Meil on juba 5a piisanud ühest kombekast ja jopest.\nOstan uuena. Max hinnapiiriks 80 kombekal. Lasen ka mürada, ronida aga no kivi peal ligu lasta, nii et tagumik aukus küll väga mitte.\nSee aasta sain uue Lassie kombeka 60-ga.\nEelmine aasta ostsin Reima oma kirbukalt ja lasi vett läbi.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 07.12 20:45; 08.12 11:20;\nostsin molo kombeka 189.-. hetkel käib laps sellega lasteaias porimülkas. sobib. lapsel soe ja kuiv olla. iga päev kuiva harjaga puhastan, pori kukub ilusasti maha. kuuga koledaks läinud veel pole.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 07.12 20:48; 08.12 14:38;\nPõhiriided ostan uuena aga enamasti allahindluste ajal ette või tellin välismaalt. Näiteks 80 eurone Didrikson kestis lapsel kaks talve vabalt. Jah, põlved ja tagumik pole enam täiesti siledad aga omadused on nii head alles, et jääb veel väikevennale ka trööpamiseks. Nii võttes pole üldse kallis 🙂 Kasutatuna ei taha osta kuna kunagi ei tea, kui hästi hoitud on. Kui ikka vett ei pea, siis on jama.\nLisaks kombele on siis olemas jope ning igaks juhuks sinna juurde ostetud õuepüksid. Püksid on küll järelturult kuna kasutust leiavad harva. Kui nt kombe ööga ära ei kuiva või tõesti sulalumes on püherdatud nii, et kombe tilgub. Jope on hetkel Five seasonsi oma. Ka kevadel väga odavalt ostetud.\nKasutuses kombe ja jope+püksid. Ostan allahindluste ajal uuena (no maksimum 60 eurot kombe eest). Enamasti saab käia ka noorem laps. Ei keela mängimadt, aga ju on rahulikumad lapsed, auklikuks või katki ei ole välisriudeid kandnud.\nOstan uuena, enamasti soodukate ajal. Üle 80€ kombekaeest ei maksa. Järelturu osas olen veidi skeptiline kuna tahan kindel olla, et riiet on sobivate vahenditega pestud ja hooldatud ning kõik omadused on säilinud. Ja kuna laps mul on kiire kasvuga siis ühtki talveriiet pole õnnestunud 2 hooaega kanda seega olen otsinudki optimaalsest hinnaklassist parima variandi.\nMa ise ostan uuena, aga mu lapsel on olnud ka kasutatud kombekaid, mille on tasuta andnud tuttavad.\nEdasi müünud olen osa asju nii, et ise uuena ostetud asja odavamalt pluss tasuta saadud asja pealekauba. Ja olen ka niisama tasuta edasi andnud, kui juhtumisi on samal ajal tuttav, kellel laps parajas suuruses.\nMa olen senimaani (laps 6-aastane) ostnud talveks ühe kombeka ja ühe komplekti jope+püksid.\nKombeka olen saanud: mytoys.de, babyshop.com lehelt. varem ka windeln.de lehelt, aga seal pandi postikulu suuremaks ja siis enam ei tellinud (postikulu 18eurtsi on liiga palju)\nJopesid olen ostnud huppaoutlet.ee, mytoys.de, babyshop.com. alexandalexa.com, gap.eu, http://en.51015kids.eu, kiabishop.com, https://www.next.com.ee/en kaudu ja veel https://en.coccodrillo.eu/\nPükse olen saanud alexandalexast, kiabishopist, mytoysist, gapist. pükste eest olen maksnud kõige rohkem (koos postikuluga) 35€, jope eest sama max.\nKombeka ostmisega on keerulisem kui jope ja pükste komplekteerimine, aga mu laps tegelikult eelistabki jopet ja pükse, ta ütleb, et niimoodi on soojem ja meeldib rohkem. Kombekas on meil juba kaks aastat niisama seisma jäänud, enam ei ostagi. Praegu on kogunenud kolm erinevat jopet ja kaks paari pükse, neid onhea vastavalt ilmale kombineerida.\nP.S. kõige kallim kombekas oli meil 75 eurot uuena, taani firma Racoon, väga hea. Jope+püksid on olnud max 65 eurot kokku. Tavaliselt saan jope 20-35 euroga, püksid on olnud 25-40 (koos postikuludega)\nJah ostan uued. Ei meeldi endalgi teiste kasutatuid asju osta siis miks peaks lapsele. Kasutan põhiliselt Molo toodangut. Hind on kallis aga peavad vabalt mitu aastat vastu. Kasutatud ei julge juba sellepärast osta et paljud valetavad toote paremaks ja Teiseks pole enamikel õrna aimugi et neid riideid ei pesta tavalise pulbri või kapslitega. Kui valesti hooldad pole kasu ka kõige kallimast kombest.\nOstan uuelt. Mul on ainult üks laps ja pole neid kasutatud kombesid saanud kusagilt. Mu laps on pika kiitsaka kehaga, kõik mudelid ei sobigi talle.\nMa olen seni uuena ostnud (hinnapiir on kuskil 100 euro kandis), v.a beebikombed (neid toodi tasuta). Aga see aasta olid uued Lenne kombed 110 eurot ja ostsin hoopis järelturult. Laps, kellele ostsin, on kiires kasvueas – järgmisel talvel on see kombe tõenäoliselt väike ka.\nMul ka lapsed kannavad ühte komplekti (või kombet) keskmiselt 2 aastat – siis on väiksed. Järelturu jaoks midagi järgi ei jää, trööbatakse ära (beebikombed andsin vennanaisele edasi).\nÕueriiete pesemiseks kasutan mina spordiriiete pesugeele, et säiliks ka vetthülgavus. Ja kuivatis ikka õueriiete programm\nOstan uuena, järelturul on mõttetult kallid hinnad ja kunagi ei tea, kui postiga lasta saata, missuguse asja lõpuks saad, kuulutuses ilusad pildid, õige nurga alt, ilus kirjeldus, aga saad täiesti trööbatud asja. Viimastel aastatel on Prismas soodukaga väga hea hinnaga kombesid võimalik saada, eelmine aasta ostsi Lassie kombe 39 või 49 euroga, ei mäleta enam. Lasteaias õues on vastu pidanud küll.\nKombekaid jm vetthülgavaid riideid ei tohi pesta pesupulbriga, sest pesupulber jääb n-ö pooridesse kinni ja materjal ei ole enam nii hingav. Kuivati rikub materjali veekindlust. Kõige kauem säilivad materjali head omadused, kui pesta nii:\npaned riideeseme õiget pidi pesugeeliga tunniks-kaheks likku, seejärel kergelt loputad, keerad riideeseme pahupidi ja pesed masinas õrn- või keskmise pesuga max 40 kraadi juures. Tsentrifuugida tuleks 400 pöördega. Paned kuivama õiget pidi.\nEest laetava pesumasinaga on pesu veel lihtsam. Paned kombeka sisse, kui näed, et masin on vett täis, lülitad masina välja. Lased asjadel leos olla 1,5 tundi ja siis paned uuesti masina tööle.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 08.12 10:48; 08.12 14:37;\nOstan kõik uuena, aga jälgin Alesi ja täishinda ei maksa.\nIga ilma jaoks ju oma riietus ja hetkel talvekombe vist 2-3päeval ainult seljas olnud.\nSoojemad ilmad või pikemad autosõidu coverman (35), igapäevaselt lasteaias kui on märg (+5 kuni-5) on boardman (45), kui on ikka -5 ja rohkem siis migis (50) alles sellga. Lisaks veel siis talvejope(35) ja kevad/sügis ka olemas(25). Ehk siis keskmiselt kulub aastas välisriietele umbes 200eurot, pole palju terve aasta kohta. Lisaks hetkel läheb veel eelmise aasta talvekombe veel selga, kuna sai pikendused avada, seega saab selle aasta ka sellega käia.\nRiideid pole vajadust pidevalt pesata. Boardmani/covermani teen enamasti lihtsalt niiske lapiga üle vb 1-2korda olen hooaja jooksul pesnud. Talvekombet näiteks terve eelmine hooaeg ei peatunud üldse, kuna polnud vajadust, ei saanud mustaks, kuna poriseks ajal oli boardman seljas.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 08.12 11:07; 08.12 15:09;\nMina küll midagi ei loeta. Ma pesen kiirpesu programmiga 40 kraadi, mis kestab 40 min lisaloputusega. Ma ei kasuta mingit pesuvahendit. Tavaline vesi loputab masinas selle täitsa puhtaks. Isegi sopast kõva kombeka.\nAga see vb eks oleneb ka värvivalikust. Mul poiss ja olen alati tumedad toonid kombel valinud.\nPole lastele kunagi kasutatuid riideid selga pannud.\nKombed olen ostnud alede ajal või uuena. Tavaliselt kombe max hinnaks on 180€. Sellest väga kallimat ei raatsi osta.\nOlen kindlaks jäänud Reima kallimatele mudelitele.\nMina ka ostan, alega. Kaks 2a vahega samast soost last, kannavad järjestikku.\nPraegu vanemal on üks Didriksons (80€), kaks muud (35 ümber). Jope ja paar paari talvepükse ka. Nooremal on üks uus kombekas (ta väiksem kui suurem samavanana, seda nr vanem ei kandnud – 35€), muu vanema vana. Masinas pesen ehk paar korda hooaja jooksul (spordipesugeeliga, 30-40 kraadiga, madalate pööretega). Õues on lapsed palju ja ronida-liugu lasta ei keela, siiski pole miski liiga kiiresti kulunud.\nOlen saanud kasutatud kombesid/pükse/jopesid tuttavatelt tasuta ning kui käega katsudes/kasutamise käigus tunduvad omadused okei (ei ole silmnähtavalt vile või halva veetõrjuvusega), siis võtan põhiriidena kasutusse. Kui omadused ei tundu nii head, sis jätan varuriideks.