meelitab õuepuuri nii mõnegi lõunamaa-asuka. Lõvipuuri lumi on kohati tihedalt käpajälgi täis pikitud. Niipea kui luuk avaneb, haaravad aasia lõvid oma lihatüki hambusse ja tassivad õue. Seal aga paneb lumi päkad õige pea külmetama ja sisse sooja pagedes ununeb toiduports sageli välja. Indohiina päritolu kalakass Otto aga lume sisse astuda ei riski ja kõnnib ettevaatlikult käppi tõstes vaid räästa all, kus maa välja on sulanud. Kevad on hinge pugenud ka põlistele põhjamaa-asukatele hallhüljestele, kes võtavad oma tillukeses hülgetiigis uhkeid poognaid.\nNädala algul paigutati inkubatorisse nandu muna ja kaljukotkapaari teine muna. Troopikamaja surikaadid selgitasid omavahelisi suhteid, kuid õnneks ei päädinud tüli kellegi grupist välja tõrjumisega.\nEsmaspäeval uinutati amuuri tiiger Pootsman ja koliti ta ajutisest elupaigast karupuuris tagasi vastremonditud tiigripuuri. Uinutatud Pootsmani tassimiseks olid kohal kaheksa jõumeest. Loomaaia veterinaarid kasutasid juhust ja võtsid analüüsideks verd, kontrollisid kiibi olemasolu ja ravisid tema ärahõõrdunud päkaaluseid. Pootsman väljus narkoosist hästi, tema söögiisu on hea ja teisipäeval pääses ta juba õuepuuri. Külastajad teda hetkel ei näe, kuid hiljem hakkab ta käima ka suures ekspositsioonipuuris.\nHeitlik kevadealgus on pannud köhima baribal Hiti, amuuri tiiger Piiga ja joogikausis talisuplust harrastanud naarits Kelly. Neil kõigil tuleb läbi teha antibiootikumikuur. Teisipäeval uinutatud isalõvi Junal diagnoositi glossiit ja suulae turse, tema saab põletikuvastast ravi.\nEesnäärmekasvaja viis hauda 6-aastase naaritsa Rainersi. Elevandimajas aga suri vanadusse üks kolmest stepi-vaskussist. Vabanenud terraariumi paigutatakse külastajatele uudistamiseks kaks tillukest jaanuari lõpus sündinud keskaasia kilpkonna poega.\nMärtsi alguses läks lahti loomaaia teadusliku liigikaitse labori ehitus. Ehitusfirma Sepmar OÜ lubab hoone üle anda suve keskpaigas.\nVeebruari viimane nädal oli loomaaias toimetusterohke.\nEsmaspäeval asusid Minski loomaaia poole teele viis tad�iki markuuri – sokk ja neli kitse.\nTeisipäeval ilmus esimene muna ühe kaljukotkapaari pessa. Kuna paari kohta on teada, et neil haudumine ebaõnnestuma kipub, paigutati muna inkubaatorisse.\nLakkhundikutsikad said teisipäeval teise vaktsiinisüsti ja nüüd võib hakata neile juba ka nimesid välja mõtlema. Et ühelgi Tallinna loomaaia lakkhundil seni veel toetajat-vaderit pole, võib nimepanemise austava ülesande endale saada ka asutus või eraisik, kes soovib lakkhundile, sellele hiigelrebast meenutavale graatsilisele ja ettevaatlikule Lõuna-Ameerika ainulaadsele koerlasele vaderiks hakata.\nKesknädalal sündis kolm esikpõrsast noorel vietnami rippkõhtseal. Ühel Benneti känguru emaloomal piilub juba poeg kukrust välja. Videvikutunnil laulavad loomaaias kakud. Manul Tobian tunneb end peale ravi algust paremini, on aktiivsem ja saab hakkama pesakasti katusele hüppamisegagi, ka kaaslasega on tema suhted paranenud.\nLiigikaitselabori töötajad valmistusid naaritsate kevadiseks sigimishooajaks ja panid paberi peal paika, kes kellega paari heitma peab. Kas naaritsad sellega ka tõepoolest lepivad või tuleb plaanidesse korrektuure teha, selgub paraku alles loomade tegelikul kokkulaskmisel.\nReedel anti peaehitaja TREV-2 Ehituse OÜ-le üle loomaaia lääneväravas asuv plats, kuhu 12 kuu jooksul kerkib uus keskkonnahariduskeskus. Samal päeval sai meeleoluka avapaugu loomakunsti näitus elevandimajas. Viimasel ettevalmistusnädalal nakatusid joonistamispisikusse ka elevandid Draay ja Carl ning isegi lühikesest taliuinakust virgunud Richardsoni koopaorav proovis värvid paberi peal järele.\nNädala lõpuks sai valmis remont amuuri tiiger Pootsmani elupaigas ning seni jääkarupuuris end tuulutamas ja õueõhku hingamas käinud vägilane kolib järgmisel nädalal tagasi oma puuri.\nLoomaaia haljastajad tegid Rebasemäel algust metsahooldustöödega.\nAS Haljas kinkis loomaaiale 150 kg päevalilleseemneid, neid jätkub loomaaiaasukaile lausa kolmeks kuuks.\nSelle nädala suursündmuseks kujunes 2010 a. kevadel sündinud amuuri leopard Hasani teelesaatmine. Rahvusvahelise paljundusprogrammi ettekirjutuse järgi sai tema uueks koduks, kuhu ta kesknädalal ka kenasti kohale jõudis, Novosibirski loomaaed.\nElevandimajja kolis augustis sündinud ja loomaaia titetoas üles kasvanud pruun-harjasvöölane. Siin sai ta endale seltsiliseks kaks neljakuist vöölasenoorukit, kes juba piisavalt suured, et emast eraldi iseseisvat elu alustada. Et pojad omavahel segamini ei läheks, said nad mikrokiibid naha alla.\nKesknädalal tehti seljaprobleemide käes vaevelnud manul Tobianile Västriku loomakliinikus röntgen-läbivaatus. Aprillis kuueaastaseks saaval väikesel kaslasel diagnoositi radikuliit ning spondüloartroos ning tal tuleb läbi teha pikk tabletiravi.\nUlukihooldajail läks korda sulgeda siseruumi kolm dagestani tuuri kitse, kelle sõrad hädasti värkimist vajasid, ning protseduurid neljapäeva pealelõunal ka läbi viia.\nLoomaaia haljastajad on talveajal ametis kasvuhoonetes: puhastavad, lõikavad tagasi ja potistavad hoolega taimi, et kevadiseks istutushooajaks valmis olla. Loomaaia sõbrad käisid nädalavahetusel abiks loomapuurides jääd purustamas.\nJärgmise nädala reedel, esimesel märtsikuupäeval, avatakse elevandimajas loomakunsti näitus „Looma loodud“, kus saab näha orangutanide, šimpansite, gorillade ja ühe andeka kaputsiinahvi kunstitöid Helsingi loomakunstihuvilise Heikki Lehtosaari kogust. Näitusel on eksponeeritud ka Tallinna loomaaia šimpansite ja elevantide joonistused. Põnevat näitust uudistama on oodatud kõik huvilised!\nMaoaasta alguse auks loomaaias 10. veebruaril korraldatud maopäev tõi kohale hulgaliselt huvilisi, kellest nii mõnedki elus esimest korda madu lähemalt silmitseda ja lausa katsuda said. Loomaaias koorunud seitsmekuune maisimadu, kestumiseks valmistuv kolumbia viker-silehuulboa ja jalutu sisalik stepi-vaskuss pidasid käsitsemisele vapralt vastu.\nTeisipäeval võis soovi korral loomaaias vastlaliugu lasta.\nNeljapäeval korraldas Tallinna Loomaaia Sõprade Selts loomaaialoomade vaderitele sõbrapäeva vastuvõtu vabaõhumuuseumis. Loomaaia sõbrad rääkisid oma eelmise aasta tegemistest, Mati Kaal tutvustas käesoleva aasta plaane. Vadereile anti ka ülevaade nende vaderilooma käekäigust.\nTroopikamaja ekspositsiooni pandi välja väikesed värvilised vikerkaarekrabid Aafrikast. Sini-kõrvukfaasanid võtavad juba tasapisi pulmaaegseid tuure üles ja üritavad ulukihooldajaid peletada, kui nood nende territooriumile koristama tulevad. Kodukitsed said esmaspäeval maha kahe tallekesega.\nMerikotkas, kelle pesa kaamerasilm ei jälgi, lamab pesal. Kas pesas ka muna(d) on, selle peavad ulukihooldajad hiljukesi piiludes alles välja selgitama. Pesal kükitab ka kassikaku emalind. Händkakud aga said pundi peale, neid on kullimäe suures kakupuuris kokku viis – isane ja neli emast, pesitsemiseks kaks pesakasti.\n11. veebruaril tuli magama panna viieteistkümnendat eluaastat käinud vööthüään Kata, kelle soolestikus avastati suur kasvaja. Kata sündis Kaunase loomaaias ja toodi Tallinna veidi enne sajandivahetust. Siin tõi ta ilmale 19 poega, kellest 16 ka üles kasvasid ja erinevatesse loomaaedadesse elama asusid. Tormilise pereelu käigus üle poole sabast kaotanud Kata oli Tallinna loomaaia vööthüäänidest ainus, kes kolm oma poega täiesti iseseisvalt üles kasvatas.\nVööthüään Kata suveajal oma lemmikpoosis tukkumas\nPehmed talveilmad on pesukarud taas õue meelitanud. Triibulise sabaga kohevad karvapallid piiluvad pisut uniste tumedate nööpsilmadega ümbrust ja jagavad naljakate kidisevate häälitsustega omavahel maid. Ka lakkhundikutsikad käivad nüüd pealelõunati regulaarselt õueaedikus jalutamas.\nElevandid, lumeleopardid, tiiger, amuuri leopard ja puuma said aga tutvust teha ehtsate lumememmedega. Pühapäeval meisterdasid loomaaia sõbrad aedikutesse seitse suurt lumememme. Uudistamist, porgandite ja käbide väljasikutamist, pealehüppeid ja maadlemist oli parasjagu – õhtuks olid kõik memmed maha murtud või suisa ära söödud.\nKaeluskotkad ja kaljukotkad paarituvad, habekotka pessa ilmus teisipäeval teine muna.\nLoomasõprade ringide lapsed pistsid elevandimajas pottidesse herne-, kõrvitsa-, tatra-, maisi-, kaera- ja päevalilleseemneid. Lisaks sellele, et taimede võrsumist on põnev jälgida, saab hiljem nendega loomade toidulauda mitmekesistada.\nViimasel ajal asjatab elevandimajas tihti ka loomaaia veterinaar, et harjutada elevante loomaarsti juuresolekuga ja erinevate meditsiiniliste protseduuride läbiviimisega, kui vajadus peaks tekkima.\nLoomaaeda toodi vastu akent lennanud ohakalind. Uimane linnuke kosub puuris mõne päeva ja lastakse siis taas vabadusse.\nPuidutöötlemisfirma Technomar & Adrem AS aitas loomaaeda suure koguse saepuruga.\nHabekotkad olid tänavu varajased. Kui tavaliselt teeb emalind munemisega algust veebruaris, siis nüüd ilmus esimene muna pesapõhja juba 29. jaanuaril. Et haudujaid mitte häirida, suletakse kotkaste ekspositsioon külastajaile nagu varasematelgi aastatel haudeperioodi lõpuni.\nPeale kolmekuulist inkubatsiooni niiskes liivas koorusid esmakordselt Tallinna loomaaia ajaloos kaks keskaasia kilpkonna poega.\nTikutopsisuurused kilpkonnapojad nägid elevandimaja soojuses ilmavalgust 30. jaanuaril.\nLakkhundikutsikad said möödunud nädalavahetusel esimese vaktsiinisüsti. Emane kutsikas suhtus asja rahulikult, kuid isane kutsikas võitles ägedalt vastu ja üritas ka hammustada, pärast aga läks emaloomale kurtma ja tema käest lohutust otsima.\nJaanuari alguses põsel laiutanud mädaniku ja igemepõletiku käes vaevelnud rookass Kusti on kenasti paranenud. Tüügassea põrsad said kosutuseks E-vitamiini ja seleenipreparaati, lonkav pelikan neelas põletikuvastaseid ja valuvaigistavaid tablette, kõhn ja isutu valgepõsk-lagle tegi läbi antibiootikumikuuri. Antibiootikumikuuri tegid läbi ka muskusveised, kellel niiskus nina tatiseks oli tõmmanud.\nPühapäeval, 3. veebruaril saab Illu kohvikus koos Aleksei Turovskiga taaskord piiluda prussakamaailma telgitagustesse. 10. veebruaril aga toimub loomaaias maopäev. Idamaise maoaasta alguse puhul vestab Aleksei Turovski kell 12–14 elevandimajas maojuttu. Huvilised võivad koha peal meisterdada endale päris oma mao. Julgemad külastajad saavad aga mõne taltsama maoga ka lähemat tutvust sobitada.\nTalv kulgeb omasoodu, kuid juba on habekotkastele lisaks pesa poole kiikama hakanud ka raisakotkad. Faasanikuked teevad esimesi kevadisi lauluharjutusi, õige pea peavad talitajad end nende pulmaaegsete agressiivsushoogude eest hoidma hakkama. Inkubaatorisse paigutati Kuuba päritolu habeka ebakameeleoni muna.\nOran�ikarvaliseks muutunud lakkhundikutsikad teevad jätkuvalt katseid õueaedikusse pääsemiseks, kuid vanaloomad on valvsad: isaloom ei lase kutsikatel laiali joosta, emane aga tassib nad ükshaaval tagasi pessa.\nUriaalidel ja nuubia kaljukitse juhtsokul värgiti sõrgu, veelindudel viidi läbi kordusussikuur. Kodukitsede karjas sai üks neljasarveline emasloom ülejäänud karja liikmete käest klobida, nii et tal murdus üks sarv. Emane euroopa piison murdis aga lausa mõlemad sarved, kui püüdis aedikutevahelist luuki kangutada. Luuki ta lahti ei saanud ja talitajate sõnul näeb ta nüüd väiksemate sarvenukkidega nägusamgi välja.\nKesknädalal sai lumeleopard Mahnadi naha alla implantaadi, hormoonpreparaadi ajutise viljatuse esilekutsumiseks, mis lükkab edasi tema jooksuaega ja võimaldab tal aastakese puhata.\nNeljapäeval Tallinna Ülikoolis toimunud keskkonnahariduse konverentsil esines Tallinna loomaaia liigikaitseuuringute labori juhataja Tiit Maran ettekandega, milles käsitles keskkonnahariduse olemuslikkust ja informatsiooni rolli keskkonnateadlikkuse kujunemisel ning väärtuste mõjutamisel. Konverentsil ja töötubades osalesid ka loomaaia loodushariduse osakonna töötajad.\nLoomaaed valmistus nädalavahetuse külmalaineks. Seni veel kasutuses olevas loomaaia vanimas ehitises karumajas, 30 aastat tagasi loomade ajutiseks pidamiseks ümber ehitatud vanas sõjaväelaos, on ulukihooldajad hoolega kõik pilud ja praod kinni toppinud, et külm vööthüäänide suuri ja peaaegu karvutuid kõrvalesti ära võtma ei pääseks. Ka pesukarud, kelle tundlikud käpad külmetama kipuvad, on suurte külmadega sisepuuri pesakastis, kuid taliuinakusse nad loomaaias ei lange.\nNeljapäeval Tallinnas siranud päike ja parajalt mõnus kargus meelitasid aga õuejalutuskäigule kõik kolm loomaaia aafrika elevanti. Isegi Draay, kes sageli uste vahel iseloomu näitab, marssis kenasti aediku lumesillerdusse.\nNädala alguses munes üks troopikamaja veeagaamidest neli muna, mis paigutati inkubaatorisse. Kakkudel viidi läbi kordusussikuur.\nElevandimaja ekspositsiooni jõudsid taas Aafrika päritolu vööthiired. Kui isahiir armastab oksal rippudes lihtsalt uneleda, siis emahiir on enamasti külastaja pilgu eest varjul ja toimetab hoolega pesa sisustada.\nEelmise nädala lõpupoole kinkis puu- ja köögiviljade hulgimüüja Karlskroona OÜ loomaaiale suure hulga banaane. Nüüd saavad kõik loomaaialoomad suurtest elevantidest kuni pisikeste kääbusmarmosettideni banaanidega maiustada. Loomaaia sõbrad toovad aga igal pühapäeval loomaaia kilpkonnadele nädalase lehtsalativaru.\nPühapäeval 20. jaanuaril saab loomaaia Illu kohviku prussakanäitusel kuulata Aleksei Turovski pajatusi nii eesti kui vene keeles.\nTallinna loomaaia kotkaste seas ühed varasemad pulmade pidajad habekotkad on kullimäel alustanud juba pesapunumisega. Läheduses olevates ilvesepuurides võib aga uudistada ilveste pereidülli: detsembri lõpust alates jagab isaloom taas aedikut emalooma ja poegadega. Varased loomaaiakülastajad võivad ka peale sattuda loomaaias vabalt elavatele metskitsedele, kes hommikuhämaruses metsaveerde on kogunenud ja inimest nähes mörisevate haugatustega metsa pagevad.\nAntiloobimaja soojas siseboksis poegis neljapäeval tüügassiga, elevandimaja ekspositsioonipuuris aga surikaat. Mõlemad emaloomad on oma poegadega pesakastis uudishimulike vaatajate eest peidus.\nNovembri lõpus sündinud lakkhundikutsikate pea ja turi hakkavad juba oran�ikarvaliseks muutuma, ülejäänud keha on aga veel tuhkjas. Kutsikad söandavad juba oma territooriumi, kodubokse ja pesakasti, talitajate eest kaitsta. Eriti tubli haukuja on isane kutsikas.\nAga midagi pole parata, talitaja peab koristamas käima, sest emaloom enam nii suurte kutsikate väljaheiteid ära ei laku. Mõlemad vanaloomad, ema Anna ja isa Kingas, käivad ka õueaedikus jalutamas, kuid poegi nad sinna veel ei luba.\nTroopikamaja surikaatide peretüli käigus andis isaloom ühele pojale nii kõvasti peksa, et too tuli grupist eraldada. Õnneks on haavad vaid pindmised, kuid grupi hulka noorukit enam lasta ei saa ja ta jääb ootama mõnda teise loomaaeda saatmist.\nNoor temperamentne ja jõuline amuuri tiiger Pootsman kangutas öösel sisepuuri võre lahti ja uuris põhjalikult läbi puuridevahelise koridori. Hommikuks oli ta läbi endakangutatud augu kenasti tagasi oma puuri pugenud. Teist võimalust avastamisretkele minna talle ei antud, ta uinutati ja koliti kõrvalasuvasse trellitatud karupuuri.\nRutiinse ussikuuri tegid läbi nii veelinnud kui kotkad. Elevandimaja üks nohuse ninaga väike leopardkilpkonn sai antibiootikumi ja kompleksvitamiini süsti, amuuri leopard Freddile aga anti vitamiine liigeste liikuvuse korrashoiuks.\nUus aasta algas loomaaias nukralt. 1. jaanuaril lõppesid Aafrika päritolu pärdiklase, 11-aastase kaelusmangabei elupäevad, kellele said saatuslikuks kasvajad munasarjades.\n2. jaanuaril sai kolme pojaga maha lumeleopard Mahnadi, kes aga ei osanud seegi kord neile ema eest olla ja pesakond hukkus. Loomaaia šimpansid erutusid aastavahetuse saluudist sedavõrd, et neil olid kolm päeva jutti kõhud lahti. Paar söögikorda jätsid nad vahele ka, kuid nüüd on nad juba rahulikumad ja pisut uniselt uimased, nagu nende kahejalgsed sugulasedki peale pidu kipuvad olema.\nNoor isane amuuri tiiger Botcman (eesti keeles suupärasemalt Pootsman), kes aasta lõpus Moskvast Tallinna loomaaeda saabus, sööb hästi ja ei pelga sise- ja välispuuri vahet käia, kuid kipub igal võimalusel mööduvaid inimesi vastu võret hüpates ründama. Sestap on õuepuur juba ka remonti vajanud. Loom on geneetiliselt eriti hinnaline, sest tema vanemad on pärit loodusest. Nüüd jääb vaid loota, et Tallinna loomaaial õnnestub õige pea saada talle paariliseks noor emane amuuri tiiger, sest vana ematiiger Speiga/Piiga käib juba kuueteistkümnendat eluaastat.\nKesknädalal uinutati noor, tugev ja ilus tagakaspia uriaalijäär ja viidi kaljukitsede-mägilammaste säilitusbaasist üle loomaaia alpinaariumi ekspositsioonikarja hulka. Ikka selleks, et tulevased uriaalitalled sama kenad ja tugevad välja näeksid.


