12 nippi, kuidas müüa tarbijale, kes ei talu reklaame\nSigne Sillasoo • 21. märts 2016 kell 4:30\nHelistamisest noor suurt lugu ei pea, küll surfab ta ööpäevaringselt sotsiaalvõrkudes, mida soosib ka tehnoloogia areng ning nutitelefonid. Foto: EPA\nPraegune noor tahab ise otsustada, millal ja mis uudiseid ta loeb, mis filme vaatab ja mis muusikat kuulab. Ettevõtete ette söödetud infovoog, saatekavad, ette tehtud valikud ja reklaamid stiilis “see on hea, tule osta seda” jätavad külmaks ja tekitavad trotsigi.\nTurunduskonverentsil Password jagasid viis Eesti Väitlusseltsi kuuluvat noort turustajatele mõtteid selle kohta, mida ja kuidas nemad tarbivad ning mille järgi valikuid teevad. Vestlusringis osalesid Carl-Martin Keerberg (19), Kaisa Kask (15), Erik Haamer (19), Richard Kesküla (17), Viktoria Muske (21).\nArtikkel ilmub Äripäeva tänases erilehes Password, mis kirjutab veel, kuidas leida parimad ja kasumlikumad ideed, millised on aasta silmapaistvaimad turundusalased teod ning ärgitab mõtlema, miks sallivus on innovatsiooniks ja loovuseks hädavajalik.\nErileht on tellijatele alla laaditav siit.\nTosin nippi, kuidas noortele turundada\n1. Tähelepanu võidab või kaotab sekunditega\nSotsiaalmeedias toimuva jälgimine on noortele meelelahutus, mitte soov seal pakutavat kuidagi homsete saavutuste või panuse jaoks ära kasutada. “Ma jälgin seal toimuvat, sest mul on täna ja praegu tore,” selgitas Erik ja täpsustas: “Loen ilmselt hulga vähem raamatuid kui eelmised generatsioonid, aga ma loen hulga rohkem tweet’e.”\nSamas peab olema sotsiaalmeedias pakutav hea ja tekitama esimeste sekundite jooksul huvi. Kui seda ei teki, siis infot ka ei jälgita. See, kas sisu eelistatakse tarbida sõnalisel või pildilisel kujul, sõltub olukorrast. “Kui ma tahan lugeda Elon Muski järgmise idee kohta, siis ta peab olema kindlasti kirjalik. Samas, kui ma tahaks näiteks teada saada, milline on Vietnami järgmine innovatsioon, kuidas kõige paremini kiirnuudleid teha, siis seda tahan vaadata pildis. Meediumi valik sõltub sisust,” täpsustas Erik.\n2. Kogu aeg levis\nSotsiaalmeedia on noortele argine osa päevast. Seal käiakse seepärast, et tahetakse meelt lahutada, olla kursis teiste inimeste tegemistega ja nendega suhelda. “Olen seal terve päeva. Ehk ainult siis, kui ma olen sügavas unes, ei pane ma tähele. Samas, ma ei ole tundnud enda peal sellist suurt addiction’it (sõltuvus – toim). Arvan, et see on välja mõeldud. Me oleme kõik päris ratsionaalsed – kui tõesti pole ikka võimalik minna vahepeal Facebooki, siis keegi ei hakka selle pärast higistama,” selgitas Richard.\n3. Nutiseade võttis telerid-raadiod üle\nKui vanasti algas päev sellega, et võeti hommikul kätte ajaleht, tööle sõites kuulati raadiot ja õhtul jälgiti televiisorit, siis praeguste noorte harjumused meediat tarbida on täiesti erinevad. Telekanalite asemel vaatab noor videoid ja filme Netflixist, YouTube’ist, raadiosaadete asemel kuulab podcast’e ja paberajalehtede asemel jälgitakse väljaannete veebikanaleid või hoopis näiteks Redditit.\nKõike seda tehakse nutitelefoni, iPadi või arvuti abil. “Kui Netflix läheb teleka vaatamise alla, siis vaatan telekat väga palju. Traditsioonilises mõttes ma ei vaata aga telekat üldse. Esiteks on saated labased, näiteks “Su nägu kõlab tuttavalt”, mis mind ei huvita üldse. Teiseks, kui ma vaatan mingeid sarju, teen seda alati arvutis,” selgitas Richard. “Uudiste lugemiseks lähen aga Redditisse või sellistele lehtedele, mis võtavad huvitava info kokku. Ma näen seal seda, mis on teiste inimeste jaoks ka huvitav, mitte seda, mida mingi žurnalist kirjutas mulle, et ma vaataks.”\n4. Noor ei taha käsutamist\n“Printsiip, mille järgi mina ja enamik mu sotsiaalsest ringkonnast lähtub, on see, et sa ise valid, mida tarbid. Selektsioon on su enda kätes. Mulle ei meeldi see, et kui ma vaatan telekat, siis keegi on teinud minu eest ära otsuse, mida ma tarbin. See toimib samamoodi sotsiaalmeedias. Kui ma mingeid saateid tahan kuulata, siis kasutan tasuta ringhäälinguid, mitte ei kuula kindlat raadiojaama,” sõnas Erik.\n5. Reklaam häirib ja seda blokeeritakse\nReklaamid häirivad noori ja nende mitte nägemiseks kasutatakse reklaamide blokeerimise vahendeid. “Uudistekanalitest näiteks infot tarbides proovin jõuda läbi reklaamihulga, aga see võib olla hullult raske,” selgitas Kaisa. “Twitteris tuleb ka näiteks ette reklaamitud postitusi – see on aga see hetk, kus minul kaob kontroll selle üle, mida ma tahan tarbida ja pigem tekitab vastumeelsust,” selgitas Erik.\n“Twitteri reklaamid töötavad väga hästi. See ei ole see reklaam, mida Delfis näed. Ta ei hakka sulle silma ja seal ei vilgu mingid asjad. Pigem mõjub normaalselt ja ma loen selle läbi,” lisas Carl-Martin.\nPasswordi vestlusringis osalenud noored (vasakult) Carl-Martin Keerberg, Erik Haamer, Viktoria Muske, moderaator Taivo Paju (ajakirja Direktor peatoimetaja), Kaisa Kask ja Richard Keskküla. Foto: Raul Mee\n6. Samad asjad uue tehnikaga\n“Tehnoloogia ei muuda inimeste vajadusi, ta muudab seda, kuidas me käitume. Valdavalt tahan ikka samu asju saada, mida vanasti saadi telekast, raadiost ja paberlehest. Vaatan teleka asemel asju Netflixist või YouTube’ist, raadio asemel kuulan podcast’e ja lehti ka ei loe, vaid jälgin Twitteris näiteks mingeid ajakirjanikke või väljaandeid, mis mulle huvi pakuvad. Sest mulle ei meeldi, et keegi diktreerib mulle, mida ma iga päev sööma pean, mis infot tarbima pean jne. Saan ise valida,” sõnas Carl-Martin.\n7. Telefon pole helistamiseks\nKui vanem generatsioon peab normaalseks pidevalt telefoni teel kättesaadav olemist, siis noored on kogu aeg sotsiaalmeedia kaudu tabatavad. “Ma näiteks ei helista enam väga palju, olen pigem rakenduste vahendusel kättesaadav,” lausus Erik. “Helistades on inimene 100% sunnitud mulle vastama. Kui mul ei ole nii oluline asi, siis ma ei helista, pigem kirjutan, sest ei taha inimest ebamugavasse olukorda panna,” täiendas Richard.\n8. E-post - esimene kontakt firmaga\nInfot firmade kohta otsivad noored esmalt Google’ist ja Facebookist, ametlikuks suhtluseks ettevõttega eelistavad aga e-posti. “Facebook on minu väga personaalne laiendus. Seda näitan ainult oma sõpradele. Seal toimuv ei ole kolmandate inimeste asi,” selgitas Erik.\n9. Ettevõtete sotsiaalne käitumine läheb noortele korda\n“Ma hoolin väga planeedist. Tean, et peaks maailmast tõesti hoolides veganiks hakkama, sest lehmade söögiks kasvatamine on hullem kui kogu transpordisektor kokku. Probleem on ainult selles, et need põhimõtted ei jõua alati pärisellu,” sõnas Carl-Martin. Mugavus tuleb vahele. Ka Erik oli sama meelt: “Ettevõtete sotsiaalne pool läheb kindlasti palju rohkem korda noortele kui vanematele. Olen ka paar korda poes ostnud kallimat toodet, sest seal on näiteks peal Fairtrade’i logo.”\n10. Sisu meelitab eurod välja\nErik kasutab näiteks Spotify tasulist versiooni. Samuti maksab ta Netflixi kasutamise ja Economisti tellimuse eest. “Sisu loeb. Sellest olen kindlasti valmis maksma,” selgitas ta. Samuti mängib mugavus väga olulist rolli.\n11. Iidolid on tavalised inimesed\nFilmistaarid ei ole enamiku noorte jaoks iidolid, tähtsamad on need, kes on YouTube's populaarsed ja toodavad seal head ja kasulikku materjali, selgitas Carl-Martin. Kui kunagi oli justkui tippude tipp pääseda Hollywoodi, siis tänapäeval on YouTube see, kus noored tahavad olla. Seetõttu tegutsevad Carl-Martini sõnul noorte iidolid teistes valdkondades.\n“Jälgin YouTube’is ca 50 inimest,” illustreeris ta ja tõi näiteks, et nende seas on kokandusega ja filmide tegemisega seotud inimesi. Jälgitavateni jõuab ta peamiselt sõprade Facebookis, Twitteris jagatud soovituste järgi.\n12. Sõpra usub, reklaami mitte\nValikud tulevad soovitustest ja sõpraderingilt, mitte reklaamplakatite nägemisest, sõnas Kaisa. “Noored teevad eeltööd enne ostmist. Keegi ei lähe poodi ega ütle müügimehele, et tahan arvutit ja siis müügimees ütleb, et mul just õige aparaat,” toonitas Erik.\n“Kui samas mõne firma üks toode on halb, siis see ei tähenda kohe, et kõik tooted on halvad. Noortel on brändis pettumist hulga vähem ja see on lühem. Hea näide on selleaastane telefoniturg. Hiina väike start-up OnePlus, kelle turunduseelarve on madal, aga teeb tooteid paremini ja odavamalt. Tehnikateadlikum noor valib selle tooted ilmselt parimaks.”


