Aja lood – Eveliisi eluviis\nPosted by Eveliis on March 4, 2018 March 4, 2018\nAntsudest ei teadnud ma enne eelmise aasta “Eesti Laulu” suurt midagi. Olin siit-sealt muidugi kuulnud sellise ansambli olemasolust, ent midagi arvata ei osanud. Folk mulle iseenesest meeldib, aga ei saa nüüd öelda, et ma kõige suurem selle žanri austaja oleks. Seepärast olin ma eelmisel aastal seda ansamblit esmakordselt kuuldes äärmiselt positiivselt üllatunud ning olen “Vihmast” alates nende tegemistel silma peal hoidnud.\nSel aastal kui me Idaga “Eesti Laule” arvustasime ja üheks meie lemmikuks oli Etnopatsy, kirjutas mulle Aile, et meie arvustus oli nii meeleolukas, et saadab meile ka Antsude uue plaadi arvustada. Plaadi saime me kätte juba paar nädalat tagasi ja arvustus ei ole veninud mitte selle pärast, et ma poleks viitsinud kirjutada, vaid seepärast, et plaat on meil kujunenud üheks uueks lemmikuks autosõitudel ning me oleme nüüd kõik, kogu perega, välja valinud oma lemmikud.\nKõige pealt pean ma ütlema suured kiidusõnad kujundusele. Plaadi ümbris ja fotod on geniaalsed. Annabki edasi aja lood. Folk ja selfie´d käsikäes. Geniaalne. Aa, seda ma juba ütlesin.\nIda lemmiklaul sellel plaadil on kahtlemata “Rongilugu”. Arusaadav. Hoogne ja kaasahaarav lugu, mis justkui veereb mööda Eestimaad. Täna kui ma Tartust tagasi sõitsin, küll autoga, oli väljas imeilus talveilm – päike paistis ja lumi sillerdas, sõitsin mööda ühest lõputuna tunduvast põllust, lumevalgest väljast, valgesse kilesse pakitud heinapallid siin-seal, taustaks käis parasjagu sama “Rongilugu”. Selle laulusõnad said mulle hoopis sügavama tähenduse. Eestimaa ON armas.\nJa kui juba Eestimaast rääkida, siis minu enda üks lemmikuid on kindlasti “Kodumaa”. See on lihtsalt nii ilus! Ma ei tea, miks, aga mulle tulid silme ette Oskar Luts ja “Kevade”.\nMinu vaieldamatu lemmik sellelt plaadilt on “Ennustus”. Need sõnad ja see viis. Ma täna kuulasin seda laulu vähemalt kuus korda. Lihtsalt nii meeldis. Lihtsad, aga lähevad otse südamesse.\nPõllud mustad, mustad rästad ka.\nValged killud, peod sinised…\nSulle kingiks lahked sõnad –\nneed toon ära kõik, mis südamel.\nTähed taevas, mustad varjud maas.\nValge killud, sinised…\nÄra pelga – sa pole üksinda!\nIssand ja naislauljate hääled….Ma ei ole mingi muusikainimene, ma ei tea muusikast suurt midagi, aga päris karu mulle kõrva peale astunud ei ole, st ma ise ei oska üldse laulda, aga ma oskan aru saada kui keegi ilusasti laulab. Kuulake “Karjapoisi” lugu – saate aru, millest ma räägin.\nIda lemmikuteks oli (mitteüllatuslikult) veel “Vihm”, mis ehk ongi Antsude kõige tuntum lugu ja Mareki lemmikuteks said (mitteüllatuslikult) “Läksin metsa”, mida saab mõnusalt kaasa “joriseda” ja kisub tantsusammule.\nEtno ja folk on küll viimastel aastatel Eestis aina populaarsemaks muutumas ja ei ole enam vaid “Viljandi ja Tartu sallitallajate” muusikaeelistus, kuid mu meelest on see ikka veel tänamatult vähe tähelepanu saanud. Või noh meil on Curly Strings ja vapustav Trad.Attack, aga rohkem rohkem rohkem etnot ja folki. Rohkem! Kui regivärss ja “kuked-kanad-alleaaa” hoida balansis moodsa folgiga, mida sel plaadil rohkem kui üks lugu esindab, siis Antsud on kindlasti üks selliseid ansambeid, kes võiks ja peaks Eesti folgilippu kõrgel hoidma.\nLätte juurtes elu pungub.\nPungast maailm puhkeb õide.\nÕitest kuivavad siis rootsud.\nRoots see pudeneb maa-sse\nMaa see võtab kõdust jõudu!\nPrevious Post Ma olen täiesti šokeeritud!\nNext Post Kolm ühes: naistepäev, õhtusöök, sünnipäev//Adult mode off and childish mode on!\nMinu esimene kokkupuude Antsudega oli see postitus ja postituses lingitud video. Panin mängima ja oh sa vana rahvalauluke, kus läks kõhus tantsimiseks (7. kuud rase, mitte paelussid (üks muidugi ei välista teist, aga loodan siiski, et olen ussivaba))! Vist peab terve plaadi hankima. Reklaam sinult, reklaamiohver minult 🙂\nHangi hangi! See on superhea plaat! Ps: ja mine nuud kuula veel “Ennustust”, armud täielikult. Ps2: loodame, et siiski paelusse pole😂\nSeda, et lastele on folk ja “rahvalaulud” , lihtsad viisid vist küll alati sobinud, iseaasi, kuidas täiskasvanutega. aga mulle endale ka Antsud meeldivad, samuti märkasin neid koos Vihmaga. need ongi sellised mõnusad kodused ja soojad ja arusaadavad lood, kuidagi kohe tunned ära, et sinu maa ja sinu inimesed. Mul kahene nt aga jäi mõni üäev tagasi magama Naised köögis uue sünnipäevalaulu ajal. s\neega, tore, et rääkisid, ma nüüd tahan ka seda Antsude plaati:)\nAntsude plaat on väga hea kraam, täiesti käsi südamel soovitan. Meil täna on kodus terve päeva taustaks käinud ja autosõidu ajal viimasel ajal täiesti asendamatu, mõnus kaasa ümiseda või mõne laulu ajal unistada. Nagu “Ennustus” – tõeliselt ilus laul


14 PÄEVA NBA HOOAJA ALGUSENI: Milline oleks Dallas Mavericksi nimedele vastav tulemus? - Sport\nPeale Tim Duncani ja Kobe Bryanti loobumist on NBA-sse jäänud mängima veel vaid üks vana kooli mees, Dallas Mavericksi ridadesse kuuluv Dirk Nowitzki.\nViimased hooajad on Nowitzki mänginud naeratus huulil, sest Mavericksiga tiitli võitmine (alistades seejuures Miami Heati supertrio) on mehelt võtnud kõik pinged, mis tal karjääri jooksul kunagi võisid olla.\nDallas Mavericksi omaniku Mark Cubani ja Nowitzki vahel on vaikiv kokkulepe, et Dirki finantside eest kantakse hoolt ka peale tema karjääri lõppu. See on võimaldanud Mavericksil sõlmida Nowitzkiga leping oluliselt odavamalt mehe turuhinnast ja vaba palgalimiiti kasutada abiväe meeskonda meelitamiseks. Eelmisel suvel oli Mavsi suureks eesmärgiks sõlmida leping DeAndre Jordaniga ja ehkki pooled olid juba jõudnud kokkuleppele, taganes Jordan oma lubadusest ja jäi Clippersisse.\nDallase jaoks oli see suur hoop, sest Jordani tulekuga nädal aega arvestanud Mavericksi jaoks oli nädal hiljem vabaagentide turg juba kokku kuivanud. Lõpuks saadi endale siiski Zaza Pachulia, kes tegi ka täiesti rahuldava hooaja.\nVanus ning karjääri jooksul läbitud kilomeetritest tingitud vigastused on siiski Dallase suurim probleem. Play-off'id läksid jälle tervisehädade nahka, sest Chandler Parsons oli väljas, Deron Williams, Devin Harris ja J.J. Barea poolvigased.\nStaaride tühjad paagid\nSee peegeldabki Mavericksi olukorda viimastel hooaegadel üsna ilmekalt. Nimesid vaadates võimu nagu oleks, aga kõik mehed nimede taga on endised staarid, kelle paak on kütusest juba päris tühjaks saamas. Bensiiniaurude peal sõitmine viib teatud kaugusele, kuid mitte lõpuni. Sel suvel tuli meeskonda lõpuks ka natuke nooremat verd. Lisandusid Harrison Barnes, Quincy Acy, Seth Curry, Jonathan Gibson ja Andrew Bogut. Draftist saadi juurde A. J. Hammons. Lahkujateks olid Zaza Pachulia, Chandler Parsons, Raymond Felton, David Lee, Jeremy Evans ja kõigi naljasõprade lemmik JaVale McGee. Puhtalt paberi peal läks meeskond veidi nooremaks ja ehk natuke ka vähem vigastustealtimaks, ehkki meeskonda jäänud vanuritel on üks lisandunud aasta taaskord turjal.\nTagamängijad Deron Williams (8) ja Wesley Matthews.\tFoto: AP/SCANPIX\nDirk Nowitzki, Deron Williams, Wesley Matthews, Andrew Bogut, Devin Harris ja J.J. Barea on nimed, keda iga NBA meeskond sooviks oma hingekirjas näha... 5 aastat ja kaks vigastust tagasi. Parim, mida Mavericksi fännid võiksid soovida, on see, et mängijad püsiksid läbi hooaja tervena ja play-off'ideks ollakse valmis. Paraku jääb Dallasel kvaliteedist puudu ja Läänekonverentsis on keskmiselt kvaliteeti liiga palju, et Mavericks saaks põhihooajal lubada endale põhimeeste puhkamist. Play-off'idesse jõudmine ei ole kindel ja kõik kohad kuuendast kuni kümnendani reaalsed.\nPõhihooajal kulutatud energia puudumine võib aga analoogselt eelmistele hooaegadele taas kurjalt kätte maksta play-off'ides. Mark Cuban on oma austusest Nowitzki vastu võtnud eesmärgiks olla meeskonnaga konkurentsis vähemalt kuni Nowitzki karjääri lõpuni. See tähendab ehk veel kaks järgmist hooaega. Usun, et põhihooajal ollakse veel piisavalt head, et ca 45 võiduga play-off'i jõuda. Esimene ring jääb seal suure tõenäosusega siiski laeks.\nDallase ja Milwaukee hooajaeelse mängu lühike kokkuvõte (8. oktoober):