\nKui ise ostan, siis eelistan osta tugevamast kangast mudeleid (tagumik ja põlved peavad tugevamad olema) uuena. Netipoodidest, mitte väga kallilt (ka mina ei ole üle 80 eur ostnud, isegi vist üle 70 mitte). Reguleerin pükste traksid minimaalsesse asendisse ja altäärest keeran natuke tagasi (õmblen kinni). Vastavalt lapse kasvamisele korrigeerin. Niimoodi olen saanud ühe uuena ostetud komplektiga 3a hakkama – muidugi õues mängides tekivad mingid kulumismärgid, aga tugevama kanga puhul ei midagi hullu küll.\nKas üks või kaks komplekti? Hea on, kui on 1 korralikum nö. põhikomplekt (millega laps põhiliselt käib) ja siis mingi tuttva käest saadud/odavalt kasutatuna ostetud varuriietus, mida panna selga siis, kui on olnud eriti hullult porine ilm ja laps on põhikomlekti põhjalikumalt ära mäkerdanud, aga on vaja kindlasti lapsega näit. poodi/külla sõita. Varukomplektil ei pruugi omadused nii head olla ning palju aega see seisab (ei leia nii palju kasutust kui põhikomplekt) – aga kui vaja, on midagi võtta.\nOleme ostnud uuena, meil poiss. Kunagi beebieas proovisin ka järelturu kaupa jah on küll odavam, kuid kunagi ei tea, kas on hästi hoitud või mis seisus riided on. Ostsin prooviks ühe pildil viisaka kevad-sügis kombeka. Kättesaamisel selgus, et kombekas haises sigaretisuitsu ning Arieli järele. Esimest korda kombekat läbi pestes oli pesuvesi ikka väga must, kuigi pealtnäha ei olnud mustust märgata (värvid ülevalt valge ja helesinine, allapoole vööd pruun). Kombekas olid põlemisaugud. Pesin kombekat 6 korda ning lasin iga kord värske õhu käes tuulduda ja kuivada. Alles siis saime haisust lahti. Seejärel lappisin konipõlemisaugud paikadega ning töötlesin vetthülgava spreiga. Kombekas maksis jah 10.- eurot ja kestis kaks hooaega, kuni laps sellest välja kasvas.\nEnam ma sellist jama ei viitsi läbi teha. Ostan uue, kasvuvaruga ning kasutan kaks hooaega. Võime osta sooduka ajal või mõistliku hinnaga eelmise hooaja mudeli, ei pea olema viimane mudel. Meil on üks kombe lasteaeda, mille me nädala lõpus puhtaks peseme ning üks komplekt, kui peame kusagile viisakasse kohta minema, või siis varuks, puhuks kui kombe ikka hädasti nädala keskel pesu vajab.\nMe oleme ka alati ühe kombe uuena ostnud. Eelistan Pikendatavat Didriksoni, sellega saab vähemalt kaks (kui mitte kolm) hooaega läbi aetud. Kui allahindluste ajal osta, saab ca 80-90 euroga. Hooldasin korralikult, pesin spets õueriiete programmiga ja harva, ja peale kaht aastat kandmist müüsin tuttavale edasi 40 euroga. Nii et enda hind tuli 40 eurot kahe aasta peale, pole eriti palju.\nHuvitav, ma pole eales tünga saanud, kui olen kasutatud riideid ostnud neti teel. Praegu ka lapsel juba teist aastat lasteaias 15eurone talvekombe seljas. Pesnud olen seda täiesti tavamoodu – muide, ma ei saa aru, miks neid peaks kuidagi eriliselt pesema, st juhis on ju riidel sees olemas.\nVõibolla ongi asi suhtumises (miks mu lapsed siuksed rääbad välja näevad*): ma lihtsalt eales ei viitsiks liiga palju asjatada, niigi on elus palju (tüutuid) kohustusi. Seeparast ka vist ei julge ka uut kallist kombet osta – siis mul on tunne, et mul oleks nagu kolmas laps juures, kelle eest peab sama hellalt hoolitsema.\n* eks ma liialdan, aga vahel mul on tunne, et Eesti lapsed käivad liiga korralikult riides. Meil on nagu mingi rahvuslik hirm selle ees, et keegi võiks riietuse järgi arvata, et me kuidagi halvemad, lohakamad, laisemad, ebanormaalsemad oleme.\nMa ükskord ostain järelturult popi kombeka. Väljanägemiselt oli täiesti korralik, aga kui laps maha istus nii oli kohe tagumik läbi kombe märg. Ilmselt oli seda täiesti suvaliselt pestud. Nüüd kui mõne kasutatud asja ostan, enne uurin, kuidas seda hooldtud on.\nkui nii teha, siis ma tõesti ei raatsiks uut osta :-O\nSellise ilmaga lapsele kombe selga panna on kombeka surm. Soetage voodriga vihmariided ja porise ilmaga ideaalne. Didriksons boardman või kulingi omad super. Kombekas on meil ainult miinustega ja korraliku lumega käimiseks ja alati ostan uue.\nKummiriided on minu meelest jubedad, on kohmakad ja ei hinga üldse. Ei saa neist aru. Kombekad olen ostnud uuena, ja ühe kindla kallima firma omad, ei ole kunagi pidanud pettuma. Pikendatav kombe käib julgelt 2 talve ja jääb teisele lapsele ka.\nKunagi ostsin kasutatuna ühe didriksoni, see ei pidanud tilkagi vett, õmbluste vahelt tuli kohe vihm läbi. Sp ei usalda kasutatud riideid ega ka mitte didriksoni. Vahel on nii, et avastad nii täiusliku asja ja jäädki sellele kindlaks. Kombed, joped, mütsid, kindad, paksud sokid,soe pesu kõik ühest kohast ja lapsed on alati soojas ja kuivas.\nMa ei saa aru lausest, et ‘eesti lapsed on liiga hästi riides’, mida see peaks tähendama… kellegi nõukaaegne tõekspidamine, et lapsele kõlbab kellegi vana narts väga hästi, nagunii läheb mustaks ja kasvab välja? Täiesti vale. Mul on alati kahju vaadata neid nartsudes külmetavaid lapsi lasteaias, õnneks enamik on nõukaajast ikka välja kasvanud, valdav osa lapsi on ilmastikule vastavalt riides ja tunnevad end hästi.\nEnamasti olen ostnud uued, ostan igal aastal jaanuaris järgmiseks talveks ette Lenne kombeka, kui neil ale on ja üle 60-70 pole maksnud. Seekord ostsin järelturult 25 euriga NorthBend kasutatud kombe lisaks, sest ei tahtnud uut korralikku kombet kohe praegusesse porimülkasse trööbata anda, näha oli, et vatti saanud asi, aga suurepärane on, peab tuult ja vett ja just paras lapsel lasteaia õuel roomamiseks. Kui lumi maha tuleb, paneme uue Lenne oma selga.\nMa olen ostnud rohkem uuena, aga mõned ka kasutatuna. Kasutatuna olen ostnud siis kui on ilmnenud, et ette ostetud kombe on veel sellel hooajal liiga suur (laps on aeglase kasvuga). Siiani on ka need kasutatud variandid (Ticket to heaven, Jonathan) veekindlad olnud ja hinnad max 25€. Uue kombe või komplekti eest olen maksnud 20-65€, lihtsalt tuleb õigel ajal osta ehk hooaja lõpus. Igasugu erinevate firmade tooteid olen leidnud selles hinnavahemikus – Didriksons, Lenne, Reima, Lupilu, Po.p, Kappahl Kaxs. Minu puhul on max 75€, mis ma hetkel mõtlen, et raatsiksin õueriide eest välja käia. Aga ilmselt suurema lapse puhul rohkem, sest nende riided on juba kallimad. Minu oma kannab 98 suurust alles.\nAga jah kui ma siit loen, et nii paljud pesevad suvalt riideid, siis mul võtab natuke indu maha nende kasutatud riiete ostmisega. Ma ise pesen alati spets tehniliste õueriiete vahendiga nt Toko või Nikwax (mitte ajada segi spordiriietele mõeldud geeliga). Tegin ka selle vea, et pesin paar korda lapse Po.p-i riideid tavalise spordiriiete geeliga ja hakkasid sorinal vett läbi laskma. Pärast õige vahendiga pesu see probleem kadus. Edaspidi pesen kõik õueriided alati õige vahendiga ja võimalikult harva.\nEks sellepärast ongi sinu lapse asjad rääbakad, kuna sa ei hoolda õigesti.\nKui osta kallis korralik asi,xhooldada ja kasutada õigesti, siis pole mingeid probleeme ja saavad asju kanda mitmed lapsed ja asjad ikka nagu uued.\nJa ei ole see hooldamine nii raske midagi, praegu alles voodrigakummiriiete aeg, mitte talvekombe (väljas ju enamasti +kraadid ja pori). Kummiriided saab kiiresti märjalapiga puhtaks, ei kulu minutitki. Talvekombe ikka külmaga ja kus ta siis nii väga mustaks saab ja kui saab siis samuti lapiga üle. Tänapäeva riided on enamasti pori ja vett hülgavad, seega mida vähem pesta, seda paremini omadused püsivad.\nKolmele lapsele ostsin kogu lasteaia-aja ainult kasutatud kombekaid. Kas on siis minu õnn või olen osanud oste hästi valida, aga ühegagi pole veepidamiseprobleemi olnud. Mina ei saa üldse aru, kuidas saab müüa “uueväärseid” kombekaid, kui minu omad oskavad paari kuuga selle ribadeks kanda. Aga ostan ainult Reima kombekaid, Reimatec. Mõned Lassied ja Legotecid, midagi pole viga olnud, on olnud ka sõbrannade vanu kombekaid ja iseenda aastaid pestud (mitmele lapsele).\nKummiriideid pole meil kunagi olnud, küll aga vana hea Reima Supratec k/s kombekad näiteks, toariietele kombekas peale ja mitte midagi ei ole viga olnud. Sellise ilma jaoks on üleminekukombekad, vanad viledakspestud talvekombekad jne.


