Urmas Klaasi kõne Tartu linna aumärkide üleandmisel\n23. veebruar 2021 / Tartu linnapea Urmas Klaasi kõne 23, veebruaril Eesti Rahva Muuseumis toimunud piduõhtul, kus anti üle Tartu linna aumärgid uutele linna aukodanikele ja Tartu Tähe kavaleridele.\nHead tartlased, auväärsed Tartu linna aumärkide kavalerid, armas Eesti\nMe alustasime tänast piduõhtut hümni laulmisega Eesti laulupeo sünnikirikust, Tartu Maarja kirikust. See on kirik, kus esimese laulupeo peaproovis kõlas esmakordselt meie hümn eesti keeles ja eesti meeles. Me alustasime sealt, sest me ehitame seda kirikut taas üles. Tartu vaimus – nii nagu toimub ka tänane Eesti Vabariigi sünnipäevale pühendatud pidulik tseremoonia ülekantuna Eesti Rahva Muuseumist.\nVeel aasta tagasi ei kohanud me üheski pidupäevakõnes märke saabuvast viiruslainest ega ka kõigest sellest, mis juhtuma hakkab. Mitte kellelgi polnud kogemust, veel vähem teadmisi niivõrd paljusid kogukondi ja inimesi puudutavast viirushaigusest. Aga meie kõrval olid inimesed, kes teadsid ja oskasid, kuidas viirusele vastu astuda. Me tegime suurepärast koostööd Tartu ülikooli ja kliinikumi teadlaste ja meditsiinitöötajatega ning kõigi eesliinitöötajatega. Tartu ise oligi eesliinil ja meie teadlastel oli au sel hetkel riigile ja rahvale abiks olla. Oleme selle üle tänulikud ja uhked. Sellised tõsised kriisid näitavad ilmekalt, kui tähtis roll on haridusel, haritusel ja teadusel rasketest kriisidest arusaamisel ja nende lahendamisel. Me nägime, kui hästi suudavad linn ja tema inimesed koos mõtelda ja koos töötada, olles ühtses inforuumis ja mõistmises. Usun, et minu täna öeldud tänuga kõigile suure töö tegijaile eesliinil liituvad kõik tartlased. Tänan südamest.\nvõiks ju arvata, et koroonakriis pidanuks elu ja elamised, mõtted ja tegutsemised külmutama, kuid Tartule omaselt on see tartlasi hoopis sütitanud. Just sellisest tartulikust kambavaimust sündis ka Tartu autovabaduse puiestee, mis väga kiiresti oma väärtust ja tähendust tõestas ning tekitas tartlaste seas ka elava arutelu linna tuiksoonte ja meie argiste liikumiste üle. Autovabaduse puiestee näitas, et tartlased soovivad rohkem vahetut puudet Emajõe, roheluse ja aktiivsete tegevustega. Soovivad rohelisi liikumisviise, rohelist ümbermõtlemist. Me nägime, et ka tuhandeaastast linna on võimalik korraks lahti võtta ja muuta sellega inimeste vaateid ja harjumusi linnas liigelda. Üksteisega arvestades ja kõik ära mahtudes. Aga võibolla peabki linna mõnikord tuhandeks killuks lahti võtma, et see veel tuhat aastat keeks ja elaks.\nJa nii olemegi üksteisega arvestades ja koos tegutsedes järjekordse Eesti aasta lehekülje tegudega täitnud. Tartus on palju sündinud, rääkimata siin läinud aastal sündinud 1248 poisist ja 1284 tüdrukust, kellest paljud ka tartlasteks saavad ja jäävad. Tartlaseks kasvavad. Tartu suurimaks varanduseks ongi inimesed. Eks ole iga verinoor tartlane omamoodi Tartu aukodanik – see keegi, kelle nooruslikus vaikimiseski on suur tõde ja Tartu vaim. Meie tänased aukodanikud ja Tartu tähed rikastavad meie aukodanike ja Tartu tähtede ridu erinevate eluvaldkondade ja elutarkusega. Häid uusi radu teile!