TERVIS TULGU | Viis põhjust, miks reisimine on sulle väga kasulik - Reisijuht\nTERVIS TULGU | Viis põhjust, miks reisimine on sulle väga kasulik\nPilt on illustreerivrawpixel.com / Unsplash\nReisimine pole mitte üksnes vahva ja põnev, vaid ka sinu tervisele kasulik! Loe, miks.\nPuhkus — see on muredest eemalolek, aktiivne liikumine, ilma et ise seda tähelegi paneks, sest kõik on ümberringi uus ja huvitav. Üks korralik puhkus võiks sisaldada ka üht mõnusat reisi, et värskendada nii vaimu kui keha.\nIsegi kui käid ärireisil, on tagasi tulles kuidagi parem tunne. Toome teieni viis põhjust, miks reisimine on tervisele hea ja aitab end pärast paremini tunda.\n1. Laed end emotsionaalselt ja suureneb empaatiavõime\nPuhkus, eriti vee lähedal, vee ääres, peal või all aitab emotsionaalselt end vormi viia ja vesi on ka hea loomungulisuse arendaja või taastaja. Seega võta endale puhkus, kus saab ka vee lähedal olla.\n2. Saad oma kadunud füüsilise vormi tagasi\nKuigi kontoritoolil istujad proovivad õhtul veel kiirelt natuke trenni teha, on aktiivne puhkus veel parem ja kiirem viis märkamatult oma vormi parandada. Reisil liigutakse palju, füüsiline koormus on tavaliselt suurem kui tööl ja iga päev kõnnitakse pikki vahemaid. Tüüpiline linnapuhkus tähendab näiteks üle 12 km kõndimist päevas, tihti veel oluliselt rohkem. Lisaks tasub võtta huvitavaid aktiivseid tegevusi — kajakisõitu, rattasõitu, mägimatka jne. Tavaliselt uutes ja põnevates kohtades aktiivselt puhates väsimust ei taju enne kui alles õhtul.\n3. Stress väheneb ja uued kogemused tõrjuvad muremõtted\nUURING | 2018. aastal reisitakse üha rohkem ja üha kaugemale! Kuhu sina tänavu põrutada plaanid? (8) 06.01.2018\nArstid soovitavad: võta puhkus ja reisi, kui stress vaevab. Uutes kohtades on hoopis uued emotsioonid, pidevalt korduvad muremõtted unustatakse. Uued inimesed, uued emotsioonid ja uued kogemused aitavad vaimse tasakaalu kiirelt korda saada.\n4. Maga ja puhka\nTervisele mõjub väga hästi ka korralik magamine ja väljapuhkamine, mille jaoks maksab reisil ka aega võtta. Täiskasvanu võiks vähemalt seitse tundi magada, seega ära kiirusta igal hommikul järgmisele bussile, et varavalges uude kohta sõitmist alustada.\n5. Pikk reis mõjub positiivselt mitme kuu jooksul\nKui puhkad vähemalt kord aastas pikemalt ja teed mõne nädalase reisi, on selle mõju ka pikem ja aitab end paremini tunda kui mitte mitmeid kuid, siis vähemalt nädalaid pärast puhkust.\nMis imelik masin see olla võib? Kaheksa maailma kõige veidramat sõiduvahendit, millega...


Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 14146 Vägeva-Pedja km 6,434 Onga silla rekonstrueerimisega kavandatavatele tegevustele | Maanteeamet\n„Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8, 81 ja 9, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 101 lõigete 2 ja 3, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8 alusel ning võttes arvesse, et asjaomastel asutustel puuduvad käesoleva osas vastuväited, on Maanteeamet 17.12.2020 korraldusega nr 1-3/20/234 jätnud algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 14146 Vägeva-Pedja km 6,434 Onga silla rekonstrueerimisega kavandatavatele tegevustele KeHJS § 61 lõike 1 kohases eelhinnangus toodud põhjendustel. Kui kavandatavate tegevuste elluviimisel järgitakse korraldusega esitatavaid tee ehitusloas loetletud ning üldiseid keskkonnanõudeid, siis sellega ei kaasne olulist mõju keskkonnale, kultuuripärandile ning inimese tervisele, heaolule ja varale.\nProjekti eesmärk on olemasoleva silla rekonstrueerimine, et tõsta riigitee liiklusohutuse taset, sõidumugavust ja parandada silla kandevõimet.\nNegatiivse mõju vältimiseks rakendada ehitustegevuses järgnevaid meetmeid:\nEhitustööde käigus ei tohi kahjustada projekti „Onga jõe uuendamise ja ökoloogilise parendamise projekt“ (töö nr 10863TP) alusel silla lähedusse rajatud kudepadjandeid.\nVeekeskkonnariskiga tegevus registreerida Keskkonnaametis.\nJuhul, kui vette paigaldatavaid konstruktsioone töödeldakse kemikaalidega (nt värvitakse), peab kasutama vee elustikule ohutuid aineid.\nEhitustegevuse ajal korraldada ehitusmasinate parkimine, tanki mine ja hooldus selleks ette nähtud kõvakattega pindadel. Ehitusetegevus korraldada selliselt, et oleks välistatud saasteainete sattumine pinna ja põhjavette, eriti tugevatel sajuperioodidel.\nEhitusaegsed ajutised kontorid, laod, asfalditehased, töökojad, kütuse ja bituumeni hoidmise alad ning tee ehitusmasinate parkimiskohad rajada jõest kaugemale kui 50 m. Juhul, kui eelmainitud alade ja objektide paiknemine jõe lähedal on vältimatu, tuleb tööde teostajal olla tähelepanelik ja kavandata töökorraldus selliselt, et oleks välistatud reostuse sattumist pinnasesse ja vette.\nVõimalike ehitusjäätmete ja heljumi vooluga edasikandumise vältimiseks tuleb ehitustööd teostada selliselt, et ehitusjäätmete jõkke sattumise võimalus oleks viidud miinimumini.\nEi ole lubatud mitte töökorras reostuseohtlikke masinate/seadmete kasutamine.\nVõimalike mürahäiringute vähendamiseks on soovitatav mürarikkaid ehitustöid teostada päevasel ajal. Kasutatav tehnika peab olema heas tehnilises seisukorras.\nVõimalusel näha tööprojektis ette ehitusaegsete jääkmaterjalide taaskasutus. Taaskasutuseks mittesobivad ehitusel tekkivad jäätmed tuleb käidelda vastavalt kehtivale korrale. Arvestada jäätmeseadusest ja keskkonnaministri 21.04.2004 . a määrusest nr 21 „Teatud liiki ja teatud koguses tavajäätmete, mille vastava käitlemise korral pole jäätmeloa omamine kohustuslik, taaskasutamise või tekkekohas kõrvaldamise nõuded“ tulenevate nõuetega.\nEhitusperioodil tuleb avariiolukordade risk välistada korrektsete töömeetoditega. Ehituse töövõtja peab olema valmis hädaolukordadeks ja nende puhul vast avalt tegutsema. Õnnetusjuhtumistest, mis võivad olla keskkonnale ohtlikud, peab töövõtja koheselt teavitama Tellijat, Päästeametit ja Keskkonnainspektsiooni.\nVõimalusel teostada tööd suvisel madalvee perioodil (juuli algusest kuni septembri keskpaigani) minimeerimaks mõjusid vee elustikule.\nEhitustöödega alustamisest teavitada Põllumajandusameti Ida regiooni Jõgeva esindust.\nTööde käigus tuleb tagada maaparandusehitiste ja rajatiste korrashoid ning toimimisvõime (maaparandusseadus, edaspidi MaaParS § 47 j a § 49 lg 1 p 1). Tööde käigus esilekerkivate küsimuste korral võtta ühendust Põllumajandusameti Ida regiooni Jõgeva esindusega.\nEhitustööde ajal ja pärast selle lõppu tuleb tagada riigi poolt korras hoitava ühiseesvoolu toimimine, tagatud peab olema vee takistusteta läbivool eesvoolu ristlõikes (MaaParS § 47 lg 1)\nMaaparandussüsteemi kahjustanud isik peab sellest viivitamata teavitama maaparandussüsteemi omanikku, Põllumajandusametit ja Keskkonnaametit ning kõrvaldama tekitatud kahjustuse (MaaParS § 44 lg 3).\nEhitusloa andmine (pdf, 613.42 KB)\nEhitusluba (pdf, 412.56 KB)\nArvamuste ja kooskõlastuste koondtabel (pdf, 573.84 KB)\nKMH eelhinnang (pdf, 490.04 KB)


Ale-Sepa Puhkekompleks, Rapla maakond\nAllikas: Toosikannu Puhkekeskus\nAle-Sepa Puhkemaja on Toosikannu Puhkekeskuse põhikompleksist 4 km kaugusel eraldi asuv auväärse ajalooga talumajast renoveeritud puhkemaja, kus on olemas kõik võimalused privaatselt läbi viia sündmusi kuni 50-le inimesele.\nAle-Sepa Puhkemajas on suur peosaal, puuküttel soome saun ning kümblustünn. Maja kõrval on mugav grillkatusealune koos gaasikütte võimalusega. Puhkemaja teisel korrusel on seminarisaal, kuhu mahub teatristiilis istudes nõu pidama 40 inimest.\nPuhkemaja kõrval on uus majutusmaja, kus on 20 kõigi mugavustega tuba koos 40 voodikohaga.\nSiin on hea pidada pulmi, suvepäevi, seminare.\nVoodikohti majas 40\nVoodikoht toas/inimese hind: alates 32 €\nAle-Sepa, Kõrbja küla, Kehtna vald, Rapla maakond\n(+372) 569 43589\nAle-Sepa, Kõrbja küla, Kehtna vald, Rapla maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil Ale-Sepa, Kõrbja küla, Kehtna vald, Rapla maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil Ale-Sepa, Kõrbja küla, Kehtna vald, Rapla maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil\nPuhkeküla, karavanid 15 €


Köitekunstnik Illu Erma näitus "KAASTEELISED" < Raamatukogu < Asutused < Sündmused < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nKöitekunstnik Illu Erma näitus "KAASTEELISED"\n28.08.17 @ 10.18\nViimati muudetud: Taimi Nurmiste, 19.10.2017 19:17\nAeg:04.09.17 - 18.10.17\nKoht: TTÜ raamatukogu 2. korruse lugemisala\n04.09–19.10.17 on TTÜ raamatukogu 2. korrusel köitekunstnik Illu Erma näitus "KAASTEELISED".\nÜhed teevad raamatuid, teised loevad. Köitekunstnik seisab piiril, ühe jalaga tegijate, teise jalaga lugejate alal. Raamatud lähtuvad autoritest, kelle sõnumeid tõlgendavad kujundajate meel ja käed. Köitekunstnikule võivad loominguliseks käivitajaks saada teose atmosfäär, stiil, ootamatud seosed, uute vaatenurkade esiletoomise soov ja palju muud.\nNäitusel eksponeeritud valik köidetest lubab jälgida kujundusliku fookuse liikumist tehniliste võttestike mitmekesisuses.\nPeale Eesti Riikliku Kunstiinstituudi nahakunsti eriala lõpetamist 1975. a asus Illu Erma tööle Tartu Kunstikooli, kus on õpetanud kompositsiooni, maalimist ja joonistamist. 1986. a kuni tänaseni töötab ta õppejõuna Eesti Kunstiakadeemias (aastatel 1998-2008 professor, osakonnajuhataja) ning 2009. a alates ka Nõmme Kultuurikeskuses kunstiringi juhendajana.\nErialase loomingulise tegevuse kõrval on Illu Erma viljelnud ka graafikat, samuti on ta illustreerinud raamatuid. Regulaarselt osalenud kodumaistel ja rahvusvahelistel köitekunstinäitustel, juhendanud töötubasid, teinud neli isikunäitust. Tema töid on eksponeeritud lisaks Eestile Soomes, Rootsis, Ungaris, Prantsusmaal, USA-s, Jaapanis, Venemaal, Leedus, Armeenias jm.\nIllu Erma on Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Nahakunstnike Liidu liige.\nNäituse kujundas Tiia Eikholm, tel 620 3562.\nSeminar “How to Get the Maximum from Research Data – Prerequisites and Outcomes”\nNäitus "Nahakunstnik Sirje Kriisa" TTÜ raamatukogus\nNäitus „TTÜ publikatsioone 2017. Raamatud“\nKrisostomuse sooduspakkumine kuni 10. mai\n18.04.18 - 10.05.18