Korterite müük, Narva mnt (Tallinn, 1 tuba) - Flatfy.ee\nMüüa korterit, Narva mnt (Tallinn, 1 tuba)\n4837 € per m²\nKivimaja Lisainfo: rõdu , uus elektrijuhtmestik, sissepääs tänavalt, ühistransport, tsentraalne vesi, parkimine tasuline, parkett, lift Köök: avatud köök Sanruum: uus torustik, dušš Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, keskküte Side ja turvalisus: Internet, trepikoda lukus, turvauks Ümbrus: meri lähedal, ümbruses ärihooned, asub keskuses EELREGISTREERIMISEGA SISSEASTUMISPÄEV 27 OKTOOBRIL KELL 16.00 ANNA OMA TULEKUST TEADA, OLED OODATUD! Suurepärane asukoht! Üle tee tallinna ülikool, vahetus läheduses Kadriorg ja jalutuskäigu kaugusel südalinn ja sadam. Majast: Narva mnt 40 maja on ehitatud aastal 1911 üürimajaks, aja mil Tallinna nimi oli veel Reval. Maja renoveerimisel on taastatud hoone originaalsed arhitektuurielemendid, suursugune fujaee on rekonstrueeritud ning hoones on kõrgete lagedega stiilsed loftid ja hoovipoolsed terrassidega väikekorterid. Korter: Korter nr 406 paikneb Narva mnt poolsel küljel. Korteris on läbimõeldud siseviimistluspakett “Luxus” – kalasabaparkett, heledad toonid, eridisain vannitubades. Lisamugavused: Maja ühiskasutusse on rajatud jõusaal, sisemine jalgrattaparkla ning pesumasinaruum. Maja viiendal korrusel asub ühtlasi ka ühiselt kasutatav terrass suurusega üle 80m2. Eelised investorile: - Külaliskorterid mis sobivad nii lühi- kui pikaajaliseks üüriks - Pikaajalise üüri eeldatav keskmine tootlus 6-7% - Lühiajaline üüri eeldatav tootlus 14-16% - Likviidne asukoht - Soovi korral on võimalik kasutada usaldusväärse halduspartneri teenuseid - Kaugloetavad vee- ja elektriarvestid sujuvaks halduseks - Madalad elamiskulud Helista ja lähme vaatama! +37256848700 / *** * Näidiskuumakse on arvutatud keskkonnas ***\nMüüa korter, 1 tuba - Narva mnt 174b/2, Lasnamäe, Tallinn, Harjumaa\n2141 € per m²\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: rõdu 3,9 m², parkimine tasuta, garaaž, maa-alune garaaž, mööbel, pakettaknad, parkett Köök: elektripliit, külmik, köögimööbel Sanruum: pesumasin Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, keskküte Side ja turvalisus: Internet, kaabelTV, naabrivalve, turvauks SISSE JÄÄB KOGU SISUSTUS. OLEMAS OMA PARKIMISKOHT MAJA ALL.\nMüüa korter; Tallinn, Kesklinn, Narva mnt.\nTallinn, Kesklinn, Narva mnt.\n2966 € per m²\nKirjeldus Müüa suur 1-toaline korter Foorumi keskuses, korter paikneb hoovi poole ja on suure avara rõduga. Möbleeritud. Korteril elupinda 34,5m2 ja rõdupinda 9m2.\n4857 € per m²\nUpdated: yesterday at 11:03\nKivimaja Lisainfo: rõdu , uus elektrijuhtmestik, sissepääs tänavalt, ühistransport, tsentraalne vesi, parkimine tasuline, parkett, lift Köök: avatud köök Sanruum: uus torustik, dušš Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, keskküte Side ja turvalisus: Internet, trepikoda lukus, turvauks Ümbrus: meri lähedal, ümbruses ärihooned, asub keskuses EELREGISTREERIMISEGA TUTVUMISPÄEV 27 OKTOOBRIL KELL 16.00 ANNA OMA TULEKUST TEADA, OLED OODATUD! Suurepärane asukoht! Üle tee tallinna ülikool, vahetus läheduses Kadriorg ja jalutuskäigu kaugusel südalinn ning sadam. Majast: Narva mnt 40 maja on ehitatud aastal 1911 üürimajaks, aja mil Tallinna nimi oli veel Reval. Maja renoveerimisel on taastatud hoone originaalsed arhitektuurielemendid, suursugune fujaee on rekonstrueeritud ning hoones on kõrgete lagedega stiilsed loftid ja hoovipoolsed terrassidega väikekorterid. Korter: Korter nr 405 paikneb Narva mnt poolsel küljel ja korteril on ka avatud rõdu. Korteris on läbimõeldud siseviimistluspakett “Luxus” – kalasabaparkett, heledad toonid, eridisain vannitubades. Lisamugavused: Maja ühiskasutusse on rajatud jõusaal, sisemine jalgrattaparkla ning pesumasinaruum. Maja viiendal korrusel asub ühtlasi ka ühiselt kasutatav terrass suurusega üle 80m2. Eelised investorile: - Külaliskorterid mis sobivad nii lühi- kui pikaajaliseks üüriks - Pikaajalise üüri eeldatav keskmine tootlus 6-7% - Lühiajaline üüri eeldatav tootlus 16-17% - Likviidne asukoht - Soovi korral on võimalik kasutada usaldusväärse halduspartneri teenuseid - Kaugloetavad vee- ja elektriarvestid sujuvaks halduseks - Madalad elamiskulud Helista ja lähme vaatama! +37256848700 / *** * Näidiskuumakse on arvutatud keskkonnas ***\nKivimaja Lisainfo: rõdu , sissepääs tänavalt, uus elektrijuhtmestik, ühistransport, lift, tsentraalne vesi, parkett Köök: avatud köök Sanruum: uus torustik, dušš Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, keskküte Side ja turvalisus: Internet, trepikoda lukus, turvauks Ümbrus: meri lähedal, asub keskuses, ümbruses ärihooned EELREGISTREERIMISEGA TUTVUMISPÄEV 27 OKTOOBRIL KELL 16.00 ANNA OMA TULEKUST TEADA, OLED OODATUD! Suurepärane asukoht! Üle tee tallinna ülikool, vahetus läheduses Kadriorg ja jalutuskäigu kaugusel südalinn ning sadam. Majast: Narva mnt 40 maja on ehitatud aastal 1911 üürimajaks, aja mil Tallinna nimi oli veel Reval. Maja renoveerimisel on taastatud hoone originaalsed arhitektuurielemendid, suursugune fujaee on rekonstrueeritud ning hoones on kõrgete lagedega stiilsed loftid ja hoovipoolsed terrassidega väikekorterid. Korter: Korter nr 405 paikneb Narva mnt poolsel küljel ja korteril on ka avatud rõdu. Korteris on läbimõeldud siseviimistluspakett “Luxus” – kalasabaparkett, heledad toonid, eridisain vannitubades. Lisamugavused: Maja ühiskasutusse on rajatud jõusaal, sisemine jalgrattaparkla ning pesumasinaruum. Maja viiendal korrusel asub ühtlasi ka ühiselt kasutatav terrass suurusega üle 80m2. Eelised investorile: - Külaliskorterid mis sobivad nii lühi- kui pikaajaliseks üüriks - Pikaajalise üüri eeldatav keskmine tootlus 6-7% - Lühiajaline üüri eeldatav tootlus 12-16% - Likviidne asukoht - Soovi korral on võimalik kasutada usaldusväärse halduspartneri teenuseid - Kaugloetavad vee- ja elektriarvestid sujuvaks halduseks - Madalad elamiskulud Helista ja lähme vaatama! +37256848700 / *** * Näidiskuumakse on arvutatud keskkonnas ***\nMüüa korter, 1 tuba - Narva mnt 174c/2, Lasnamäe, Tallinn, Harjumaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: rõdu 3,9 m², parkimine tasuta, pakettaknad, uus elektrijuhtmestik, mööbel Köök: elektripliit, avatud köök, külmik, köögimööbel Sanruum: dušš, pesumasin Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, keskküte Side ja turvalisus: Internet, kaabelTV, naabrivalve, turvauks SISSE JÄÄB KOGU SISUSTUS. VANNITOAS OLEMAS PÕRANDAKÜTE.\nMüüa korter, 1 tuba - Narva mnt 40-311, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa\n4569 € per m²\nUpdated: yesterday at 12:44\nKivimaja Lisainfo: rõdu , ühistransport, tsentraalne vesi, uus elektrijuhtmestik, toad eraldi, parkimine tasuline, sissepääs tänavalt, parkett, lift Köök: avatud köök Sanruum: uus torustik, dušš Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, keskküte Side ja turvalisus: Internet, trepikoda lukus, turvauks Ümbrus: asub keskuses, ümbruses ärihooned, meri lähedal EELREGISTREERIMISEGA TUTVUMISPÄEV 27 OKTOOBRIL KELL 16.00 ANNA OMA TULEKUST TEADA, OLED OODATUD! Üle tee tallinna ülikool, vahetus läheduses Kadriorg ja jalutuskäigu kaugusel südalinn ja sadam. Majast: Narva mnt 40 maja on ehitatud aastal 1911 üürimajaks, aja mil Tallinna nimi oli veel Reval. Maja renoveerimisel on taastatud hoone originaalsed arhitektuurielemendid, suursugune fujaee on rekonstrueeritud ning hoones on kõrgete lagedega stiilsed loftid ja hoovipoolsed terrassidega väikekorterid. Korter: Korter nr 311 paikneb hoovipoolsel küljel vaatega siseõuele. Väikekorteri planeeringus on ruumid jaotatud kaheks: elutoa/köögi ruum ja magamistoa ruum. Korteris on läbimõeldud siseviimistluspakett “Luxus” – kalasabaparkett, heledad toonid, eridisain vannitubades. Lisamugavused: Maja ühiskasutusse on rajatud jõusaal, sisemine jalgrattaparkla ning pesumasinaruum. Maja viiendal korrusel asub ühtlasi ka ühiselt kasutatav terrass suurusega üle 80m2. Eelised investorile: - Külaliskorterid mis sobivad nii lühi- kui pikaajaliseks üüriks - Pikaajalise üüri eeldatav keskmine tootlus 6-7% - Lühiajaline üüri eeldatav tootlus 12-14% - Likviidne asukoht - Soovi korral on võimalik kasutada usaldusväärse halduspartneri teenuseid - Kaugloetavad vee- ja elektriarvestid sujuvaks halduseks - Madalad elamiskulud Helista ja lähme vaatama! +37256848700 / *** * Näidiskuumakse on arvutatud keskkonnas ***\nUpdated: yesterday at 13:10\nUpdated: yesterday at 13:25\nUpdated: yesterday at 10:58\nUpdated: yesterday at 08:48\nTallinn, Narva mnt, Korter müük, toad: 1


SOL ootab uusi kolleege Tallinnas ja Harjumaal!\nEsileht / Vabad töökohad / SOL ootab uusi kolleege Tallinnas ja Harjumaal!\nTeeni endale lisaraha või tule meile tööle täiskoormusega. Graafiku ja koormuse osas oleme paindlikud.\nErinevad objektid üle Eesti: tootmised, kontorid, laevad, hotellid, koolid, bürood ja muud asutused. Vali ise endale meelepärane töökoht.\nTöökoht kodu lähedal. Väljaõpe kohapeal. Lisainformatsioon SOL


Kommentaarid - 59 lehekülge Hubert Hirve salajasi vanglakirju valmistab suurt peavalu - DELFI\n59 lehekülge Hubert Hirve salajasi vanglakirju valmistab suurt peavalu - kommentaare 1-3\nMitte ainult maksud. Ka väljapressimise süüdistus on asjaga kaasas.\nSamuti ei tegeletud üksi, vaid organiseeriti spetsiaalselt kuritegude sooritamiseks mõeldud grupeering.\nLehti lugedes ja üleüldselt tänapäeva asjadega end kurssi viia püüdes tekkib ülemäära tugev tunne, et turumajandus (ehk kapitalism ja nagu nad veel ütlevad - "kodanlik kord") on nagu liimipaber, mis igasugu sullereid ja kurjategijaid endale ligi tõmbab. See on nii domineeriv (tunne), et nähes uhket autot või suursugust villat, on esimene mõte mis pähe tuleb - siin elab suli. Kui aegaajalt juhtud veel kogema, et igati auväärsest seltskonnast mõni jälle käed raudus ära viiakse, mõtled, kas isamaaliste luuletuste lugemine ja laulmine, soovitavalt kasxinuses ja aususes elamine ei ole välja mõeldud kergelt kohtlastele inimestele, kes kunagi surevad, ilma , et oleksid päriselt elu mõttest aru saanudki.....\nSven sillari ARVUTEID läbi ei otitudki? Sealt võiks leida palju huvitavamat materiali seoses selle kriminaalasjaga. Kindlasti kõik sensitiivsemad materialid on juba hävitatud ja ka arvutis kustutatud (mis tähendab et kõvaketas tuleb kustutatud info osas läbi skännida spetsiaalsete programmidega)