Teekond...: Palermo, La Boca ja TANGOOOO!!!!\nÜks paljudest tangopaaridest La Bocas\nNagu te juba aru olete saanud, vallutame Buenos Airest eriilmeliste linnaosade kaupa. Vaikselt ja rahulikult, üks päevas. Meie teisel BA päeval võtsime ette šiki Palermo ning kolmandal (kuri)kuulsa La Boca ning pisipisikese Hiinalinna.\nÜlihubane restoran kodukandis, Parque Chacabucos\nAga esimese päeva õhtul käisime koos võõrustajatega tüüpilist lihagrilli ehk Parillada´t söömas. Valisime restorani, mis on kohalikus restoraniedetabelis (naljakas asi, eksju) siinse piirkonna teisel kohal mingi hirmkalli gurmee järel. Pererestoran oli hubasuse maailmameister, uksed lukus, küünlad laual, peremees vaheldumisi serveerib ja mängib kitarri-laulab ladina-Ameerika viisikesi. Sõime segagrilli, kust ei puudunud siseelundid ja verivorst. Lisaks grillvorstid ja erinevad loomalihalõiked. Tuleb Henriga nõus olla, et grillliha osas jääb Argentiina Brasiiliale alla.\nKõrvalmaja kohvik, siit tellime empanadasid; mingi kummaline puu :)\nPalermo kohvikud; kohvik-raamatupood; Palermo välirestoran\nŠikid poed, aga mis nimed!!! :); Ilusad Palermo majad\nIlusad majad Palermos; siin on palju lahedat uunikumi\nPalermo oli superlahe. Sarnanes väga Manhattanis asuvale Greenwich Village´le. Ma mäletan, et kui ma NY-s olin, mõtlesin, et kui peaksin mingil põhjusel siin elama, tahaksin elada Greenwich Village´s. Ja siin, Palermos, tundsin sedasama - madalad ilusad majad, palju puid ja värve, väiksed kohvikud ja poekesed. Imeline! Poed olid ülilahedate sisekujundustega, nagu Liis Kängsepp oma raamatus "Minu Argentiina" ka reklaamis. Sõime lõunaks suured lihavõileivad Palermo keskväljakul... ei olnud midagi erilist, lihtsalt kõhutäide.\nKolmandaks päevaks olime välja valinud kuulsa "värviliste majade" ja tango linnaosa La Boca. Ilm oli juba 3-ndat päeva järjest täiesti päikseline, ei ühtki pilve. Hõng nagu mõnusal kodumaisel vananaistesuvel. Meele teeb kohe rõõmsaks. Kui eelmistel päevadel kasutasime ringirallimiseks metrood, siis täna seiklesime bussidega. Bussides saab maksta ainult ja ainult müntidega. Aga mündid on suur defitsiit. Kohalikud räägivad, et bussifirmad ise tekitavad defitsiidi, korjates mündid ringlusest ära ja müües neid kallimalt mustal turul maha. Täiesti jabur! Meie olime sellest jamast täiesti teadlikud tänu L. Kängsepale ning tema Argentiina-raamatule ja olime juba mitu päeva münte korjanud. Bussidega sai täiesti liigelda, tänavatel on siin isegi nimesildid ja bussipeatustes peatuvate busside numbrid!!! La Boca oli esialgselt nii värviline, kuna siia meritsi saabunud itaallased olid väga vaesed ja nad klopsisid endale eluasemed vanadest värvilistest paatidest. Majad on nüüdseks veidi kobedamad, aga värvid on jäänud. Kuigi tegu on ühe suure turisti-katlaga, oli käik siiski võrratu - täis värve, tangot, muusikat ja kunsti. Jäime väga rahule. Kõikjal hoiatati, et La Bocas on lihtne paljaks röövitud saada, aga meil õnnestus seda vältida.\nLa Boca * 7\nEdasi võtsime järgmise bussi, et Hiinalinna lõunale minna. Buss sõitis aga läbi terve linna, nii et saime kamba peale 8 eek eest (ühistransport on siin tõeliselt odav ja busse käib sama tihti kui metroosid) terve linna tuuri. Ainuke jama oli see, et tuur kestis kohutavalt kaua, Mann jõudis ära teha terve lõunauinaku ja kätte jõudis juba õhtusöögi aeg. Tagatipuks sõitsime veel õigest kohast mööda ja pidime teistpidi taksoga keset tipptundi tagasi vurama. Ja kõik hiina restoranid olid suletud :). Ühe siiski leidsime, ettekandja ei saanud kõige rahvusvahelisematest sõnadestki aru ja mina olin täiesti torssis. Aga võta näpust, söök oli superhea - kevadrullid lihaga, nuudlid köögiviljadega ja bambuse/seentega kana viisid kogu seltskonnal keele alla.\nHomme lõuna ajal tuleb meile järele Paola, kelle juures maal elame järgmised 5 päeva. Buenos Aires on ilus, aga suured linnad on väsitavad. Pealegi jõudsime kõik linnaosad ära vaadata, mis tahtsime. Suured tänud ilmataadile päikseliste päevade eest.\n02:52 | Category: Argentiina | 4 comments\nOn 4. juuli 2009 07:57 , Anonüümne ütles ...\nLausa rõõm tööle tulla, kui on oodata uut ja huvitavat lugu. Ärge ennast liialt väsitage. Tuhat tervitust! Kahupea\nOn 6. juuli 2009 04:32 , Juc ütles ...\nTore, kui su esimese tööpäeva vähe toredamaks saime teha. Väsitamise pärast pole vaja muretseda, kui meie kamp end ära väsitab, järgnevad 3 puhkepäeva :)\nOn 6. juuli 2009 10:39 , Anonüümne ütles ...\nTore oli lugeda, et saate maale, see on nüüd ju midagi täiesti uut teie seikluses. Head puhkust ja rahu seal (niikuinii ei anta :)).\nIkka mõtleme ja räägime teist tihemini kui kommenteerime. Kallid kallid\nOn 6. juuli 2009 18:04 , Juc ütles ...\nOi tere Ravilakad. Rõõm teist kuulda. Maal on tore jah, ainult viimane 10 h on olnud megaäike ja pidev vihm. Õnneks jõudsime eile nii mõndagi lahedat ette võtta. Aitähh meile mõtlemast ja kaasa elamast. Miljon tervitust ja kallistust.


Aasta looma luulekonkursi võitjad on selgunud : Õpetajate Leht\nÜlenurme gümnaasiumi 3.a klassi õpilase Dessa Haava äramärgitud luuletusest koos joonistusega.\n2. detsembril jõudis lõpule lastele suunatud luulekonkurss, mille peakangelane oli 2021. aasta loom – rott. Konkursile esitati sel aastal luuletusi 400 ringis, osalejaid oli koolidest üle Eesti.\nAasta Looma luulekonkurss on ettevõtmine, mida Eesti Loodusmuuseum, MTÜ Aasta Loom ning looduskalender.ee on korraldanud juba mitmeid aastaid. Sel korral oli kambas ka Tallinna Loomaaed, kus toimub kõigi ära märgitud tööde autoritele ekskursioon aasta looma puuride juurde. Eks ole ju 2021. aasta augustist lisaks rändrotile ka loomaaia elanikuks meie teine rotiliik kodurott. Ekskursiooni juhib Eesti näriliste ekspert Uudo Timm, kes kõneleb kahest rotiliigist ja ka rotikuningast.\n„Tore, et taas laekus pea 400 luuletust Eesti koolilastelt nagu varasematelgi aastatel, ning rõõm oli tõdeda, et paljud olid kasutanud luuletuste kirjutamisel meie soovitatud teaduslikku materjali nii terioloogia seltsi lehelt kui looduskalendrist. Õpetajad on teinud tublit tööd ja täname neid väga!“ kommenteeris žürii liige, MTÜ Aasta Loom eestvedaja Helen Arusoo.\n„Roti aasta loomaks valimise üks eesmärkidest oli teadvustada, et Eestis elab kahte liiki rotte: rändrotte ja kodurotte. Luuletustes oli näha, et see eesmärk sai kenasti täidetud. Naljakaid asju oli ka: igal aastal kummitab luuletusi mingi valefakt. Meenutan, et ilvese aasta luuletustes ründas ilves inimesi puu otsast. Seekord tõi rott ilmale 800 poega aastas, mis pole muidugi võimalik. Aga enamik luuletusi oli siiski fantaasia ja bioloogiste faktide vahekorra täpselt ära tabanud,“ kiitis Arusoo.\nTeine žürii liige, Eesti Loodusmuuseumi zooloog Lennart Lennuk lisas: „Väga meeliülendav oli näha, et õpilased olid suutnud inimkesksest suhtumisest edasi mõtelda. Rott ei jätnud luuletajaid külmaks. Küll oli kirjutatud talle oode ja küll loodud ühe silmaga mereröövlisuguseid tegelaskujusid, roti kui liigi arenemise lugu arenes kohati isegi tänapäevast kuni antiikajani välja.“\nÄra märgitud töid oli kokku 37 ning nende hulgas on luuletajaid igast vanusegrupist.\nParimate luuletuste autorid on Anastassia Nikolas, Atso Pettai, Rafiel Sirel, Maris Treimuth, Marta Roosme, Mia Maria Ott, Yaroslav Nedugov, Rando, Marleen ja Veronika Sernjuk, Paula Liisa Jegorov, Roman Lozovenko, Mia Amanda Päevakene, Annaliisa Aren, Viiralt Salumaa, Karl Paju, Karl Rudolf, Mirta Sova, Dessa Haava, Karoli Hanschmidt, Meribel Pukk, Ken-Markus Põhjala, Annabel Narits, Eleanora Eek, Kaina Mertsina, Jörgen Kohal, Karolin Valk, Kärolin Lelov, Marta Lehtmäe, Kris Aerton Kotli, Gabriel Urm, Lenna Lovise Lehemets, Helen Tambets-Telk, Aleksander Marmor, Elise Zinovjev, Jonathan Darvish-Kojori ning Kati Rimm.\nAktiivsemate koolidena sooviks esile tuua neid, mille õpilastest vähemalt kaks jõudsid äramärgitud luuletajate hulka. Nendeks olid Türi põhikool, Ülenurme gümnaasium, Saverna põhikool, Narva Vanalinna riigikool, Ridala põhikool, Kergu LAK, Paistu kool, Melliste algkool-lasteaed.\nEriti sooviks aga tänada aktiivseid õpetajaid, kellest silmapaistvaimad olid Anneli Talviste Türi Põhikoolist, Krista Luik Ülenurme Gümnaasiumist, Ivi Luht Saverna põhikoolist ning Maria Tširkova Narva Vanalinna riigikoolist. Just nende õpetajate õpilased olid luulekonkursil eriti edukad ning tunda oli tõelist pühendumist.\nKõigile äramärgitud luuletajatele ja õpetajatele korraldatakse preemiaekskursioon uue aasta esimestel nädalatel.\nKorraldusmeeskond tänab kõiki lapsi ja entusiastlikke õpetajaid, kes luulekonkursil osalesid. Ootame teid osalema ka 2022. aasta luulekonkursil, mis on pühendatud karule.