\nTartu aktiivne ja elav linnakeskkond, põnevalt arenev linnaruum, kogukondi kaasav ja kõnetav suhtlus on see, mis siia uusi inimesi toob ja neist tartlased teeb. Tartus on üha mõnusam elada. Siin on järjest rohkem rõõmu ja rõõmsat pealehakkamist, lahedat koostegemiserõõmu. Kes oleks võinud arvata, et keset maailma rusunud viirusepaanikat, hakkab keegi korraldama maailma suurimat autospordivõistlust? Tartu ja meie sõbrad tegid seda. Ja kogu maailm vaatas ja imestas. Kes veel kui mitte Tartu ja tartlased suudavad keset linnasüdant püstitada kogu Eestit vaimustanud uisuväljaku. Meie tegime seda. Autovabaduse puiesteest me juba rääkisime. Rääkimata rohketest festivalidest, kontsertidest ja näitustest, mis kõik suutsid end koroona-aastaga kiiresti kohandada ja turvaliselt oma vana ja uue publiku leida.\nLäinud aastasse jääb ka arutelu Tartu Kunstimuuseumi ja Linnaraamatukogu ühishoone – südalinna kultuurikeskuse – ehitamise üle. Me rääkisime paljudega: kogukondade ja huvigruppidega, raamatukogu ja kunstimuuseumi inimestega, kultuuriringkondadega, milline see keskus peaks olema. Saime väärt teadmisi, mille põhjal esitasime oma idee riigi rahastuse saamiseks – meil on hästi läinud, oleme pildil ja meie soovid kõlavad otsustajatele tõsiseltvõetavalt. Ka Euroopa kultuuripealinnaks kandideerimisele eelnes tihe suhtlus linnakodanike ja kogukondadega, ka paarikümne Lõuna-Eesti omavalitsusega, kellelt kõigilt saime tuge ja ideid koostööks ja kokkuhoidmiseks – mis näitab, et heade linna arvestavate tulemusteni saab vaid pidevalt suheldes ja üksteist ära kuulates. Usun, et aastate pärast südalinna kerkiv Tartu vaimu peakorter ehk südalinna kultuurikeskus on atraktiivne, arhitektuurselt linnasüdant ja loodust arvestav ning parim kodu raamatutele, kunstile ja kultuurile. Ikka eesmärgiga tuua Tartu ja tartlased täiesti uuel tasemel kokku ja suhtlema, osa saama avatud linnasüdamest ja meie rikkast kultuuripärandist.\nOlen viimasel ajal sageli Tartu sõpradelt kuulnud lauseid: „teie ikka oskate seal Tartus õiget linna teha“ või „kas te ise ka aru saate, kui ilus teil seal on“. Tartlastena võtame oma Tartu elukeskkonda piisavalt tavalisena, aru saamata, kui eriline meil siin on. Kuid selles toredas harjumises ja argisuses on ka karisid.\nSoovin, et Tartu oleks linn, mille elukeskkond ja linnaruum jätavad siia elama üha rohkem inimesi. Et Tartu oleks linn, mis loob meile rohkelt võimalusi oma perede ja töödega tegeleda. See on linn, mis on ühendatud maailma ja maailmakultuuriga. Tartus on aastaringselt põnev ja meie puhas elukeskkond soosib siin kasvamist, õppimist ja töötamist. Ja ikkagi inimesed – inimesed on need, kes loovad linna, millest lugu peetakse ja mida üle ilma teatakse.\nmööduv aasta on olnud raske, kuid me oleme imeliselt palju korda saatnud. Eelkõige on meie suurimaks saavutuseks kokku kasvamine ja ühtse vaimu tugevdamine. Seda vaimu läheb meil lähimatel aastatel kõige enam vaja. Hoidkem seda.\nÕnnitlen Tartu värskeid aukodanikke ja Tartu Tähe kavalere, head käekäiku ja õnne selle aunimetuse kandmisel.\nHead Eesti Vabariigi sünnipäeva.\nElagu Eesti – Elagu Tartu.