Pärast viimase põlvkonna Astra luukpära esitlust septembris tõi Opel täna avalikkuse ette selle universaalkerega versiooni, täiesti uue Astra Sports Toureri. Uus mudel on saadaval elektrilise pistikhübriidajamiga, mis teeb sellest Saksa autotootja esimese elektrifitseeritud universaali.\nLisaks elektrilisele ajamile on uus Astra Sports Tourer saadaval ka bensiini- ja diiselmootoritega. Võimsus ulatub 81 kW (110 hobujõudu) kuni 96 kW (130 hobujõudu) bensiini- ja diiselvariantide puhul ning kuni 165 kW (225 hobujõudu) elektriliste pistikhübriidvariantide puhul. Bensiini- ja diiselmootorite puhul on standardvarustuses kuuekäiguline käigukast, võimsamate mootorite puhul on valikuline kaheksakäiguline automaatkäigukast (plug-in hübriididel).\n4 642 x 1 860 x 1 480 millimeetrine (pikkus x laius x kõrgus) ja umbes 600 mm laadimiskõrgusega uue Astra Sports Toureri üldpikkus on aga tänu eriti lühikesele esiosale 60 mm lühem kui eelmisel mudelil ja seda hoolimata märkimisväärselt pikemast, 2732 mm pikkusest (+70 mm) teljevahest, mis on isegi 57 mm pikem kui uue Astra luukpäral.\nUue Astra Sports Toureri pagasiruum pakub kuni 608 liitrit kasulikku hoiuruumi, kui tagaistmete seljatoed on püsti, ja kuni 1634 liitrit, kui need on kokku klapitud – piisavalt ruumi, et mahutada näiteks keskmise suurusega koera transpordikast. Lisaks sellele on 40:20:40 jagatud tagaistmete seljatoed (standardvarustus) alla keeratavad nii, et põrand tuleb täiesti tasane. Isegi koos põranda all oleva liitium-ioonakuga pakuvad pistikhübriidvariandid endiselt käepäraseid kaubaruumi mahte, mis on vastavalt üle 548 l ja 1574 l.\nSisepõlemismootoriga variantide pagasiruumi mahtu optimeerib lisavarustus “Intelli-Space”. Seda liigutatavat põrandaplaati saab hõlpsasti ühe käega reguleerida kõrgele ja madalale ning asetada 45-kraadise nurga alla.\nOpel Vizori uus brändi disainikeel avaldub hästi ninaosas, kus vertikaalsed ja horisontaalsed teljed – terav korts kapotil ja päevasõidutulede tiivakujuline graafika – ristuvad keskel oleva Opeli embleemiga. Üle kogu esiosa ulatuv Vizor integreerib sellised tehnoloogiad nagu adaptiivsed Intelli-Lux LED Pixel esilaternad ja esikaamera.\nKa interjöör astus sammu edasi. Täielikult digitaalne Pure Panel inim-masinaliides (HMI) pakub klientidele intuitiivsemat kasutuskogemust. Selle kasutamine toimub puuteekraani kaudu. Olulisi seadistusi, näiteks kliimaseadmeid, saab endiselt valida otse nuppude abil. Ühenduskaableid ei ole samuti vaja, sest uue põlvkonna multimeedia info- ja ühendussüsteemi saab ühendada juhtmevabalt Apple CarPlay ja Android Auto ühilduvate nutitelefonide kaudu.\nUus Astra Sports Toureri üks portfelli tipphetki on adaptiivse, pimestusvaba Intelli-Lux LED® Pixel light’i uusim versioon. See süsteem pärineb otse Opeli lipulaevadelt Insignia ja Grandland ning on oma168 LED-elemendiga kompakt- ja keskklassi liidriks.\nOpelile omane silmapaistev istmemugavus. Uue Astra Sports Toureri esiistmed, mis on ettevõttesiseselt välja töötatud, on sertifitseeritud Aktion Gesunder Rücken e.V. / Campaign for Healthier Backs (AGR) poolt. Ülimalt ergonoomilised istmed on väidetavalt parimad, mida kompaktses klassis pakutakse, võimaldades laia valikut reguleerimisvõimalusi alates elektrilisest kallutusest kuni elektripneumaatilise nimmetugeni. Nappa nahast istmed pakuvad juhile isegi ventilatsiooni ja massaaži ning soojendust nii taga kui ka ees.\nBensiinimootordiiselmootorOpelOpel Astra Sports TourerpistikhübriidUniversaal


Avaleht Jooga Õpetaja Lingid Arhiiv\nJOOGA ÕPETAJATE KURSUS OTEPÄÄL\n17. - 28. september ja 15. – 26. oktoober 2007\nJooga õpetajate kursus on vastavalt jooga õpetajate rahvusvahelisele programmile ja nõuetele 200 tundi pikk ning toimub kahes osas. Kursus haarab jooga klassikalisi harjutusi, asanaid ning õpetamise metoodikat, seda nii praktiliselt kui teoreetiliselt. Kavas on hingamisharjutused, meditatsioon, mantrad, lõdvestumine ja teised traditsioonilised jooga tehnikad, samuti inimese anatoomia, füsoloogia ja energeetilised süsteemid. Jooga filosoofia, eetika, elustiil ja ajalugu ning jooga eristiilid.\nKursus algab esmaspäeval, 17. sept., kell 14.00. Tööpäeviti alustame kell 8.00 ja lõpetame kell 19.00. Kavas on kaks jooga füüsiliste harjutuste tundi, hingamisharjutused, teoreetiline osa ning meditatsioonid, kaks taimetoidu söögikorda, tee pausid.\nKursuse osalejatel, palun, kaasa võtta võimlemise matt, mugav spordi rõivastus (eelistatud on naturaalsed materjalid). Arvestada tuleb nii soojema kui jahedama ilmaga. Jooga võimlemine toimub paljajalu või sokkides. Vajalik on meditatsiooni sall, mida saab kasutada mediteerimisel ja lõdvestumisel. Istumiseks padi.\nElame Saaremäe Külalistemajas, Saare 6, Otepääl. Elamise ja toitlustamise tasu ei sisaldu kursuse maksumuses, selle maksame eraldi - soodsalt.\nAvaldus, koolituse tasu ja osalemise tingimused siin (avalduse esitamise tähtaeg 3.september)\nLisa informatsioon telefoni teel.\nMilda Maria Trinskyte 56 609 669, 657 87 96\n© PeaAsi MTÜ


Huawei Honor Watch Magic, must/punane - Nutikellad - Photopoint\nPealeht » Sport & hobi»Spordikellad»Nutikellad»Huawei Honor Watch Magic, must/punane\n99 € Säästad 55% 219 €\nHonor Watch Magic on varustatud 1,2-tollise AMOLED puutetundliku ekraaniga, millel on 390 × 390 326 ppi lahutusvõime.\nInnovatiivne, kerge disain\nKell on hoolikalt valmistatud 316L roostevabast terasest, mis on üheaegselt kerge ja mugav. Honor Watch Magic õhuke profiil istub randmel segamatult.\nKella silikoonist randmerihm on naha vastas meeldiv ning hoiab kella alati paigal.\nÕige kell igaks olukorraks\nHonor Watch Magic on funktsionaalne, aga ka stiilne. Kanna seda tööl, trennis või restoranis – Honor Watch Magic sobib iga riietusega.\nTänu kella kahele kiibile on akukasutus ja jõudlus ideaalses tasakaalus, tagades, et kella aku kestab laadimiseta 7 päeva järjest.\nTäpne spordikell & aktiivsusmonitor\nHonor Watch Magic on varustatud rohkete režiimidega väli- ja sisetreeninguteks – tavapärastele jooksu ja rattasõitudele, saab Honor Watch Magic nutikellaga ka mägesid vallutada ja ujuda. Treeningu kestel hoiab kella integreeritud pulsiandur silma peal Sinu südametööl ning tänu GPS, GLONASS ja Galileo toele saavad kõik välitreeningud täpselt kaardile joonistatud. Lisaks teeb Honor Watch Magic treeningutest põhjaliku analüüsi ning annab personaliseeritud nõuandeid.\nTreeningtundide vahepeal hoiab kell silma peal igapäevasel aktiivsusel ja ka uneajal.\nHonor Watch Matic nutikellaga ei jää Sa ilma ühesti teavitusest – telefonikõnede, sõnumite ja sotsiaalmeediateavituste märguanded saabuvad kõik kella ekraanile.