Aed: Kas Kasutada Äädikat Kill Taime Seenid? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kas Kasutada Äädikat Kill Taime Seenid?\nVõib-olla soovite salatit sisaldava äädika säästa. Kuigi seda happelist vedelikku soovitatakse mõnikord kasutada taime fungitsiidina, on äädika pihustamine otse taimedele halb mõte, sest võite lehesid tappa või kahjustada. Kuigi mõnede kodus sisalduvate fungitsiidide retseptide hulka kuulub ka veidi äädikat, pole seni teaduslikke uuringuid idee toetanud...\nHomemade fungitsiid Retseptid\nKõige paremini võib kasutada äädikat köögis.\nVõib-olla soovite salatit sisaldava äädika säästa. Kuigi seda happelist vedelikku soovitatakse mõnikord kasutada taime fungitsiidina, on äädika pihustamine otse taimedele halb mõte, sest võite lehesid tappa või kahjustada. Kuigi mõnede kodus sisalduvate fungitsiidide retseptide hulka kuulub veidi äädikat, ei ole seni teaduslikke uuringuid toetanud ideed, et äädikas tapab taime seeni.\nÄädikas on tõhus herbitsiid ja 5-protsendiline äädika spray hävitab umbrohtusid. Kuid Lady Bird Johnson Wildfloweri eksperdid leiavad, et äädikas on halvim valik umbrohu kontrollimiseks, kuna see ei võta mitte ainult umbrohtu, vaid ka iga taim, millega see puutub kokku. Kui puhastate puhta äädika taime seenedel, võite lõpuks ka surnud taimed.\nÄädikas on sageli koostisosa koduses fungitsiidipihus retseptides. Huntingtoni botaanikaaed soovitab pihustamist 1 galloniveega ja 1 spl söögisoodat, aiandusõli ja äädikat, et töödelda mustat kihti ja pulbrilist hallituse, kui temperatuur on alla 80 kraadi Fahrenheiti. Kuid Kentucky ülikooli ekspertide sõnul on "piisavate kontrollidega" uuritud väheseid orgaanilisi ravimeid seente raviks, sealhulgas õunasiidri äädikat.\nKui otsustate taime seente kontrollimiseks kasutada äädikat, võivad teised mittetoksilised võimalused kontrollida jahukaste, mustvalgeid ja roosteid. Fine Gardeningu järgi võite kõrvaldada need seenhaigused, lahustades kaks aspiriini veevannis ja kasutades seda lehmapihusena.