Kuidas Mehhikos tööd saada? - ALinks\nVõib 23 2020 Antika Kumari töökohti, Mehhiko\nMehhiko on lähiaastatel kujunemisjärgus majandus. Mõned populaarsed Maailmapanga analüütikud on ennustanud Mehhiko majanduse tulevikku. Nad on andnud avalduse, et 2050. aastaks saab Mehhiko majanduse suuruselt viiendaks. Praegu on Mehhikos enamik töökohti Mehhiko pealinnast Mexico Cityst. Linn on väga tuntud kui enamiku riigi ettevõtete baas. Ettevõtete hulka kuulub enamik rahvusvahelistest ning teistest Mehhiko suurtest ja väikestest ettevõtetest. Mehhikos on veel mõned linnad, kus võib leida palju tööd.\nKui te pole oma erialale spetsialiseerunud, võib teil olla probleeme. Hispaania keel (nii rääkimine kui ka kirjutamine) peab teil olema tugevalt haaratav. Inglise keel on mõistetav ka enamikus Mehhiko osades.\nJuhtivatel sektoritel, mis panustavad kõige rohkem majandusse, on kõige rohkem töövõimalusi. On ka palju muid töökohti, mis võivad teile ka head palka teenida. Selliste töökohtade õpetamine nagu keele õpetamine on riigis väga suur.\nKui otsite tööd, võite alustada mitmesugustest veebipõhistest tööportaalidest. Pange oma võrk tugevaks, kuna see on alati hea valik.\nPeale töö leidmise võite valida ka oma ettevõtte loomise. Kuid võite kaaluda teatud juriidilisi asju. Peate pöörama tähelepanu mitmetele valitsuse kehtestatud eeskirjadele ja määrustele. Veenduge, et maksate kõik maksud õigeaegselt ja järgige muid eeskirju.\nMaksusüsteem võib teile keeruline tunduda. See on nii ettevõtete kui ka eraisikute jaoks erinev\nEhkki teie unistus on töötada Mehhikos, teenite elatist lõbusate jookide, valgete randade ja palmipuude lähedal.\nTöö otsimisel veenduge, et see oleks õiges kohas\nKui töötate Mehhikos õpetajana, võib see olla heaks hüppelauaks teie tööle Mehhikos.\nKui soovite, et teie professionaalne õpetajakarjäär oleks ideaalsem, peate õppima rohkem keelt. Peate õppima muid keeli kui inglise keelt, näiteks hispaania keelt, mis on Mehhikos kohustuslik.\nKui olete teie jaoks nii, on nõus karjääriotsingutesse võtma palju aega.\nPaljud Mehhiko ettevõtted eelistavad kasutada agentuure ja töövõtjaid uute töötajate leidmiseks, kelle eesmärk on Mehhikos töötada. Kui tuua lauale töökogemus ja mõelda kõrgepalgalisele ametikohale, võib kasutada agentuuri või olla tark otsus.\nTööturu kõrgemast otsast töö leidmiseks on palju ülemaailmseid töövahendusagentuure. Enamik, kui mitte kõik, küsivad märkimisväärseid tasusid, kuid kui teil on mingeid ootusi, tasub hind tõenäoliselt Mehhikos värske töö alustamiseks maksta.\nMehhiko ülemaailmsete värbamisagentuuride hulka kuuluvad:\nMehhikos tegutsevad veebipõhised värbamisagentuurid:\nOCC oli Mehhiko esimene töökoht ja on 16 aastat olnud turuliider riigi kõige külastatavama värbamiskomisjonina.\nVõrgustikud, ajalehed ja veebipõhised tööportaalid\nTöö otsimiseks on palju muid võimalusi. Nagu teised rahvusvahelised liikmed, https://www.jobboardfinder.com/search/best-job-site-in-mexico, https://www.millionmakers.com/jobs/jobs-in-mexico/ja muud kõrgema astme ametnikud. Nad aitavad teil palju, kui võtate nendega ühendust.\nTugeva võrgu omamine on alati plusspunkt. Kui teil on tugev võrk, kasutage seda 100% ulatuses. Peale selle võite vaadata ka ingliskeelseid töökuulutusi.\nVõite olla kasulik ka oma koduriigi kaubanduskojale. Neil võib olla oma tööhõiveagentuur.\nMehhikotöö ja tööhõive


Office'i lisandmoodulite ühilduvusprobleemid - Excel\nOffice'i lisandmoodulite ühilduvusprobleemid\nÜhilduvuskontroll on leidnud mõne Office'i lisandmooduliga seotud ühilduvusprobleemi.\nMärkus.: Office’i minirakenduste uueks nimeks on Office’i lisandmoodulid. Praegu on platvormi nime muutmine meie toodetes, dokumentatsioonis, näidetes kui ka muudes allikates pooleli. Nime „Office’i ja SharePointi minirakendused“ asemel võetakse kasutusele nimi „Office’i ja SharePointi lisandmoodulid“. Selle muudatuse oleme viinud sisse selleks, et paremini eristada Office’i rakendusi (minirakendusi) lisaplatvormist. Nende muudatuste toimumise ajal võivad rakenduses kuvatavad dialoogid ja teated selles artiklis kirjeldatutest erineda.\nTöövihik sisaldab tööpaani lisandmoodulit.\nMida see tähendab? Tööpaani lisandmooduleid saab salvestada ainult Office Open XML-i failivormingutes; faili salvestamisel mõnes muus vormingus need eemaldatakse. Töölehel asuvad andmed, mida lisandmoodul kasutab, jäävad alles. Lahtrid, mis sisaldavad tööpaanilt pärinevaid tulemeid, salvestatakse enne faili salvestamist varasemas failivormingus nii, et väärtus jääb lahtris kuvatuks.\nMida teha? Kaaluge võimalust tööpaani lisandmooduli funktsioonid taastada; näiteks võite kasutada lahtrivalemeid, objekte või välisandmete viiteid.\nTöövihik sisaldab sisulisandmooduleid.\nMida see tähendab? Sisulisandmooduleid saab salvestada ainult Office Open XML-i failivormingutes; faili salvestamisel mõnes muus vormingus teisendatakse need piltideks.\nMida teha? Kuna mõni sisulisandmoodul on diagramm, võite lisandmooduli sel juhul asendada sellise diagrammiga, mis on Exceli varasemates versioonides toetatud. Muud tüüpi sisulisandmoodulid võite asendada VBA-koodiga ühendatud objektidega, mis töötab ka Exceli varasemates failivormingutes.


Langeproon - Narva-Jõesuu pansionaat\nJuba 19. sajandi algul oli Narva-Jõesuu populaarseks suvituspaigaks Eesti, Peterburi ja Moskva eliidi jaoks. Meresuu Spa & Hotel asub looduskaunis kohas, Eesti ühes vanimas kuurortlinnas Narva-Jõesuus. Kõigest 200 kilomeetri kaugusel Tallinnast, 13 kilomeetrit Narvast ja 155 kilomeetrit St. Peterburgist. Külastajatele on spaahotell taasavatud juunist 2008 ning pidulikult avati sama aasta 1. augustil.\nEhitus läks maksma 200 miljonit eesti krooni. Meresuu Spa & Hotel’is on 109 pisidetailideni läbimõeldud keskkonnasäästlikku tuba. Kõigi vajadustega arvestav soe, kuid samas põhjamaiselt rahulik keskkond aitab lõõgastuda ning end oma nahas mugavalt tunda. Kogu hotelli- ja meelelahutuskompleks on ehitatud ning sisustatud nelja tärni tasemel. 2008.aastal kuulutati Meresuu Spa&Hotel parimaks turismiobjektiks. Hotelli omanikud on Egeria Kinnisvara OÜ juhatuse liikmed Aare Kööp ja Rene Kuulmann.\nPeatöövõtja tellimusel teostasime pansionaaditerrassidele erinevaid hüdroisolatsioonitöid.\nEramu terrass Veski 13, Tartus. Maakivivundamendiga punasest tellistest hoonele teostati terrassi katuslae hüdroisolatsioon, kasutades kahes kihis GRACE Bituthene 4000 külmalt paigaldatavat rullmembraani. Hüdroisolatsiooni kaitseks paigaldati kaitse- ja drenaazimatt INTERPLAST ISO-DRAIN 8 Geo. Sokliseinte hüdroisoleerimisel kasutati pinnatugevdajat epasit MV ja külmbituumenmastiksit…\nPaigaldasime hüdroisolatsiooni pansionaadi 9-le terrassile.\nPansionaadi rõdudele ja terrassidele teostati pööratud katuse põhimõttel pinnakihid. Teostati kalded ja paigaldati hüdroisolatsioon GRACE Bituthene 4000 rullmembraan, trapid, kasutades Bituthene süsteemi kuuluvaid mastikseid GRACE Bituthene LM ja Bituthene Mastic. Teostati rõdude soojustuse paigaldus XPS-soojustusplaatidega ja peale uute r/betoonplaatide valu plaatkatte alune mineraalne hüdroisolatsioon IZOLEX Cemizol 2EP ülespööretega.


MAIADE KALENDER: AJA JA KOSMILISTE SÜNDMUSTE TÄPNE KALIBREERIMINE - TARKUS JA TEADMISED - 2022\nMaiade kalender: aja ja kosmiliste sündmuste täpne kalibreerimine\nMeie planeedile tuleku galaktiliste maiade peamine eesmärk oli veenduda, et galaktiline harmooniline mudel, mis pole meie evolutsioonilise positsiooni jaoks galaktikas veel märgatav, tutvustatakse ja teavitatakse. Just nemad tõid meile galaktilise teabe maatriksi, ütleb Uuc Kan oma raamatus Kosmiline 2012.\nPüha Tzolkini kalender\nMaiade sünnipäeva teada saamiseks sisestage oma teave siia:\nMa annan teile teie teate (pitsati) ja tooni (numbri) ning vastavad selgitused Guyamala Maja keeles\nSuurepärased andmed ja hõlpsasti mõistetavad. Kui teil on Yucatan Maya's oma märk (nimed on erinevad, kuid glüüf on sama)\nMajade jaoks oli numbritel erinev tähendus, seda ei kasutatud mitte ainult loendamiseks, vaid ka harmooniliste omaduste loomiseks nagu muusikas. Nad mõistsid numbreid pigem radiaalselt kui lineaarselt, nagu on meie kombeks, luues galaktilise maatriksi, mida nad nimetasid Hunab-Ku ja millest Tzolkin tuleneb. Tzolkin on hologramm […], selgitas Uuc Kan oma raamatus „Kosmiline 2012“.\n“Tzolkini ehk püha maiade kalender on kood. Kui 26-tähelise tähestikuga mees suudab enda väljendamiseks luua terve keele, siis mida saaksite teada anda 260-kohalise Tzolkini võtmekeeleks? See on loomulikult veelgi suurem jõud kui tähestiku tundmine.