Mis on seagripp ja kuidas end kaitsta?\nUuenduses sai palju tähelepanu 2009. aasta pandeemia uue gripi A1 H1N1 vastu. Kas see on endiselt oht? On mõistlik teada, mis see on, mida saate oodata ja kuidas ennast kaitsta. Õigustatud patsiendid saavad kasutada neid teadmisi, et vähendada oma hirmu seagripi vastu .\nMis on H1N1 gripiviirus?\nSeagripp on viiruse tüvi, mis jagab geene gripiviirustega, mis mõjutavad sigu.\n2009. Aastal huvipakkuv seagripp on uudne H1N1 tüvi, mis pärines sigadelt inimestele. See põhjustab haigusi inimestel ja alates 2009. aasta juunist kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) välja pandeemia . 2009. aasta oktoobris teatas president Barack Obama H1N1 seagripi rahvusliku hädaolukorra kohta Ameerika Ühendriikides.\nMida tähendab H1N1 gripp A?\nSigade gripi ametlik teaduslik nimetus, selle seroloogiline klassifikatsioon, on Novel H1N1 gripp A. "Uus" tähendab lihtsalt seda, et see on uus tüvi. H tähistab hemaglutiniini ja N tähendab neuraminidaasi ja "1" viitab nende antikehade tüübile. Gripp A on Orthomyxoviridae perekonna viirus ja viitab tõsiasjale, et viirus esmakordselt tuvastatakse loom, tavaliselt siga või lind. Kokkuvõttes kirjeldavad nad 2009-2010 seagripi viirust.\nMiks H1N1 erineb teistest viirustest?\nOn tuhandeid erinevaid viirusi, mis võivad grippi põhjustada.\nUued tüved arenevad tihti ja igaüks erineb sellest enne. Hooajaline gripp koosneb tegelikult mitmest erinevast gripi tüvest. Seagripp on uus, erineva viiruse tüvi.\nMis on seagripp, mida ma kuulan?\nWHO on välja töötanud plaani reageerida tervisega seotud hädaolukordadele, nagu näiteks seagripp, millel võib olla pandeemiline seisund.\nIgas etapis esineb erinevat vastuse tase. Näiteks neljandas etapis tähendab, et haigust ei saa enam mingis konkreetses riigis asetada, mistõttu peavad valitsused astuma samme haiguse kogukonna levikuga tegelemiseks. 2009. Aasta kevade lõpul oli WHO märgistatud H1N1 seagripp, mis tähendas, et see saavutas 5. Etapi.\nMis täpselt on pandeemia?\nWHO määratleb pandeemia eespool nimetatud etappide kaupa. Nad kirjeldavad haiguse esinemissagedust kogu populatsioonides ja riikides. Pandeemia ja epideemia vahel on erinevus .\nMiks president Obama kuulutas Ameerika Ühendriikides välja hädaolukorra?\nErakorraline deklaratsioon 2009. aasta oktoobris oli reaktsioon asjaolule, et H1N1 seagripi tõttu suri enam kui 1000 ameeriklast (sealhulgas peaaegu 100 last).\nDeklaratsioon puudutab vähem gripi tegelikku levikut ja rohkem pakkujate, sealhulgas arstide, haiglate, kohalike tervishoiuasutuste ja teiste kiire ja tõhusa reageerimise takistuste kõrvaldamist. Ametlikus eriolukorras saavad need rühmad rohkem kontrollida, kuidas nad tegelevad oma reaktsioonidega ja valitsuse bürokraatiaga.\nMa hoian kuulmist "Sigade Flu" ja "Linnugripp" sama lauses. Mis see kõik on?\nLinnugripp on linnugripi teine nimi.\nSeda sidumist kuuleb kui "siga, lind, inimene" ja viitab tõsiasjale, et H1N1 pandeemiline gripi tüvi näib olevat kõigi kolme kombinatsioon.\nKuidas on sigade ülekanne?\nSeagripp levib just nii, nagu iga viirushaigus levib inimese-inimese kontakti kaudu. Üks inimene puudutab midagi, kellel on viirus, kellel on viirus juba puutunud õhku, mis on pärit aevastamisest või köhest, kellel on seagripi levinud teisele inimesele.\nMis on seagupõletiku sümptomid?\nSigade gripi sümptomid on samad kui tüüpilised gripi sümptomid. Palavik, köha, kurguvalu, kehavalu, peavalu, külmavärinad ja väsimus on enim levinud sümptomid.\nMõnedel patsientidel on ka kõhulahtisus ja oksendamine.\nKas inimesed surevad sigade katku?\nInimesed võivad surra, kuid enamik seda ei tee.\nKas seal on vaktsineeritud sigade katk nagu hooajaline gripivaktsiin?\nVaktsiin töötati välja sarnaselt hooajalise gripi tekkega. Esimesed inokuleeriti spetsiifiliste inimeste rühmad vastavalt CDC soovitatud plaanidele.\nKas ma olen ohutu, kui ma kunagi ei puutu sigadega kokku?\nEi. See on müüt . Viiruse edasikandumine ei nõua sigadega kokkupuudet. See võib liikuda ühelt inimeselt teisele. CDC andmetel on mõned tõendid selle kohta, et inimesed, kes puutuvad regulaarselt kokku sigadega, võivad olla seagupiimast immuunsed.\nMida peaksin tegema, kui ma arvan, et mul on flu?\nKui leiate endale gripilaadsed sümptomid, pöörduge kohe oma arsti kabinetis ja peate kodust töölt või koolist . See võib olla seagripp või see võib olla hooajaline gripp või mis tahes ülemiste hingamisteede probleem. Las oma arst seda teie jaoks välja.\nÄrge lihtsalt näita oma arsti kabinetis. Esmalt helistage kohtumiseks. Kui teistel on sümptomeid, siis ei taha nad ooteruumiga koos olla ja arst oskab kindlasti teada, et haigus ei saa ooteruumis edasi liikuda.\nMõned retseptiravimid on olemas, mida teie arst võib soovitada, et see haigus oleks lihtsam taluda ja aitab teil vältida tüsistusi. Need ravimid tuleb alustada 48 tunni jooksul pärast sümptomite ilmnemist, et olla efektiivsed.\nKui köha või aevastage kudede või varruka, mitte oma käed, siis kindlustage, et suletaksite suu ja nina. Te ei soovi seda teistele edastada.\nKui kaua ma olen nakkav?\nHaiguse pikkus sõltub teie gripiviiruse raskusastmest. Üks päev enne sümptomite tekkimist on teil nakkav 5 kuni 7 päeva hiljem. Lapsed võivad olla nakatuda isegi pikemaks ajaks. CDC soovitab teil jääda koju kuni 24 tundi pärast palaviku kadumist.\nKes on kõige rohkem ohustatud sigade leviku tõkestamiseks?\nNagu kõik nakkushaigused, on lapsed või kellel on ohustatud immuunsüsteemiga keegi haavatav. Vanemad ameeriklased, kellel on enne 1960. aastat sündinud, tunduvad olevat mõnevõrra puutumatus, ehkki nad puutuvad kokku sarnase patogeeniga, kui nad olid lapsed.\nKuid mis on seagupihust ebatavaline ja et terved inimesed võivad olla sarnase riskitasemega. Tervishoiutöötajad väidavad, et tugevam immuunsüsteem võib põhjustada kehal areneda tugevat antikeha, mis seda viirust ründab, ja need antikehad põletavad kopsu rakke, muutes tervete inimeste haigestumised veelgi haavamaks.\nSigade grippi surnud inimesed olid enamasti vanemad kui 3-aastased ja nooremad kui 60-aastased.\nKas mõned inimesed on immuunsed?\nÜks uuring igas vanuses inimestel võetud vere joonistest näitas, et 1/3 neist, kes olid 60-aastased ja vanemad, olid varem esinenud immuunsusega. Teadlased väidavad, et need inimesed sattusid lastega samasuguse viirusega ja nad loonud selle viirusega võitlemiseks vajalikud antikehad, mis võivad neid kaitsta.\nKui see on tõsi, tuleb patsienti katsetada, et näha, kas ta on immuunne. Kui nii, siis CDC usub, et neil on kaks vaktsineerimist vaja ainult ühte lööki.\nKas lemmikloomad saavad seagripi?\n2009. aasta novembri alguses tehti esimene aruanne kassile, kes olid positiivselt testitud H1N1 seagripi suhtes. Varasemad aruanded on tehtud lemmikloomafreesilt, mis oli ja kellel tuvastati H1N1 seagripp.\nSiiani ei ole koerte kohta teatatud seagrippi. Kui teil on lemmiklooma siga, siis peate oma veterinaararstiga ühendust võtma.\nKuidas kaitsta ennast ja mu perekonda gripilaadist?\nJärgige mõnda tervet mõistuspärast kaitset, mis on rõhutatud mis tahes gripilavi, sh hooajalise gripi puhul:\nHoidke oma käed pestud ja desinfitseerige. Kui puudutate midagi, mis võib infektsiooni edasi kanda, siis vältige silmade, nina või suu puudutamist. Kui te ei saa sageli oma käsi pesta, kasutage kätepuhastusvahendeid, et mikroobid jääksid lahti.\nVältige teiste läheduses viibimist, kes võivad olla haiged, et vältida aeroobsete hingamisteede ahistamist või köhimist või puudutage midagi, millele nad on puudutanud.\nKui te teistele tervitate, ei tohi raputada nende käsi ega kallistada või suudelda neid sel ajal. Need on üldiselt viisakad. Võib isegi seletada, et teete neile teene! Nad austavad sind selle eest.\nKui teil on reisiplaane, tehke mõningaid hoolsuskohustusi ja kaaluge plaanide muutmist, kui viibite piirkonnas, kus on tuvastatud seagripi juhtumid, isegi võimalikud seagripi juhtumid. CDC väljastab reisinõuandeid.\nEdasi planeerima. Kavandage võimalust, et teie või teie lapsed (st teie, ka) võiksid saada seagrippi, sealhulgas asjaolu, et peate end töö või kooli koju jääma. Kui tundub, et tööl või koolil inimestel on ülemiste hingamisteede haigused, isegi kui nad ei ole seda seagripi tuvastanud, võiksite kaaluda ka kodus viibimist.\nSügavpuu vaktsiin sai kättesaadavaks 2009. aasta sügisel .\nKas ma saan seagripi süüa sealiha?\nEi. Seagripi viirus ei sisaldu sealiha. See on veel üks müüt.\nMiks ma näen inimesi, kes kannavad maske nina ja suu kaudu?\nPiirkondades, kus ükskõik milline viirus satub ohjeldamatuks, loodavad nad end kaitsta hingamise eest igast viiruse tilgast, mis võib õhku jälitada, kellel aevastas või köhitis. Tervishoiutöötajad pole kindlad, kas need maskid on kasulikud või mitte, kuid kindlasti ei saa neid haiget teha.\nKas ma peaksin hirmutama sigade katku?\nHirmu ei kutsutud. Tervislik austus on.\n> "2009 H1N1 gripp (" Swine Flu ") ja teie". Cdc.gov .\n> "Molekulaarse ekspressiooni rakubioloogia: gripiviirus (gripiviirus)". Micro.magnet.fsu.edu .\n> Maailma Terviseorganisatsioon\nAntigeenne tõus ja nihkumine viirusega\nKuidas gripp mõjutab rasedaid naisi\n6 viirust gripi saamiseks\nFlu ja keha valud\nKas ketogeenne dieet aitab teie IBS-i jaoks?\nMis on optikaküpsus ja kuidas see mõjutab visiooni?\nKuidas Tremor ravimid võivad halvendada teie väsimus\nKas levotüroksiini kasutamine koos kehakaalu langusega?