Ilf ja Petrov Ameerikas: See pornograafia tuletab meile meelde vabrikut - FORTE\n10.juuli 2013 18:44\nIlja Ilf ja Jevgeni Petrov 1932. aastal Pravdale kolumni kirjutamas\nKirjanike-humoristide paar Ilf ja Petrov oli tõeline valgussähvatus 1920. aastate nõukogude Venemaal, sealpool kerkivat raudset eesriiet. Pravda kolumnistidena avanes neil 1935. aastal aga võimalus sõita läbi Ameerika, käia stripibaaris ja vestelda "ideoloogilise vaenlase" Henry Fordi endaga, vahendab Spiegel.\nTänapäeval on peaaegu enesest mõistetav, et vene turistid saavad maailmas vabalt ringi reisida. 1935. aastal oli seis natuke teine. Need aristokraadid, kes 1917. aastal Venemaalt põgenesid, olid enamiku oma alles jäänud varandusest ära kulutanud, nõukogude inimene kasvas aga sügavas usaldamatuses kogu selle "kapitalistliku maailma" vastu. Ja raudset eesriiet asuti ehitama sihikindla ideoloogilise kasvatusega.\nIlja Ilf (kodanikunimega Ilja Fainzilberg) ja Jevgeni Petrov (Jevgeni Katajev) tõusid esile just sel ajal Venemaa silmapaistvamate satiirikutena, kirjutades enamiku tekste koos, tandemina. Mõlemad pärinesid Odessast, olid kolinud Moskvasse ja leidsid tööd ennekõike just satiiriajakirjanduses. 1928. aastal ilmus nende sulest klassik "Kaksteist tooli," 1931. aastal "Kuldvasikas", ja ka 1937. aastal välja antud raamat "Ühekorruseline Ameerika" oli arvestatud samasugusesse seeriasse.\nVahetult Suure Terrori eelõhtul, 1932-1937 kirjutasid nad följetone juhtivale ajalehele Pravda ja võisid seega endale lubada palju enam kui tavaline ajakirjanik mõnes rajoonilehes. 1935. aastal saadeti nad aga uurima majanduskriisis olevat imperialistlikku põlisvaenlast.\nAutot juhtida Ilf ja Petrov ei osanud, seega tuli neil palgata autojuht, kes neid siis (võttes kaasa ka oma naise ja lapse) läbi USA sõidutas,. Ilfi ja Petrovi kirjutistest ilmneb kohati lausa imetlus ameeriklaste vastu. Küll imestasid nad kui selged ja arusaadavad on liiklusmärgid USA-s, Pravda "loal" käisid ka vaatamas striptiisietendust ja kohtusid "peavaenlase" endaga.\nKui 7. oktoobril 1935. aastal Ilf ja Petrov ookeaniaurikul New Yorki saabusid, püüdsid nende pilke pilvelõhkujad, ja mehed astusid läbi tollikontrolli. Kuid kuna nende hittteosed olid juba ka inglise keeles välja antud, sattusid nad kohe suure tähelepanu alla.\nVaata fotosid ka Spiegeli leheküljelt\nHenry Ford oli sel ajal tööstusliku edukuse iidoliks ameeriklastele, kapitalistliku dekadentsi sünonüümiks aga nendele, kes kasvanud nõukogude propaganda keskel. Spiegel vahendab kuidas Ilf ja Petrov Henry Fordiga kokku said. Äkitselt seisis nende ees ukseavas "klassivaenlane" ise, surus nende kätt. Ilf ja Petrov olidki ju Detroiti saabunud kohtuma tollal 73-aastase autokuningaga.\n"Farmerid kasvatavad vilja, meie ehitame autosid. Kuid meie vahel seisab Wall Street, seisavad pangad, kes teenivad meie töö pealt, ilma, et ise midagi teeks," kirus Ford.\nPravda kolumnistid ei suutnud uskuda oma kõrvu, kas tõesti võib superkapitalist ise kapitalismi kritiseerida. Vaimustuse ja kohkumuse segaduses lahkusid nad pärast vestlust Fordi juurest ja asutasid lõbusõidule läbi Ameerika. Loomulikult istudes Fordi toodetud autosse.\nLoe nende raamatu algust siit\nMõistagi oli neil selge ideoloogiline kasvatus, mis kohustas leidma New Yorgi negatiivseid külgi. Külastati valgusest säravat Broadwayd ja tehti sõprust saksofoni mängiva kodutuga. Siis, loomulikult Päästearmee keskusesse, et vaadata vaeste elutingimusi. Ja ühe kohaliku sõbra õhutusel stripishowd vaatama - isegi see ei avaldanud Ilfile ja Petrovile muljet. "See pornograafia on nii mehhaniseeritud, et meenutab juba üht vabrikut."\nJa siis see kohutav ameerikalik hotell. Mitu tundi istusid Ilf ja Petrov hotellitoas pimeduses, sest ei taibanud lülitit otsida. Lõpuks said siiski aru, et lamp süttib ketikese tõmbamisest.\nHiirhalli Fordiga New Yorgist lahkudes, et idast läänerannikuni välja jõuda ja siis tagasi sõita, tabas neid "üllatus" - kõik ameeriklased ei elanudki pilvelõhkujates vaid täitsa tavalistes maamajades. "Ühekorruseline Ameerika" saigi nende raamatu pealkirjaks, mis ilmus esialgu küll ilma fotodeta.\nMärkmeid tegid nad vaheldumisi, pilte tegi Ilf oma Leica kaameraga. Kohtusid nad ka kirjanik Ernst Hemingwayga, loomulikult otsisid üles töötuid ja kodutuid, sest kogu nõukogudemaa ootas selliseid lugusid.\nKuid kui nad läksid Arizonas indiaanilastele šokolaadi jagama, olevat vanim neist Ilfile ja Petrovile nii vihaselt otsa vaadanud, et nad vigvamist selg ees taganesid. Loomulikult, põhjuseks pidi olema see, et valged on indiaanlastele nii palju halba teinud.\nImestamist jätkus, USA kiirteed, kõikjale paistev elektrivalgus, eriti vaimustusid nad San Franciscost. Ka Ilf ja Petrov olid sunnitud "naiivsed nagu lapsed = ameeriklased" pildi kõrval esitlema edukat maailma suurjõudu.\nKuid Pravda lugejates tekitas nende reportaaž kohati ka raevu. Kapitalismi ei tohtinud ju kiita. "Kui seal kehtiks nõukogude võim, siis oleks ta paradiis," oli keegi teine lugeja asunud Ilfi ja Petrovi kaitsele.\nWashingonis viidi neid ka kuulama, kuidas senati komisjon pitsitas finantsmogulit John Pierpoint Morgan juniori. Ilf ja Petrov loomulikult ei saanud temast vaimustuda. "Siin ei räägi Morgan, siin räägib tema raha."\n7. oktoobril 1935 olid nad teed alustanud, 12. jaanuaril 1936 veeres nende Ford tagasi New Yorki. Mehi laevale saates oli autojuht, nimega Adams, veel järele hüüdnud: "Ma loodan, et te saite nüüd aru, mis asi on Ameerika."\nIlf ja Petrov olid liiga populaarsed, et Stalini Suur Terror oleks võinud neid kõigutada. Nende kolumnid ilmusid edasi Pravdas, ka raamat Ameerikast saadi välja anda. Ilf suri aga juba 1937. aastal tuberkuloosi. Petrov kukkus lennukil alla sõjakorrespondendina 1942. aastal.\n"Ameeriklased ei raiska aega sellistele rumalatele asjadele, nagu piinarikkale protsessile leida oma linnadele nimesid. Tõepoolest, miks vaevata end, kui nii palju ilusaid nimesid on juba olemas." (Mehed sisenesid parajasti Moscowsse, Ohios.) "Tõesti, igal osariigil on absoluutne õigus omada oma isiklikku Moskvat."\n"Kui sa peaks üritama väita, et film on kunst, vesteldes mõne kultuurse, haritud ameeriklasega, siis ta lihtsalt lõpetab sinuga vestlemise."\nIlfi ja Petrovi jägedes 2011. aastal:\nSoome raadiopropaganda Talvesõja ajal: kas Eesti peab tõesti puhta südametunnistusega 1939. aasta jõule? (31) 10.07.2013\nVene dessantväelased ei pea enam õhus häda kannatama: uus transpordilennuk saab tualeti (38) 28.06.2013\nVene spioonimaania kogub tuure - nüüd on pihtide vahel küsitlusfirma Levada (22) 25.06.2013


Vilma Trummal – Vikipeedia\nVilma Juliane Trummal (neiupõlvenimi Õunroos; sündinud 21. novembril 1924 Harjumaal) on Eesti ajaloolane.\n1950 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. Ta on ajalookandidaat aastast 1955. Samal aastal algas ka Vilma Trummali töö õppejõuna ülikoolis. Ta on üks arheoloogia õppetooli taasrajajatest Tartu Ülikoolis. Aastakümneid oli ta ainus arheoloogiaõppejõud Eestis.\nTeadustöös keskendus Vilma Trummal esmajoones Tartu uurimisele. Aastail 1956–1958 ja 1960 juhendas ta arheoloogilisi kaevamisi Tartu linnusel, mille uuringutulemused avaldas 1964. aastal eraldi raamatuna. Teadustöid ja populaarteaduslikke kirjutisi on üle 50.\n1966–1988 juhatas ta mitmeid arheoloogilisi uurimistöid Tartu vanalinnas, misläbi esmakordselt saadi ülevaade vanalinna kultuurkihi stratigraafiast ja iseloomust. Tema kaevamistel kogutud leidudega pandi alus Tartu Linnamuuseumi arheoloogiakogule. Pensionile jäädes annetas Vilma Trummal põhiosa kogutud erialaraamatutest ülikoolile ning pani sellega aluse arheoloogia õppetooli ja kabineti raamatukogu taastamisele.\n2010 Tartu medal\nTema poeg on arhitekt Tiit Trummal.\n↑ Tartlase juubel.Vilma Trummal 90 Ain Mäesalu, Tartu Postimees, 23. november 2014 (vaadatud 23.08.2015)\n↑ 2,0 2,1 2,2 https://tartu.ee/et/tunnustatud-isikud/vilma-trummal\n↑ Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19640\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vilma_Trummal&oldid=5687793"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:32, 3. august 2020.