Mida mitte süüa suhkruhaiguse korral - Ärahoidmine\nSuhkruhaigus on üks levinumaid haigusi maailmas. Hoolimata kogu keerukusest, on olemas meetodeid, mis võivad inimese elu oluliselt lihtsustada. Kõigepealt peate järgima kindlat dieeti..\nKui järgite nõuetekohaselt ette nähtud dieeti, ei mõjuta diabeet mingil viisil üldist heaolu ja lisaks mitmesuguste komplikatsioonide, sealhulgas infarkti, insuldi jne tõenäosust..\nDiabeedi dieet määratakse sõltuvalt haiguse enda tüübist ja vanusekategooriast. Niisiis on õige toitumise ülesehitamisel üldised põhimõtted, mida kohandatakse inimese keha individuaalsete näitajate põhjal..\nKuna haigust on võimatu ravida, on selle ohtude vähendamiseks määratud kindel menüü. Õige toidu söömine täpselt kindlaksmääratud ajal on oluline:\nheaolu ja suhteliselt tugeva immuunsuse säilitamine,\nkehakaalu tõusu ennetamine või kaotamine,\nhoides veresuhkru taset vastuvõetavates piirides.\nDiabeeti on kahte tüüpi. Esimest ehk teisisõnu nimetatakse insuliinist sõltuvaks. Selle areng on seotud pankreas paiknevate ja insuliini tootmise eest vastutavate rakkude kahjustuste ja surmaga.\nSellega on toitumine suunatud insuliinravi protsessi toetamisele ja on pigem täiendav meetod haiguse ohjamiseks. Selle põhimõtted on sarnased nendega, mida terved inimesed hea figuuri ja heaolu saavutamisel järgivad..\nPeamine erinevus seisneb vajaduses arvutada süsivesikute kogus. Kuna I tüüpi diabeedi ravi seisneb insuliini võtmises, peate jälgima, kui suur osa päevasest toidukogusest on ette nähtud süsivesikute tarbimiseks. Reeglina ei tohiks see ületada 60%.\nKuna II tüüpi diabeet on insuliinist sõltumatu, areneb see ülekaalulistel inimestel, on vastavalt sellele dieet. Haiguse või kerge algstaadiumis peitub tähendus ülekaalust ratsionaalses vabanemises.\nKui seda tüüpi diabeet jõuab mõõduka või isegi raske vormini, siis lisaks dieedile on ette nähtud ravimid veresuhkru või insuliini alandamiseks. Tuleb märkida, et sellistel juhtudel peate erilist tähelepanu pöörama ka füüsilisele tegevusele. Tänu neile saab sellise probleemi nagu rasvumine lahendada ilma operatsioonita..\nKõige populaarsemad dieedid on nn 8 ja 9 tabelid. Kaheksas toidulaud on kohaldatav neile, kellel on ülekaal või kellel on kalduvus ülekaalule. Üheksas võetakse diabeetikute dieedi määramise aluseks.\nDieeti nr 9 peetakse ravivaks ja see on ette nähtud ainevahetuse (süsivesikute) normaliseerimiseks. Samuti on see suunatud rasvade ainevahetusega seotud häirete ennetamisele. Selle kalorsus ei tohiks ületada 2500 kcal.\nSeda dieeti iseloomustatakse järgmiselt:\nkalorisisaldust tuleks vähendada, kui süüa kergesti seeditavaid loomseid rasvu ja süsivesikuid (v.a maiustused ja suhkur),\nvalgusisaldus peaks olema normi piirides.\nKõik tervislikud dieedid, sealhulgas üheksas, põhinevad õigel toidukogusel. Sööma peate sageli ja väikeste portsjonitena. Kokku peaks sagedus olema 5 või 6 korda päevas.\nPraetud või hautatud roogasid tuleks süüa nii vähe kui võimalik või üldse unustada. Esiteks tuleks küpsetada ja keeta. Parim on kujundada menüü nädalaks, kuna see hõlbustab selle jälgimist. Eriti tuleks eelistada järgmisi tooteid:\nköögiviljad, mis sisaldavad mitte rohkem kui 5% süsivesikuid,\npuuvili (mitte kõik),\nMaitseainete ja munade osas tuleks nende tarbimist piirata. See kehtib eriti munakollaste kohta. Valkude kogus päevas ei tohiks ületada 1,5 tükki. Lisaks sellele, et suhkruhaiguse menüüst on vaja välja jätta maiustused, makaronid, pasta ja lehttainas, on ka marineeritud köögiviljad keelatud..\nBanaane, datlit, viigimarju, viinamarju ja kõiki selle derivaate ei tohiks tarbida. Sama kehtib ka selliste rasvade kohta nagu sealiha, lambaliha ja veiseliha. Vajalike rasvade saamiseks peaksite sööma mõõdukalt võid (ilma soolata) ja köögivilju.\nVideo: diabeedi tabel number 9\nDieet number 9 on alus, mida kasutatakse vajaliku toitumise määramisel. Seda kohandatakse sõltuvalt diabeedihaige isiklikust sooritusest. On erinevaid dieete, mida saate kombineerida ja leida endale sobivaima..\nKuidas vähendada veresuhkrut - kõik võimalikud viisid\nKuna diabeetikute jaoks on õige toitumise tähendus teatud koguses süsivesikute tarbimine, siis peaksite teadma, kuidas määratakse kindlaks ihaldatud norm, millest sõltub, kui palju ja milliseid toite peate sööma.\nKõigil toitudel, mis sisaldavad süsivesikuid, on erinevad füüsikalised omadused, kalorisisaldus jne. Nende omaduste suhtes tavalist mõõtmismeetodit ei kohaldata. Lisaks nõuab suhkurtõve toitumine suuremat kontrolli enda päevase tarbimise üle..\nSelleks, et oleks lihtsam kindlaks teha, kui palju peate seda või teist toodet sööma ja mitte ületama lubatut, on toitumisnõustajad kasutusele võtnud mõiste "leivaühik". Mõistet kasutatakse juhtudel, kui diabeetikule määratakse insuliini tarbimine. Selguse huvides esitame skeemi kujul:\nSellise mõõtühiku abil on inimesel palju lihtsam mõista, mida saab süüa ja juua, mida mitte. Oma tervisliku menüü koostab ta isiklikest näitajatest lähtuvalt ning võib üht-teist ka teiste süsivesikuid sisaldavate toitude vastu vahetada..\nReeglina peaks inimene päevas tarbima 18–25 sellist ühikut. Kuna söögikordi peaks olema viis, on loogiline seda kogust kogu aeg ratsionaalselt jagada. Peamine "annus" peaks kehasse sisenema päeva esimesel poolel. Tarbitud leivaühikute arvu jälgimiseks võite kirjutada endale päevade kaupa menüü.\nMitu kalorit päevas tarbida?\nSuhkurtõvega dieet nõuab paljude toiduainete ja roogade tagasilükkamist, mida oleks varem võinud igapäevases dieedis sisaldada. Kuid ärge segage toitu, mis võimaldab teil suhkru taset normaliseerida, toiduga, mis on vajalik nende lisakilode kaotamiseks..\nI tüüpi diabeedi toitumine on suunatud täpselt vajaliku insuliini arvutamisele. Kalorite sisaldus sel juhul nii olulist rolli ei mängi. Seda tuleb jälgida, et kaal ei tõuseks..\n2. tüüpi diabeedidieet nõuab tõepoolest suuremat kontrolli kaloraaži üle, kuna see areneb sageli rasvumise korral. Kuid ka nende arvu ei tasu fanatismi juurde tuua..\nKalorite arv päevas arvutatakse sõltuvalt keha individuaalsetest näitajatest. Dieet ise peaks olema madala süsivesikusisaldusega, kuid see ei tähenda süsivesikute täielikku puudust. Peate sööma kõhtu, kuid on oluline mitte üle süüa..\nKui tekib küsimus, mida saab süüa II tüüpi diabeedi korral, arvavad paljud, et peate istuma peaaegu sama leiva ja vee peal. See on täiesti võimatu. Toit peaks olema täielik, sisaldama vitamiine ja kiudaineid..\nMaitsvate, rahuldust pakkuvate ja samal ajal tervislike roogade jaoks on erinevaid retsepte, mis ei võimalda teil taastuda, kuid samal ajal on inimene täis jõudu ja energiat. Mis konkreetseid toite tuleks tarbida ja milline on ligikaudne kalorite arv päevas, pidage nõu oma arstiga.\nMadala süsivesikusisaldusega dieedid on erinevad. Tervisliku inimese jaoks on need vähem ranged kui inimesel, kellel on diagnoositud diabeet. Kuid neil on sama tähendus. Need erinevad toitude põhiloendis, mis on jagatud tervislikeks ja diabeetikutele kahjulikeks..\nMõõdukalt suurendav suhkur:\npasta, sealhulgas durum,\nTugevalt suurenev suhkur:\nSee toodete jaotus on üldtunnustatud ja seda võetakse sageli suhkruhaiguse menüüde väljatöötamisel. Kuid mis on hea ühele inimesele, võib osutuda halvaks teisele. Kuna kõik on suhteline, koostatakse iga diabeetiku jaoks individuaalne dieet..\nArvatakse, et kaalu langetamiseks peate järgima ranget madala kalorsusega dieeti. Kuid asi on selles, et see ei tööta. Arvukad uuringud on näidanud, et dieedi kalorisisalduse vähenemisega, välja arvatud pidev näljatunne kuni näljase minestuse, närvilisuse ja muude asjadeni, ei juhtu midagi muud..\nSellise dieediga on võimalik sõna otseses mõttes paar kilogrammi kaalust alla võtta, kuid kui samal ajal eristati keha elastsuse ja heade lihaste poolest, siis see on kõik, mis jätab selle kõigepealt. Nahaalused rasvad ei kao kuhugi ja mõnikord, vastupidi, neid koguneb veelgi.\nDiabeediga suitsetamine - kui ohtlik see on\nValgudieet hõlmab aktiivset valkude tarbimist ning rasvade ja süsivesikute paralleelset vähendamist. Lähenemine ise pole halb, kuid sellel on ka oma nüansid. Jällegi on valkudega võimatu üle pingutada ja rasvade dieedist väljajätmine on täiesti keelatud. Süsivesikute puudumine viib elujõu kadumiseni.\nLõpuks taandub kõik jälle süsivesikutevaesele dieedile. Iseenesest on vajalik suhkru alandamiseks. Kaalu kaotamisel pole ta otseselt elupäästja, kuid kõigist esitletutest on ta parim. Selle eeliseks on see, et kõik vajalikud elemendid, mis on vajalikud elutähtsa tegevuse säilitamiseks, sisenevad kehasse..\nSeega, kui looduslikke rasvu, valke ja süsivesikuid on ratsionaalselt palju, ei pea organism hoiuseid tegema. Ainevahetus hakkab toimima nagu kell, kroonilist nälga pole, haiguse sümptomid praktiliselt kaovad ja inimene muutub aktiivsemaks.\nI tüüpi diabeet vajab terve keha säilitamiseks sama süsivesikutevaest dieeti. Kuid sel juhul peab see olema range. Tabeli number ei mängi siin erilist rolli, kuigi sageli võetakse aluseks dieet number 9.\nProbleem on selles, et isegi insuliini toime on väga erinev, seetõttu on näitajate normaliseerimine üsna keeruline. Sellepärast on vaja kinni pidada teatud dieedist. Mida vähem süsivesikuid keha siseneb, seda vähem on vaja insuliini.\nTuleb mõista, et teie enda dieet on teie isikliku insuliiniannusega seotud. Seetõttu peate oma menüü väljatöötamisel arvestama ravimi kogusega. Parem on see päevade kaupa ajastada, et oleks hõlpsam jälgida.\nKuna II tüüpi diabeet on vähem keeruline kui I tüüpi diabeet, on dieet kehakaalu langetamiseks ja selle ennetamiseks tulevikus hädavajalik. Jällegi soovitatakse madala süsivesikusisaldusega dieeti. Muidugi on see ligikaudne dieet, mida korrigeeritakse. Selle tähendus on veres glükoosi ja insuliini normaliseerimisel, samuti insuliiniresistentsuse kontrollimisel..\nMõned inimesed harjutavad erinevate dieeditablettide võtmist ja ravi rahvapäraste ravimitega. Esimese peaksite unustama, sest parimal juhul on need ravimid kasutud..\nRahvapärased ravimid koosnevad reeglina igasugustest ravimtaimede infusioonidest ja keetmistest. Kui mõistate ravimtaimi tõepoolest, siis võib-olla tuleb sellest midagi välja, kuid te ei tohiks seda teha ravi aluseks.\nHaiguse taustal võib tekkida neerupuudulikkus. Tuleb mõista, et seda ei põhjusta toiduvalk, nagu paljud ekslikult arvavad, vaid kõrge veresuhkur..\nSellise vaevuse aktiivne areng peatub, kui glükoositase normaliseerub. Selleks aitab dieet. Dieedist ei välistata valke, kuid peate töötama süsivesikutega. Tavalistele inimestele kättesaadav õige toitumine võib viia isegi neerude täieliku taastumiseni..\nKuid kui protsess viiakse äärmusesse, siis ei taastu terved neerud. Veelgi enam, sellisel juhul võib süsivesikutevaene dieet hävitavat protsessi kiirendada. Selleks, et seda mitte tuua, peate jälgima oma seisundit ja toitumise kontrollimiseks aitab teid enda jaoks loodud tabel, kus vajaduse korral on ette nähtud nõud ja insuliiniannused.\nDiabeet võib areneda igas vanuses. Lastel võib see juhtuda selle taustal, et tegemist oli jahutoodete, maiustuste jms ülesöömisega. Kui leiate probleemi õigeaegselt ja hakkate seda õigesti lahendama, saate vältida tüsistusi.\nNaistel võib see haigus esineda erinevatel põhjustel. Pidev stress, rikkalik toitumine (enamasti ebatervislik toit), samuti tegevusetus võivad põhjustada liigset kaalu ja sellest tulenevalt II tüüpi diabeeti.\nÜsna sageli on olukord, kui haigus ilmnes raseduse ajal. See on tingitud hormonaalsetest häiretest. Lisaks võib naine sel perioodil aktiivselt tarbida toitu, mis võib põhjustada diabeedi arengut..\nRasedatel on reeglina vähem range dieet, mille eesmärk on normaliseerida kehas toimuvaid protsesse ja osaliselt kaalust alla võtta, kuid lootele kahjustamata..\nRasedusdiabeedi või raseduse ajal diabeedi korral tuleks ranget toitumist arutada ainult spetsialistiga. Toitumist tuleks kohandada, võttes arvesse asjaolu, et lootel on paralleelne areng. Kõigi toodete väljajätmisega võite kahjustada loodet..\nII tüüpi suhkurtõbi areneb meestel veidi harvemini kui naistel. See on tingitud asjaolust, et neil on veidi kiirenenud ainevahetus. Kuid rämpstoit, sõltuvus alkoholist ja vähene kehaline aktiivsus võivad sellise probleemi hõlpsasti põhjustada..