Messing-voolikuühendused – Vabadusepood\nVoolikuüh. 1/4ʺ sk-10mm\nVoolikuüh. 1/4ʺ vk- 8mm\nVoolikuüh. 1/4ʺ vk-10mm\n0,60€ Lisa korvi\nVoolikuüh. 3/ 8ʺ sk-10mm\nVoolikuüh. 1/2ʺ sk-10\nVoolikuüh. 1/2ʺ sk-12\nVoolikuüh. 1/2ʺ sk-13\n0,95€ Lisa korvi\nVoolikuüh. 1/2ʺ sk-14\n1,80€ Lisa korvi\nVoolikuüh. 1/2ʺ sk-16\nVoolikuüh. 1/2ʺ vk-10\n1,20€ Lisa korvi\nVoolikuüh. 1/2ʺ vk-12\nVoolikuüh. 1/2ʺ vk-14(15)


Eramu projekt by APP5 - issuu\nVaade F-A (1-100) Aluminiiniumpaneel\nValge betoon +6,638\nMeriväljale, aadressil Ranniku tee 39 projekteeritud eramu on koduks viieliikmelisele perekonnale. Ruumiprogramm, mis nägi ette 200m2 köetavat pinda, varjualust kahele autole ja külma panipaika, sai mahutatud modernselt valgesse vormi. Eesmärk oli sobituda meriväljalikult avarasse konteksti, jättes aga ruumi ka inimlikule omapärale, individuaalsusele.\nElutoast pääseb perekondlikku saun-spasse, kus on riietusruum, suur vann ja saun.\nLaste põhiline kodusoleku aeg langeb õhtule ning sellepärast asuvad laste toad esimese korruse eluruumide kohal, suunaga läände. Laste tubades on avarad aknapinnad, kahel jooksevad kogu välisseina ulatuses läbi lintaknad, kolmandal, nurgatoal, on eraldi klaasitud lodža. Vanemate magamistoal on oma garderoob, pesuruum ja lodža. Suund on sellel idasse. Sealt pääseb ka suurele katuseterrassile.\nTerve hoone on jaotatud kolmeks mahuks. Esiteks: valge betoonmaht, mis sisaldab endas lääne poole avatud elutuba, kööki, kabinetti ja üleval laste magamistubasid. Teiseks idapoole avatud valge krohvkattega maht, millel on põhiliselt teenindav funktsioon (teisel korrusel asub ka suur magamistuba). Kolmandaks mahuks on lõunapäikesele avatud saun-spa, mis varjab õue põhja poolt. Selle fassaadi katab valge krohv.\nEramu asub nurgakrundil ning arhitektuurne lahendus arvestab sellega. Ranniku tee poole liigub maht julgelt peale, kuid Vahtramäe teelt on hoone tagasi astunud, jättes enda ete haljastatud vaba ruumi. Hoone teise korruse sein aga kaldub Vahtramä tee poolselt küljelt sissepoole. Fassaaditoonid on heledad: valge betoon ja valge krohv. Need on omavahel õrnas, kuid tajutavas kontrastis. Sisselõiked on vooderdatud naturaalse laudisega. Puit on mõeldud põhiliseks viimistlusmaterjaliks ka siseruumides, mööblis ja detailides.\nSisenemine krundile toimub lõunaküljelt, kus on ka varjualune kahele autole. Esikus asuvad trepihall ning uksed tualettruumi ja koduhoiuning tehnoruumi. Vasakule jäävad kabinet ning eluruumid. Hoone on asetatud võimalikult lõunapõhjateljele, mis loob lääneküljele maksimaalselt vaba ruumi suurema aia jaoks. Elutuba, köök ja söögituba on kokku liidetud ühte avarasse mahtu. Läänekülge jäävad suured klaaspinnad. Hägustatud on piir eluruumide ja aia vahel.