Kokkuvõte 23. jaanuari tööstusuudistest - Tööstusuudised\nKokkuvõte 23. jaanuari tööstusuudistest\nBLRT Grupp kergitas käivet 15%. BLRT Grupi eelmise aasta käive kasvas 15% tõustes 350 miljoni euroni.72 ettevõttest koosneva kontserni kasum oli möödunud aastal 12,5 miljonit eurot. Ettevõtte hinnangul näitasid eelmisel aastal väga häid tulemusi kontserni Eesti ja Soome ettevõtted. Oodatust kehvemaks jäid aga tulemused Leedus. Loe edasi SIIT.\nEesti Energia soovib osa Serbia põlevkiviärist. Eesti Energia põlevkivitehnoloogia ekspordiplaane võib võrrelda maailmavallutamisega. Lisaks Jordaaniale ja USA-le sihib Eesti riigifirma põlevkiviõliprojekti Serbias, samuti Hiinas, kirjutab E24. "Meil on huvi kõikide riikide vastu, kus leidub põlevkivi," lausus Eesti Energia juhatuse esimees Sandor Liive plaane kommenteerides. Serbia plaanib kasutusele võtta riigi kaguosas Aliksnacis paikneva kahe miljardi tonnise põlevkivivaru, millest saaks järgneva kümne aasta jooksul toota 60 miljardi dollari väärtuses põlevkiviõli. Kui tootmine käima saab, oleks aastane õlitootmise maht riigi keskkonnaministeeriumi hinnangul 500 000 – 600 000 tonni, asendamaks osa praegu 1,8–2,7 miljoni tonnini ulatuvast impordist. Loe edasi SIIT.\nVideo: Kui tasuv on endale ise elektrit toota? Lõuna Eesti suurima elektritarbija ASi Grüne Fee Eesti juhatuse esimees Raivo Külasepp rääkis videointervjuus 16. jaanuari Äripäeva seminaril "Kuidas vähendada energiakulu tootmises?" ettevõtte kogemusest endale ise elektri- ja soojusenergiat toota - kas 1997. aastal tehtud investeering on end tasunud ning kui tasuv on tänasel päeval gaasi kombijaama abil oma tootmist elektriga varustada. Vaata video SIIT.\nJaapani tehased valmistuvad euroala lagunemiseks. Reutersi poolt läbi viidud küsitluse kohaselt peab 65% Jaapani tootjatest vajalikuks valmistuda euroala täielikuks või osaliseks kokkuvarisemiseks. Euroopas kaks aastat kestnud riigivõlakriis avaldas Jaapani ettevõtetele suurt mõju, kuna eksportijad võitlevad tugeva jeeni ning aeglustuva kasvuga Hiinas. Kui Jaapani tootjatelt küsiti, kas nad kavatsevad enda äriplaani seoses Euroopaga muuta, ütles 31% vastanutest, et nad on kas seda juba tegemas või juba teinud. Nendest ettevõtetest 90% ütles, et võivad enda tegemisi Euroopas vähendada või on seda juba praeguseks teinud. Loe edasi SIIT.