ATV-le metsaväljaveo käru - Leht 2 - 4x4.ee\nTänane kuupäev on E Mär 08, 2021 2:35 pm\nPostitus Postitas kala » P Mär 23, 2008 2:04 pm\nkui tegemisex läheb ja hind normaalne tuleb siis ma olex ka ilmselt huvitatud!\nPostitus Postitas virgo » E Mär 31, 2008 11:12 pm\nTundub, et esimese hooga metsaväljaveo haaget atv-le ei tellita. Sellest hoolimata on plaan kevade lõpuks korralik tootenäidis atv haakest valmistada.\nPostitus Postitas Rmaa » T Apr 01, 2008 2:46 pm\nvirgo kirjutas: Tundub, et esimese hooga metsaväljaveo haaget atv-le ei tellita. Sellest hoolimata on plaan kevade lõpuks korralik tootenäidis atv haakest valmistada.\nKui saaksid näidata toodet+hind siis saaks ka otsustada,\nLiitunud: E Apr 10, 2006 4:28 pm\nPostitus Postitas Xim » T Apr 01, 2008 9:39 pm\nTegelikult suht mõtetu teema minuarust, mis metsa selle atvga ikka vedada saab\nPostitus Postitas virgo » T Apr 01, 2008 10:48 pm\nRmaa kirjutas: Kui saaksid näidata toodet+hind siis saaks ka otsustada,\nKõik õige, kuid kuna maksvat klienti hetkel pole metsaväljaveokärule siis tuleb makstud tööd kõigepealt valmis saada ja siis mingi hetk omafinantseeringuga tootenäidis teha. Sealt tuleb ka vastavalt toote lõplik hind.\nPostitus Postitas Alex » K Apr 02, 2008 9:51 am\nKas jutt käib tavalisest kärust(kallutavast) või puude vedamiseks sobivast?Viimase vastu huvi puudub, küll oleks aga esimese vastu.Bestnetis müüdavad "hiinakad"kahjuks eriti kriitikat ei kannata.\nPostitus Postitas virgo » K Apr 02, 2008 10:15 pm\nAntud teemas käis jutt ikka palkide vedamisest. Tootenäidis on plaanis siiski mõlemist teha. meeletu töökoorma tõttu ei oska paraku aega öelda ja seetõttu hetkel suuri lubadusi välja ei käi.\nPostitus Postitas puukas » P Apr 13, 2008 7:37 pm\nMul isa firmas hakati atv kärusid tegema. Katsetatud selliseid rasketes tingimustes ja täiesti toimivad. http://www.alniko.ee/index.php?id=28\nPostitus Postitas toivoa » E Apr 21, 2008 7:22 pm\nMulle tehti viljandi kandis (vajadusel saadan kontaktid - saatke PM) selline aparaat:\nEesmärgiks vedada üksikuid raskeid palke (vs pakki luuavarsi). Metsas saadud kogemus on selline:\n- aparaat raske, kergemat teha on lihtne ja kergemaga on parem tühjalt manööverdada, kogu kupatuses (logger' + palk) võib palk olla raskem, etc\n- ülemist kaart toetavad poldid väändusid kohe läbi. sinna peaks mõtlema pigem teraspulgad splindiga kinni vms\n- tüma maa peal ei saa selle riistaga suuri palke vedada - vajub sisse, lumes sama lugu, arvatavasti käib sama ka teiste siin pakutud kärude kohta, nendega saab liikuda ainult pinnatud teel...\n- palgi tõmmab see meetod sodiseks, pean orgunnima teise telje talle ka millega tagumine ots üles tõsta ja kuhu osa kaalu saab jaotada\n- kuna selline kolakas paneb ATVle mitmesajakilose raskuse taha siis tekkib noka püsti ajamise mure. Netist olen lugenud et osad palgivedajad on endale pannud esiraamile 50+kg raskuse mis hoiab esisilla maas ja vedamas....\n- kui uut tegema hakkate siis kaalu saab kokku hoida - kolmandiku voib maha votta\na) kõrguse pealt - ülemine kaar ei pea sugugi nii üles minema;\nb) alumised horisontaal-raamid ei pea sugugi olema nii pikad ega ole vaja ratta kaitseks väljapoole pööratud karpi - poole lühem tundub olevat OK;\nc) rehvid-veljed aastast 1980 ... kergemaid panna parem mõte, siin varem tehtud postitustes olid silma järgi paar ilusat õhuga täidetud rehvivalikut (vs täiskummrehvid mul)\nMinu tellimus sai tehtud netist leitud seadmetest inspiratsiooni ammutades, vt nt:\nhttp://www.futureforestry.com/forestry/ ... v/atv.html\nPostitus Postitas puukas » N Apr 24, 2008 10:25 pm\nhttp://www.alniko.ee/index.php?id=28 sellel lehel pakutaval nelja rattalisel palgiveo kärul ei olnud erilist probleemi muda sees sõitmisega, see nii kergelt sisse ei vajunud, kahe rattaga kärul on rohkem see mure. Sellele 4ja rattalisele sai päris paras koorem peale pandud, nende postide otsteni ikka välja, läks ilusti mudast ja ka raba pinnasest ilusti läbi, siiamaani pole sellega kinni jäänudki, 2e rattalisega aga sai kinni istutud küll nii, et vintsi läks juba vaja.\nLiitunud: E Mai 05, 2008 10:48 pm\nPostitus Postitas Pets » E Mai 05, 2008 11:35 pm\nhind võib küll kallim olla kui miiduranna poes,\nkuid kannid on ATV-lgi tõsised.\nise ka dilemma ees kust saada norm. hankega koduseks väljaveoks seegust\nkäru, hea noortelgi kätt proovida.\nPostitus Postitas Panda » T Juun 10, 2008 3:24 pm\nOleme isegi sõbraga mõelnud omale selline kmpl. soetada. Siiamaani pole raatsinud sellsit pappi välja käia nagu velt küsib. Sõbral 20 ha ja minul 24 ha metsa hooldada.\nSeal oleks selline just paras. Ei taha minna maasturiga isegi lõhkuma ja turnima. kau sa ikka jõuad kondiauruga palki vedada.\nLiitunud: R Juul 04, 2008 12:47 pm\nPostitus Postitas Boiz » E Juul 07, 2008 9:38 am\nSee sama käru mida Tallinnas müüakse on olemas ka video kus saab näha mida selle asjaga tegelikult jäises Soome karjalas tehakse.\nVideo on siin ja soovitan enne mängimist alla tõmmata:\nTeine video on soomes edasimüüja kodukal: www.finatv.fi kui eelmine teil lahti ei tule.\nKui nüüd asjaga talvel ise tegeleda siis mitme peale ei olegi ostes nii väga kallis ja samas tootmine on siin samas Eestis.\nKui midagi vaja vedada siis veame.\nPostitus Postitas ardi » N Sept 25, 2008 9:29 pm\nPostitus Postitas Panda » K Nov 26, 2008 10:39 am\nVirgo kirjutas :\nTunnen huvi kas sul on nüüd töö koormus vähenenud ja oled saanud mingi näidise teha ? Ootan põnevusega


President Ilves mõjukal Google’i konverentsil: IT-lahendused tegid Eestist suurriigi - Estonian World Review\nRahvusvahelised uudised 20 May 2013 EWR\n“Vahetult pärast taasiseseisvumist vastu võetud vajalikud otsused nagu arvutiõpe koolides ja üle-riigiline vaba interneti ühenduse tagamine koos toimivate IT-lahenduste ning e-teenustega on muutnud Eesti oma geograafilistest piiridest suuremaks,” ütles president Toomas Hendrik Ilves täna Google'i konverentsil Zeitgeist 2013.\nPresident Ilves kõneles Londoni lähistel Hertfordshire’is Google’i mõttekoja Google Ideas iga-aastasel, nimekaid mõtlejaid üleilmselt koondaval ja maailma ajaloolist hetkeseisu mõtestaval konverentsil Eesti demokraatia ja e-riigi eduloost ning e-demokraatia võimalustest. “Me oleme väike, aga kiire vaba interneti ühendusega riik. Tänu sellele näeme me uusi võimalusi ja loome innovatiivseid IT-lahendusi, mis on ühtlasi meie suurimaks välisabi artikliks,” ütles president Ilves.\nPresident Ilves osaleb konverentsil Zeitgeist 2013 korraldajate kutsel, vestlust temaga juhtis Google Ideas’i rajaja ja juht Jared Cohen, kes on ka värskelt ilmunud, digiajastut analüüsiva raamatu “The New Digital Age” üks autoritest. Jared Cohen esitas presidendile ühtlasi küsimuse, kuidas vähendada ühiskondades korruptsiooni. Eesti riigipea rõhutas andmete läbipaistvuse olulisust. “Mida rohkem on ühiskonnas avatust ja mida rohkem andmeid – nagu näiteks valitsuse kulutused - on avalikud ja interneti kaudu ligipääsetavad, seda vähem on korruptsiooni. Arvutit ei ole võimalik ära osta,” sõnas president Ilves.\n“Kõige olulisem on mitte kaotada riigina tahet asju uutmoodi teha. Sellise tahte kadumine viib stagnatsioonini,” ütles Eesti riigipea lõpetuseks.\nHomme külastab president Ilves mõttekoja The Henry Jackson Society kutsel Briti parlamendi alamkoda, kus kohtub mõttekoja liidritega. Ta esineb briti parlamendiliikmetele, poliitikakujundajatele ja arvamusliidritele küberkaitsest ning laiemalt sellest, millistele väljakutsetele peab suutma vastata 21. sajandi riik. Parlamendis juhib vestlust Suurbritannia üks tuntumaid küberkaitse ja julgeolekupoliitika eksperte ja endine BBC juht, paruness Pauline Neville-Jones.\nEestisse naaseb riigipea homme hilisõhtul.


Laine Tarvis sunnib linnavalitsust tegelema avaliku korraga - Saarte Hääl\nSeptembris toimunud istungil kohustas linnavolikogu linnavalitsust tõsiselt analüüsima avaliku korra mitterahuldavat olukorda ja esitama volikogu novembrikuu istungile loetelu meetmetest, mille abil oleks linnal võimalik parandada järelevalvet avaliku korra ja heakorra nõuete täitmise üle.\nSirvides novembrikuu linnavolikogu päevakorda, avastas Tarvis, et istungi päevakorras ei paista olevat avaliku korra analüüsi ega meetmete loetelu.\n“Tahaks teada, millised on mitterahuldava avaliku korra ja heakorra analüüsi lõplikud tulemused ja konkreetsed meetmed olukorra muutmiseks ja seda ühe korraliku dokumendina, mitte jupikaupa,” osutas Laine Tarvis möödunud nädalal linnavolikogule saadetud istungi päevakorda käsitlenud kirjas.\nKirjas puudutas Tarvis ka linnavalitsuse rolli väärtegude kohtuvälise menetlejana. Ehkki vastav määrus on olemas, ei täida linnavalitsuse ametnikud vastavaid ülesandeid ja mõned isegi ei kavatse täita. Kui seadus on elukauge ja seda pole võimalik täita, siis tuleb teha ettepanek riigikogule seaduse muutmiseks, leidis Tarvis.\nTarvis tuletas meelde, et ka siseminister Jüri Pihl soovitas Kuressaare linnal selgitada välja turvalisuse riski sotsiaalsed ja olustikulised põhjused ning osaleda aktiivselt korrakaitselises tegevuses riikliku järelevalve teostamise kaudu.\nOluliselt vajab Tarvise hinnangul täiendamist ja muutmist linna avaliku korra eeskiri, mille puhul ei ole isegi täpselt teada, kes peaks selle täitmise kontrollimise eest vastutama.\nLisatud: 12.11.2007 / 17:56\nsee oleks juba suur samm edsi, kui linnavalitsuse ametnikud lõpuks ometi tunnistaksid avalikult, et kord on käest ära. Liiga sageli on kodanike pretensioonide peale kas eitatud probleemide olemasolu või soovitatud probleemi suhtes tolerantsem olla. Kahjuks jääb sellistel puhul linnavalitsuse töötajatest mulje kui äärmiselt mugavatest või saamatutest tegelastest.\nLisatud: 12.11.2007 / 23:14\nkas sa teed nalja? ma olen kindel, et ka linnaisad näevad, et kord on käest ära, eks sellepärast saab ka ju ikka aegajalt lugeda meie lehtedest, kuidas jälle politseile on märgukirju kirjutatyd selle kohta, mind paneb pigem imestama see, et kuidas saab linnas toimuva korraga niivõrd hästi kursis olla inimene, kes linnapiires üldse ei elagi? ma võin tegelt sama hästi öelda, et Kaarma vallas on asjad korrast ära ja Upal Suure Tõllu juures käib jube korrarkkumine reedeõhtuti, kuigi ma ei satu sinna mitte kunagi sellel ajal. Proua Tarvis – oma silm on kuningas – kui teate, et kõik on nii kindlalt korrast ära, siis loodan, et teie oma silm, kes on kuningaks, suudab seda ka tõestada!