\nIgal aastal reguleerib seda valitsev Nawal, mida tuntakse laadijana. See on energia, mis vastutab meie kaitsmise eest ja on samal ajal võti meie jõudude katalüüsimiseks.\nSelle teabe hankimise eesmärk on ühtlustada emakese looduse ja kosmosega; leida oma tee ja olla selle eesmärgiga kooskõlas.\nVanavanemate hoiatus selle aastatuhandete traditsiooni kasutamisel ei tohi seda otsida lihtsa uudishimu, meelelahutuse või asjata. Vastupidi, selle otsad peavad viima positiivse eesmärgini, mis juhib meie arengut füüsilisel, emotsionaalsel, vaimsel ja vaimsel tasandil.\nLudovica orav, saatuseraamat Kam WUJ lk.137\nÕppida koos oma õpilastega. Näiteks ajaloo-, sotsiaal-, filosoofia-, kunsti- ja keeletundides. Samuti saavad nad lapsi kopeerida ja värvida\nMaya templid on sümbolite arhetüübid, mis on analoogsed eluprotsessi, evolutsiooni ja transformatsiooni aspektidega. Väljendage erinevaid ülesandeid ja eesmärke.\nMinge sellele aadressile, et must-valged templid värvitaks:\nTata Cirilo Pérez Oxlaj, “Detsembris 2012 ei juhtu midagi”\nTata Felipe Kankan. Maiade teadmised, haridus ja lapsed tänapäeval.\nIntervjuu link järgmises bülletäänis.\nKõik ta raamatud\n2000. Nawalesi konto raamat. Cedimi fond.\nCholwuj Chona'oj, Maja dokumenteerimis- ja uurimiskeskuse sihtasutus. Iximulev, Guatemala\n2011. Kosmiline 2012. Cooperativa graafikapaber. Mehhikos\n-järgse parandamise-müüdi-maia-kohta /\n-lunas-el-tiempo-es-arte-1 ja catid = 71: maailm-rahu-liikumine-13-kuused & itemid = 45\nArtikkel avaldati "Pedagoogika 3000" elektroonilise bülletääni numbris 44,\n2. seeria, detsember 2011.\nPeate uuesti langema ja kaotama oma lõpmatusse


Briti leiboristide ridades käib valimiskampaania eel siseheitlus - Maailm - Postimees.ee\nTööpartei juht Jeremy Corbyn avalikustamas erakonna "lahingubussi" Liverpoolis.\nFOTO: Jacob King / PA Wire / PA Images / Scanpix\nBriti Tööparteid vaevab 12. detsembri parlamendivalimiste eel siseheitlus, mida erakonna juht Jeremy Corbyn üritab enne valimisi lahendada, kuid mis pidurdab tema katseid tõmmata järgi viimaste küsitluste andmeil oluliselt suurema toetusega konservatiividele.\nLeiboristid tahavad pääseda taas võimule esimest korda peaaegu kümne aasta jooksul.\nOpositsioonis olevate leiboristide liidri Corbyni toetus on hetkel madal, kuid 2017. aasta üldvalimised olid parteile vastu ootusi küllaltki edukad. Tollastele Theresa May juhitud tooridele jäädi lõpuks alla pea seitsme protsendiga.\nCorbyni asetäitja, Brexiti-vastane ning Tööpartei tsentristide liider Tom Watson teatas kolmapäeval, et astub tagasi Corbyni antisemitismi skandaalide tõttu. Watsoni kirjas Corbynile ütles ta, et otsus oli isiklik, mitte poliitiline.\n«See uudis on šokeeriv, kuid kinnitab seda, mida me juba teame: Jeremy Corbyn on võitnud leiboristide kodusõja,» kirjutas ajakirja New Statesman poliitikatoimetaja Stephen Bush. Tema hinnangul tüürib Corbyn leiboriste kaugele vasakule.\nLeiboristid on lõhestatud Euroopa Liidu toetajate ja nende vahel, kes on vastu bloki reeglitele ja tahavad piiranguid välistööjõule.\nCorbyni toetajate grupp Momentum üritas oktoobris kaotada leiboristide parteikongressil Watsoni ametikohta, kuid erakonnajuht sekkus ning Watson jäi ametisse.\n"Ei kõlba juhiks"\nSiseheitlus võttis neljapäeval koledama pöörde, kui endine leiboristide minister Ian Austin kirjutas oma kohalikus ajalehes, et Corbyn ei kõlba juhiks.\n"Leiboristide Partei on Corbyni juhtimisel mürgitatud rassismi, äärmusluse ja sallimatusega," ütles Austin väljaandele Express and Star.\nSeisukoht sai tuge Londoni juutide nädalalehelt The Jewish Chronicle, mis kirjutas, et enamik briti juute peavad Corbynit antisemiidiks. "Kõige viimases küsitluses eelmisel kuul oli see arv 87 protsenti," lisas leht.\n"Me usume, et enamik Briti inimesi ei salli rassismi. Ma palume ainult seda, et kui te hääletate, siis te ka arvestate sellega," seisis üleskutses.\nLeiboriste on süüdistatud antisemitismis alates Corbyni võimuletulekust 2015. aastal.\nOsa süüdistusi tuginevad Corbyni varasemale Palestiina-meelsusele ja keeldumisele tunnustada universaalset antisemitismi määratlust.\nMitmed mõjukad leiboristid on viimase aasta jooksul tagasi astunud põhjusel, et nende arvates pole partei suutnud antisemitismi vastu võidelda.\nSamal ajal on Briti peaminister ja tooride liider Boris Johnson juhtinud Konservatiivse Partei veelgi paremale. Johnson võttis Brexiti küsimuses hoiaku, mis võib viia ÜK väljaastumisele EL-ist ilma lahkumisleppeta, kirjutas uudisteagentuur AFP.\n"Mõlemad suurparteid kogevad suurt muutust, hoolimata üldvalimiste tulemusest, sealjuures mitmed mõõdukad konservatiivid... lahkuvad parlamendi alamkojast jäädavalt," kirjutas Briti väljaanne The Guardian.


Noores eas insuldi saanud 10-aastane Laura on läbi teinud hämmastava teekonna - Elu24\n21. detsember 2018, 19:00\nNoores eas insuldi saanud 10-aastane Laura on läbi teinud hämmastava teekonna\nVäike Laura sai väga noores eas insuldi.\nTäna kell 20.30 kutsub Kanal 2 traditsiooniline heategevussaade «Jõulusoojus» kõiki televaatajaid andma oma väike panus liikumispuuetega laste taastusraviks vajaliku kõnniroboti soetamiseks. Ulatame koos abikäe lastele, kes on sünnitrauma, raske haiguse või ajuinsuldi tagajärjel jäänud liikumispuudega.\nNende seas on Tartus elav 10-aastane Laura, kes välimuse poolest paistab nagu täiesti tavaline tüdruk. Aga kui teda hoolikalt vaadata, siis reedab tema vasak käsi, et tema tervisega kõik siiski nii korras pole.\nLaura ema Triin selgitab, et tüdrukul oli insult, aga arstid ei tea, kas see oli enne sündi või sünnituse ajal.\nSaatejuht Roald Johannson palub ühe hetkel tüdrukul näidata, mida ta vasaku käega teha saab. Selle peale on neiu hetkeks kohmetu, justkui häbeneks oma olukorda. Siis aga tuleb Laurale appi tema ema, kes julgustab tüdrukut oma võimeid näitama. Johannson pressib siis edasi ja küsib, kas neiu saab kätt kokku pigistada või tassi hoida. Neiu aga punastab ja ei vasta midagi.\nRoald siis selgitab, et Laura ei soovi end lihtsalt kaamerate ja võhivõõraste ees avalda.\nEma Triin ütles, et kui Laura oli veel beebi, siis tundus kõik korras olevat. Laps sõi ja nuttis nagu iga teine. Aga mida aeg edasi seda enam hakkas tunduma, et lapsel on miski probleem.\n«Ta hakkas kõndima aasta ja seitsme kuuselt,» tõi ema tüdruku aeglase arengu välja.\nLaurat hakati uurima aasta ja kahe kuuselt. Arstid ütlesid siis, et tüdruku ajukahjustus oli päris suur olnud ning ta ei pruugi kunagi kõndima hakata. «Ta vaimselt ka päris korras ei ole,» tõi ema välja arstide öeldud prognoosi.\nAga, nagu ka Triin kinnitas, ei ole ükski nendest asjadest täide läinud.\nKuigi kümne aastasena on Laura vasak käsi ja jalg nõrgemad kui teine pool, siis koolis läheb tal hästi. Tüdruk vajab küll ema abi, et riidesse saada, kuid liigub neiu ise. Triin tõi välja, et ta läheb igal hommikul lapsega koos kooli mitte sellepärast, et Laura ise hakkama ei saaks, vaid sellepärast, et tüdruk kardab üksi üle tee minna.\n«Meil ei ole siin ühtegi foori. Oleks mõni, siis see looks teatud kindlustunde, aga meil pole. Autod ei taha siin inimesi üle lasta,» ütles ema.\nLaura käib Tartu Herbert Masingu koolis, mis on kool erivajadustega lastele. Laura õppeedukus koolis on hea, käies esimeses ja teises klassis isegi direktori juures parimate õpilaste vastuvõtul.\nEnne tundide algust käib Laura füsioterapeudi juures, kelle juhendamisel teeb ta läbi mitmekülgse trenni. Füsioterapeut Ebe, kes on Lauraga tegelenud kolm aastat, sõnas, et esimesel aastal ei lubanud Laura oma kätt kellelgi puudutada ja peitis selle selja taha. Nüüd on Laura aga enesekindlam ja avatum ning teeb treeneriga koostööd.\nLaura arengus on suurt rolli mänginud ka kõnnirobot, mis on tema jalale hästi mõjunud, aga kuna see asub Haapsalus, siis tüdruk seda tihti kasutada ei saa. Nii füsioterapeut kui ema Triin arvavad, et kui selline kõnnirobot oleks Tartus, siis sellest oleks kasu nii Laurale kui ka teistele samade probleemide all kannatavatele inimestele, kes elavad Lõuna-Eestis.\nTriin tunnistas, et kuigi alguses oli nutmist ja meeleheidet Laura tervise pärast küll, siis nüüd on seda jäänud järjest vähemaks. Triinu ja Laurat aitavad suurepärased arstid TÜ Kliinikumis ja õpetajad koolis. Ühekoos liigutakse Laura helgema ja kergema tuleviku suunas.\n«Jõulusoojus» on Kanal 2s täna kell 20.30, kohe pärast mälumängu «Kuldvillak» hooaja viimast osa.\nAnnetusnumbrid jäävad avatuks 1. jaanuarini.