Viljandi Linnaraamatukogu tegemised, lugemissoovitused ja maakonna kodulugu: aprill 2021\nVLRK 110 alternatiivajalugu: Raamatukoguhoidja Nele meenutab kevadisi šefluse-aegu\nKrutskeid täis Nele Pipaga uusi vallatusi haudumas\nErinevalt tänapäevasest vurlelikust elustiilist, valitses minu nooruse aegadel tõsine maalähedus. Iga linnaasutus oli oma šefluse alla „võtnud“ mõne kolhoosi või sovhoosi.\nRaamatukogurahvas käis Viiratsi kandi põllumehi abistamas. Kevadisele kivikorjamisele võeti kaasa ka praktikant. Šeffide dessandi põhituumiku moodustasid laenutuse naised ning lisajõude oli mobiliseeritud ka komplekteerimise osakonnast.\nSellel ajal töötas komplekteerimises üks sügavalt usklik neiu Kalli R. Meil kõigil olid kaasa võetud tublid leivakotid, aga Kallil oli lisaks ühes veel kirjusse pearätikusse sõlmitud palveraamat.\nPeale lõunat külitasid kõik põllupeenral ja patsutasid oma punnis kõhtusid, ainult Kalli istus sirge seljaga kivi otsas, rätik põlvedel ja luges raamatut. Meeleolu oli veidi kammitsetud, sest kõik püüdsid tema pühalikku tegevust mitte häirida.\nOlin tollel ajal noor ja häbematu ning küllap kiusas mind lisaks veel kuri saatan, sest endalegi ehmatuseks veeretasin end selili, panin käed rinnale risti, ajasin varbad sirgeks ja küsisin teistelt valjusti: „Vaadake, kas ma oleksin ka ilus surnu?“\nRipsmete vahelt piiludes nägin, kuidas teised mind kohkunult jõllitasid ja siis vargsi Kalli poole kõõritasid.\nAinult Evi lasi kuuldavale oma firmamärgina tuntud naerutrilleri ja ütles tunnustavalt : „Jah, väga ilus! Täpselt nagu elus.“\nMeenutas: Nele Grosthal, kelle varasemaid meenutusi ja muljeid saate siin blogis lugeda SIIT\non aprill 30, 2021 Kommentaare ei ole:\n"Eesti Vabadussõdalaste ja\nVabaduseristi kavalerid ajalooarhiivist"\n30.04.1886 Uue-Kariste mõis, Halliste kihelkond – 30.07. 1927 Tallinn\nJaan Rink sündis mõisa vahimees Jaagu perre 30. (vkj 18.) aprillil 1886. Oli kaks korda abielus. Esimesest naisest on teada vaid surmaaeg 25. jaanuar 1918. Abiellus teist korda 9. märtsil 1924 Tallinna Kaarli kirikus Alide-Johanna Tammanniga (1897–1936). Lastetu.\nÜldhariduse omandas kodus. Sõjalised teadmised Vilno (Vilnius) sõjakoolis 1903–1906 ja Nikolai Sõjaväeakadeemias Peterburis 1912–1914. Korporatsioon Rotalia liige.\nJ. Rink esimeses maailmasõjas\nMäärati Nikolai Sõjaväeakadeemia lõpetamise järel 1914. aastal Vene I korpuse staabiohvitseriks, hiljem rooduülemaks. Esimeses maailmasõjas oli I korpuse staabi käsundusohvitser august – november 1914. Osales lahingu tegevuses Saksa vägede vastu 96. jalaväepolgu roodu- ja pataljoniülemana kuni novembrini 1915. Sai maailmasõja lahingutes kahel korral peast põrutada. Detsembrist 1915 kuni maini 1918 teenis XIV korpuse staabis käsundusohvitserina, vanema adjutandina ning korpuse staabiülemana. Teenis Vene armees aastani 1918, siis naasis Eestisse.\nJ. Rink Vabadussõjas\nJaan Rink asus teenistusse Eesti Rahvaväes alampolkovniku auastmes 21. novembril 1918. 1918. aasta novembrist kuni 1919. aasta veebruarini oli ta 1. Diviisi staabiülem ja Viru rinde operatiivjuht. 1919. aasta veebruarist kuni 1920. aasta märtsini oli ta Kindralstaabi Valitsuse ülem ja ajakirja „Sõdur“ vastutav toimetaja ning 1919. aasta aprillist ka Vabariigi Sõjakooli õppejõud. 1919. aasta juunis ja juulis oli Jaan Rink Sõjavägede Ülemjuhataja Staabi ülema ajutine kohusetäitja, juulis 1919 ülendati ta polkovnikuks ja oktoobris 1919 nimetati Sõjanõukogu liikmeks.\nRink osales 1919. aasta suvel Eesti delegatsiooni koosseisus vaherahu läbirääkimistel Landeswehriga pärast Landesveeri sõda, Pihkvas 1919. aasta septembris Pihkva rahukonverentsil ja Tartu rahu läbirääkimistel Nõukogude Venemaaga.\nJ. Rink rahuajal\n1919. aasta detsembris nimetati Rink uuesti Sõjavägede Ülemjuhataja Staabi ülema ajutiseks kohusetäitjaks, kellena teenis kuni 1920. aasta veebruarini. Jaan Rink sai 28. märtsist 1920 Sõjavägede Staabi ülemaks, kuid 1920. aasta oktoobrist lahkus tegevsõjaväest.\n1921. aasta veebruarist detsembrini oli ta Eesti Moskva saatkonna sekretär-atašee (täites tegelikult mitteametliku sõjaväe esindaja kohuseid). 1922. aasta alguses nimetati ta sõjaväeatašeeks Nõukogude Venemaale, kuid Vene võimude vastuseisu tõttu ei kinnitatud teda sellele ametikohale.\nPüha Anna orden 4. järk, 3. järk ja 2. järk\nPüha Stanislavi orden 3. järk ja 2. järk\nEE 14. LK: 428-429\nPihlak, J. Halliste kihelkond ja vabaduse risti vennad // Viljandi Muuseumi aastaraamat 2004. Lk. 210-212. URL: http://muuseum.viljandimaa.ee/aastaraamat/2004/pihlak.pdf\nSildid: biograafiad, kodulugu, R, Rink Jaan (30.04.1886-30.07.1927)\nKoolijuht Heino Einer on sündinud Tallinnas, kooliteed alustas Westholmi koolis. Kui tema isa sõjakeerises surma sai, läks pere elama Tõrva kanti Jõgevestesse isatallu.\nTartu Ülikoolis õppimise ajal oli tarvis hakata raha teenima: teisel kursusel läks Heino Einer poole kohaga tööle Aia tänava kooli.\nÜlikooli ajal tutvus ta oma tulevase abikaasa Sinaidaga. Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist 1954. aastal suunati 23-aastane noor pedagoog kolmeks kohustuslikuks aastaks Abja kooli direktoriks ja keemiaõpetajaks, ent ta jäi sinna kolmekümneks aastaks.\nToona paiknes kool kahes majas: uues, 1940. aastal valminud hoones ja nn kõrtsihoones. Õppetöö käis kahes vahetuses viiesaja õpilasega.\nEsimesed kümme aastat töötati selle nimel, et õppeasutusel tekiksid traditsioonid. Vilistlased kinkisid koolile lipu, hakati tegema lõpumärke ja seati sisse auraamat. Aastate jooksul kujunesidki Abja keskkoolile omased traditsioonid: almanahh, viktoriinid, osalemine noorte tantsu- ja laulupeol, võistlused, ringide töö, matkad, ekskursioonid, sõprussidemed koolidega Eestist, Lätist ja Leedust, teatrite ühiskülastused.\nKuuekümnendate aastate keskel sai Abja kool juurdeehitused. Uude majatiiba lisandus kolm korrust klassiruume, võimla, aula ja garderoob. Laienes koolipark, suurenes puude liigirikkus ning iga kooli lõpetanud lend istutas parki oma puu. Kujundati ümber kooliaed, korrastati staadion ja ehitati mängude väljak. Direktori jaoks olid väga olulised õppetöö tulemuslikkus, kooli sisekliima ja kooli maine. Suurt tähelepanu pööras ta kooli ümbrusele ja siseruumide kujundamisele. Avaraid koridore hakkasid kaunistama arvukad Eesti tunnustatud kunstnike maalid.\nHeino Eineri töötamise ajal Abja keskkooli direktorina pälvis kool rohkelt tunnustusi õppetöö, spordi, kooliümbruse ning looduskaitsealase tegevuse eest. Heino Einerile on omistatud teenelise õpetaja aunimetus.\nTemast rääkides iseloomustavad õpilased teda eelkõige sõnaga väärikas.\nTa on Abja-Paluoja, Abja valla ja seega ka Mulgi valla aukodanik aastast 2005.\nOtsuse Abjast lahkuda tegi Einer 1984. aastal, kui poja pere asus elama Tallinna. Tema uueks elu- ja tööpaigaks sai Viimsi. Viimsi keskkoolis oli ta direktorina ametis üheksa aastat, kuni saabus pensioniiga ja täitus 40 aastat direktoristaaži. Koolist kõrvale mees siiski ei jäänud: seitse aastat andis ta veel tunde.\nHeino Einer peab oma pensionipõlve Rohuneemes suvilas ja aiamaal.\nLepland, Leida; Rahnel, Peeter. Heio Eineri Suur juubel! // Mulgi valla Infoleht (2021) aprill, lk. 4. URL: https://mulgivald.ee/documents/18442398/29861530/mulgi_sona_aprill_2021_veebi.pdf/b6e2c7bf-8c72-4353-a376-3cc0f06ef1e0\nRaidsalu, Tea. Heino Einer kujundas Abja koolis tavasid // Sakala (2009) 12. okt. URL: http://www.sakala.ajaleht.ee/170883/heino-einer-kujundas-abja-kooli...\nSildid: biograafiad, E, Einer Heino (30.04.1931), kodulugu\non aprill 29, 2021 Kommentaare ei ole:\nViljandi mõisas asus raamatukogu 1921-1928\non aprill 28, 2021 Kommentaare ei ole:\nRaamatu autor Alisa Verde on maag, kes ei kuule „hääli“, ei näe surnuid, ei tunne vibratsioone, ei lange hüsteeriasse ega hakka mingitel nähtamatutel põhjustel nutma. Pigem soovib selgeltnägija saates osalenu pidada ennast materjalistiks ja skeptikuks, siiski väikeste mööndustega, sest ta eelistab vaadata pisut sagedamini „reaalse“ maailma piiride taha ning arendada endas intuitsiooni.\nAlisa lubab oma raamatus heita pilgu tema keerulisse lapsepõlve ja vastuolulisse noorusaega. Tutvustab lugejat vastuvõtu tingimustega, mida ta teeb tänapäevaselt moodsal viisil sotsiaalvõrgustiku vahendusel. Loetleb üles teemad, milles võib tema poole pöörduda ja hoiatab lugejat teemadega, milles ta mitte mingil juhul abi ei anna. Pakub päris asjalikku, võib isegi öelda, et psühholoogilist nõu oma hirmudest lahti saamiseks. Puudutab päris valusalt tütre ja ema võimalikke omavahelisi konflikte ning jagab soovitusi probleemiga toime tulemiseks. Soovitab vaadata filme, mis teda on kõnetanud ja milles ta ennast kõige rohkem ära tunneb. Raamatust võib leida abi inimene, kes vaevleb mingi sõltuvuse käes ning ei ole leidnud seda miskit, mis aitaks tal sellest vabaneda. Abi saavad ka üksikud kaaslase otsijad ning naised, kes ei ole enam oma esimeses nooruses ja igatsevad kaotatud noorust tagasi.\nNii, et tegemist oleks nagu eneseabiõpikuga, ainult et selles raamatus ei soovita maag unistuste täideviimiseks tegeleda nõidusega vaid paneb lugeja südamele, et kõik on ikkagi inimese enda teha. Eelkõige tuleb tööd teha endaga, siis tulevad ka tulemused.\nLisan juurde väikese katkendi tema raamatust lk 74:\nTunnetada oma üksindust, milleni jõudsid läbi sellise tihniku, et isegi meenutada on igav. Tunda seda, peaaegu kartmata. Olla üks rahvamassist – see pole üksindus. Kui lähedased on su hüljanud ja sugulased maha kandnud – see pole üksindus. Saada rahva vaenlaseks – see pole ammugi üksindus. Seda mõistab igaüks, kes on sattunud kas või kordki teispoolsusesse. Pole tähtis, mis oli põhjuseks – kooma või sügav haigus. Mõned neist, kes on selle kõik üle elanud, elasid pealekauba üle ka SELLE – lõputu külma tühjuse. Sellise, kus õudus kaotab mõtte, sest peale selle ei jäägi midagi.\nSõnade kasutus tema raamatus on kohati nii osav, et lugemise ajal tekib küsimus, kas autor kasutab ka igapäevaselt selliseid sõnalisi väljendeid või on need ainult raamatu tarbeks ritta seatud. Igatahes noor maag suutis mind mitu korda meeldivalt üllatada nii osava sõnakasutuse kui ka sügavalt isikliku eneseväljendamise oskuse poolest.\nRaamatu lõpus esitab Alisa lugejale küsimuse „Aga mida sa teeksid, kui sa ei kardaks? Jäin minagi hetkeks mõtlema, mida ma siis oma eluga peale hakkaksin, kui ma mitte midagi enam ei kardaks?\nRaamat asub: teabekirjanduse saalis (4. saal)\nLink andmebaasis Urram: https://www.lugeja.ee/record/1895944\non aprill 27, 2021 Kommentaare ei ole:\nSildid: aimekirjandus, ihu hinge ja tervise heaks, Jane Haavel, raamatusoovitused, usu või ära usu


Liituge kampaaniaga ja kinnitage see! - ülemaailmne rahukoolituse kampaania\nLiituge kampaaniaga ja kinnitage see!\nLiituge kampaaniaga juba täna ja aidake meid #SpreadPeaceEd.\nInstitutsionaalse või organisatsioonilise kinnituse esitamiseks klõpsake siin!\nLiitumine on lihtne väljendus teie pühendumusest toetada rahukoolituse ülemaailmse kampaania eesmärke:\nSuurendada üldsuse teadlikkust ja poliitilist toetust rahuhariduse juurutamiseks kõigis haridussfäärides, sealhulgas mitteformaalses hariduses, kõikides koolides üle kogu maailma;\nning kõigi õpetajate rahu tagamise hariduse edendamine.\nLiitumisel kaaluge palun kaasa löömist!\nVabatahtlike nimekiri: liituge selle loendiga, kui olete huvitatud kampaaniat toetavate vabatahtlike võimalustest.\nRiigi koordinaator: liituge selle loendiga, kui olete huvitatud kampaania riigipeatüki alustamisest - või kui soovite korraldada kampaaniat oma maailmas.\nValige oma suhtlusvalikud (saate neid igal ajal värskendada). Kõik liitunud saavad meie igakuise infolehe - rikkaliku uudiste, analüüside, õppekavade, sündmuste ja aruannete kogu maailma kohta. Lisaks saate valida registreerumise:\nPostitused, kui need juhtuvad: Saate iga päev kokkuvõtte uutest postitustest, kui need tulevad ajakirjandusest värskelt!\nNädala kokkuvõte: Saate kord nädalas ülevaate uudistest, arvustustest ja sündmustest!\nMärguanded toimingute kohta: Saate e-kirju ajaliselt tundlike kampaaniate ja rahastamisvõimaluste kohta.\nRiik *AfganistanAlbaaniaAlžeeriaAmeerika SamoaandorraAngolaAnguillaAntarktisAntigua ja BarbudaArgentinaArmeeniaArubaAustraaliaAustriaAserbaidjanBahamaBahrainBangladeshbarbadosValgeveneBelgiaBelizeBeninBermudaBhutanBoliiviaBosnia-HertsegoviinaBotswanaBrasiiliaBruneiBulgaariaBurkina FasoBurundisKambodžaKamerunKanadaCape VerdeKaimanisaaredKesk-Aafrika VabariikChadTšiiliHiinaChristmas IslandKolumbiaKomooridelKongoCooki saaredCosta RicaHorvaatiaKuubaKüprosTšehhiTaaniDjiboutiDominicaDominikaani VabariikIda-TimorEcuadorEgiptusEl SalvadorEkvatoriaal-GuineaEestiEtioopiaFalklandi saaredFääri saaredFidžiSoomePrantsusmaaPrantsuse GuajaanasgabonGambiaGeorgiaSaksamaaGhanaGibraltarSuurbritanniaKreekaGröönimaaGrenadaGuatemalaGuineaGuinea-BissauGuyanaHaitiHondurasHong KongUngariIslandIndiaIndoneesiaIraanIraakIirimaaIisraelItaaliaElevandiluurannik (Côte D'Ivoire)JamaicaJaapanJordaaniaKasahstanKenyaKiribatiKuveitKõrgõzstanLaosLätiLiibanonLesothoLibeeriaLiibüaLiechtensteinLeeduLuxembourgAomeniMakedooniaMadagaskarMalawiMalaisiaMaldiividmaliMaltaMarshalli saaredMartinique (prantsuse keel)MauritaaniasMauritiusMehhikoMikroneesiaMoldovaMonacoMongooliaMontserratMarokoMosambiikMyanmarNamiibiaNauruNepalHollandUus-MeremaaNicaraguaNigerNigeeriaPõhja-KoreaNorraOmaanPakistanBelauPalestiina (okupeeritud territooriumid)PanamaPaapua Uus-GuineaParaguaiPeruuFilipiinidPoolaPolüneesia (prantsuse)PortugalPuerto RicoKatariRumeeniaVene FöderatsioonRwandaS. Georgia ja S. Sandwich Isls.Saint HelenaSaint Kitts ja Nevis AnguillaSaint LuciaSaint-Pierre ja MiquelonPüha Tome ja PrincipeSaint Vincent ja GrenadiinidSamoaSan MarinoSaudi AraabiaSenegalSeišellidSierra LeoneSingapurSlovaki VabariigiSloveeniaSaalomoni SaaredSomaaliaLõuna-AafrikaLõuna-KoreaHispaaniaSri LankaSudaanisSurinameSvaasimaaRootsiŠveitsSüüriaTadžikistanTaiwanTansaaniaTaiTogoTongaTrinidad ja TobagoTuneesiaTürgiTurkmenistanTurks ja CaicostuvaluugandaUkrainaAraabia ÜhendemiraadidÜhendkuningriikÜhendriigidUruguayUsbekistanVanuatuVatikanVenetsueelaVietnamVirgin Islands (British)Lääne-SaharasJeemenJugoslaaviaSambiaZimbabwe\nValige loend (id): Luban toetada ülemaailmse rahukoolituse kampaania eesmärke Nädala kokkuvõte Postitused toimuvad Märguanded toimingute kohta Vabatahtlike nimekiri Riikide koordinaator\nLiitumisel nõustute meilt meilisõnumite saamisega (vastavalt teie eelistustele, mida saab igal ajal muuta) ja nõustute meie privaatsuspoliitikaVõite tellimuse igal ajal lõpetada.\nTäname teid ülemaailmse rahuhariduse kampaaniaga liitumise eest! Kontrollige oma postkastis või rämpsposti kaustas meili aadressilt [meiliga kaitstud] tellimuse kinnitamiseks.