Koorijuht: see laulupidu jääb mulle viimaseks, sest midagi sellist ei taha ma enam üle elada - Maaleht\nKoorijuht: see laulupidu jääb mulle viimaseks, sest midagi sellist ei taha ma enam üle elada\nLaulupeolt eemale jäänud Hiiumaa koori dirigendi spliinirikas murekiri Maalehele koos sissejuhatusega homse paberväljaande tantsupeoteemadesse.\nNoorte vaimustus XII Noorte laulupeol, 2017. aastal\nMaaleht on nädala jagu päevi kogunud tantsu- ja laulurahva muljeid, mõtteid, emotsioone, mis järgnesid teada saamisele, kas peole pääsetakse või mitte. Paljud neist on veebis avaldatud, paljudest leidsime inspiratsiooni, abi ja mõtteid neljapäeval, 16. mail paberlehes ilmuvate suuremapoolsete kajastuste tarbeks. Tuhat tänu!\nEt aga ainult tantsurahva emotsioonid kajama ei jääks, siis olgu siinkohal ka ühe laulupeolise kiri.\nAlustasin nullist ja sündis 22liikmeline kollektiiv\nUlvi Tamm, kes esimest aastat Hiiumaal, kirjutas:\n„Kuulsin Teie üleskutsest jagada oma rõõmu ja kurbust laulupeole pääsemise teemadel. Sain viis minutit tagasi kirja, milles teatati, et minu juhendatav Käina-Emmaste mudilaskoor ei pääsenud peole...\nTe ei kujuta ette, missugune tunne see on, kui meeletult suurele tööle vesi peale tõmmatakse....\nUpun pisaratesse ega suuda veel selle uudisega kohaneda..., kuidas teatada lastele, lapsevanematele, kolleegidele.... Olen sellises olukorras esimest korda oma 40aastase koorijuhi karjääri jooksul.\nHiiumaalt püüdles peole 3 mudilaskoori. Üldjuhid olid prooviga väga rahul, proov kestis planeeritust 1,5 tundi vähem, kommentaarid olid julgustavad.\nKui üldjuhid teavad, et meile antud 5,7 punkti pole piisav laulupeole pääsemiseks, siis võiks ju kohe teada anda, et tore oli kohtuda, aga peole ei saa. Miks kirjutada, et harjutage veel, kui asjal mõtet pole? Oleks jäänud ära 2 kuud kestev piin – ootus ja lootus.\nKui kõik 3 koori kõlasid väga hästi kokku, siis järelikult kõlavad need koorid ju ka laulukaare all sama hästi. Kui üldjuhid näevad, et koorid ei ole tulnud mütsiga lööma, näevad, et kõik on tööd teinud, rasked laulud peast esitanud ja kooril on aega veel väikesed eksimused parandada, võiks ju olla inimlikud. Hästi paha tunne on, et oleme saarel ainuke mudilaskoor, keda peole ei lasta...\nHiiumaa proov oli üks esimesi mudilaskooride ettelaulmisi – juba 8. märtsil (mõnede teiste maakondade koorid said veel üle kuu aja rohkem harjutada). Tegime jätkuvalt proove kaks korda nädalas + koolivaheaegade laagrid, et viimistleda kava. Milleks?\nNeed, kes selliseid otsuseid langetavad, ei tea, mida tähendab töö väikestes maakoolides. Alustasin sügisel nullist ja raske töö tulemusel sündis vahva 22liikmeline kollektiiv. Lapsed ootasid laulupidu väga suure õhinaga, kooril on ühtne rahvuslik riietus, kuulasime tundides katkendeid laulupidudest, vestlesime laulupidude ajaloost jms.\nMinu poiste- ja lastekoor said peole, aga ma ei tunne selle üle mitte mingisugust rõõmu. FB on täis tuttavate dirigentide hõisklemist: "Minu kõik kollektiivid pääsesid peole!" Mis tundega ma seda loen?\nSee laulupidu jääb mulle viimaseks, sest midagi sellist ei taha ma enam üle elada. Miks laulupeo kunstiline toimkond sedasi käitub ja lähtub vaid excelitabelitest, jättes kõrvale inimlikkuse? Kas selleks, et teha Eesti kultuurisündmusest eliitkooride kontsert?\nTäiskasvanute koorid said isegi hindega "4" peole. Põhjendatakse sellega, et see ju suurte pidu. Aga kas selle peale mõeldakse, et just lapsed on ju need, kes tulevastel pidudel laulavad. Kui see koorilaulmise pisik juba eos ära tapetakse, polegi ju tulevikus laulukaare all kedagi.\nMa tean, et sellest kirjast nagunii kasu pole ja see mu vahvaid lapsi ei aita. Aga vähemalt sain hinge kergemaks.”\nEdasi nutikuse teel\nOleme peomuredest kirjutades, neid vahendades kogenud, et tantsupidude korralduses ainult vanamoodi edasi minnes ja üksnes Kalevi staadioni vähese mahutavuse pärast kurtes ei ole me tegevus nutikusest pakatava 21. sajandi vääriline. 4601 tantsupeole mittepääseja tusk on selle tunnistuseks.\nSeepärast kutsubki innovatsioonilembene Maaleht me lugejaid üles nüüd oma konstruktiivsetes arvamustes keskenduma sellele, kuidas tuleviku tantsu- ja laulupidude korralduses edasi minna nii, et võimalikult rohkem oleks peoprotsessis rõõmsaid ja võimalikult vähem kurbi inimesi.\nRahvas, kes on välja mõelnud Skype, Transferwise ja Taxify saab ka siin nutikalt hakkama.


MINEVIKUHETK | 10. mai: FBI esimeseks juhiks sai J. Edgar Hoover | Ajalugu\nOhtuleht.ee, 10. mai 2020, 07:15\nFBI peadirektor John Edgar Hoover 1959. aastal.Foto: Wikimedia Commons\n10. mail 1924. aastal määrati Ameerika Ühendriikide juurdlusbüroo juhiks John Edgar Hoover. Hoover, kes FBI üles ehitas, oli selle riikliku institutsiooni direktor kuni oma surmani 1972. aastal.\nHoover õppis George Washingtoni ülikoolis õhtuõppes juurat. 1917. aastaks oli ta saanud õigusteaduste magistrikraadi, pärast mida suundus Hoover tööle USA valitsuse õigusosakonda, kus temast sai toimikute ülevaataja. Vaid kaks aastat hiljem sai temast peaprokurör A. Mitchell Palmeri eraassistent. Hooveri töökohustused hõlmasid kommunistide leidmist ning riigist väljasaatmist.\n10. mail 1924 nimetati Hoover USA juurdlusbüroo direktori kohusetäitjaks. Seitse kuud hiljem kinnitati ta püsivalt ametisse. Hooveri kätte anti organisatsioon, mida olid eelnevalt tabanud mitmed skandaalid – juurdlusbüroo eelmine juht Warren G. Harding oli andnud institutsioonile halva maine. Hooveri ülesanne oli see taas üles ehitada – seda ta ka tegi. Ta reorganiseeris juurdlusbüroo täielikult ümber, hakates värbama agente läbi põhjaliku kontrolli ja karmide katsete.\nVarastel 1930ndatel tekitasid USAs kõneainet gangsterite kuritööd. Hoover kasutas seda ära, et büroo prestiižikust tõsta. Tema juhtimisel vahistati mitmeid tuntud kriminaale. 1935. aastal sai juurdlusbüroost föderaalne juurdlusbüroo ehk FBI. Hilistel 1930ndatel andis president Franklin D. Roosevelt Hooverile ülesandeks uurida välisspionaaži ning kommunistide ja fašistide tegevust. Külma sõja alguses võttis FBI kommunistide ja teiste vasakpoolsete aktivistide intensiivse jälgimise täielikult üle. Hooveri vaenulikkus kõiksugu äärmuslaste üle pani teda samavõrra agressiivselt uurima nii Ku Klux Klani ja mustanahalisi aktiviste, kaasa arvatud Martin Luther Kingi. Kuid maffiast hoidis Hoover eemale – nemad said ilma FBI vahelesegamiseta peaaegu vabalt USAs tegutseda.\nFBI direktor kasutas tihti oma võimu ja organisatsiooni ressursse, et koguda informatsiooni riigi poliitikute kohta. Kõige võikama info jättis ta enda teada – need teadmised hoidsid Hooverit FBI juhi kohal kuni tema surmani 1972. aastal. Ta oli suutnud heidutada isegi ametisolevaid presidente, ähvardades nende kohta kogutud infot avalikkusele lekitada. Hoover suri 77aastasena – sellest ajast oli ta olnud 48 aastat FBI juht.


Mees arreteeriti Olümpias Washingtonis pärast Trumpi-meelsete meeleavalduste muutumist vägivaldseks - Rahvuslik\nReaalsus Seebiooperid Kohalikud Arvamused Surmakuulutused Elustiil Mood Tv Hommikune Segu D.c., Md. & Va. Muud\nMees arreteeriti Olümpias Washingtonis pärast Trumpi-meelsete meeleavalduste muutumist vägivaldseks\nVasak- ja parempoolsed meeleavaldajad võitlevad osariigi kapitooliumi lähedal teist nädalavahetust järjest\nPresident Trumpi relvastatud toetaja kõnnib laupäeval Washi osariigis Olympias toimunud meeleavaldusel ohvitseride rivist mööda. (David Ryder / Getty Images)\nKõrvalCraig Timberg 13. detsember 2020 kell 13:49. EST KõrvalCraig Timberg 13. detsember 2020 kell 13:49. EST\nWashingtoni osariigi politsei vahistas osariigi pealinnas Olympias laupäeval toimunud esimese astme kallaletungis süüdistatava relvastatud parempoolse meeleavaldaja, keda kahtlustatakse vasakpoolse meeleavaldaja tulistamises meeleavalduste ajal, mida õhutasid alusetud väited, et president Trumpi tagasivalimisest keelduti ekslikult. .\nVõimud tuvastasid väidetava tulistaja 25-aastase mehe Seattle'ist põhja pool asuvast Shoreline'i linnast, kuid ei avaldanud nime. Ta jääb vahi alla.\nTulistamine, mis leidis aset veidi pärast kella 14.00, oli Olümpias juba kaheksa päeva jooksul teine tulistamine, kuna Trumpi valimiskaotusega seotud protestid ja vastuprotestid ning valeväidetega valijate pettus on kasvanud vägivallaks, nagu ka riigi pealinnas, kus vähemalt väidetavalt pussitati laupäeva õhtul nelja inimest.\nLaupäeval Olümpias muutusid Trumpi toetajate ja vastaste vahelised meeleavaldused kiiresti mässudeks ja vägivallaks, liikudes laialivalguvate osariigi kapitooliumi territooriumide ja kesklinna tänavate vahel, ütles tulistamist uuriva Washingtoni osariigi patrulli pressiesindaja Chris Loftis.\nMitu inimest pussitati pärast seda, kui tuhanded kogunesid Washingtonis Trumpi-meelsetele meeleavaldustele\nOhver viibib haiglas, kuid on keeldunud uurijatega rääkimast ning inimese vigastuste ulatus pole teada.\nSee oli eile väga erinev sellest, mida me varem nägime, ütles Loftis ja lisas, et eelmisel nädalavahetusel toimunud tulistamine parempoolse meeleavaldaja poolt vasakpoolsete meeleavaldajate sekka ei toonud tõsiseid vigastusi. Ta keeldus nimetamast nädalavahetuse protestides ja vastuprotestides osalenud rühmitusi.\nLaupäeval kogunenud parempoolses rühmas, kuhu kuulus vähemalt paar meest, kes kandsid teist kodusõda kutsuva Boogaloo poiste rühmituse Hawaii särke, oli Loftise sõnul 50–80 liiget, vasakpoolses aga 130 liiget. kuni 150 liiget, enamik neist on riietatud musta taktikalise varustusega. Mõlema rühma liikmed olid tugevalt relvastatud pikkade relvade, püstolite ja nugadega.\nNad otsisid vastasseisu, ütles Loftis.\nAruanne sisse Olümpia ajaleht kirjeldas parempoolsete meeleavaldajate seas valgete natsionalismiga seotud meesšovinistlikku organisatsiooni Proud Boys ja teisi Trumpi toetajaid. Vasakpoolsete meeleavaldajate seas oli ka lõdvalt organiseeritud antifa-liikumise liikmeid, teatas ajaleht.\nPolitsei leidis ka lõhkemata kommertskvaliteetse ilutulestiku, mis oli visatud meeleavaldajate ja vastuprotestijate hulka.\nKategooriad Retropolis Kuninglikud Uudised Sõjaline\nNew Orleansi hard rock hotell