sümpoosion | Eesti Rooma Klubi\nCategory Archives: sümpoosion\nMärtsisümpoosion – Energia teekaart 2021-2031-2040\nPosted by Eesti Rooma Klubi in avaldus, klubi ettekanne, konverents, prognoos, sümpoosion, seminar\nEesti riik, EL Rohelepe, energeetika, prognoos, säästev areng, taastuvenergia, tulevik, valitsemine\nOn juba muutunud mantraks, et 2020 avas tegelikult uue sajandi inimkonna ajaloos. Kui varem on sajandivahetused toonud inimese elu muutvad nihked esile üsna selle vahetuse lähedal, siis ka seekord tekkis meil uinuv heaolu illusioon, usk, et seekord suur vahetus meid ei taba. Tabas. Oleme seda tundnud mitme kandi pealt juba. Muutused on aga alles alanud, nagu kinnitab Rooma Klubi juba 50 aastat, tuginedes arvutustele ja teaduse poolt kinnitatud järgnevusele (vt Kasvu piirid toodud prognoosid).\nVt ka Hooaeg 2022\nVt ka eelmised hooajad\n2020+ paljudest uudsustest üks on, et vana hea ütlemine “mõtle globaalselt, tegutse lokaalselt” ei kehti enam!\nSeda piiri lokaalne-globaalne lihtsalt ei ole enam. Kõik jõuab ühel või teisel moel, üha aheneva viitega meieni; meie teod ja tegematajätmised mõjutavad maailma. Ja nii ongi:\nkui tundub, et Sa ei suuda muuta maailma, milles elame, siis muuda ennast ja see muudab.\nKui tundub, et miski ei muutu, vaata peeglisse – mida oled Sina teinud, rõhutagem teinud, selleks, et pisikene muutus iga päeva nii Sinu, Su lähedaste ja seotult laiemalt, eludes tekiks?\nKas oled oma tegemised või tegematajätmised mõtestanud?\nKas oled arutanud, mida teevad teised, miks ja kuidas? Loe siit.\nGoodside eBookMis siis tegelikult juhtuma hakkab ja mida saad Sina teha?\nSamad küsimused, nagu üksikisiku ees, seisavad need nii ettevõtete, kogukondade, ühenduste ees. Rääkimata riigist kui meie kokkuleppelisest ülimast kooslusest.\n2020+ on pannud ka Eesti Rooma Klubi oma tegutsemisvorme üle vaatama, analüüsima seda, mis toimis “eelmises elus”, mida sealt kaasa võtta, mis on uus “aja nõue”. Vt Rooma Klubi tegutsemisraporteid siit. Me oleme ka ERKis teinud korrektuure nii oma rahvusvahelises kui kohalikuma plaaniga suhtluses, oleme tugevdanud olulisi sidemeid, üritame esile tuua koosmeele vaimu.\nVeelkordne meeldetuletus – ebamugavad olukorrad ei lähe enam mööda, me ei lähe enam tagasi “normaalsusesse”, muutus ongi “normaalsus” ja see muutus ei ole meeldiv. Tänane on algus… Muutused, ütlevad teadlased üle maailma, kerivad end lahti veel kiiremini, kui seni loodeti. Muutused on komplekssed ja nüüd juba pidurdamatud.\nPüüame koos eesti asjatundjate ja ekspertidega vaadata seda, millisena näeme oma ikka kasvava energianälja kustutamise võimalusi lähematel kümnenditel.\nRooma Klubi on selle küsimuse hoidnud oma erilises fookuses juba aastaid – vt CoR Energiakriisi tegutsemisplaani.\n14.10 Jaanus Purga, Rohetiigri majandustoimkonna juht – Rohetiigri Energia Teekaart.\n14.50 Andres Koppel, ökoloog – Teekaardi ökoloogilised aspektid\n15.00 Jaak Jaagus, TÜ professor, ERK – Teekaart ja kliimamuutused\n15.10 Alvar Soesoo, TTÜ professor, ERK – Võimalused kaevandada Eestis maavarasid ja toota materjale, mis on vajalikud taastuvenergeetika tehnoloogilistes seadmetes. Maasoojuse perspektiivid.\n15.20 Rene Tammist, arendusjuht, Utilitas – Puidu energeetilise kasutamise väljavaated Eestis.\n15.30 Kaupo Vipp, visionaar, ERK – Teekaart ja energeetika kaugem tulevik\nOled kutsutud kaasa mõtlema Eesti energeetikatulevikust!\nKust leian sümpoosioni salvestused??\nLiitu YouTube jälgijatega\nJälgi FB teateid\nERK liige Kaupo Vipp on kirjutanud mitu selgitavat õpikut, mis tänaseks mitu korda läbi müüdud. Sümpoosioni teema toeks erimüük: K. Vipp. Lokaalravitsus. 2017 kordustrükk\nRohetiiger on valdkondade-ülene koostööplatvorm, mille eesmärk on luua tasakaalus majandusmudel Eestile ja maailmale. Rohetiiger teeb koostööd neljal suunal: ettevõtjad, üksikisikud, avalik sektor, vabakond. Algatatakse ja aidatakse kaasa muudatuste tekkimisele ettevõtete sees ja ühiskonnas laiemalt.\nRohetiiger Teekaardist 2021-2031-2040\n2021. aastal ettevõtjate, spetsialistide ja teadlaste koostöös valminud Energia Teekaart 2021/31/40 näitab ära mõistliku teekonna energiamajanduse ümber korraldamiseks sellisel moel, et eestisisene energiavajadus oleks kaetud kohalikult toodetud taastuvate energiaallikate baasil. Seda täies ulatuses soojuse ja elektri osas ning osaliselt ka mootorikütuste osas.\nTulemusena saadakse lahendus, kus loodussõbralikult toodetakse vajalikus koguses energiat sellise hinnaga, millega tarbija soovib veel osta ja tootjal on mõistlik toota ning dotatsioone maksma ei pea.\nERK meedia eelmised postitused\nKolmas maailmasõda – käes või tulemas? – T. Alatalu\nEesti pikaajaline strateegia „Eesti 2035“. ERK seisukohti\nPikaajalised muutused eesti ilmastiku sesoonsuses\nArtiklite ja sündmuste arhiiv – kõik 20 aastat\nArchives Select Month\tMay 2022 (2) March 2022 (1) February 2022 (1) January 2022 (2) December 2021 (2) November 2021 (1) October 2021 (4) September 2021 (1) August 2021 (3) July 2021 (1) May 2021 (3) April 2021 (1) March 2021 (2) February 2021 (1) January 2021 (1) November 2020 (1) September 2020 (2) August 2020 (2) July 2020 (2) June 2020 (3) May 2020 (3) April 2020 (6) March 2020 (4) February 2020 (3) January 2020 (2) December 2019 (3) November 2019 (1) October 2019 (2) September 2019 (2) August 2019 (4) April 2019 (1) March 2019 (2) January 2019 (2) December 2018 (6) November 2018 (2) October 2018 (2) September 2018 (2) August 2018 (1) June 2018 (3) May 2018 (2) April 2018 (1) February 2018 (2) December 2017 (2) November 2017 (4) October 2017 (4) September 2017 (1) August 2017 (4) July 2017 (2) June 2017 (2) May 2017 (4) April 2017 (4) March 2017 (1) February 2017 (2) January 2017 (1) December 2016 (4) November 2016 (2) September 2016 (2) July 2016 (2) June 2016 (1) May 2016 (2) April 2016 (1) March 2016 (3) February 2016 (1) January 2016 (2) December 2015 (2) November 2015 (4) September 2015 (1) May 2015 (1) April 2015 (1) March 2015 (2) January 2015 (1) December 2014 (1) May 2014 (1) April 2014 (1) March 2014 (1) February 2014 (1) December 2013 (1) November 2013 (1) October 2013 (2) May 2013 (1) April 2013 (1) March 2013 (1) January 2013 (1) December 2012 (2) September 2012 (1) March 2012 (2) November 2011 (1) April 2011 (1) March 2011 (1) December 2010 (1) October 2010 (2) September 2010 (1) November 2009 (1) March 2009 (1) November 2005 (1) February 2005 (1) November 2003 (1) October 2003 (1) April 2001 (1)\nSee sektsioon avaneb vaid korduvlugejale st kui olete siin lehel olnud ≥3 korda,\ntäieneb müstiliselt ka lehe vaade\nby Eesti Rooma Klubi\t 09/05/2022\nby Eesti Rooma Klubi\t 05/05/2022\nby Eesti Rooma Klubi\t 07/02/2022


Martini - Confetissimo - naiste ajaveeb\nPõhiline » Toit ja vitamiinid » Alkohoolsed joogid\nMartini on Itaalias toodetud vermuti bränd. Joogi leiutamine kuulub Alessandro Martinile, kaasrahastaja on Luigi Rossi. Ühe versiooni kohaselt pani Hippocrates käe legendaarse vermuti loomisele, kui ta esmakordselt nõudis veinile looduslike tähtanise ja artemisia pungadele ainult meditsiinilistel eesmärkidel. Martini brändi omanik on Bermardi Bacardi-Martini organisatsioon.\nSõltuvalt suhkrusisaldusest, ürtide koostisest ja kangusest eristatakse järgmisi martini tüüpi: Rosso, Bianco, Rosato, Doro, Fiero, Extra Dry, Bitter, Rose, Spirito "," Asti "," Prosecco "," Brut ".\nVermut on valmistatud veinist, mille kangus ulatub 11–13%, samas kui lõplik etüülisisaldus on suurem. Kanguse suurenemine aitab tasakaalustada joogi maitset, tänu millele muutub see harmoonilisemaks ja paremaks. Tootja suurendab tahtlikult teravilja alkoholi mahuprotsenti, kuna martini koosseisu kuuluvad aromaatsed koostisosad lahustuvad hästi ja annavad lõhnabuketi eranditult kanges alkoholis.\nSuurim etüülisisaldus (25%) Martini & Rossilt saadud mõru ürditinktuuris, Extra Dry veidi vähem alkoholi (18%). Populaarsed martini sordid - "Rosso", "Rose", "Bianco", nende tugevus ulatub 16 kraadini. Kui silt sisaldab muid väärtusi (kõrgemad või madalamad kui kehtestatud normid) - teie ees on võlts (teise tootja vermut).\nClassic vermut on valmistatud valgetest veinidest, mille alkoholisisaldus on 11 - 13%, neutraalse maitse ja aroomiga.\nTänapäeval kasutatakse martini tootmiseks üha enam punaseid, roosasid viinamarjasorte. Veinipõhjale lisatakse taimsed toorained (ekstraktid või infusioonid), puhas alkohol, suhkur. Pärast koostisosade segamist töödeldakse jooki külmaga, filtreeritakse, "puhatakse" nädal aega, järk-järgult "ühtlustatakse" temperatuuri. Pidage meeles, et vananemine ei ole alati kvaliteedi tagatis. Maitsetasakaalu kadumise vältimiseks ei ole soovitatav juua üle kümne aasta vanust martini. Nii näiteks kaob kadakas, mis annab terava okaspuu noodi, pärast pudelis mitme aastakümne möödumist, mille tõttu jooki piikantsus on osaliselt kadunud.\nRosso (Rosso). See on esimene vermuti (toodetud alates 1863. aastast) piiritusetehas "Martini". Eripäraks on rikkalik aroom ja mõru maitse koos taimsete nootidega. Joogil on tume merevaikvärv, mis on vajalik karamelli lisamiseks alkoholile. Rosso kasutatakse nii kokteilides kui ka puhtal kujul. Gastronoomilised kombinatsioonid: apelsinimahl, jää, sidrun.\nBianco (Bianco). Vermutti värvus on kerge õled, aroom on vürtsikas vanilliga. Bianco maitse on kergem kui Rosso, seda peetakse ainult naissoost joogiks. Martini juua puhtas vormis või aretatud sooda, limonaadi, toonikuga.