Mis uuest aastast liiklusseaduses muutub? - Tarbija\nMis uuest aastast liiklusseaduses muutub?\nTartu kesklinnas asenduvad uuel aastal õueala märgid sõidukite kiirust 20 kilomeetrini tunnis piiravate märkidega. Õueala kaob, sest see ei vasta uue liiklusseaduse nõutele. | FOTO: Margus Ansu\nUuest aastast kehtima hakkavas liiklusseaduses on mitmeid muudatusi – näiteks kui tervisetõend kaotab kehtivuse, peatub ka juhtimisõigus, pikivahet hakatakse mõõtma sekundites ning enam ei pea juhil olema kaasas juhiluba.


Kas teadsid, et registrist leiab palju põnevat ka maa-arhitektuuri kohta | Muinsuskaitseamet\nAvaleht Uudised Kas teadsid, et registrist leiab palju põnevat ka...\nTika talu rehielamu, foto Riina Pau 1984\nKas teadsid, et Kultuurimälestiste register ei sisalda endas mitte ainult mälestistega seotud teavet vaid ka palju materjali meie rikkalikust ja väga põnevast maa-arhitektuurist?\nKultuurimälestiste registri maaehituspärandi andmekogu sisaldab Eesti Vabaõhumuuseumi poolt kogutud materjale meie piirkonnale iseloomuliku taluhoonestuse, valla- ning koolimajade kohta. Traditsiooniline maa-arhitektuur on tänaseks päevaks jalgu jäämas kaasaegsele eluviisile, mistõttu vajab kahtlemata meie tähelepanu ning hoolt. Maaehituspärandi andmekogust saad otsida oma kodukohas asuva ning tänaseni säilinud ehituspärandi kohta sisukaid kirjeldusi ning fotosid. Siit avaneb taaskord üks põnev lehekülg pärandi uurimiseks ja koduse aja sisustamiseks: https://bit.ly/2Wazur0\nFotol Tika talu rehielamu, foto Riina Pau 1984.


Maaeluminister: riik aitab seakasvatajaid võimaluste piires - Tänane leht\nUrmas Kruuse maaeluminister, RE\nMaaeluminister Urmas Kruuse. FOTO: Mihkel Maripuu/pm/scanpix Baltics\nEelmises Maa Elus sõna saanud seakasvatajate hinnangul on olukord hullemast hullem – seda erinevatel põhjustel. Jättes kõrvale sellised väited, nagu peaks riik täielikult seakasvatust doteerima või tegema ettevõtjate asemel investeeringuid seakasvatuse püsimiseks, sooviksin arutleda teiste artiklis tõstatatud valukohtade üle.\nTõepoolest, Eesti sealihasektor on eripalgeline ja seda näitavad ka ettevõtete majandusnäitajad. Enamik seakasvatuse ettevõtteid lõpetas 2020. majandusaasta kasumiga, kuid kasumlikkus vähenes võrreldes 2019. aastaga. Selle aasta I poolaastal on Maksu- ja Tolliameti käibedeklaratsioonide andmete alusel seakasvatajate käibed võrdluses 2020. aasta I poolaastaga muutunud erinevalt, ulatudes 33% vähenemisest kuni kahekordse suurenemiseni. Kokku vähenes selle aasta I poolaastal käivet deklareerinud seakasvatajate käive 14%. Seakasvatajate käibe langus jätkus ka III kvartalis.\nTuruolukord on pidevas muutuses ja 2021. aastal tõusnud sisendite hinnad (sööt, energia) on kindlasti suur väljakutse nii seakasvatajatele kui ka teistele põllumajandusettevõtjatele. Seakasvatuses moodustab ostusööt kogukuludest ligi poole ja sööda hind on märgatavalt tõusnud. Samal ajal on sigade kokkuostuhind langenud. Seega pole põhjust kahelda ettevõtja esitatud olukorra kirjelduses ega väita, et nende valitud tootmisviis või sihtturg ei ole õige. Olen nõus, et olukord ongi keeruline. Mis aitaks seda paremaks muuta?\nTänavu juunis maksti seakasvatuse sektorisse erakorralise toetusena emiste ja nuumsigade kohta 3,67 miljonit eurot ehk summa, mille suurus tekitas toona küsimusi mõnegi muu sektori esindajas. Saamaks üle 2021. aasta II poolaasta keerulisest olukorrast, eraldas valitsus 11. novembril 5,5 miljonit eurot, et maksta erakorralist toetust piima- ja sealihasektorile. 11. novembril esitasime Euroopa Komisjonile riigiabi loa taotluse erakorralise toetuse maksmiseks piima- ja sealihatootjatele, seegi luba saabub peagi. Oleme Maaeluministeeriumis seda protsessi tagant lükanud nii kiiresti kui võimalik ning praeguseks on taotlusvoorgi juba läbi viidud.\nKuivõrd sealihasektori olukord on madalate sealihahindade ja kõrgete söödahindade tõttu halvenemas ka teistes ELi liikmesriikides, oleme aktiivselt lahendust otsinud koostöös teiste liikmesriikidega. ELi põllumajandusministrite kohtumisel jõuti järeldusele, et sektori toetusmeetmed jäävad liikmesriikide otsustada riigisiseselt. Nii nagu Eesti, on ka teised liikmesriigid (sh Poola, Saksa, Läti ja Leedu) oma raskustes olevaid põllumajandusettevõtteid toetanud.\nVeel toetustest, arvatavast ebaõiglusest ja riikide võrdlusest. Ettevõtete struktuur Euroopa Liidu liikmesriikides ei ole ühesugune. Mitmes teises võrreldavas riigis on seakasvatajatel maad rohkem kui meie seakasvatajatel ning sellisel juhul saavad nad osa toetusest pindalatoetuste kaudu. Lisaks on nendes riikides seakasvatajatel ka muid tegevusalasid, mis aitavad riske maandada.\nKlassikaline riskijuhtimisteooria ütleb, et riik peaks sekkuma üksnes siis, kui kriisist on mõjutatud suurem territoorium või sektor. Sellistel puhkudel oleme alati võimaluste piirides ka appi tulnud. Samas ei tohiks riik liialt ettevõtjate majandusotsustesse sekkuda ning teatud turu- ja tootmisriskid peavad ettevõtjad maandama oma äriplaanides.


Eilsel Võrumaa omavalitsusjuhtide kohtumisel siseministeeriumi omavalitsusreformi projektijuhi Sulev Valneriga jäi kõlama soov panna mitu kehva omavalitsust kokku, et saada üks kobedam tükk. Omavalitsusjuhid erilist optimismi ei ilmutanud.\nLaias laastus taandub kõik küsimusele, et kas nii-ütelda sitast on võimalik saia teha. Vabariigi Valitsuse esindajad, kes praegu mööda maad ringi käivad, jutlustavad, et on küll. Omavalitsusjuhid seda juttu ei usu.\nPealtnäha on omavalitsusreformi jutt ilus: paneme aga vallad kokku, küll siis hakkavad asjad paremuse poole liikuma. Argumendiks ühinemisele on väide, et praeguses olukorras, kus omavalitsusi on palju, ei ole asjad eriti hästi. Omavalitsuste ühinemist olevat soovitatud isegi Brüsselist – väitega, et väiksed omavalitsused ei saa neile pandud ülesannetega hakkama.\nMis Brüsselisse puutub, siis tõenäoliselt pole kauge Brüsseli esindajad Eestis käinud ja lähemalt asjaga tutvunud, muidu teaksid nad, et Eestis on omavalitsustest kõige raskemas olukorras neist kõige suurem – Tallinna linn. Tallinna raskuste põhjus on see, et linna juhid on nii-öelda valest erakonnast, mistõttu Tallinnale „käru keeramiseks” ei ole põlatud ära isegi seaduse muutmist. On kurbnaljakas, et Tallinna-vastaste seaduste algatajad on samast erakonnast, mille esindajad praegu nii entusiastlikult räägivad, kui toredad asjad on suured omavalitsused. Et mis poolest? Et oleks Tallinna kõrval rohkem neid, keda kottida või?\nIgal juhul juhtis Meremäe vallavanem Rein Järvelill eile Võrus tähelepanu õigele asjale – nimelt saab suur omavalitsus Eestis kõige rohkem vatti. Õigus on ka Kalvi Kõval, kes rääkis, et väikses Rõuges on asjad nii ettevõtluse kui ka töökohtadega paremad kui mitu korda suuremas Võru linnas, väike Haanja aga annab Võru linnale silmad ette eurotoetuste hankimisega.\nKui asjad on niigi hästi, siis milleks hästi toimivat asja muuta? Võib-olla polegi asjad omavalitsustes nii halvad, nagu paistavad, ja reformi võib reformi pärast tegemata jätta?\n« Kultuurirahvas ei pelga plaanitavat saare suurvalda (Meie Maa)\nSoome otsib võimalusi omavalitsuste olukorra parandamiseks (ERR) »