Maksukorralduse seaduse muutmise seadus–Riigi Teataja\nRT I, 16.04.2014, 2\n07.04.2014 otsus nr 402\n1) paragrahvi 10 lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:\n„5) teostada järelevalvet töötamise registreerimise kohustuse täitmise üle.”;\n2) seaduse 1. peatükki täiendatakse pärast § 25 jaoga 31 järgmises sõnastuses:\n(2) Töötamise registri volitatud töötlejad on Tööinspektsioon ja Eesti Töötukassa. Tööinspektsioonil on õigus teha käesoleva seaduse § 255 punktis 4 nimetatud otsuse alusel individuaalse töövaidluse lahendamise seaduse §-s 251 nimetatud kandeid. Töötukassal on õigus teha käesoleva seaduse § 255 punktis 3 nimetatud dokumendi alusel kandeid, juhul kui selle alusel tuvastatakse õigus töötuskindlustuse seaduse alusel määratavale hüvitisele või tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel määratavale töötutoetusele.\n1) töötamine – töö tegemine töölepingu või võlaõigusliku lepingu alusel, avalik teenistus avaliku teenistuse seaduse § 5 tähenduses või töö tegemine vabatahtlikkuse alusel tasu saamata;\n4) töötamise alustamine – töölepingu ja vabatahtlikkuse alusel tööd tegeva isiku tööle asumine kuupäeva täpsusega, võlaõigusliku lepingu korral lepingu jõustumise kuupäeva täpsusega ning avalikus teenistuses ametikohale asumise aeg kuupäeva täpsusega;\n6) töötamise lõpetamine – töölepingu ja vabatahtlikkuse alusel tööd tegeva isiku töö lõpetamine kuupäeva täpsusega, võlaõigusliku lepingu lõppemine kuupäeva täpsusega ja teenistusest vabastamine kuupäeva täpsusega ning tööd tegeva isiku maksukohustuse üleminek teise riiki kuupäeva täpsusega.\n15) avalik-õigusliku ameti kandja;\n16) pikaajalisse välislähetusse saadetud ametnikuga kaasas olev mittetöötav abikaasa, kellele makstakse abikaasatasu avaliku teenistuse seaduse § 46 alusel, või välisteenistujaga või pikaajalises lähetuses Eesti Vabariigi välisesinduses töötava haldusteenistujaga kaasas olev mittetöötav abikaasa, kellele makstakse abikaasatasu välisteenistuse seaduse § 67 alusel.\n(5) Töötamise registrisse kantakse andmed äriühingus ja füüsilisest isikust ettevõtja juures vabatahtlikkuse alusel töötavate isikute kohta.\n(3) Töötamise alustamise ja lõpetamise registreerimiskohustuse täitmisele sundimiseks ei tohi sunniraha kokku ületada 3300 eurot, sealjuures ei tohi see esimesel korral ületada 1300 eurot ja teisel korral 2000 eurot.”;\n3) seadust täiendatakse §-ga 721 järgmises sõnastuses:\n„§ 721. Isikusamasuse tuvastamine\n(1) Maksuhaldur võib isiku teadmisel tema kehtiva isikut tõendava dokumendi alusel tuvastada tema isikusamasuse korrakaitseseaduse tähenduses.\n(2) Maksuhalduri ametnikul on isikusamasuse tuvastamiseks õigus peatada isik, nõuda temalt isikut tõendava dokumendi esitamist ja saada isikusamasuse tuvastamist võimaldavaid ütlusi.\n(3) Maksuhalduri ametnik võib isikusamasuse tuvastamisel nõuda isikult eriõigust tõendava dokumendi esitamist, kui õigusakti kohaselt on isik kohustatud sellist dokumenti kaasas kandma.\n(4) Maksuhalduri ametnik võib dokumendile kantud või isiku antud andmete õigsust kontrollida rahvastikuregistrist või muust Euroopa Liidu õigusakti või seaduse alusel loodud andmekogust.\n(5) Isikusamasuse tuvastamisel on maksuhalduri ametnikul õigus kasutada vahetut sundi nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu. Maksuhalduri ametnikul on isikusamasuse tuvastamisel õigus kasutada füüsilist jõudu, kui see muu haldussunnivahendiga ei ole võimalik.\n(6) Enne vahetu sunni kohaldamist on maksuhalduri ametnik kohustatud hoiatama isikut, kelle suhtes ta kavatseb vahetut sundi kohaldada.\n(7) Vahetu sunni kohaldamine protokollitakse haldusmenetluse seaduse §-s 18 sätestatud alustel ja korras. Protokollis märgitakse lisaks haldusmenetluse seaduses sätestatud andmetele kohaldatud vahetu sunni vahend, sunnivahendit kohaldanud ametiisik ja isik, kelle suhtes vahetut sundi kohaldati.\n(8) Isikule, kelle suhtes vahetut sundi kohaldati, antakse tema nõudmisel esimesel võimalusel protokolli ärakiri.”;\n4) paragrahvi 135 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Käesoleva seaduse §-des 258, 67, 71 ja 91 ning maksuseaduses ette nähtud sunniraha ja asendustäitmise suhtes kohaldatakse asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatut, arvestades käesolevas seaduses ja maksuseaduses sätestatud erisusi.”;\n5) seadust täiendatakse §-ga 1686 järgmises sõnastuses:\n„§ 1686. Töötamise registrisse kehtivate andmete ülekandmine\nRavikindlustuse seaduse § 17 lõike 1 punktide 1 ja 2 alusel ravikindlustuse andmekogusse kantud isikuandmed ning kindlustuskaitse tekkimise, lõppemise ja peatumise aluseks olevad andmed kantakse töötamise registrisse 2014. aasta 1. juuli seisuga.”.