\nKeskkonnasäästlikkuse vaatepunktist on hoone välispind võimalikult kompaktne. Väljasopistuv saun-spa osa on soojustatud paksemalt kui ülejäänud ruumid. Ruumide ja akende paiknemine on ilmakaarte järgi välja arvestatud, et hoida kokku küttekuludelt ja valgustamisele minevalt energialt.\nVaade 1-6 (1-100) Valge krohv\n+3,887 +3,600 +2,800 +2,100\nVaade A-F (1-100)\n+6,000 Ranniku tee 12 2E\n24,80 24,88 30,00\nRanniku tee 37 2E\n24,80 24,88 0=25,10\n= 2, 80 0\nEramu projekt - EA41 - Tallinna Tehnikakõrgkool 2011 - Üliõpilane: Allan Pintson - Juhendaja: Pille Nagel\nEramu projekt - Merivälja maja\nValge krohv +6,638\nRanniku tee 41 2E\n40, 00 0\nVaade 6-1 (1-100) u tee\n+5,100 +4,705 Proj. eramu +3,887 muru\nTehnilised näitajad Krundi suurus Ehitusalune pind Täisehitamise protsent Brutopind Netopind Köetav pind\n1200m2 228,7m2 19,1% 398m2 252,3m2 199,9m2\nEhituskeelu ala ±0,000 -0,300\n0,400 2,826 2,600\nKabinet 12,1 m2\n4 0,271 1,000\nAuto varjualune 5,5 x 6 m\nKoduhoid 6m2 1,500\n16 x 0,175 = 2,800 m\nElutuba+ söögituba+ köök 50,4m2 5\n1. korruse plaan (1-50) 1,250\n7,232 0,324 1,163\nTuba 11,2 m2\nTuba 11,6 m2\n0,200 0,195 0,468\nõh uru um\n2. korruse plaan (1-50) 2,732\nMagamistuba 31,5 m2\nLõige A-A (1-50)\nAnkur A-2 samm 2000 mm\nAnkur A-1 igas vuugis\n+2,800 +2,500 +2,200\nÕõnespaneeli ankurdamine raudbetoonseinaga (1-10)\nÕõnespaneeli monoliitimine raudbetoonseinaga (1-10)\nVarras D=10 A II kogu lae pikkusel\nVarras D=10 A II kogu lae pikkusel Jätkudes ülekate >350 mm. Tõsteaasade külge keevitada\nLõige B-B (1-50) +6,000\n+2,800 +2,500 +2,203\nEramu, 2011, Tallinna Tehnikakõrgkool


EFK – mida sellel aastal tehtud? - Eesti Filharmoonia Kammerkoor\nEFK – mida sellel aastal tehtud?\nAutor: Allan Vurma\nTagasi vaatasid lauljad Kaia Urb, Karin Salumäe, Marianne Pärna, Aarne Talvik, Allan Vurma ja direktor Esper Linnamägi.\nKuus nädalat juuni- ja juulikuust osales EFK ooperikoorina Aix-en-Provence’i ooperifestivalil Verdi „La traviata” ja Mozarti „La clemenza di Tito” etendustel. Muljetest publiku poolelt kirjutas eelmises Sirbis pikemalt Kristel Pappel. Ka lauljatele endile kujunes töö elamusi pakkuvaks. A. T.: „Eriline sünergia osalejate vahel ja „ühise veregrupi” tunne tekkis eriti Mozarti ooperi puhul, mida dirigeeris 83aastane maailmanimi Sir Colin Davis. Esimese, vaid poole tunniga piirdunud muusikaproovi kooriga lõpetas kuulus maestro sõnadega, et kammerkoori tase on talle selle projekti parim üllatus.