HÄBILUGU: Kaja Kallas pole suutnud end naistele arusaadavaks teha ja see tõstab sotside toetust - Lõunaeestlane\nKui veel tänavu aasta algul olid pandud suured lootused Reformierakonna ajaloo esimesele naissoost juhile Kaja Kallasele ja temas nähti lausa uut peaministrit, siis viimastel kuudel on usk temasse hakanud jahtuma.\nSarnaselt sotside juhi Jevgeni Ossinovskiga, kelle täht partei eesotsas kiiresti kustus, on sama saatus tabamas Kallast, tuleb välja värskest Postimehe ja BNSi tellitud ning uuringufirma Kantar Emor läbi viidud uuringust.\nNimelt on Reformierakonna toetus hakanud kukkuma ja koos sellega tõuseb toetus sotsidele.\nKallase mõju oli suur aasta algul, mil Reformierakonna toetus kerkis Kallase ootuses tippu ja sotside oma langes. See näitab, et naised, kes muidu toetavad sotse, olid valmis üle minema Kallase leeri. Aga Kallas pole naiste ootusi täitnud, sestap on naised läinud tagasi üle sotside poole.\nKüsitlused näitavad, et Eesti mehed nii ei hüple: nende seas on populaarseim erakond kindlalt EKRE. See pole ka ime: nii nagu tõid mehed Eestile Vabadussõjas iseseisvuse, aitavad nüüd just mehed murjaneid eemal hoida. Keskerakond on seoses oma Kremli-meelsusega selgelt venelaste parteiks kujunenud. Naiste tähelepanu pärast rebivad Reform ning sotsid, kus etteotsa on pandud ilueedid. Kui vaadata sotside toetuse tõusu ja Reformi langust, siis on selge, et naistele lähevad jätkuvalt peale rohkem ilueedid kui üks sookaaslane.


Kinnisvaraseminar 2021 – Kinnisvaraseminar\nKinnisvarahinnad tõusevad, korterite ostjad pakuvad üksteisest üle, ehitushinnad kallinevad, aga samas on meie ümber tervisekriis, paljud sektorid on kõvasti kannatada saanud, töötuse määr kõrge. Mis toimub? Kas me peaksime kartma inflatsiooni?\nMida räägivad ohtudest ja võimalustest sellel aastal meie üliägedal kinnisvaraseminari esinejad. Tule saa kokku teiste investoritega, jaga oma mõtteid ning pane kõrva taha teiste omi.\nObjekti külastus ja tutvumisõhtu:\n17:00 – 17:30 Kurikuulsad minilaod Peetris (objekti külastus)\n18:30 – 19:15 Miniladude reaalsus tegudes ja numbrites – Janar Muttik, Everaus Kinnisvara tegevjuht ja asutaja\n19:15 – 20:00 Kuidas kaasata raha oma kinnisvaraprojektidele – Jaak Roosaare, investor\n18:00 – 21:00 Meeleolukas õhtupoolik koos väikese snäki ja mulliga\n9:00 – 9:45 kogunemine ja hommikukohv\n9:45 – 10:00 Avasõnad – Karin Vinkel, ettevõtja ja investor, Vinkel Group\n10:00 – 10:45 Turuülevaade 2021, mis ohud ja võimalused meid kinnisvaraturul ees ootavad – Tõnu Toompark Kinnisvarakooli koolitaja ja konsultant\n10:45 – 11:30 Mis toimub kinnisvaraturul Eestis ja kogu Baltikumis, milliste trendidega arvestada ja millesse investeerida? – Viljar Arakas, Eften Capital\n11:30 – 12:15 Kuidas näevad olukorda pangad – kas kinnisvara buumib? Kas on oht intresside tõusuks? Kellele antakse ärilaenu ja kellele ei anta? – Arko Kurtmann Coop Panga juhatuse liige\n12:15 – 13:15 LÕUNA\n13:15 – 14:00 Kinnisvara ostmine kohtutäiturilt – plussid ja miinused ning kuidas protsess üldse käib? – Kaja Lilloja kohtutäitur\n14:00 – 14:45 Väikealevikes kinnisvarainvesteeringutega kasv 0-st 1 000 000-ni – Janar Saviir müügimees\n14:45 – 15:30 Kuidas ühendada jõud ja investeerida kinnisvarasse? – Kristi Saare naisinvestor, Saara Arulaane arst ja ettevõtja\n16:00 – 16:45 Vestluspaneel – Kuidas kaotada miljon eurot? – Mic Kuismaa Vesiroosi 1 arendaja\nMic arendas Pärnus Vesiroosi 1 projekti, mille rahastus jooksis ummikusse ning lõpptulemusena jäid oma rahast ilma nii rahastajad kui ka Mic ise. Miks ja kuidas asjad valesti läksid ning kuhu raha kadus, sellest annab Mic aru vestlusringis. Vestlusringi juhib Karin Vinkel.\n16:45 – 17:30 Minu kinnisvarainvesteeringute õppetunnid – Peeter Pärtel kinnisvarainvestorite kogukonna liider\n17:30 – 17:40 Päeva kokkuvõte Karin Vinkel\nReedel kohtume Peetris ja tutvume kinnisvarainvesteeringute uue populaarse nišiga, minilaod. Pärast objektil kohtumist ja reaalselt miniladudega tutvumist, liigume edasi kõrvalasuvasse Everaus kontorihoonesse, kus kuuleme, kas miniladude projekt on nii ahvatlev kui ta paberi peal tundub ja mida peab selliste projektide puhul kindlasti tähele panema. Pärast ettekannet saame mõnusalt üksteisega suhelda ja nautida õhtut. See on ikkagi kinnisvarainvestorite kokkutulek ju :).\nSamuti on reedeõhtu programmi kutsutud esinejad, kellega saab rahulikus vabas õhkkonnas mõtteid vahetada.\nRegistreeri seminaripäevale 25.09\nRegistreeri VIP pääse 24-25.09


Nissan Energy tegevjuht rääkis Tallinnas akude elust pärast surma ja elektriautode tulevikust - Autogeenius\n15. nov. 2019 kell&nbsp12:56\nNissan Energy tegevjuht Francisco Carranza.\nTäna toimub T1 kaubanduskeskuses kõrgetasemeline konverents “Targetzero 2019”, kus käistletakse kõike elektromobiilsusega seonduvat.\nÜks peaesinejatest oli Francisco Carranza, kes on tegevjuht Nissan Energy’s. Tema vastutusala on taastuvenergiageneraatorite ja rohelise energia hoiustamisviiside portfoolio ning kõigi toodete ja teenuste eest, mis on seotud elektriliste sõiduvahendite võrgustiku integratsiooniga (smart charging).\nÜks peamine teema, mida ta käsitles, oli akude “teine elu”. Juba praegu ja tulevikus aina enam seisame probleemi ees, mis saab oma eluea lõpetanud elektriautode akudest. Need pole enam piisavalt head, et sõita, aga samas kasutatavad muudes valdkondades.\nPärast ettekannet oli ajakirjanike võimalus temaga ka intervjuu teha ja toome välja mõned olulisemad punktid tema ettekandest ja vestlusringist.\nMiks Nissan kasutab CHAdeMo standardit?\nNissan ongi Carranza sõnul väga tugevalt võtnud fookusesse neile uue elu andmise koduste akupankadena, erinevates off-grid lahendustes, kuhu juhtmed ei ulatu ning mujalgi. See on seotud ka tema nägemusega, et tulevikus pole me võrgustikuga ühendatud mitte ainult interneti kaudu, vaid ka energia vahetus toimub erinevate seadmete vahel pidevalt.\nHinnanguliselt võiks üks selline kodune süsteem, mis salvestab näiteks päikese- või tuuleenergiat, maksta juba lähiajal vaid 4000-5000 eurot.\nSee on Carranza sõnul ka üks põhjus, mis Nissan jätkuvalt kasutab CHAdeMo laadimisstandardit, mitte levinumat CCSi. Viimasel ei ole veel lähiaastatel mõlemasuunalist vooluliiklust tulemas, seega kahepoolse lähenemise osas, kus auto ei ole mitte ainult saaja, vaid ka andja, on CHAdeMo hetkel ainuke variant.\nKui suur saab olema autode sõiduulatus lähiajal?\nSõiduulatust ei ole Carranza sõnul vaja lõputult suurendada. Juba praegu teevad kallimad ja suurema akuga autod ligi 600 kilomeetrit. Enamikel sisepõlemismootoritega autodel on see ka kindlasti alla 1000 km ja pigem samuti 600 ringi, eriti väikestel linnaautodel.\nPigem lähebki arendus selles suunas, et laadimine oleks kiirem ja akud aina väiksemad. Kergem auto suurendab omakorda ka sõiduulatust.\nKas liitium ja muud maavarad on defitsiit?\nUudistest jookseb pidevalt läbi, et akusid ei suudeta tarnida, toorainete osas valitseb puudus ning seetõttu ei ole praegused elektriautode tehnoloogiad jätkusuutlikud. Carranza sõnul liitiumi ja koobalti kriisi ei ole. On tootmisahelate optimeerimise ja uue olukorraga kohanemise väiksed probleemid.\nLiitiumi on palju, lihtsalt seni on seda kaevandatud suhteliselt iidsel moel ning elektriautode arenguga, on hakanud kaasa tulema ka kaevandustehnoloogia. See võtab lihtsalt natuke veel aega. Samas on liitiumi hind oma tipus ära käinud ja see näitabki, et tootmist on suudetud optimeerida. Koobaltiga seisab see veel ees.\nTootmisvõimekus ja taaskasutus\nSamuti ei ole plahvatusliku nõudlusega harjunud tehased, mis akusid toodavad. Kui tootmiseks planeeriti näiteks x ühikut, aga siis ütleb auto tootja, et tal on hoopis kolm korda rohkem vaja, siis muidugi tehas ei suuda seda nii kiiresti anda ja jääb mulje, nagu oleks suur kriis. Carranza sõnul on tegu täiesti tavalise majandusolukorraga, kus kõik loksub turu vajadustest olenevalt paika.\nLisaks hakkab tulevikus suur osa akude materjalidest tulema ka taaskasutusest, mis hetkel on samuti veel mastaabi puudumise tõttu kulukas tegevus. Enamik metalle on võimalik eluea lõppu jõudnud akudest kätte saada, lihtsalt tehnoloogia selleks peab veel natuke arenema.\nMis on järgmine hüpe?\nAkumaailmas on selleks solid-state akud, mis võiks jõuda laiatarbekasutusse uue kümnendi lõpuks. Carranza ütleb samas, et enamik ennustusi, mis tema või mõni teine insener teeb, ei ole pihta läinud ja tavaliselt võtavad asjad ikkagi kauem.\nKogu automaailm läheb aga igal juhul isejuhtimise peale üle ning seal on hetkel tehnoloogilistele takistustele vaja läbida ka palju teisi – sotsiaalsed, poliitilised, seadusandlikud jne. Autot, kui isiklikku eset ta kaugemas tulevikus ei näe.\nMärksõnad: akud, carranza, elektriautod, nissan, solid state