FANTOOMKINNISTU: Kas katse "kinkida" Viimsi supelrand kohalikule ärimehele oli vaid näpuviga? – Pealinn.ee\nFANTOOMKINNISTU: Kas katse "kinkida" Viimsi supelrand kohalikule ärimehele oli vaid näpuviga? (0)\n“Nii Meriväljal kui ka Viimsis protestivad kohalikud kogukonnad sadamaehituse vastu. Ent kui Meriväljal on kohalikud pärast aastaid pingutamist võitu saavutamas, sest detailplaneeringu algatus tahetakse Tallinna linnavalitsuses lõpetada, siis Viimsi sasipundar on alles harutamisel. Kogukondade argumendid on paljuski sarnased. Ehitusega rikutakse loodust ja ilusad kohad, kus rahvas harjunud jalutama või suplema, võetakse käest ära.\n“Sarnaseid lugusid, kus kogukonnast üle sõidetakse ja ehitus alles tagantjärele seadustatakse, on niivõrd palju, et kohalikel on karikas viimseni täis,” ohkab viimsilanna Maria Mathiesen. Tema on üks aktivistidest, kes Viimsis ranna kaitseks allkirju kogus. “Sadamaid on Viimsis niigi piisavalt,” väidab ta. “Kõige halvem, et asju aetakse tagurpidi. Kõigepealt ehitatakse valmis ja alles tagantjärele seadustatakse ära. Sääraseid olukordi on ju teisigi. Näiteks elamurajoonide arendused, kus kohalikud tunnevad, et neile astutakse lihtsalt pähe.”\nKogu tants käib Viimsi vallavalitsuse korralduse nr 690 ümber, mis kannab pikka nime “Rohuneeme küla, kinnistu Sääre tee 22, katastriüksuse Sääre rand ja mereala detailplaneeringu algatamine ja lähteseisukohtade kinnitamine”. Kui Kahro on kinnistu Sääre tee 22 üks omanikest, siis kurja juur peitub ennekõike maatükis nr 2 ehk katastriüksuses Sääre rand. Selles samas kohalike poolt armastatud supelrannas.\n“See on rohkem kui lihtsalt külaelanike ujumiskoht,” tõdeb omakorda vallavolinik Madis Saretok. “Üldplaneeringusse on see märgitud kui avalik rand. Järgmisel hetkel on see juba muutumas erasadamaks. Sellisel kujul on see ikka sigadus küll!”\n“Fantoomkatastri-üksuse” sünd ja surm\n“Need juhtusid hoolimata, et tehti tihedat koostööd kohaliku omavalitsusega, kuid vea ilmnemisel see kohe parandatakse,” märkis Rennu.\nKui skandaal algas ja viimsilased ranna kaitseks allkirju hakkasid koguma, leiti seega ka maa-ametis, et tehtud on viga. “Fantoomkatastriüksuse” eksistents lõpetati maa-ametis ära. Kohalikke huvisid au sees pidavad eraomanikud “said tagasi” supelranna osa enda kinnistust. Ja kohalik rahvas omakorda kindluse, et nende armastatud rannast ei saa osa Kahro sadama teenindusmaast.\nNüüd võib aga vaid oletada, mis juhtunuks, kui kohalike “mässu” poleks puhkenud. Huvitav, kui kaugele detailplaneeringu menetlemisega oleks jõutud enne, kui nn näpuviga oleks märgatud?\n“Detailplaneeringu algatamise ajal lähtus vallavalitsus sel hetkel teadaolevatest ja registritesse kantud andmetest,” ütleb vallavalitsuse kõneisik Martin Jaško. “Pärast detailplaneeringu algatamist on maa-amet tunnistanud, et reformimata riigimaa katastriüksus moodustati ameti poolt ekslikult ja tegelikult ulatuvad nii Sääre tee 22 kui naaberkinnistute kruntide piirid veepiirini.”\n8. detsembril arutati Sääre tee 22 detailplaneeringu tühistamist Viimsi vallavolikogu keskkonna- ja heakorrakomisjoni istungil. Selle tõstatas komisjoni aseesimees Ivo Rull. Komisjoni liige Valdur Kahro oli arutelu käigus avaldanud muuhulgas ka sellist arvamust: “Tänaseks on maa-amet kinnitanud, et tegelikult ütleme see fantoomkinnistu (supelranna osa – toim) minu kinnistu ja muulide vahel on olematuks tehtud ehk tühistatud. Järelikult on need muulid uuesti minu kinnistu küljes. Võib-olla ma ei peagi isegi detaili tegema. Ma võtan lihtsalt sadama registrisse ära ja kogu lugu!”\n“Kõrvalt vaadates paistab see kõik väga näotu,” ütleb ta. “Teoreetiliselt on võimalik muidugi nüüd detailplaneeringu algatus muulide legaliseerimiseks teistpidi kokku klopsida, ilma selle “fantoomkatastriüksuse” ehk supelranna alata. Küsimus on nüüd, kas omavalitsus aktseptib neid muule või võtab midagi ette, et esialgne olukord taastada. Kuigi ebaseaduslike ehituste lammutamise pretsedente on olnud, siis ometi vähe. Teisalt, kui see läbi lasta, siis nähakse, et midagi ei juhtu, ja kuhu me niiviisi jõuame?\nTänaseks võivad viimsilased igal juhul rahul olla, et nende rand jääb alles. Valdur Kahro ise soovib aktivistidega, keda ta ühes telesaates “külahulludeks” tituleeris, popsida rahupiipu.\n“Teemat lihtsalt ei ole enam,” väidab ta.\n“Randa ma pole tahtnud endale saada, rand on olnud vaba kogu aeg,” väidab ta. “Pole küsinud randa ja isegi mõelnud selle peale. Selle taga on opositsioon volikogus. Ivo Rull on see mees, kes seda rahvast jalule ajab. Kõik teavad seda juba ammu, et inimestele jääb nende supelrand alles. Aga kuna hoog oli sees, siis jaurati edasi mõnda aega. Keegi pole randa isegi küsinud. Maa-amet on ammu kinnitanud, et sellist fantoomkinnistut pole olemas. Ma tahan ainult seda, mis mulle juba kuulub, ja rohkem mitte midagi.”\n“Tühine viga” sünnitas kõik need protestid ja manifestatsioonid. Allkirjade kogumised supelranna kaitseks, emotsioonide pursked ja avaldused meedias. Hulga tööd meediale ja paljude kohalike peaaegu-et-närvivapustuse. Maa-ameti selgitust mööda ei näe nad aga juhtunu taga suuremat probleemi, sest niipea kui viga ilmneb, see kohe ka likvideeritakse. Antud juhul tõi see viga aga kaasa lokaalse segaduse ja kohtuasja.\nSeega jääb õhku rippuma klassikaline küsimus, et kas see tõesti kõik oli juhus? Ja kuhu jääb riigiameti vastutus? Maa-ameti enda andmetel on reformimata maad suurusjärgus u 22 000 ha ja kokku ua 25 000 maaüksust. Kokku on sellest massist vigasena arvele võetud vaid vähem kui kümme katastriüksust, mis tegelikult ei peaks olema riigimaa. Ja täiesti juhuslikult asub üks neist vähestest valeüksustest perspektiivse Viimsi paadisadama kõrval ja on populaarne supelrand…\n“Varem oli ühiskond ükskõiksem, aga mida aeg edasi, seda enam inimesed hoolivad enda ümbrusest ja on valmis välja astuma,” ütles Merivälja Seltsi esindaja Külli Kroon. Kuna Tallinna linnaplaneerimise amet on seltsile teatanud plaanist alustada detailplaneeringu lõpetamine, loodab selts, et Merivälja muuli ja selle ümbruse arendaja arvestab nüüd edaspidi kogukonna huvidega rohkem.\nKohalike seltside vastuseisu tõttu detailplaneeringu menetlus pidurdus. Aprillis saatis Pirita linnaosa valitsus linnaplaneerimise ametile ettepaneku lõpetada Merivälja muuli kinnistu ja lähiala detailplaneeringu koostamine. “Pisimuudatustest ei piisa, et selle detailplaneeringu kavaga edasi minna,” nentis linnaosavanem Tõnis Liinat. “Meil ei ole Piritale vaja uut rannahoone juhtumit.”\nKülli Krooni sõnul teatati ametist juba enne aastavahetust plaanist alustada planeeringu lõpetamise eelnõuga. “Ma olen väga rahul,” ütles Kroon. “Praeguse planeeringu vastu leiduvad ikkagi väga tugevad keskkonnaargumendid. Lisaks on avalik merekallas ja meri piirkonna elanike elukeskkonna ühine hüve ja väärtus.”\n“Inimesed ootavad, et muuli ala tehtaks korda, ja supelranda tahetakse samuti,” lausus Kroon. “Sildumiskoha vastu pole samuti kellelgi midagi. Varem oli ühiskond ükskõiksem, aga mida aeg edasi, seda enam hoolivad inimesed enda ümbrusest ja on valmis välja astuma.”\nFausto Capitali esindaja Kenneth Karpov jäi napisõnaliseks üsimuse peale, kuidas kavatseb ettevõte juhul, kui linn soovib detailplaneeringu lõpetada, edasi käituda. Järgmised sammud selguvad tema sõnul pärast analüüsi. “Linn on meile korduvalt oma märkusi esitanud ja nendega oleme me ka arvestanud,” märkis ta.


Naerujooga: väekas treening, mis vaigistab valu ja muudab inimese enesekindlaks | Tervis\nSilja Paavle, 11. juuli 2017 16:25\n"Põhjuseta naeru harjutamine võib olla algul päris keeruline harjutus, kuid väikse praktika ja suure sooviga saad varsti meistriks. Puhtas naerus on meeletu vägi," räägib joogaõpetaja Kadi Toompere naerujoogast.\nNaerujooga on treeningviis, kus erineva taustaga inimesed saavad hinnangutevabas keskkonnas kogeda lihtsalt elurõõmu ilma igasuguste tingimusteta ja õppida olema lihtsalt ise.\nNaer tervendab suurt osa stressist tingitud haigusi, nagu näiteks migreeni ja astmat ning parandab südame tervist. Naer mõjub, muide, kardiotreeninguna, leevendades stressi ja kulutades kaloreid. Koos stressitaseme alandamisega tugevdab naer ka immuunsust, parandab verevarustust, toob tagasi elurõõmu ja enesekindluse. Naer on hea näolihaste treening, mistõttu rõõmsamad inimesed näevad nooremad välja. Kui inimene naerab, toodab aju juurde heaoluhormoone, see aga vaigistab valu ja takistab põletike edasi arendamist. Naer annab inimestele positiivse ellusuhtumise ja parandab enesetunnet. 20 minutit naeru võrdub tunniajase jõusaali kasutamise või aerutamisega.\nVanarahvaski ütleb, et naer on terviseks – ometigi tundub, et naerma hakkamiseks on meil, täiskasvanutel, vaja kõigepealt head nalja või humoorikat situatsiooni. Õnneks saab lapseliku mängulisusega seonduvat naermist arendada – suurepära-seks abiliseks on siin naerujooga.\nNaerujooga õpetajad kinnitavad, et kakskümmend minutit naeru on piisav, et füsioloogilised protsessid kehas aktiveerida. Seejuures peab naer olema vali ja tulema sügavalt diafragmast ehk olema niinimetatud kõhunaer. Kuna naerujooga on harjutus, siis võib naeru pikendada nii kaua, kui soovitakse. Naerdes liigub energia lainetena ja viib osalejad kaasa. Naerujooga võib lõppeda naerumeditatsiooniga, mille käigus osalejad istuvad või lamavad maas ja lasevad loomulikul naerul ennast kaasa viia. Pärast naerusessiooni maandatakse energia juhendatud lõdvestusega, maandava tantsu või ümisemisega.\nNaerujoogat saab katsetada ka paari nädala pärast toimuval Haapsalu koogafestivalil, kus seda õpetavad kundalini-, tantsu- ja naerujooga õpetaja Kadi Toompere ja Eve Arpo, kes on läbinud Hot Yoga õpetajate kooli Tais ning Karam Kriya kundalini jooga õpetajate kooli, täiendanud end teadliku raseduse joogaõpetajaks ning lõpetanud naerujooga õpetajakoolituse.\n"Naer on saatnud mind läbi elu, see on olnud mu loomulikuks kaaslaseks, mis on kaunistanud elu tipphetki kui ka aidanud üle rasketest aegadest. Proovi ise – oletame, et sul on millegagi seoses tõsine mure. Meel on must ning südames ärevus. Mõtle selle situatsiooni peale ning proovi naerda. Kuigi alguses tundub see väga raske ning pisut absurdnegi, siis juba peale esimest minutit sa ilmselt tunned, et probleemi tuum on kahanenud väikseks täpiks. Peatselt tulevadki pähe kõikvõimalikud lahendused, kuidas olukorda positiivseks pöörata. Nii lihtne see ongi! Naer võtab murelt väe. Põhjuseta naeru harjutamine võib olla algul päris keeruline harjutus, kuid väikse praktika ja suure sooviga saad varsti meistriks. Puhtas naerus on meeletu vägi," räägib Kadi Toompere.\n"Läbi enda kogemuste ja teistele edasi õpetamise on mul kujunenud lemmiktehnikad. Üheks loomulikumaks neist on põhjuseta naermine, universaalne ning igal hetkel praktiseeritav. Naerda on mõnus ja vabastav, selle positiivset mõju kehale võib võrrelda tulehingamise praktiseeri-misega. Naerujooga käigus on huvitav kogeda, kuidas naerulaine tuleb, paneb osalejad naerma ja mõne aja pärast vaibub, et taas tulla ja kõik uuesti naerma panna. Indias naerumeditatsiooni praktiseerides olin koos 30 inimesega ühes ruumis, silmad suletud, ja me naersime – ohtralt, valjult, itsitades, naerust röökides ja püherdades ning vahepeal naeru oodates. Nagu kamp hulle! Vahepeal tuli koguni kartus, kas mu keha sellise intensiivsusega toime tuleb – nii jõuline oli naer," meenutab Eve Arpo.