\nRosato (Rosato). Esimest korda müüdi seda tüüpi vermuti 1980i aastal. Rosato tootmisel samaaegselt valge, punase veiniga. Martini kindlus - 15%. Joogi värvus on roosa, lõhnakimp on püsiv, maitse on vürtsikas kaneeli, nelkidega. See maitseb vähem kui Rosso.\nD'Oro (Doro). Loodud spetsiaalselt inimestele, kes armastavad puuviljase valge veini. Kõige populaarsem Doro on Saksamaa, Taani, Šveitsi elanike seas. Seda tüüpi martini tootmist alustati 1998. aastal. Selle alkoholisisaldus ulatub 9% -ni. Joogil on selgelt väljendunud tsitruselõhn, milles mee, koriandri, muskaatpähkli ja vanilli varjundid on vaevu tajutavad.\nFiero. Välja antud 1998 aastal. Joogi eripära - rikkalik aroom, millel on valdavalt punaste apelsinide lõhn. Loodud spetsiaalselt Beneluxi riikide elanikkonnale. Fortress - 15 kraadi.\nEriti kuiv. Selle alkoholisisaldus on kõrge (18%) ja madal suhkrusisaldus (tavalise 2,8% asemel 16%). Extra Dry on erksa magushapu aroomiga, milles on tunda sidruni, vaarika ja iirise noote. Vermutil on õlgvärv, seda kasutatakse alkohoolsete kokteilide baasil. Puhas jook jahutatud.\nMõru. Martini sisaldab 30i sorte lilli, puuvilju, ürdi. Vermuti tegemise alus on puhas alkohol. Huvitav on see, et joogivee tootmisprotsessis ei kasutata. Fortress - 25 kraadi. Jämedate mahlade, toonikuga või joogiga lahjendatud mõru lahjendatakse jäädega.\nRoos (roos). See on roosa poolkuiv vahuvein, müügil alates 2009. aastast. Roosi tootmiseks kasutatakse Veneto ja Piemonte provintsis kasvatatud valgeid ja punaseid viinamarjasorte. Alkoholisisaldus on 16%. Joo koos ananassi, greibimahlaga või lahjendamata sidruni, oliivi, maasikatega.\nSpirito (Spirito). See on tugev meesjoog, taimne liköör. Spiritol on kibe magus maitse, müüdi 2013i aastal. Joo puhtal kujul.\nAsti (Asti). Champagne firmalt "Martini", mis on toodetud Itaalias mittetäieliku kääritamise tehnoloogial. Alkoholisisaldus on 7%. Vahuvein on purustatud jahutatud kuni 7 kraadi. See on harmooniliselt kombineeritud puuviljadega.\nProsecco (Prosecco). Seda toodetakse samast viinamarjasordist Venetto piirkonnas (Itaalia kirdeosas). See on kuiv vahuvein, millel on tunda rohelist õuna ja virsikut. Selle tugevus ulatub 11,5% -ni. Serveeritakse jahutatult.\nBrut (Brut). Jook on Martini & Rossi ettevõtte kuiv vahuvein. Brut on olnud tarbijate seas populaarne üle 80 aasta. Veini tootmiseks kasutatakse järgmisi viinamarjasorte: "Pinot" ja "Prosecco". Kindlus - 11,5%. Martini Brut on maheda puuviljamaitsega ja annab tunda rohelist õuna. Jook loodi šampanja alternatiivina.\nSoovitatav lugeda: Julep\nKuidas Martini lahjendada?\nJooki peamiseks eeliseks on asjaolu, et tal on lubatud juua mitte ainult puhtal kujul, vaid ka kokteilide (alkohoolsete, mittealkohoolsete) osana.\nMõtle, kuidas vermutit korralikult lahjendada, et mitte rikkuda tundlikku maitset.\nMartini ühilduvad joogid:\nMineraalvesi. Enne lisamist see jahutatakse. Vee ja martini optimaalne suhe on 1: 3. Mineraalvett võib viia igat tüüpi vermuti sisse, joogi aroom ja maitse aga vaevalt muutuvad. Vesi vähendab alkohoolse joogi kangust ja kõrvaldab liigse magususe.\nJin ja sprite. Esimesel juhul suurendab jook martini tugevust, rikastab seda köögivilja vürtsidega (orris, mandel, kadakamarjad, koriander). Teisel juhul täiendab see vermutti harmoonilist maitset lubjakeste ja sidruniga, vähendab alkoholisisaldust. Mõlemal juhul järgige jookide segamisel järgmisi proportsioone: gin (sprite) 1 osa ja martini 2 osa. Jahutuskokteili valmistamiseks on soovitatav lisada veel sidruni, käputäis jääd.\nMahl. Eelistage hapusid mahlasid (granaatõun, kirss, tsitruselised). Proportsioonid sõltuvad individuaalsetest eelistustest. Punaseid Martini sorte (Rosato, Rose, Rosso) soovitatakse kombineerida kirsi, granaatõunamahla ja õlgedega Bianco - sidruni, ananassi või apelsiniga. Alkoholi lahjendamise puuviljajoogiga klassikaline versioon on 1: 1. Samal ajal võite segada mahla, mis mitmekesistab martini maitset.\nSoovitatav on kasutada värskelt pressitud mahla, kui see ei ole võimalik, siis tehakse minimaalselt suhkrut sisaldavad värsked värsked mahlad. Enne puuvilja-alkohoolse kokteili valmistamist jahutage martini 12 kraadini. Ärge lisage vermutile jääkuubikuid, kuna need mõjutavad joogi maitset.\nViimasel ajal on moes lahjendada martini magusate mahlade ja nektaritega (virsik, mango). Tulemuseks on mee-suhkrune kokteil, mis kõigile inimestele ei meeldi.\nSoovitatav lugeda: Calvados\nKlassikalises versioonis lahjendatakse vermut happeliste mahladega.\nVodka. See legendaarne kombinatsioon on saavutanud ülemaailmse populaarsuse tänu 007i agent James Bondile, kes segas alkohoolseid jooke ühte tugevasse kokteili. Esimest korda ilmus “Vodkatini” XX sajandi 50i lõpus Ameerikas. Retsepti autor ei ole teada. Kokteili nõuetekohaseks ettevalmistamiseks segatakse martini viinaga vastavalt vastavalt 1: 4,5. Joogi jahutamiseks ja tugevuse minimeerimiseks lisatakse 7i jääkuubikuid. "Vodkatini" enne serveerimist kaunistatakse sidruni koorega ja oliiviga hambaklapis või rohelistes oliivides.\nMust tee Infusioon annab martinile iseloomuliku ahenemise, mille tulemusel ilmneb maitse täius. Vermuti ja külma kange tee suhe on 2: 1. Maitse parandamiseks lisatakse jooki 5 milliliitrit sidrunimahla. Kokteili serveeritakse jahutatult.\nMeeleolu. Vermuti maitse maksimaalseks nautimiseks kaitske end kurja mõtetest, mõtle positiivselt. Ilma positiivse suhtumiseta ei tooda see jook soovitud rõõmu, see on selle eripära. Martini on ideaalne noorteparteidele, romantilistele kuupäevadele, sõbralikele kohtumistele.\nVeiniklaasid. Vermut juua õhukese seinaga klaasist anumadelt, millel on koonus. Äärmuslikul juhul valatakse martini asemel klaaside asemel nelinurksed madalad klaasid. Mingil juhul ei ole lubatud juua joogi tugevatele alkohoolsetele jookidele mõeldud klaasidest ja tassidest, sest see on käik.\nTemperatuur Maitse ja maitsva maitse täielikuks avalikustamiseks serveeritakse martini jahutatud kuni 10 - 15 kraadi.\nTemp. Vermut juua aeglaselt, väikestes mõrkudes, lõhnates jooki. Martini on lubatud kasutada õlgede abil (see meetod „tugevate jookide degusteerimiseks” on tavaline naiste seas).\nPeamine tingimus - ärge kiirustage, nautige iga lonksu, pika järelmaitse.\nEelroog. Konkreetse roogi valik sõltub joogi mitmekesisusest ja kangusest. Madala alkoholisisalduse tõttu pole martini vajalik. Vermut sobib hästi värskete puuviljade (kirsid, maasikad, kiivid, ananass, sidrun), marjade, oliivide, sibulaga. Euroopas serveeritakse suupistetena maapähkleid või soolatud kreekerid. Toidusõbrad eelistavad tellida kõva, mahedat juustu.\nKõigepealt väärib märkimist, et martini on aperitiiv, mida serveeritakse enne sööki janu kustutamiseks ja söögiisu äratamiseks. Maitse pehmendamiseks ja karastusjookidega lahjendatud vermutite (sooda, mahla, limonaadi, mineraalvee, tee) vähendamiseks.\nVaatleme vermutil põhinevaid populaarseid alkohoolseid jooke, mida saab valmistada iseseisvalt kodus.\nSoovitatav lugeda: Liköör\nangostura - 2 milliliiter;\njää - 150 grammi;\nvermutpunane - 30 milliliitrid;\nviski (bourbon) - 60 milliliitrid.\nRetsept: segage kõik koostisosad loksutis, valage läbi sõela klaasi (jääjääkide eemaldamiseks), kaunistage kirsiga. Manhattani serveeritakse õlgedega.\ngin - 30 milliliitrid;\nMartini "Rosso" - 30 milliliitrit;\nkibe "Campari" - 15 milliliitrit.\nCooking tehnoloogia: täitke klaas jääga. Valage kõik koostisosad, segage lusikaga (aeglaselt), kaunistage oranž viil.\npoolmagus šampanja - 150 milliliitrid;\nmaasika siirup - 30 milliliitrid;\njää - 100 grammi;\nMartini "Rosso" - 100 milliliitrit.\nValmistamine: vaheldumisi vala vermut, vahuvein, siirup klaasi jääga. Jooge ei tohi kokku segada. Sisesta sidruni kiiluga.\nMartini on alkohoolne jook, mida iseloomustavad kimpude olemasolu kimpus ja magusus ja kibedus suulael. Vaigulised veini toonid lisavad naistepuna, kadakamarja, rosmariini, immortelle. Tsitrusviljad - sidrunirohi, sidrunipalm, katupiim. Muscat toon annab koriandri vilja, elderberry värvi.\nÜhe koostisega maitse ühendamiseks joogis lisatakse iirise puu, nelk ja kummeli infusioonid. Vanilje, kardamooni ja kalamuse ekstrakti kombinatsioon kinnitab maitse.\nMartini alkoholisisaldus varieerub 11,5% -lt 25% -ni, joogi tugevus on kunstlikult suurenenud, et luua tasakaalustatud maitse.\nTavaliselt serveeritakse klassikalist vermutti jahutatud klaasist V-kuju kõrgele varsele ja on kaunistatud sidruni või oliiviõli viiluga. Võimalus esitada jook külmutatud puuviljadega, jääkuubikud on võimalik.\nPopulaarsed vermutitüübid: "Extra Dry", "Rosato", "Rosso", "Bianko".\nKuidas saket korralikult juua\nSake on riisist valmistatud alkohoolne jook. Ja vastupidiselt laialt levinud väärarusaamale, pole see karm\nKuidas amarettot õigesti juua\nAmaretto sai venelastele tuttavaks 90ndatel. See oli magus ülemere jook, mis võitis südamed\nAlkohol (prantsuse "liköör" - vedel) on kogu maailmas juba ammu tunnustatud kui üks\nMunajalg on magus toitev jook, mis on valmistatud piimast (koorest) ja toorest kanamunadest. Kodumaa kokteil\nChartreuse on vürtsika, vürtsika, magusa maitse ja tugeva taimse järelmaitsega Prantsuse liköör.\nMis on kokteilid, tõenäoliselt teavad kõik. Legendi järgi ilmus esimene kokteil Ameerikas