Ligi 400 aastat pärast esimest tänupüha on ameeriklased tänulikud elutähtsate kingituste eest, mille põlisrahvad oma esivanematele kinkisid. Põlisrahvaste abita, kes õpetasid neile, kuidas talupidamist ja jahti pidada, oleksid 1620. aastal Plymouthi kaljule maandunud palverändurid peaaegu kindlasti hukkunud. Kuid meil on kummaline viis tänulikkust näidata. Kuigi november on Ameerika põliselanike pärandi kuu , oskab enamik ameeriklasi nimetada vaid käputäie Ameerika põliselanike kangelasi. Squanto , Pocahontas ja Sacagawea meelde tulema. Nii ka tehke Geronimo , Istuv pull ja Hull hobune . Kindlasti on see nimekiri, kuid äärmiselt ebapiisav, kui arvestada, et lääne asunikud kasutasid kõiki ära, mõrvasid või rõhusid muul viisil.\nKuna rahvas oli üles ehitatud nende ohvritele, väärivad põlis-ameeriklased, et neid tunnustatakse ja neid tähistatakse mitte ainult selle eest, mida nad USA-le kaotasid, vaid ka selle eest, mida USA on neist saanud. Võite anda oma panuse nende panuse austamiseks, tänades neid 13 inimest ja nende alahinnatud saavutusi.\nselge vee unenäo tähendus\n1 John Herrington\nJohn Herrington, selle Chickasaw rahvas , oli esimene põlisameeriklane, kes lendas kosmoses ja tegi kosmoses kõndimist. Ameerika Ühendriikide mereväe pensionär ja NASA astronaut Oklahoma emakeel oli meeskonna liige kosmosesüstiku STS-113 pardal Püüdke kui see startis Kennedy kosmosekeskusest 23. novembril 2002. Missiooni ajal - mis viis meeskonda ja lasti rahvusvahelisse kosmosejaama ja tagasi - Herrington sooritas kolm kosmosesõitu kokku ligi 20 tundi. Oma pärandi auks on ta kaasas kuus kotkasulge, punutud magusast rohust, kaks nooleotsa ja Chickasaw Nationi lipp.\n2 Ben Nighthorse Campbell\nKui ta valiti teenima Colorado USA senatis 1992. aastal, Ben Nighthorse Campbell oli ainus põlisameeriklane, kes teenis Kongressis, ja esimene põlisameeriklane, kes teenis senatis enam kui 60 aasta jooksul. Põlvatud Portugali sisserändajast ja Põhja-Cheyenne'i indiaanlasest palju elu enne kui ta oli seadusandja. Ta oli Korea sõjaveteran, olümpia judomaadleja ja isegi tunnustatud ehtekunstnik. Kui ta 2005. aastal senatist pensionile jäi, oli tema peamised saavutused sisaldas õigusaktide vastuvõtmist, et tagada Ameerika põliselanike õigused veele, kaitsta põlislooduspiirkondi, ennetada loote alkoholisündroomi, luua Colorado Sand Creeki veresauna riiklik ajalooline paik ja luua Ameerika indiaanlaste rahvusmuuseum Washingtonis\n3 Susan La Flesche Picotte\nSusan La Flesche Picotte oli esimene põlisameeriklane, kes on saanud meditsiinilise kraadi Ameerika Ühendriikides, lõpetades 1889. aastal Pennsylvania Naise Meditsiinikolledži. Omaha hõimu liige kasvas üles kirdes Omaha reservaadis. Nebraska , kus ta kord vaatas põlise naise surma, kuna kohalik valge arst keeldus teda hooldamast. Kuna see mälestus inspireeris teda saama arstiks, naasis ta lõpuks Nebraskasse, kus ta asutas a erapraksis teenivad nii Ameerika põliselanikke kui ka valgeid patsiente. Kaks aastat enne surma vähki 1915. aastal saavutas ta omaenda unistuse, kui avas omaenda haigla Omaha reservaadil - esimene haigla, mis ehitati Native American maale ilma valitsuse abita. Nebraska osariigis Walthillis asuvas dr Susan La Flesche Picotte mälestushaiglas asub täna a muuseum austades tema pärandit.\n4 Ira Hayes\nÜks ikoonilisemaid pilte II maailmasõjast on Joe Rosenthali oma Pulitzeri preemia fotograaf kuuest USA merejalaväelasest, kes heiskavad Ameerika lipu Jaapanis Iwo Jimas Suribachi mäel. Ehkki olete fotot näinud lugematu arv kordi, on see ilmselt see, mida te ei tea üks mereväelastest selles on Ira Hayes, põlisameeriklane, sündinud 1923. aastal Arizonas Gila jõe India reservaadis Phoenixist lõunas. Hayes, kes oli 1945. aastal foto tegemisel vaid 22-aastane, sai kangelasteenistuse eest mereväe ja merekorpuse kiitusmedali ning oli igavesti mälestusmärk kõrval Johnny Cash oma laulus 'Ira Hayesi ballaad.' Oma meeskonna 45 mehest oli ta üks vaid viiest, kes ellu jäi.\n5 Charlene Teters\nSõltumata sellest, kas te sporti harrastate või mitte, olete ilmselt tuttav poleemikatega, mis on seotud põliste ameeriklaste halvustavate stereotüüpide kasutamisega meeskondade nimedes ja maskottides. Indiaanikeelne kunstnik ja aktivist Charlene Teters oli üks esimesi nende vastu sõna võtma . Sageli nimetatakse Ameerika põliselanike “Rosa Parks” , Spokane'i hõimu Teters oli Illinoisi ülikool 1988. aastal, kui ta käis kolledži korvpallimängus, kus kooli väljamõeldud maskott, juht Illiniwek, esitas hõimude pilkamise, kui maalitud nägudega fännid hõikasid tribüünilt. Teters hakkas hiljem protestima väljaspool kooli spordiüritusi ja lõpuks õnnestus ülikool seda veenda pensionile oma kauaaegse maskoti 2007. aastal, enam kui kümme aastat pärast kooli lõpetamist. Tema aktiivsus on filmitegijate teema Jay Rosensteini oma 1997 dokumentaalfilm Kelle au sees?\n6 Maria Tallchief\nMida see tähendab, kui unistate lapse hoidmisest?\nNagu paljud noored enne teda ja nii paljud pärast teda, Maria Tallchief kolis New Yorki 17-aastaselt unistust taga ajades. Mis tegi tema jälitamise nii ainulaadseks, oli tema Indiaanlaste pärand : Tallchief tahtis olla balletitantsija ja Ameerika balletifirmad ei palganud põlis-Ameerika tantsijaid. See muutus 1942. aastal, kui ta liitus Ballet Russe de Monte Carloga. Tallchief Oklahoma osage'i hõimust oli riigi esimene primabaleriin, tantsides 1946. aastal New Yorgi linna balletis ja temast sai esimene ameeriklane, kes järgmisel aastal Pariisi ooperiballetis tantsis. Siis ta lahkus lavalt 1965. aastal teenis balleti direktorit Chicago Lüürilise ooperi jaoks, pärast mida ta kaasasutaja Chicago linna ballett. Kui ta 2013. aastal suri, New York Times nimetas teda 'üheks 20. sajandi säravamaks Ameerika baleriinaks'.\n7 Allan Houser\nSkulptuur on alati olnud eriline põlisameeriklastele, kelle põlvkonnad on valmistanud keraamikat toiduvalmistamiseks, ladustamiseks ja isegi hõimude jutustamiseks. Skulptuur oli põlisameeriklastele eriti püha Allan Houser , kes seda kasutas üks märkimisväärsemaid modernistlikke kunstnikke 20. sajandist. Oklahoma Chiricahua Apache hõimu liige Houser õppis maalimist Santa Fe India koolis ja teenis 1930. aastatel föderaalse Works Progress Administrationi riikliku profiiliga maalimismaalingud. Ta käivitas oma skulptuurikarjäär aastal 1948 ja sai tuntuks abstraktsed kujundid valmistatud pronksist, terasest, marmorist ja puidust, millest enamus kujutasid Ameerika põliselanikke, kultuuri ja ideaale. 1992. aastal, kaks aastat enne surma, sai ta esimese põlisameeriklasena riikliku kunstimedali.\n8 Wilma Mankiller\nNaisõiguslane Wilma Mankiller oli esimene naine valitud tšerokiide rahva ülemaks. Aastatel 1985–1995 peajuhina - ametikohal, mida ta kandis vaatamata märkimisväärsetele takistustele, sealhulgas ohjeldamatule seksismile ja isegi tema vastu suunatud vägivallaähvardustele - oli ta tuntud oma inimeste hariduse, töökoolituse, eluaseme ja tervishoiu edendamine. Ta kahekordistunud aastane Cherokee Nation hõimude tulu ja kolmekordne hõimude arv. president Bill Clinton autasustas Mankillerit 1998. aastal riigi kõrgeima tsiviilõiguse, vabaduse medaliga. 2017. aastal mälestati teda dokumentaalfilmis Tapja .\n9 Cory Witherill\nSellest ajast peale, kui Hispaania maadeavastajad tõid nad Euroopast uude maailma, on hobused filmi-, kunsti- ja kirjanduses olnud põlisameeriklastega lahutamatult seotud. Kuid Los Angelese emakeel Cory Witherill pole hobuste poolest tuntud - ta on tuntud hobujõu poolest . Aastal 2001 sai Navajo Nationi liikmest Witherillist esimene põlisameeriklane, kes võistles Indy 500 enam kui 40 aasta jooksul, samuti võistluse esimene täisvereline põlisameeriklane. Tema paigutatud 19. 33-st.\nnime paju vaimne tähendus\n10 Nota Begay III\nNota Begay III on teine India põline sportlane te ei pruugi teada, kuid peaksite. Pool Navajot, veerand San Felipe ja veerand Isleta on ta ainus täisvereline põlisameeriklane, kes on PGA tuuril mänginud. Sündinud ja kasvanud New Mexico osariigis Albuquerque'is osales ta Stanfordi ülikool golfi stipendiumil ja juhatas kooli golfimeeskonna 1994. aastal riiklikele meistrivõistlustele. Seejärel võitis ta neli PGA turniiri ja sai professionaalse golfi ajaloos alles kolmanda mängija, kes laskis 59, mis on madalaima 18 auguga skoori rekord. Tema sihtasutus, Notah Begay III fond on keskendunud põlisameeriklaste noorte tervisele ja heaolule.\n11 Jim Thorpe\nMichael Jordan mängis profikorvpalli ja pesapalli, samal ajal kui jalgpall oli suurepärane Jim Brown mängis ka kolledži korvpalli ja lakrossi. Võib-olla suurim mitmevõistluse sportlane kogu aeg on Jim Thorpe , Saci ja Foxi rahvusest. Põlvunud kuulsast Chippewa sõdalasest Must kotkas , võitis ta esimese põlis-Ameerika sportlasena olümpiakulla. Tegelikult võitis ta neist kaks 1912. aasta olümpial, kümnevõistluses ja viievõistluses. Kuigi mõlemad võeti ära, kuna talle maksti kunagi väiksema liiga pesapalli mängimise eest - see oli olümpiareeglite rikkumine -, taastas Rahvusvaheline Olümpiakomitee need 1982. aastal, peaaegu 30 aastat pärast tema surma 1953. aasta infarkti tagajärjel. triumf, Thorpe mängis professionaalselt Jalgpall , pesapall ja korvpall ning ilmus ka aastal 70 filmi . Tal on isegi tema nimeline linn: Jim Thorpe, Pennsylvania.\n12 N. Scott Momaday\nEhkki Ameerika põliselanike kultuuris on suuline ajalugu püha, on aja möödumine ja keele areng seda kergesti hävitanud. Kiowa indiaanlane N. Scott Momaday sai viljakas kirjanik eesmärgiga päästa oma hõimu hinnalised lood. Tema esimene romaan - 1968. aasta Koidust valmistatud maja , noorest veteranist, kes naasis pärast teenimist USA armees oma Kiowa pueblo juurde - võitis a Pulitzeri preemia ja seda tunnustatakse laialdaselt alustades renessanssi põlisameerika kirjanduses. Oma järgnevates luuleraamatutes, näidendites, proosas ja lastelugudes jätkas Momaday abiellumist põlisameeriklaste lääne kirjanduslike vormidega suuliste traditsioonidega, teenides talle Riiklik kunstimedal , Guggenheimi stipendium ja 12 aukraadi .\n13 James McDonald\nChoctaw indiaanlane James McDonald oli riigi oma esimene põlisameeriklane advokaat . Mississipis sündinud ja üles kasvanud ta otsustas õigusteadust õppida, kui poliitikud - eesotsas tulevase presidendi Andrew Jacksoniga - hakkasid korraldama jõupingutusi põlisameeriklaste hõimude eemaldamiseks lõunamaalt ja nende ümberpaigutamisest läände. Füüsilise vastupanu asemel McDonald teoreetiliselt et ta võiks föderaalsete seadusandjatega õiguslikel põhjustel arutleda. Ta sai advokaadiks ja esindas seejärel Choctaw hõimu läbirääkimistel poliitikutega, kellele ta väitis, et üks varasematest kohtupraktikatest põlisameeriklaste õiguste kaitseks. 'Teie valitsuse teooria on õiglus ja heausksus kõigi inimeste suhtes,' kirjutas McDonald Kongressile avatud kirjas. 'Selle veenmisega muljet avaldades oleme kindlad, et meie õigused säilivad.' Kuigi hõim kukkus lõpuks läbi - Jackson kirjutas sellele alla India väljasaatmise seadus aastal 1830, saates tuhandeid põlisameeriklasi surma Pisarate rada - McDonaldi jõupingutused olid aluseks võitlusele põliselanike õiguste eest, mis jätkub ka tänapäeval.\n50 lihtsat asja, mida saate iga päev teha, et end hämmastavalt tunda\nNeed 3 lennukompaniid tegelevad koroonaviirusega kõige halvemini, ütlevad eksperdid\n13 viisi, kuidas oma meelt teravana hoida\nFDA ütleb 'Palun ärge sööge' seda armastatud magustoitu kohe\nasjad, mis aitavad voodis kauem vastu pidada\ntunnen, et petan oma poiss -sõpra\nabielluda pigem turvalisuse kui armastuse nimel\nlõbusaid asju oma mehega\nmida teevad 30 -aastased\nmaailma armsamad kutsikapildid


Maarja altari retaabel - Eesti Kunstimuuseum\nMaarja altari retaabel\nBrugge Püha Lucia legendi meister. Tallinna Mustpeade vennaskonna Maarja altari retaabel. Enne 1493. Detail. Püha Jüri ja Neitsi Maarja. Eesti Kunstimuuseum – Niguliste muuseum\nRetaabel telliti Tallinna dominiiklaste kloostrikirikus asunud Mustpeade vennaskonna Neitsi Maarja altarile. Teos jõudis Tallinnasse 1493. aastal ning selle transpordikulud maksid Suurgild ja Mustpeade vennaskond. 1524. aastal viidi retaabel pildirüüste eest varju Mustpeade vennaskonna majja, kus see asus kuni 1943. aastani.\nKahe tiivapaariga retaabel on pühendatud Neitsi Maarjale, keda on kujutatud selle kõigis kolmes positsioonis. Altariretaabel on omistatud anonüümsele Brugge Püha Lucia legendi meistrile.\nPüha Lucia legendi meister oli anonüümne 15. sajandi teisel poolel ja 16. sajandi esimesel kümnendil Brugges töötanud meister, kes sai nime sealses Jaakobi kirikus asuva Püha Lucia legendi kujutava maali järgi. Lucia legendi meistri töökojale on omistatud ligi 30 teost ning tema tellijatering ulatus Hispaaniast Põhja-Euroopani.\nBrugge Püha Lucia legendi meister. Tallinna Mustpeade vennaskonna Maarja altari retaabel. Enne 1493 Suletud vaade. Eesti Kunstimuuseum – Niguliste muuseum\nSuletud altariretaabli tiibadel näeb Maarja kuulutuse stseeni, mis on teostatud grisaille tehnikas ehk halltoonides. Vasakul tiival seisab liiliaoksa käes hoidev peaingel Gaabriel, paremal Neitsi Maarja avatud raamatuga.\nRetaabli teises asendis on neljal tahvlil järgmised figuurid: paljastatud rinnaga Neitsi Maarja koos palvetavate donaatoritega, oma rinnahaavale osutav Kristus koos kahe ingliga, kes hoiavad tema martüüriumiriistu, troonil istuv Jumal-isa riigiõuna ja valitsuskepiga ning Ristija Johannes koos donaatoritega.\nTegemist on topelteestkoste ehk astmelise päästmise ideega. Neitsi Maarja kostab inimeste eest, paljastades rinna, millega ta oma poega toitis, ning Kristus pöördub Jumal-isa poole, osutades oma haavadele. Neitsi Maarja ja Ristij Johannese jalge ees põlvitab kolmkümmend meest, kes tõenäoliselt on Mustpeade vennaskonna ja Suurgildi liikmed. Mõlema grupi esiplaanil kujutatud mehe puhul võib tegu olla altarieestseisjate portreega.\nBrugge Püha Lucia legendi meister. Tallinna Mustpeade vennaskonna Maarja altari retaabel. Enne 1493. Poolavatud vaade. Eesti Kunstimuuseum – Niguliste muuseum\nAvatud positsioonis on kesktahvlil uhke baldahhiini all troonimas Neitsi Maarja Kristuslapsega. Tema kõrval seisavad Püha Jüri ja Püha Viktor. Vasakul tiival näeb Assisi Franciscust ning paremal Nivelles’i Gertrudi. Pühakuid on kujutatud luksuslikus miljöös: figuuride taustaks on granaatõunamustriline kangas, pühakute selja taga aga rikkaliku taimornamendiga istmekatted, Neitsi Maarja jalge ees lebaval türgi vaibal seisab vaas liilia ja iirise, Maarja puhtuse ja kuninglikkuse sümbolitega.\nBrugge Püha Lucia legendi meister. Tallinna Mustpeade vennaskonna Maarja altari retaabel. Enne 1493. Avatud vaade. Eesti Kunstimuuseum – Niguliste muuseum