Loomad kontoris- hüvasti stress! - Sekretär\nLoomad kontoris- hüvasti stress!\n18. aprill 2006 11:12\nViimasel aastakümnel on ka Eestisse jõudnud trend tuua kontorisse loomi.Loomasõbralik ettevõte rajab oma personalile stressivaba töökeskkonna, mis lõpptulemusena parandab töötajate meeleolu ning produktiivsust. Ameerikas korraldatud uuringud näitasid, et müügiinimesed, kes oma koera tööle kaasa võtsid, olid palju edukamad nendest müügiinimestest, kes loomadega kokku ei puutunud.\nMiks on loomade toomine kontorisse kasulik?\n* On tõestatud, et loomade olemasolu kontoris muudab inimesed produktiivsemaks ja positiivsemaks.\n* Töötajad ei puudu nii palju töölt, kuna on loomadesse kiiindunud. Firmades, kus inimesed peavad olema kauem kui 8 tundi tööl, aitavad loomad neil tööstressist üle saada. Paljud inimesed on tunnistanud, et teevad vajaduse korral ületunde kui võivad oma kodulooma kontorisse kaasa võtta.\n* Loomad parandavad töötajate omavahelisi suhteid, luues stressivaba töökeskkonna. Suhtlemisprobleemidega töötajatele on loomad teistega suhtlemisel heaks jäämurdjaks. Kinnised inimesed muutuvad sotsiaalsemaks ja julgemaks.\n* Loomad mõjuvad närvilistele töötajatele rahustavalt.\n* Kui inimene saab oma kodulooma tööle kaasa võtta, ei pea ta tööl olles oma lemmiku heaolu pärast muret tundma ning peale kella viit jooksujalu koju kiirustama.\n* Mitmed uuringud on näidanud, et loomade lähedus aitab inimestel vererõhku alandada ning depressiooni ära hoida. Loomadega tegelevad inimesed tulevad pingeliste olukordadega paremini toime. Pennsylvania ülikoolis korraldati uuring, kust selgus, et keerulise akadeemilise teksti lugemine tõstis töötajatel vererõhku, akvaariumi jälgimine peale teksti lugemist langetas seda tunduvalt. Rahustava mõju tõttu pannakse akvaariume tihti hambaarstide ooteruumidesse. Vabaduse väljakul asuvas Hansapanga kontoris on keset ruumi uhke akvaarium- eks ole rahaga tegelemine ju ka üsna stressi tekitav. Akvaarium puhkeruumis aitab töötajatel meeldivalt lõõgastuda, arvutitööst väsinud silmi puhata ning pingeid maandada.\nMillist looma võtta ja mida tuleb looma toomisel kontorisse arvestada?\n* Kui büroosse tuua karvaseid loomi nagu koerad, kassid, hamstrid või merisead, tuleb kindlaks teha, ega mõnel töötajal pole nende vastu allergiat.\n* Kui puhketoas elab mõni näriline, kalad või papagoid, tuleb kokku leppida, kes loomade järel puhastab ning kes loomi nädalavahetusel söötmas käib.\n* Tuleb püüda lugeda looma kehakeelt. Kui ta muutub loiuks või hakkab kuidagi imelikult käituma, on parem loom koju viia.\n* Kui töötaja võtab kontorisse kaasa oma\n, siis peab ta loomale õpetama põhilisi käske, nagu "istu"?, "paigal"? jne. Koeral ei tohi kontoris igav hakata, sest siis langeb ta stressi ning haigestub. Koerale tuleb kaasa võtta natuke närimist ning mänguasju. Kontorisse ei sobi piuksuvad lelud, sest need segavad tööd. Arvesse tuleb kindlasti võtta koera iseloomu. Kui loomake on liiga arg, võib kontoris viibimine talle kurnavaks olla. Agressiivne koer, kes võõrastega ei kohane, kontorisse ei sobi! Koeral peavad olema tehtud kõik kaitsesüstid ning kirbutõrje.\n* Kui kontorisse võetakse\n, siis tuleb meeles pidada, et meriseale ei meeldi elada liiga väikses puuris. Kui võtta mitu merisiga, siis peab ka puur suurem olema. Mida avaram on närilise puur, seda vähem seda puhastama peab. Puuri ei tohi asetada päikeselisse kohta, nimelt saab merisiga kergesti kuumarabanduse. Samuti ei tohi puuri panna tuuletõmbuse kätte (see on loomakesele surmavalt ohtlik), radiaatori lähedusse ega ka ukse alla, kus pidev sisse ja välja käimine loomakest häirib. Ruumi temperatuur võiks olla 18-22 kraadi.\npuhul peab esmalt samuti soetama sobiva suurusega puuri. Kuna hamster on väga liikuv loom, kehtib ka tema puhul reegel- mida suurem puur, seda õnnelikum loom. ühe nurga oma puurist valib hamster käimlaks ning seda nurka tuleb puhastada iga päev. Piisab kui ülejäänud puuri allapanu vahetada põhjalikumalt iga 14 päeva tagant. Hamstrile meeldivad atraktsioonid, sellepärast tasuks talle puuri panna jooksuratas ning paar ronimistoru. Elutingimused on hamstril samad mis meriseal- ära aseta puuri päikese kätte, radiaatori (kuumarabandus) ega aknalaua (tuuletõmbus ja suured temperatuurikõikumised) peale!\npole kontorisse võtmiseks sobiv loom, kuna tahab palju hüpata ja joosta.\nkontoris pidamine ei ole just kõige lihtsam ja mugavam. See loom nõuab üsna palju eritingimusi. Pesa sisustades tuleb silmas pidada et selle materjalid oleksid looduslikud (liiv, kivid, lehed) ja turvalised (ei sisaldaks mürgiseid aineid ega midagi millega loom end vigastada saaks). Päikesevalguseta ei omanda kilpkonn kaltsiumit. Sellepärast tuleb talle terraariumisse paigaldada UV-lamp. UV-lampi tuleb umbes aasta aja tagant uuendada hoolimata sellest, et ta ilusti põleb, sest aja jooksul väheneb lambi võime UV-valgust anda. Veel vajab kilpkonn soojenduslampi, mille all oleks temperatuur u 40 ?°C. Soojenduslampi on vaja, kuna kilpkonn on kõigusoojane ja kui ta keha ei saa väliskeskkonnast piisavalt soojust, siis ei hakka see korralikult "tööle". Lampide juurde oleks kasulik soetada taimer, mis neid sisse-välja lülitab. Lambid peaksid põlema umbes 12 - 14 h päevas. Talveuneks valmistuval kilpkonnal on valgustusele erinõuded.\n* Kui võtta kontorisse\n, peab olema valmis pidevaks sädistamiseks ja siutsumiseks. Linnu võtmine tähendab vastutuse võtmist pikaks ajaks - viirpapagoid elavad keskmiselt 8-15 aastat. Kui võimalik, vali ristkülikukujuline puur, millel on horisontaalsed võred (viirpapagoidele meeldib väga ronida). Miinimummõõtmed oleks: pikkus 30 cm, kõrgus 30cm ja laius 40 cm. Ideaalne puur on muidugi nii suur, kui rahakott lubab. Puurivõrede vahed ei tohiks olla suuremad kui 1,5 cm - lind võib muidu sinna vahele peadpidi kinni jääda. Viirpapagoi põhidieet koosneb seemnesegust, aedviljadest ja veest. Linnud vajavad puhast värsket vett iga päev. Rabarber, avokaado, alkohol, Å?okolaad, kohv and koolajoogid - need kõik on mürgised ja võivad tappa pisikese papagoi lühikese ajaga. Linnud on sotsiaalsed loomad, sellepärast on puhketuba puurile hea koht. Koht peaks olema valge, aga mitte otsese päikesevalguse käes.\non kontoris väga populaarsed. ühe või kahe kala jaoks sobib tavaline ümmargune akvaarium. Enamasti kõlbab akvaariumis kasutamiseks harilik kraanivesi, kuna see on juba eelnevalt puhastatud. Akvaariumi temperatuur peaks olema ligilähedane selle elanike looduslikele elukohtade omale. Kuna erinevatel kalaliikidel on erinevad elutingimused, siis peaks hapnikust, taimestikust, valgustusest ja filtreerimisest pikemalt arutama loomapoe müüjaga.


Kuidas põletada DVD filme iTunes Mac/Win (Windows 8 hulka)\n> Ressursi > teisendada > kuidas põletada DVD filme iTunes Mac/Win (Windows 10 kuuluvad)\niTunes on parim viis täita kuni oma iPod ja iPhone uusimaid ja parimaid muusika, filmid, apps, jne. Viimasel ajal, kuigi paljud inimesed mõelda, et nad saaksid mängida iTunes filmid või muusika, TV ja DVD mitte ainult linna Apple TV, iPod või iPhone iTunes faile kirjutada. Pealegi, iTunes DVD põletamine on ka hea võimalus varundada meediumi faile nullist.\nSee Juhendaja näitab teile, kuidas põletada iTunes'i Filmid DVD kõik-ühes DVD kirjutaja tööriista - Wondershare Video Converter (Windows 8 toetatud), mis aitab teil teisendada iTunes DVD kiiresti ja lihtsalt.\n1 Lisage oma iTunes Filmid\nSirvida oma arvutist lisada kirjutatavad videofailid vasakus ülanurgas nuppu "Lisa failid". Saate lohistage ja kukutage videoid ressurss paanile laadida videoid põletamine. Pärast laadimist video, saate klõpsata nuppu Muuda, kärpimine, pööramine, lisada vesimärke jne, nagu sulle meeldib. Allpool on kust leiad oma iTunes filme vaikimisi Windows ja Mac.\n2 Kohandada oma DVD menüüd (valikuline)\nKlõpsake nupul "Muuda malli" iTunes DVD kirjutamise viisardi avamiseks paremale küljele. Esimene samm on valida oma lemmik DVD menüü või eriline taustamuusika ja pilt. DVD menüü ilma ka toetatud. Lihtsalt valige menüü nr Mall ja klõpsake nuppu "Ok".\n3 Start põletada iTunes'i Filmid DVD\nNüüd omakorda Viimane samm enne kirjutamist iTunes DVD filmi. Siin sa oled võimeline muutma oma videosid DVD-plaat, DVD kausta või ISO faili. Kui kõik on valmis, klõpsake "Põletada" nupp allservas põletada iTunes'i Filmid DVD. Video Converter on väga tõhusad ja viib lõpule põletamine automaatselt väga kiiresti.\nNäpunäiteid: Video Converter aitab teil teisendada video ja audio, teisendada dvd seadmed ja praktiliselt iga meediafaili Windows (Windows 8 toetatud).


Linn või piirkond: Finnentrop-Serkenrode\nFinnentrop-Serkenrode suunakood on 02724. FFiktiivse telefoninumbri 9996724 ja suunakoodi 02724 jaoks tuleb valida number 02724 9996724. Finnentrop-Serkenrode asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9996724, suunakoodi 02724 (Finnentrop-Serkenrode) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 2724 9996724. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 02724.\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Finnentrop-Serkenrode, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Finnentrop-Serkenrode, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 2724. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9996724, suunakoodi 02724 (Finnentrop-Serkenrode) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 2724 9996724.


Lexberry's Snow Star Lore: Nädalavahetus\nReedel oli üsna kodune õhtu ning saime kätte suure tellimuse saksamaalt zooplus'i lehelt. Lore skooris süüa, maiuseid ja palju mänguasju. Otil vedas mõne mänguasja saamisega (millest nii mõnegi püüdis Lore endale varastada). Lore oli igatahes kogu selle hunniku üle ülimalt ekstaasis. Õhtu veetis ta mänguasjadega mängimisega ning mõne kuivatatud veisesüdame nätsutamisega.\nLaupäev oli aga Lore arvates ülimalt igav, kuna veetsime selle tööjuures ning tema pidi enamuse ajast kontoris veetma. Sellegi poolest oli ta rahul kogu selle inimeste hulgaga, kes sealt läbi voorisid. Maja oli rahvast puupüsti täis ning õnneks oli tal ka kontoris kaaslaseks Matilda (taks). Temaga on Lore väga leppiv, kuigi mängu nad koos siiani üles saanud ei ole. Kui kogu see rahvamass läinud oli, siis sai Lore ka fuajees ringi trallitada, ehk siis natuke oli tema jaoks lõbu ka ning ei pidanud ainult magama igavusest kontoris.\nTänane päev oli aga väga põnev Lore jaoks. Alustuseks tulid külla Leen ja Helen ning koerad jäid paariks tunniks kahekesi koju. Seejärel läksime koertele järgi, et minna jalutama ning Helen valis Keila Joa meile jalutuskäiguks välja. Käisime metsas mõnusal loodusrajal ning ka rippsildadel. Üks eriti kriuksuv sild oli koerte jaoks kerge katsumus ning tõenäoliselt said nad üksteiselt natuke julgust juurde. Alguses olid mõlemad kõhuli maas ning praktiliselt roomasid edasi, julgustamise peale said nad silla siiski lõpuni kõnnitud (ning hiljem ka tagasi). Joa ääres arvas Lore, et kui vesi juba nii lähedal on, siis peaks päikeselise ilma tõttu ka väikse ujumaskäigu tegema ning ootamatult oligi ta juba poolenisti vees. Kui ta juba märg oli ja ise sellest numbrit ei teinud, otsustasin ka mina mitte keelata (rihm oli tal küljes ka nii et vooluga kaasa minna poleks saanud). Seejärel läksime ka Vääna Jõesuu randa, kus Lore muidugi taaskord ujumas käis ning koerad palli taga ajasid. Leen ei söendanud aga sellise külmaga vette minna ning jälgis mängu kaldal. Nüüd aga magab Lore juba pikemat aega ning kui ütlesin, et lähme õue, siis ükski rakk ka temas ei liikunud, kuid kui mainisin, et Love tuleb, siis oli pea kohe küsivalt püsti. Love'i ta aga ei näinud, kuna Love magas autos ning Liidia võttis oma suure kotitäie kaupa ning kiirustas koju. Igaljuhul võib Lore tänase päevaga täitsa rahul olla.\nPostitaja: Kadi kell 22:49\nTagadi koerte seikluspark\nNädala kolmas trenn