Poolpolsterdatud rinnahoidja Poppy - Pesupood\nPoppy/B3 half padded bra\nImeline roosade lilledega poolpolsterdatud rinnahoidja pakub ideaalset toestust ning kujundab kauni dekoltee. Korvide alaosa on kaunist lillemustrilisest libedamast kangast, ülaosa roosast pitsist ning korvid on seest puuvillase sisuga, pakkudes maksimaalset mugavust. Rinnahoidja seljaosa on pitsist. Naiselikkust lisab roosa lipsuke. Õlapaelad ei ole eemaldatavad. Saadaval ka suured suurused!\nKirjuta tagasisidePoolpolsterdatud rinnahoidja Poppy\nAlates 19,95 € 23,95 €


Kütteperiood: ka kõige väiksem tahmapõleng võib küttesüsteemi maatasa teha | Termopilt\nKütteperiood: ka kõige väiksem tahmapõleng võib küttesüsteemi maatasa teha\nAlanud küttehooaja valguses on paslik meelde tuletada, kuidas soovimatut tahmapõlengut oma kodus vältida.\nPimedate ja jahedate sügisõhtute mõnusaks möödasaatmiseks süüdatakse paljudes kodudes tuli. Domus Kinnisvara projektijuhtimise osakonna juhi Kaili Tamme sõnul on kahjuks elav tuli peamiseks põhjuseks, miks paljud meist kevadet näha ei pruugi.\nPõlemise efektiivsust ja küttekolde toimimist mõjutab oluliselt küttepuude niiskus. Niiske puit eraldab aga oluliselt rohkem tahma- ja tõrvaineid ning võib põhjustada tahmapõlengu. Martin Lambingi, Päästeameti Päästetöö osakonna juhataja sõnul peab tahmapõlengut igal juhul vältima, vastasel juhul peab leppima punase kuke võiduga.\nLisaks peab arvestama asjaoluga, et tahmapõlengute korral tõuseb ka suitsulõõrides valitsev temperatuur ettenähtust oluliselt kõrgemaks. Liigse temperatuuri mõjul võib ka küttesüsteemi välispinna temperatuur tõusta liiga niivõrd kõrgeks, et põhjustab tuleohtu ka selle lähedal olevatele konstruktsioonidele või materjalidele. Väiksema tahmapõlengu tagajärjeks võib olla ka küttesüsteemi kahjustumine.\nTahma süttimisest lõõris tuleb viivitamatult häirekeskust teavitada. Kütmisel jälgida aga alljärgnevaid ohutusnõudeid:\nkamina ette ei tohi paigutada süttivaid materjale, nagu küttepuud või ajalehed või vaibad;\nlahtise luugiga kütmisel tuleb järgida lahtise kamina ohutuskaugusi;\nkui siiber liiga vara kinni panna, võib suits eluruumidesse levida. Majas või korteris peab olema suitsuandur ja soovitatavalt ka vingugaasi detektor, sest vingugaasi suitsuandur ei tuvasta;\nlase korstnapühkijal teha küttekollete puhastus vähemalt üks kord aastas, suvilas iga kolme aasta tagant;\nKüttesüsteemid ja värske õhu lahendused olgu lihtsad, aga kauakestvad Energiatõhususe nõuete rakendumine seoti ehitusloa taotlusega


31-08-2015, 17:59 PM\nMul on alati õigus. Kui ma ei tea, siis ma ei kirjuta.\n31-08-2015, 18:27 PM (Seda postitust muudeti viimati: 31-08-2015, 18:30 PM ja muutjaks oli linnuke.)\n(31-08-2015, 17:59 PM)Marko Kirjutas: Mul on alati õigus. Kui ma ei tea, siis ma ei kirjuta.\nNo jäta ikka paar prossa varuks.Täit sada ei tohiks Vanajumal kah endale lubada. :\nPS.See ei olnud kompliment,lihtsalt vihje õigele lähenemisele asjale.\nPaar prossa ongi varus ja eksimust tunnistan kiirelt, samas püüan alati sellest hoiduda\nAga aitab nüüd teise mehe teema risustamisest.\n31-08-2015, 21:16 PM\nLuku tegin ära, aitas küll. Võtsin silla lahti, poolteljed välja, difri välja ja laiali, traadiga lörinal seest kokku, suruõhuga puhtaks ja kõik kokku tagasi. Eelpool näidatud metallist labadega rattaid külge ei tahaks panna - need jäägu kartulimaale. Kutsuge mind vanamoodsaks, aga muruplats peab roheline olema.\nVahepukiga sai ülekanne liiga kiireks, st maksimaalselt on võimalik vedada 6-7 km/h ja siis kukub kogu krempel sabas üles-alla hüppama, sest rattad pole võimelised rootoreid kiiremini ringi ajama. Füüsika vastu ikka ei saa, aga tahaks vaatamata sellele kihutades muru pügada. Kui kellelgi vedeleb IZ-ilise ketile sobivat hammasratast hammaste arvuga ~30, oleksin huvitatud selle omandamisest.\nPõhimõtteliselt niiduk siiski toimib. Õige magus on ettevõtmise juures fakt, et kui oleks olnud tagasild kodus seina äärest ja kiilrihmad varnast võtta, siis oleks tegemist rahaliselt nullkuluga niidukiga, kui kulunud elektrit ja rellakakettaid mitte arvestada.\nMõru meki tekitab aga asjaolu, et tihedama rohu jaoks praegune seadistus ei kõlba. Süües kasvas isu.\nVäike videoklipp ka:\nMässan veel ülekannetega ja kui selgub, et selline lahendus vaatamata kõigele meelerahu ei paku, teen uue korpuse ja ülekande otse ATV tagasillalt nagu Muruhundilgi ja asi ants.\n31-08-2015, 21:38 PM\nNo nüüd ära asja enam pooleli jäta. Tee teine ülekanne mis oleks aeglasem ja pane mingid maastikukirjaga kummid alla. Igal juhul läheb paremaks. Ma arvan seda,et kui õige ülekande kätte saad,lahenevad osad mured iseenesest. Eks need järelveetavad asjad on natuke kahtlased... või ka eeslükatavad. Kõige kindlam on muidugi ülekanne kardaanilt. Aga kõik sõltub soovidest ja võimalustest. Tubli töö! Lase edasi.\n31-08-2015, 22:35 PM\ntee vast hakatuseks mingi kopsik otsa. miisud ja pitsud on ootamatult kiired, pisikestest kahejalgsetest rääkimata. pärast ei jõua ää kahjatseda, kui peaks miskit nihu minema.\n31-08-2015, 22:59 PM\npeenemat sorti lumekett ei teeks asja paremaks? või lõhub kah liialt?\n31-08-2015, 23:49 PM\nMis ülekanne sul tagasillas sees on ? 3.9, 4.1, 4.3 või 4.44 ?\nÄkki aitab kui vahetad ülekande 3.9 vastu.\nEksid - naispoolel pidi alati õigus olema!\n(31-08-2015, 21:38 PM)TALUPOEG TALUJA Kirjutas: ... kui õige ülekande kätte saad,lahenevad osad mured iseenesest. ...\nEks sellel ülekandel ole jah miski magus koht, mida peab üritama leida. Katsetan veel ja vaatan, aga kui oodatud tulemust ei saa, siis tuleb ümbersünd.\n(31-08-2015, 22:35 PM)diesel Kirjutas: tee vast hakatuseks mingi kopsik otsa. miisud ja pitsud on ootamatult kiired, pisikestest kahejalgsetest rääkimata. pärast ei jõua ää kahjatseda, kui peaks miskit nihu minema.\nMiisude populatsioon on majapidamises isereguleeruv - kõik on metsikud ja jooksevad väiksemagi krabina peale minema. Pitsusid ei ole enam ja väiksed kahejalgsed alles tulekul. Seega kõik on terve mõistuse piires ja turvaline. Isegi kaitseprillid on mul alaliselt ees.\n(31-08-2015, 22:59 PM)nootsii Kirjutas: peenemat sorti lumekett ei teeks asja paremaks? või lõhub kah liialt?\nPole hetkel normaalseid lumekette käepärast võtta.\n(31-08-2015, 23:49 PM)Qunts Kirjutas: Mis ülekanne sul tagasillas sees on ? 3.9, 4.1, 4.3 või 4.44 ?\nAbsoluutselt ei tea. Oleks võinud hambad üle lugeda, kui sild lahti oli, aga ei tulnud üldse selle peale.\n01-09-2015, 13:28 PM\nRäägid siin mingist muruhundist-äkk paned ka konkreetse vihje või lingi.\n01-09-2015, 13:38 PM\nVõibolla need karprauast rootorid tekitavad juba märgatava takistuse, ketas ehk pöörleks kergemalt?\nÜhe ratta asemel tuleb ikka mootor pista\n01-09-2015, 14:15 PM\n01-09-2015, 16:45 PM\n(01-09-2015, 13:38 PM)mlsluik Kirjutas: ... Ühe ratta asemel tuleb ikka mootor pista\nEhk tõesti. Kujutan ette, et mõni 2000+ aasta väiksem diisel neelab tühikäigul naeruväärselt vähe kütet, väänet ka varuga.\n01-09-2015, 20:33 PM\nKui ikka tahta sellisel sörgisammul 1,5m laiuselt korralikku tihedamat muru niita, siis läheb sinna ~10kw. Mingist tühikäigul töötamisest on siin asi kaugel. Järelveetavana on seda selsamal põhjusel pmst võimatu korralikult tööle saada.\n02-09-2015, 22:33 PM\nKas lattvikati tüüpi niidumasinat poleks efektiivsem kasutada kui vedu võta ratastelt? 50%-75% rootor niiduki puhul läheb õhutakistuse ületamiseks .\n02-09-2015, 23:07 PM\nNii on, tiivikud tuleb likvideerida, õhutakistus on liiga suur. Kettad asemele, ise kasutaks kasvõi randaali kettaid ja neile terad külge.\n02-09-2015, 23:46 PM\nJuba valmis tehtud terahoidjaid likvideerida pole vaja, piisab üles ja alla plekist ketta lisamisest. Kuna enam õhu imamist ei toimu pole vaja väliskülge sulgeda (konservikarbiks).\nTundub ülemõtlemise tulemus olevat, maadlen isegi sellega koguaeg, et ehk ei ole ikka piisavalt tugev\n03-09-2015, 14:13 PM (Seda postitust muudeti viimati: 03-09-2015, 14:22 PM ja muutjaks oli PlyVal64.)\nMa saaks geniaalsele guliibinile Ksf!Donn'ile eraldada kaks Mosse kilpidel piikideta piikrehvi, nagu näha meite käru all. Nagu KÕIK spetsiaalsed rallirehvid, on need eriliselt tugeva küljega ehk peaaegu et lohvi polegi tarvis. Meil üks on töss ja ka suur puukoorem peal ei vajuta seda lötsiks. Ütleks, et 250 kg peale per rehv ehk 500 kg kogukaal need veel ei kõssagi. Pidamine on maastikul erilsielt hea, mida Sul ju vaja on.\nKui Nõmme on kauge, siis võid midagi analoogset kodulähedalt otsida. Kusjuures kui piigid on alles, on muruõhutamise probleem ka kohe lahendatud\nAga idee on geniaalne!!! Siin võidakse küll soovitada mootorit ja jõuvõtult niitmist aga kui selline töötab korralikult, saab ka "naine sõiduautoga" oma suvila suure murulapi niidetud! Ja mis tähtsaim: see on OHUTU, sest seistes... seisab\nSoovitus karprauad lendteradega ketta vastu vahetada võib efektiivsust oluliselt suurendada. Pööritatav kaal tuleb minimaalseks saada!\nAhjah, kui tekib tahtmine... siis mul on kohe huvi olemas! Panen ennast järjelkorda Kasvõi tee niitmiseks, sest trakatsiga 700 meetrist teed edasi-tagasi nühkida on ka nüri.\n03-09-2015, 15:45 PM\n(03-09-2015, 14:13 PM)PlyVal64 Kirjutas: ...\nPidamine on maastikul erilsielt hea, mida Sul ju vaja on.\nSiis jah, kui kärn pinnasesse tungib Mida kamaraga kaetud heinamaal nii kerge priboori puhul kohe kindlasti ei juhtu...\n04-09-2015, 16:50 PM\nKõige ideaalsem rehvi muster on muruniiduki rehvi muster: kandiline, hõre ja terava äärega ning pehme seguga.\nkui mõnel tuttaval mustri lõikajat pole, siis aitab rellakas.