Basseinipuhastaja 1,2 m | vidaXL.ee\nBasseinipuhastaja tõstab prahi basseini või tiigi põhjast üles. Aiavoolikuga ühendades tekib vaakum ja kogu praht imetakse sisse, nii et bassein jääb puhtaks.\nVesi imetakse filterkotti ja see väljub sealt basseini tagasi puhtana. Praht ja muda jääb koti sisse. Filterkotti on lihtne tühjendada. Varre pikkust saab reguleerida.\nOtsa pikkus: u 12,7 cm\nOtsa laius: 12,50 cm\nKaasas kruvi, anodeeritud alumiiniumist vars ja 1/2 tolline vooliku ühendus.


29. november: ööpäevaga lisandus 355 koroonapositiivset | Tervisegeenius\n29. november: ööpäevaga lisandus 355 koroonapositiivset\n29. nov. 2020 kell&nbsp12:09\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5278 koroonaviiruse proovi, neist esmaseid positiivseid oli 355 ehk 6,7 protsenti koguarvust.\nVõrumaale lisandus kaheksa ning Põlvamaale seitse uut nakatunut. Pärnu- ja Viljandimaale lisandus kuus uut nakatunut ning Jõgeva- ja Valgamaale viis.\nJärva- ja Lääne-Virumaale lisandus kaks uut nakatunut ning Rapla- ja Läänemaale lisandus üks uus nakatunu. Kuue positiivse testitulemuse saanul puudus rahvastikuregistris märgitud elukoht.\nIda regiooni tööpiirkonnas on 25 aktiivset kollet. Kokku on koolikoldeid kuus: Sillamäel kaks, Kohtla-Järvel kolm ja Jõhvis üks. Kaks lasteaia kollet: üks Narvas ja teine Kohtla-Järvel. Töökohakoldeid on kokku seitse: kolm Narvas, üks Sillamäel, üks Jõhvis, üks Tapal ning üks Lääne-Virumaal. Narvas on kaks asutuse kollet, Sillamäel on üks asutuse kolle ning üks tervishoiuasutuse kolle on Narvas ja teine Kohtla-Järvel.\nSillamäel on huvitegevuse kolle. Toila vallas on tuttavate kolle ning Lüganuse vallas on perekonna kolle. Viru vangla koldes on 250 inimest, Kohtla-Järve tervishoiuasutuse koldes on 91 inimest, Narva jäähoki koldes on 76 inimest.\n28. novembril Tartumaale lisandunud 16 juhul nakatuti perekonnas, 11 juhul on nakkusallikas teadmata, viiel juhul nakatuti õppeasutuses, neljal juhul töökohal ning üks nakatunu sai viiruse sõpruskonnast.\nJõgevamaale lisandunud kolmel juhul nakatuti hoolekandeasutuses, ühel juhul sai inimene viiruse pereliikmelt ning kolme nakatunu nakkusallikas on teadmata.\nVõrumaale lisandunud ühel juhul nakatuti pereringis, üks juhtum on teadmata nakkusallikaga. Põlvamaale lisandunud kolmel juhul nakatuti perekonnas, üks nakatunu sai viiruse töökohalt ning ühe nakkusallikas on teadmata.\nValgamaale lisandunud kolme nakatunu nakkusallikad on teadmata. Viljandimaale lisandunud kaks nakatunut said viiruse õppeasutusest ning üks on teadmata nakkusallikaga.\nLääne regionaalosakonna jälgimisel on üle 1170 inimese, kellest 184 on nakatunud. Lääne regionaalosakonna jälgimisel on üks 11 nakatunuga Pärnumaa kooli kolle, teine koolikolle on üheksa nakatunuga ning hooldekodu kolle, kus on 14 nakatunut.\nLäänemaal on jälgimisel ettevõtte kolle, kus on kuus nakatunut. Lisaks on lääne regiooni jälgimisel üks Tallinnas asuv ettevõtte kolle, kus on viis nakatunut.\nEestis on koroonaviiruse tuvastamise võimekuse tekkimisest 2020. aasta kevadest tehtud ligi 475 000 viiruse SARS-CoV2 määramise testi. Esmaseid positiivseid teste on kokku olnud 12 052 (2,5 protsenti testide koguarvust).


“Murdumatu Long Island Iced Tea”Toniseeriv näohooldus\nKokteil-näohooldus brutaalsele mehele. Kaks osa puhastust – õrn vaht aaloe vera ekstraktiga ja puuviljahapetega koorija vabastavad nahka surnud rakkudest. Üks osa reipust – apelsiniõie ja kassinaerise vesi – lõpetab puhastussammu. Lisame natuke värskust jahutava maskiga (jääkuubiku effekt). Ning lõpetuseks osa niisutust taastava ja siluva kreemiga.\n“Peenetundeline Margarita”Taastav näohooldus\nAntioksüdantne kokteil-näohooldus, mis taastab elastsust ja annab energiat. Alustame hooldust puhastamisest kahes tilgas geel-maskiga ja toniseeriva näoveega. Üks osa lõõgastust ja naudingut on eksklusiivne massaaž Shi-Zen D-Tox. Lisame rakkude niisutust ja taastust D-Tox maskiga. Ja lõpuks aromaatne kreem Oligo Source Phase.\n“Energeetiline Tequila Sunrise”Lõõgastav näohooldus\nHoolitsuse hind 45 €\n“Ekstreemne Kamikadze”Aparaadiga CatioVital Lift\n“Luksuslik Golden Eye”Aparaadiga CatioVital Lift\nKokteil-hooldus teie silmade sära jaoks. Üks komponent on puhastamine koorijaga.Teine komponent – hüdrogeel-aktivaator, mis valmistab nahka aktiivsete ainete parimaks imendumiseks. Kokteili-hoolduse baas – see on „võimlemine“ vaid silmade piirkonna lihaste jaoks, mis parandab mikrotsirkulatsiooni ja taastab nende toonust. Lõppaktsent – lõõgastav massaaž niisutava kreemiga.\n“Värskendav Mojito”Keha koorimine ja massaaž\n“Eksootiline Orange Fresh” Aromaatne kapslihoolitsus\nHoolitsuse hind 35 €


Pendredi sündroom | Asper Biogene\nPendredi sündroomiga seotud SLC26A4 geeni sekveneerimine\nSLC26A4 geeni deletsioonide/duplikatsioonide analüüs\nPendredi sündroom on autosoom-retsessiivne haigus, millele on omane kahepoolne sensorineuraalne kuulmispuue, vestibulaarsüsteemi ja sisekõrva hälbed, oimuluu anomaaliad ja struuma. Sensorineuraalne kuulmislangus on reeglina kaasasündinud, raske kuni sügav ja mitteprogresseeruv. Samas võib kuulmislangus mõningatel juhtudel olla hilisema avaldumisega ja ka progresseeruv. Sündroomi põhjustavad mutatsioonid SLC26A4 geenis.\nPendredi sündroomil nagu ka mittesündroomsel kuulmislangusel ja kurtusel (DFNB4) on sarnase spektriga fenotüüp. DFNB4-le on omane mittesündroomne sensorineuraalne kuulmislangus, vestibulaarne häire, suurenenud aqueductus vestibuli, mille juures kilpnäärme funktsioon vastab normile.


Go Bus tarbijamäng toimub alates 04.06.2018 kuni 25.06.2018.\nGo Bus tarbijamängu korraldaja on Go Bus, Toompuiestee 37, 10133 Tallinn, Eesti (edaspidi Korraldaja).\nGo Bus tarbijamängu auhindadeks on kardisõidu pakett Laitse Rally Parkis, koos trasnpordiga Go Busi poolt edasi-tagasi. Auhind kehtib kasutamiseks kuni 31.08.2018.\nAuhinna võitjad selgitab välja fortuuna.\nVõitjatega võetakse personaalselt ühendust 3 tööpäeva jooksul alates loosi tomimumise päevast.\nAuhinna kättesaamiseks tuleb osalejal Korraldajale esitada isikut tõendav dokument.\nKorraldaja kontrollib, kas auhinnad võitnud isikud on täitnud kampaania reegleid. Korraldajal on õigus keelduda auhinna üleandmisest, kui võitjad ei ole täitnud kampaania reegleid.\nKampaania auhinda ei asendata võitjate nõudmisel teist liiki auhinnaga ega hüvitata auhinna maksumust rahas.\nKui kampaanias osaleja eirab kampaania tingimusi või esitab Korraldajale enda kohta valesid või ebatäpseid andmeid, samuti muude ebaõnnestumiste korral (Korraldajal ei õnnestu auhinna võitjaga kontakti saada e-maili teel, või kui võitja pole auhinda vastu võtnud hiljemalt 02.07.2018), mis ei ole tingitud Korraldaja süüst, ei vastuta Korraldaja kampaanias osaleja auhinna kätteandmisest kõrvalejäämise eest ja võib loosida uue võitja.\nKampaaniast ei või osa võtta Go Bus ja AS Ekspress Meedia töötajad.\nKorraldaja on kehtestanud Kampaania läbiviimise korra käesolevates reeglites. Kõik Korraldaja otsused kampaania läbiviimisel on lõplikud ning kehtivad kõigile osalejatele.\nVääramatu jõuga (force majeure) seotud asjaolude ilmnemisel on Korraldajal ühepoolne õigus katkestada kampaania ja jätta auhinnad välja loosimata ja/või auhinnad võitjatele üle andmata, teavitades sellest kampaanias osalejaid kohe kampaania veebilehe vahendusel.\nKäesolev tarbijamäng ei ole mitte mingil viisil sponsoreeritud, ellu viidud, hallatud või seotud Delfi veebikeskkonnaga ning nõustud registreerumisel, et sinu kontaktandmeid võidakse kasutada turunduslikel eesmärkidel.