Ain Mihkelson- coach ja mentor - Kasvu Labor\nTänaseks olen töötanud üle 100 erineva juhi ja meeskonnaga, omades rahvusvahelist coachi sertifikaati (ICF ACC tase).\nMuuhulgas olen nomineeritud Raplamaa aasta koolitajaks 2018 ja 2019 Raplamaa koolitaja.\nEnda tugevuseks pean sügavamat ja laiemat maailma tunnetust, mis on pärit nii kaasaegsest teadusest kui üle maailma korjatud ajatutest õpetustest. Seeläbi saan valida iga inimese ja meeskonna jaoks sobivaima lähenemise, et jõuda soovitud muutusteni.\nLahendusekeskse coachingu väljaõppe sain maailma suurimast coache koolitavast Erickson Internationalist 2015-2016.\nSpiritual Intelligence coachi väljaõppe läbisin 2021-2022 DeepChange Universitys.\n2020 sügisest uurin Tartu Ülikoolis magistrandina religiooniuuringute valdkonnas spirituaalse intelligentsusega seonduvat. See aitab mul inimesi sügavamalt mõista ja toetada, tuues lauale teemad, mida sageli ei käsitleta.\nTäna toimetan suuresti neljas valdkonnas:\nCoaching ja mentorlus juhtidele ja meeskondadele kes soovivad järgmisele tasemele tõusta;\nMeeskondade arengu toetamine läbi grupicoachingu ning erinevate töötubade ja mõttekodade, sidudes kokku nii ratsionaalse kui loomingulise lähenemise loodusest ja inimeste seest tuleva tarkusega.\nJuhtide arenguprogrammid juhtidele, kes soovivad ise kasvada ja ka oma meeskonna või ettevõtte järgmisele tasandile tõsta;\nRännakud looduses ja meeles- nii looduscoaching kui erineva pikkusega matkad rabades ja metsades.\nSuurema osa korporatiivkarjäärist töötasin Swedbankis, sellest viimased 14a juhina, vedades viimastel aastatel rahvusvahelist üksust.\n2008 hakkasid mind kõnetama sügavamad inimeseks olemist puudutavad küsimused. Alates 2013 olen vedanud erinevaid juhtide arenguprogramme ja toetanud juhte läbi coachingu ja mentorluse, aidates juhte erinevate juhtimise ja arenguga seotud küsimustega.\n2015 aasta kevadel otsustasin lõpetada töö pangas ja teha senise kõrvaltegevuse- coachingu ja mentorluse, oma päris tööks. Veidi pikemat lugu sellest elumuutusest saad lugeda ajakirja Psühholoogia Sinule artiklist siin.\nOma töös seon kokku inimese ratsionaalse ja loomingulise poole ning maise ja vaimse aspekti, toomaks juhtidega töösse sügavamat kvaliteeti, kui Eestis tavaliselt kombeks. Minu kogemus on näidanud, et paljud mitu tuhat aastat vanad õpetused kehtivad endiselt ka tänapäeval ja haakuvad kenasti uuemate teaduslike avastustega.\nMillel minu coachingu ja mentorluse teadmised põhinevad?\n1) Ligi 14a juhikogemus ja 5a mentorikogemus Swedbankis on pakkunud hindamatu väärtusega kogemusi ja teadmisi. Seda nii enda vigade ja õnnestumiste kui ka teiste pealt õppimise näol.\n2) 2015 sügisest – 2016 veebruarini omandasin teadmisi ja kogemusi Erickson International’i lahendusekeskse coachingu programmis the Art and Science of Coaching. See on andnud mulle oluliselt sügavama ja laiema pildi coachingule ning suurepärase “tööriistakohvri” täis erinevaid meetodeid ja tööriistu, millega kliente päriselt ja püsivalt aidata.\n3) Veel sügavama teadmise inimvaimu toimimise kohta ja metoodikad sellega töötamiseks sain Institute of Human Excellence transpersonaalse coachingu kursuselt 2016 dets- 2017 jaanuaris. See kursus pakkus palju äratundmisrõõmu nii enda kui teiste kõrgemate teadmiste üles leidmiseks ja ära kasutamiseks.\n4) Meeskondade coachingu vallas värskendas minu teadmisi ja andis uusi lähenemisnurki 2019 a toimunud Erickson International’i kursus High Performance Team Coahcing.\n5) 2020 sügisest õpin Tartu Ülikoolis magistrandina religiooniuuringuid ja spirituaalse intelligentsusega seonduvat. See aitab inimesi sügavamalt mõista ja toetada, tuues coachingusse teemad, mida tavalised coachingu väljaõpped ei käsitle.\n6) Spirituaalset intelligentsust toetava programmi läbisin 2021-2022. Minu jaoks annab see hea ülevaate muidu laiast ja hoomamatust teemast. See ühendab vaimse maisega, ratsionaalse sügavama tarkusega.\n7) Fontese mentorite väljaõppeprogramm 2013. aastal ja Swedbankis läbi viidud mentorprogrammid 2012-2015. Seda nii teooria kui praktika saamise pärast.\n8) 2013 a lõime koos hea kolleegi Merike Kimiga juhtide isikliku arengu programmi Labor Swedbanki kogenud juhtidele. See on andnud hulka teadmisi, kogemusi ja kindlust, et mind huvitavad teemad ja teadmised on olulised ka teistele juhtidele.\n9) London Business School 2009, kust sai alguse minu suurem huvi inimkäitumise ja meid mõjutava vastu.\n10) Suuremahulisem lugemine ja koolitused inimeseks ning liidriks kasvamise teemadel- otsustus- ja käitumispsühholoogia, positiivne psühholoogia ja minu lemmik transpersonaalse psühholoogia.\n11) Lisaks olen uurinud vanade kultuuride ajale vastu pidanud inimeseks olemise õpetusi (budism, taoism, joogide maailmavaade ja praktikad, ameerika ja austraalia põlisrahvaste rituaalid ja maailmavaade). Praktiseerin neid nii isiklikus elus kui soovi korral ka koos teistega. Need aitavad luua kohalolu, sügavama ühenduse ja rahu nii endas kui oma klientide elus ja töös.\nMiks ma coachi ja mentorina töötan?\nProfessional coach Ain Mihkelson\n1) Selline lähenemine tundub olema kõige kindlam viis inimeste päriselt ja kestvalt aitamiseks.\n2) Väga vähesed asjad elus pakuvad mulle sama palju rõõmu. Pigem on see nagu hobi mitte töö.\nUsun enda peal läbi proovitud lahendustesse. Mulle imponeerib budistlik filosoofia ja põlisrahvaste maailmavaade. Sügavamal uurimisel tabab see maailmas toimuvat paremini, kui kunagi arvatagi oskasin.\nUsun, et mõtlemine ilma tegevuseta ei vii kuhugi, nagu ka vastupidi.\nUsun, et meile on põhjusega antud nii ratsionaalse kui loomingulise mõlemise võime. Tervikuna toimimiseks peame mõlemat kasutama.\nUsun, et maailmas ja meis endis on midagi sügavamat või kõrgemat, mis meid juhib ja suunab ning nõu annab, kui vaid küsida ja kuulata oskame.\nOlen pikalt otsinud viise, kuidas siduda kokku vaimne ja maine ilm. Ilmselt see ongi üks pikem protsess, kuid tänaseks on mingi ettekujutus siiski tekkinud.\nMinu otsirännakutest võid lugeda näiteks siit:\nArtikkel Edasis 26.12.2020: “Kas ongi nii, et eitustest leiame enda tõelise olemuse?”\nArtikkel Edasis 10.07.2020: “Viis aastat otsinguid – varjatud pool”\nArtikkel Edasis 27.10.2018: “Teekond vaimsuse ekstaasist vaimse pohmakani ja sealt rahuni”\nArtikkel Edasis 07.09.2017: “Kapist välja ehk pehmo pihtimus”\nAin Mihkelson ICF ACC certificate\nInternational Coaching Federation- maailma suurim elukutseliste coachide kogukond;\nVaimselt aitavad vormis hoida igapäevane lugemine (nii teaduslik kui ilukirjandus), erinevad koolitused, jooga- ja muud vaimsed praktikad.\nTelefon: +372 50 19 580