100aastane Lanz Bulldogi traktor võtab nüüdki hääled sisse - Maaleht\n100aastane Lanz Bulldogi traktor võtab nüüdki hääled sisse\nPõltsamaa lähedal Pajusis sai nädalavahetusel kokku tosina jagu töökorras 80–100aastaseid Lanz Bulldogi traktoreid.\nPajusis näidati, et saja-aastane masin on endiselt täiesti sõidukõlblik.\n„Lanz Bulldogi traktorite tootmist alustati 1921. aastal Mannheimis, kus Heinrich Lanz oli põllutöömasinate tootmise püsti pannud enam kui pool sajandit varem. 1922. aastal jõudis esimene Lanz Bulldog ka Eestisse,“ tutvustas Eero Kotli, Lanzi liikumise eestvedaja Eestis.\n„Tänu mudeli erakordsele kvaliteedile ning vanatehnika austajatele siin ja piiri taga on see masin siiani täis elujõudu. Pärast rohkem kui poolt sajandit varjusurma saadi enne Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva uunikumi rattad taas liikuma ja mootor popsuma. Sajandivanuse Lanzi kodu on Varbola Varaaidas ja see on praegu tõenäoliselt vanim töötav traktor Eestis.“\nPajusi masina- ja lõõtsapäevalt astus läbi ka maaeluminister Urmas Kruuse, kellele meeldis vanade traktorite juures eriti see, et nende pika elu jooksul tekkinud kriime ja mõlke pole püütud peita. „Need masinad on vastupidavad ja sitked, nagu eesti rahvaski,“ kiitis ta.\nEelmisel aastal anti uus elu ka 1925. aastast pärit Bulldogile, mille kaksteist hobujõudu on nüüd Järvamaa Kutsehariduskeskuse auks ja uhkuseks.\nEero Kotli sõnul on enamik Eestis säilinud Lanzi raudruunasid siiski pärit 1930ndate lõpust, mil nende üheks müügiargumendiks oli võimalus kasutada kütusena soodsat kodumaisest põlevkivist toodetud toorõli. „Lanz Bulldogid on varustatud 3,6–10,3-liitrise töömahuga ühesilindrilise kahetaktilise hõõgpeasüütega madalsurve-diiselmootoriga,“ märkis ta.\nEnne Teist maailmasõda loeti Eestis Lanze kokku pisut üle 100, Deeringu traktoreid umbes 400 ja toona kõige levinumaid – Fordsone – 1200 kanti, teab Kotli. „Traktorite jälgi ajades on ellu ärganud traktorite ja nende omanike elulood,“ rääkis ta.\nLegendaarne masin / Bulldogist sai traktori sünonüüm\nHeinrich Lanz alustas omanimelises firmas põllutöömasinate tootmist 1859. aastal Lõuna-Saksamaal Mannheimis.\nHeinrich Lanz AG 1921. aastal välja toodud Lanz Bulldog osutus niivõrd edukaks, et saksa keeles sai Bulldog traktori sünonüümiks ning mitmel pool maailmas toodeti selle koopiaid.\n1956. aastal ostis firmas enamusosaluse USA põllumajandusmasinate tootja Deere & Company. Bulldog oli tootmises veel 1960. aastani. Traditsioon nimetada traktorit Bulldogiks pole Saksamaal, eriti Baieris, kadunud aga tänini.


Baaside lepingu lugu - meiemaa.ee\nBaaside lepingu lugu (3)\nEsmaspäev, 01. oktoober 2018.\n29. septembril 1939, kell 20.00 esines Eesti Vabariigi president Konstantin Päts raadiokõnega seoses eelmisel päeval sõlmitud Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahelise vastastikuse abistamise paktiga. Oma kõnes rõhutas president, et sõlmitud leping ei riiva Eesti suveräänseid õigusi, meie riik jääb iseseisvaks.\nTakkajärgi targana võib muidugi öelda, et ei jäänud ju iseseisvaks, aga ega sel ajal riigimeestel ju palju valikuid polnud ning usuti ju tõesti, et leping aitab ära hoida sõja Nõukogude Liiduga ning säilitab sealjuures ka Eesti iseseisvuse. Näiteks Riigivolikogu liige Jaan Tõnisson arvas: „Venemaal pole vallutamise tahet ning ta nõuab ainult seda, mis on tema julgeolekuks vajalik.“\nKuigi teise maailmasõja alguseks peetakse 1. septembrit 1939, mil Saksamaa väed ületasid Poola piiri, on Eesti ajaloo seisukohalt ehk isegi olulisemaks kuupäevaks sama aasta 17. september, mil Nõukogude Liidu väed tungisid Poolasse.\nJärgmise päeva ajalehed Eestis käsitlesid seda sündmust esiküljel ja kõige olulisemana. Mõned pealkirjad – Päevaleht: „Nõukogude Liidu väed läksid üle Poola piiri“, maarahva ajaleht Maa Hääl: „Nõuk. Vene väed marssisid Poolasse“ ning Sakala: „Vene väed tungisid Poolamaale“. Eesti lehed kirjutasid, et seoses sõjaga on Poola riik lakanud eksisteerimast ning Nõukogude Liit ei pea seetõttu Poolaga seotud lepinguid enam endale siduvaks. Kirjutati ka sellest, et Punaarmee läks Poolasse kaitsma ukrainlasi ja valgevenelasi.\nKirjutati kuidas Venemaa andis kõigile riikidele, kellega neil on diplomaatilised suhted, üle noodi, kus teatati, et Nõukogude Liidu suhted selle maaga on endiselt erapooletud. Sellise noodi sai ka Eesti Vabariigi saadik Moskvas.\nVaevalt aga Eestis teati, kuidas Saksamaa ja Nõukogude Liidu ühine kallaletung oli varem kokku lepitud ja selle eemärgiks oli kaotada n-ö libariiklik moodustis nimega Poola. 22. septembril pidasid Wehrmacht ja Punaarmee aga ühise võiduparaadi Brestis.\nKui Saksamaa Poolale kallale tungis, siis paljud Poola lennukid ja laevad olid sunnitud paluma varjupaika neutraalsetest lähiriikidest. Mitmed Poola lennukid maandusid ka Eestis, aga kõige tuntum ja ehk kaugemale ulatuvate tagajärgedega on Poola allveelaeva Orzeł juhtum.\n14. septembril 1939 saabus allveelaev ootamatult Tallinna reidile ja palus luba kasutada sadamat. Laeval pidavat rike olema ja kapten oli samuti haige. Eesti võimud lubasid aluse sadamasse, aga otsustasid allveelaeva interneerida – laevalt võeti maha merekaardid. Torpeedosid ja kütust maha võtta aga ei jõutud, sest päev pärast Nõukogude Liidu kallaletungi Poolale põgenes allveelaev Tallinnast.\nAllveelaeva Orzeł põgenemine andis Nõukogude Liidule võimaluse survestada Eesti Vabariigi valitsust ning süüdistada Eestit koostöös Nõukogude Liiduga sõjajalal oleva riigiga.\n24. septembril esitas Nõukogude Liit ultimatiivse nõudmise Eesti Vabariigile sõjaväebaaside rajamiseks Eesti territooriumile, keeldumie korral ähvardati sõjaga.\n26. septembril toimus Eesti Vabariigi valitsuse koosolek, kus otsustati Nõukogude Liidu nõudmised vastu võtta, sest oli juba selge, et mingit välisabi pole loota.\n28. septembril sõlmitakse Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt ehk lihtkeeles baaside leping, mille tulemusena Nõukogude Liit võis täiesti seaduslikult tuua Eestisse 25 000 sõjaväelast. Meenutaks, et Eesti sõjaväes oli sel ajal umbes 15 000 sõjaväelast.\nMis juhtus hiljem?\nRiigimehed võisid ju uskuda, aga reaalsus, mis nõukogude vägede tulekuga saabus, oli lihtsam ja selgem. Tavalised inimesed nägid seda siiski vallutavate võõrvägede saabumisena. Võõras oli see kõik!\nEks võõras oli see kõik ka ida poolt saabujatele. Lihtsad nõukogude sõdurid olid hämmingus Eesti elatustasemest ja kaubaküllusest ning arvasid, et see kõik on üks propagandistlik vaatemäng. Ja eks ole kõik meist kuulnud nõukogude inimesi tabanud kultuurišokist, kui nad nägid vesiklosetti või kui ohvitseride naised pidasid öösärke ballikleitideks.\nTuleb siiski tunnistada, et alguses nõukogude pool pidas siiski lepingust kinni ja tunnistas Eesti Vabariiki suveräänsena. Nii näiteks noomis Nõukogude Liidu välisasjade rahvakomissar Vjatšeslav Molotov oma täievolilisest esindajat Eestis Kuzma Nikitinit, kellele Molotov saatis 23. oktoobril 1939 telegrammi, kus ta kritiseeris usinat Eesti „sovetiseerimise“ meeleolude õhutamist ja nõudis: „Te peate hoolitsema vaid selle eest, et meie inimesed, sealhulgas ka sõjaväelased Eestis, täpselt ja hoolikalt täidaksid abistamispakti ja Eesti asjadesse mittesekkumise printsiipi, ja hoolitsema, et ka Eesti pool suhtuks pakti samamoodi.“\nJuba paar-kolm kuud hiljem iseloomustas USA suursaadik Nõukogude Liidus Laurence Steinhardt pärast oma ringreisi Eesti olukorda 17. veebruaril 1940 järgmiselt: „Oma enamuses tunnetavad eestlased ja lätlased, et Nõukogude relvajõud, kelle esindajaid leidub kõikjal, eriti aga hakkavad nad silma raudteejaamades, kujutavad endast tegelikult okupatsiooniarmeed.“\nAlgas ehk see tõesti vaid baaside lepingu ja piiride kindlustamisega, aga välja jõuti siiski okupatsioonini, kuigi formaaljuriidiliselt see ehk okupatsioon ei olnud. Väikesel riigil pole keerulises olukorras valikuid ning hiljem aastakümneid elu mõjutavad sündmused toimuvad sageli mõne päeva jooksul.\nJa poleks olnud isegi aallveelaeva Orzeł, oleks leitud mõni teine ettekääne, aga leitud see oleks, sest sündmusteahela käivitas ju tegelikult juba 23. augustil 1939 sõlmitud Molotovi-Ribbentropi pakt ja selle omakorda...\nVASTASTIKUSE ABISTAMISE PAKT EESTI VABARIIGI JA N.S.V.LIIDU VAHEL\nOn lepitud kokku, et ärahoida ja vältida katseid tõmmata Lepinguosalisi praegu Euroopas käimasolevasse sõtta, N.S.V. Liidul on õigus selle sõja kestel hoida aerodroomide ja baaside alla eraldatud piirkondades (Pakti art.III), üksikute garnisonidena maa- ja õhuväe relvastatud jõude üldsummas kuni kahekümneviie tuhande meheni.\nAjutiselt, kuni baasi väljaehitamiseni Paldiski linnas (Pakt art.III), kuid mitte kauemaks kui kaheks aastaks, arvates käesoleva Protokolli allakirjutamise päevast, võivad nõukogude sõjalaevad sissesõita Tallinna sadamasse toiduainetega ja küttega varustamiseks ning seisuks. Selle õiguse lähim kasutamise kord määratakse kindlaks eri kokkuleppega.\nPakti art.I-es kokkulepitud abi antakse teise poole väljendatud soovil, misjuures mõlemapoolsel nõusolekul abistamiseks kohustatud pool võib, sõja korral teise poole ja kolmanda riigi vahel, jääda erapooletuks.\nKäesoleva Pakti elluviimise järele valvamiseks ja sellejuures tekkivate küsimuste lahendamiseks moodustatakse pariteetlisel alusel Segakomisjon, kes töötab välja oma asjaajamise korra.\nKäesolev Konfidentsiaalne Protokoll on lisaks vastastikuse abistamise paktile Eesti ja N.S.V. Liidu vahel, mis sõlmitud 28. septembril 1939. aastal.