Eesti Subaru Foorum :: subaruclub.NET • Vaata teemat - Foresteri 1" lift kit\nTänane kuupäev Reede, 26 Apr 2019 17:13:35 +0000\nForesteri 1" lift kit\nTeema pealkiri: Foresteri 1" lift kit\nPostitatud: Kolmapäev, 14 Sept 2011 01:12:06 +0000\nTere, kas on keegi kursis, kas leidub kusagil euroopas ka mõni pood mis müüks lift kit'e.\nNiipalju kui ise olen otsinud/leidnud siis ameerikamaa ja austraalia on ainukesed variandid.\nJuhul, kui lähemalt midagi ei leia, siis ilmselt ostan http://www.subtle-solutions.com -ist (võibolla väike grupiost? ...kui on veel soovijaid)\nTeema pealkiri: Re: Foresteri 1" lift kit\nPostitatud: Kolmapäev, 14 Sept 2011 14:26:23 +0000\nEt soovid kõrgemaks tõsta?\nPostitatud: Kolmapäev, 14 Sept 2011 15:40:04 +0000\nJah on selline soov küll, sest ees olev põhjakaitse teeb ikka jube madalaks.\nJa nii palju kui ma olen foorumeid kamminud, räägitakse et see 1 toll lisakõrgust ei pidavat juhitavust kompromiteerima.\nKui on teisi arvamusi, siis muidugi rääkige valjult.\nPostitatud: Kolmapäev, 14 Sept 2011 17:06:55 +0000\nNo kõrgema rehvi kasutamine teeb juba üksjagu kõrgemaks ja kui amordid vedrud korras (mite ära vajunud), sisi võib kahe ühesuguse foresteri kõrguse vahe mitu sentimeetrit olla. Juhtavust mõjutab see ikka veidi kuid seda nii vähe, et enamus sellest aru ei saaks.\nAlati saad kompenseerida jäigema stabika varda, teiste pukside ja kontidega.\nKui täpsem huvi, siis siit saab targemaks:\nPostitatud: Kolmapäev, 14 Sept 2011 22:03:54 +0000\nTahaks loota, et ehk ei ole vedrud-amordid vajunud (loomulikult ma ei välista seda) - autol seljataga 65 000 km ja vanust ca 3a.\nKus amortide/vedrude väsimust kontrollida lasta? (2 kuud tagasi teh. ülevaatusel öeldi, et on korras)\nTalvekad sai natuke kõrgemad võetud küll. Arvutuste järgi tõuseb talverehvidega auto umbes 1,4 cm aga see esimene alumiinumist põhjakaitse teeb ikka häbiväärselt madalaks, tahaks natuke rohkem. Võimalik, et olen "ära hellitatud" oma eelmise auto kliirensiga, mis oli mõõdetuna 22-23 cm (Suzuki Ignis, nõksa suuremate papudega) aga tundub, et praegu käib natuke liiga lihtsalt vastu kive (kui sõita mujal kui asfaldil).\nPõhi idee on see, et see talv ma lihtsalt ei kavatse kinni jääda, vähemalt mitte ilma suurema võitluseta:D\nPostitatud: Esmaspäev, 19 Sept 2011 00:18:33 +0000\nMida parem on auto läbivus, seda kaugemal tuleb abi otsimas käia...\nPostitatud: Esmaspäev, 19 Sept 2011 10:54:06 +0000\nPalju siis üldse kõrgust on esimese karterikaitseni? Foresteri põhi võiks kõrgemal olla kui OBK-l, samas pole isegi metsarajal kinni jäänud või kusagile kõhuli ukerdama sattunud.\nPostitatud: Esmaspäev, 19 Sept 2011 11:44:26 +0000\nJäin ka ennist samale asjale mõtlema, sest on ise ikka päris keeruliste metsateede peal sõita tulnud ja pühi hakkab vastu käima sellistel hetkedel kui endal juba ammu hirm nahas. Foresteri põhi on kindlasti kõrgemal kui Outbackil, aga teinekord on need alumiiniumist karteri ja diferentsiaali kaitsmed kõvasti madalamal kui originaal plastikust kate. Ehk on seetõttu madalam?!\nPostitatud: Esmaspäev, 19 Sept 2011 21:54:04 +0000\nLiitunud: Esmaspäev, 07 Dets 2009 17:05:44 +0000\nUus Outback on vist isegi kõrgem kui Forester, kui kuna esimene ja tagumine ots on sildadest nii palju kaugemal pole tõsist sooritust eriti oodata. Eks suureks rebimiseks ole ka kered liiga pehmed ja nelivedu pigem kiireks sõiduks kohandatud.\nPostitatud: Teisipäev, 20 Sept 2011 08:55:04 +0000\nMariine auto kodulehe info põhjal Outbacki kliirens 20 cm ja Foresteril 21,5 cm.\nPostitatud: Teisipäev, 20 Sept 2011 19:58:52 +0000\nMõõtsin just üle, 16-17 cm on põhjakaitseni. Sooviks, et oleks ikka 20 lähedale. See põhjakaitse on natuke lolli kujuga - eest nagu suusa nina, taga sirge plaadi serv (ehk siis tagurdades kühveldab kaitse peale manti).\nPostitatud: Esmaspäev, 26 Sept 2011 17:52:21 +0000\nLiitunud: Reede, 02 Apr 2010 11:01:46 +0000\nkuidas teemaalgatajal selle lift kitiga jäi kas sai kuskilt? oleks olnud ka huvi selle kiti vastu aga imprezale äkki teab keegi veel soovitada kust saab.\nPostitatud: Esmaspäev, 26 Sept 2011 19:25:51 +0000\nNädal tagasi uurisin sealt e-poest, siis öeldi, et hetkel otsas aga vaata nädala 2 pärast tagasi. Momendil pole neil veel laos.\nMuidu öeldi, et 300$ on koos postiga eestisse.\nPostitatud: Reede, 30 Sept 2011 10:52:48 +0000\nhuvitab kas neid saab lasta ka siin mõnel freesmeistril valmis teha. tunduvad ju suht lihtsad asjakesed olema.\nPostitatud: Reede, 30 Sept 2011 11:51:01 +0000\nTõepoolest on uute masinate mõõdud on nii nagu kasutaja eero ütles. Eks meil kõigil erinevad masinad, kuid ma uuriks eelmise Foresteri kohta, kuna enne olid all vähe suuremad rehvid 225/55/17, siis jäi lumi vastikult tagumistesse koobastesse kinni ja kasutusmugavus kasvas kõvasti kui talveks sai alla ostetud 215/55/17. Hetkel on suvekad 225/40/18 ja sooviks hakata talvel suvekaid peilima. Tean, et vast kõige kindlam oleks võtta 225/45/18, kuid samas sooviks panna võimalikult kõrge ja koobast täitva rehvi, igasugust hõõrumist sooviks siiski vältida. Kas julgeb otsida 225/50 rehvi?


Kuidas oma blogi või ettevõtte jaoks logo luua - +3000 malli\nKas otsite oma uue veebiprojekti jaoks logo? Kas teil on ajaveeb või väikeettevõte ja soovite logo uuendada? Täna toon teile tööriista, mille ma just avastasin ja mis on suurepärane, et luua üsna professionaalse kujundusega logo vähem kui 5 minutiga ja mis kõige parem - täiesti tasuta .\nKõnealune tööriist kannab nime DesignEvo , see on veebirakendus, mida saame kasutada otse oma logo loomiseks ja allalaadimiseks veebis . Sellel on rohkem kui 3000 eelnevalt määratletud malli, mida saame oma projekti järgi vormida, lisaks sellele, et saame luua logo täiesti nullist.\nSiin on väike video, mille ma täna hommikul meie YouTube'i kanalile üles laadisin, nii et näete, kuidas see töötab. Miski, mis meil on vähe kujutlusvõimet ja loovust, ei saa teha tõeliselt lahedaid asju. Ära jäta ühtegi detaili kasutamata!


Ville Arike | Eesti viisid EMile hea kokkumäng, sobiv tähtede seis ja veidi õnne | Õhtuleht\nVille Arike | Eesti viisid EMile hea kokkumäng, sobiv tähtede seis ja veidi õnne (3)\nVille Arike, 3. september 2015 09:52\nTEHTUD! Eesti korvpallimeeskond tänab publikut pärast võitu Bulgaaria üle, millega kindlustati pääs 2015. aasta EM-finaalturniiril. Foto: TAIRO LUTTER\nEesti korvpallimeeskond stardib Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril pärast tervelt 14 aasta pikkust vaheaega. Mingil määral tundub, et 2001. aastal Türgis peetud võistlus toimus alles hiljuti, nii ere on mõni sealne mälestus. Kui aga kiigata kalendrisse, selgub, et vahepeal on päris palju vett merre voolanud.\nMis siis vahepeal juhtus ja mis aitas eestlastel sel korral uuesti finaalturniirile jõuda?\nLäheme ajas veidi kaugemale tagasi. Teatavasti tuli Tallinna Kalev 1991. aastal viimaseks NSVLi meistriks ning fännidel oli täielik alus oodata, et Eesti suudab ka iseseisva riigina Euroopas tegusid teha. 1993. aasta EM süvendaski saavutatud 6. kohaga seda muljet. Edasi ei läinud enam sama lepase reega, jäime finaalturniiridelt kaheksaks pikaks aastaks eemale. Isegi Liidu meistrite põlvkond ei suutnud end alati Vana Maailma 16 parema sekka mängida.\n2011. aastal asendus langus tõusuga\nEelmisel kümnendil toimunud põlvkondade vahetus möödus paraku raskelt. Koos ise-seisvusega tulnud spordisüsteemi ümberkorraldamine ei mõjunud noortetööle hästi. Kui moodustati A- ja B-divisjon, pidi Eesti hakkama võitlema juba Euroopa 24 parema sekka püsima jäämise eest. Paar korda saadi hakkama, 2009. aastal enam mitte.\nOlukord muutus oluliselt 2011. aastal, kui finaalturniiril osalejate arvu suurendati 16-lt 24-le. Õnnetuseks oli Eesti samal ajal B-divisjonis ega saanud kohe lõppvõistluse pileti eest heidelda. Kuid just tol aastal pandi alanud tõusule alus. Kui 2010 kaotati veel kindlalt Hollandile ja lisaajal Austriale, siis 2011 alistati nood meeskonnad paarikümne punktiga. Mis tähtsam – 2000ndate keskel kiiva kiskuma hakanud mängupilt muutus rõõmsamaks.\nKoos taas uuenenud võistlussüsteemiga tekkis reaalne lootus võidelda end 2013. aasta EM-finaalturniirile. Kuid loosiratas ei soosinud Eestit, tuues vastasteks tugevad Serbia, Montenegro ja Iisraeli. Lõpuks koguti serblaste ja juutidega võrdselt võite, kuid korvide vahe jättis eestlased seekord finaalturniirilt eemale. Ent süvenes usk, et järgmisel korral õnnestub.\nUus EM-tsükkel tõi taas uue võistlussüsteemi. Meeskonnad, kes 2013 finaalturniirile ei pääsenud, mängisid samal suvel välja ühe pääsme 2015. aasta lõppvõistlusele! Et Eesti oli aasta varem jäänud esimesena marjamaa värava taha, saadi nüüd loosimisel esimene asetus. Süsteem oli lihtne: esmalt tuli võita alagrupp, seejärel pool-\nfinaal ja finaal.\nKes korvpalliga vähegi kursis, mäletavad, et reaalsus ei kujunenud sama lihtsaks ning kui Holland poleks kaht naturaliseeritud mängijat kasutanud ja leedulasest komissar seda avastanud, jäänuks Eestile alagrupi esikoht unistuseks. Kui aga end korralikult käima saadi, võideti poolfinaalis ja finaalis nii Valgevene kui ka Bulgaaria – mis näitas, et võimalus neid mänge mängida oli ära teenitud. Finaalturniirile!\nHollandi traagika kujul veidi õnne, FIBA poolt sobiv võistlussüsteem, kus eestlased oma võimaluse ära kasutasid. Mis aga aitas edule kaasa sisulise poole pealt, mängulises mõttes?\nEestil vastaste jaoks vastik rünnakuskeem\n2010. aastast võttis koondisetüüri taas üle Tiit Sokk, kel esimene suvi kulus sobiva koosseisu väljaselgitamiseks, 2011ndast saati on aga head sisekliimat hoidev teotahteline tuumik olnud muutumatult koos. Põhiliselt 1980. aastatel sündinud mängijad, lisaks ka mõni noorem mees, jõudsid oma parimasse ikka, karastusid välisklubides ja VTB Ühisliigas, igasuvine töö tõi ladusa kokkumängu.\nPaljude vastaste treenerid tõdevad, et Eesti rünnakuid on keeruline takistada. Meil on ebastandardne meeskond, kus absoluutselt kõik (!) mängijad on võimelised tabama kolmepunktiviskeid. Kui pall hästi liikuma saadakse, tekib ridamisi vabu viskekohti. Siinkohal on tähtis leida tasakaal, sest ka teravust ja korvialust mängu ei tohi unustada. Ladusa ründemängu näiteks on 2012. aastal kodus peetud kohtumine Serbiaga, mis võideti 88:81.\nKORVPALLI EM | Serbia koondise peatreener pidi langetama raske otsuse, kuid valis 12 meest välja (1)\nSama tähtis on enesesund kaitses ja sinna õigeaegne tagasijõudmine. Siin on eeskujuks EM-pileti toonud kahe aasta tagune kodumäng Bulgaariaga, mis lõppes 61:49.\nTänavu suvel peetud kontrollmängud ei möödunud kõige rõõmsamas toonis, samas teame, et nende tulemused ei maksa suures plaanis midagi. Maksab see, kas tehtud vigadest võeti õppust ja kas suudetakse end EMiks mänguvormi ajada. Teatud kõrgusel tuleb kindlasti lagi vastu, kuid Riias on kõige tähtsam mängida tasemel, milleks ollakse võimelised. Kui seda tehakse, ei tohiks võiduarve jääda avamata.