\nTunnustust pidasid vajalikuks väljendada ka solistid. Nii näiteks tõi Publio rolli mänginud bass Darren Jeffery enne esietendust kooriruumi kaardi kiidusõnadega tänuks kõrgel tasemel koostöö eest. Braavosid koorinumbritele tuli publikultki.” K. S.: „„Traviata” lavastus tuli raskemini. Lavastaja kujundas igale lauljale individuaalse rollijoonise, kuid Tallinnas väga napina planeeritud ettevalmistusaja tõttu oli koor esimestes proovides veel kohmaks ja puine.” E. L.: „Hüpe kvaliteedis prooviperioodi lõpuks ja etendusteks oli siiski määratu ning korraldajad avaldasid huvi koostööd jätkata.” K. U.: „Kammerkoori kasuks otsustati meie nõtke ja ooperiklišeedest vaba kõla tõttu. EFK lauljad aga said ooperitööst uut laadi kogemusi, võisid lähedalt jälgida maailma tippsolistide vokaalkooli peensusi ja tajuda töö intensiivsusastet. Praegune muusikamaailm liigub nii või teisiti suunas, kus kapseldumine vaid ühte kitsasse žanri või muusikaajastusse ei pruugi enam tagada piisavat rakendatust.”\nVahetult enne Prantsusmaa sõitu juunis käis koor Tampere muusikafestivalil esitamas Pärdi, Grigorjeva, Tüüri, Sibeliuse ja Kreegi muusikat. Mai lõpus dirigeeris koori peadirigent Daniel Reuss suure eduga Berliini Filharmoonia Kammersaalis esiettekandena Saksamaal ErkkiSven Tüüri teost „Ärkamine” ning Mozarti Missat c-moll. Kammerkoori partnerina mängis Deutsches Kammerorchester Berlin, solistide seas osalesid ka meie tenor Toomas Tohert ja bass Uku Joller. Tüüri uus teos plaadistati hiljem Tallinnas ka firma Ondine jaoks, sel korral koos kammerorkestriga Sinfonietta Rīga (Tüüri autorikontserdid olid ka märtsis Eestis). Mai alguses lauldi Peterburi Jaani kiriku avamiskontsertide sarjas Pärdi „Kanon pokajanen’it”.\nM. P.: „Aprillis osales 12 kammerkoori lauljat Hollandi koori Cappella Amsterdam koosseisus Karlheinz Stockhauseni „Sonntag aus Licht’i” suurejooneliselt lavastatud ettekannetel Kölnis. Tavatut ja komplitseeritud helikeelega teost omandati jupiti pea terve hooaja dirigent James Woodi juhendamisel; too sõitis proovideks mitu korda Tallinnasse. Koor oli jaotatud iseseisvaid muusikalisi ülesandeid täitvatesse gruppidesse, lisaks osalesid solistid ning saalis pikki fooninoote hoidvad Kölni ooperikoori artistid.” A. T.: „Ootamatult kurnavaks osutusid skafandrilaadsed ja väga umbsed kostüümid, mille seljakotis peitus pihus olevast lülitist käivitatav suur valgustussüsteem enda laulmise hetkedel „põlema läitmiseks”. Proovidel jälgis ettekande kulgemise täpsust ka teost ise väga hästi tundev Stockhauseni lesk ning etendustel võis publiku hulgas kohata üleni valgesse riietatud helilooja fänne.”\nK. S.: „Koori naislauljatel oli samal ajal õnn laulda Roomas Santa Cecilia saalis Claudio Abbado käe all Debussy „Nokturne” orkestrile ja naiskoorile (koos Mahleri kammerorkestri ja Orchestra Mozartiga). Publik võttis maestro vastu superstaari-vääriliste ovatsioonidega. Abbado legend materialiseerus võimsa muusikaelamusena: seal taipasid, miks sellise klassiga dirigente (kuhu kuulub kindlasti ka Aix-enProvence’is juhatanud Sir Colin Davis) sellisel määral austatakse. Seitsmekümne kaheksa aastane Abbado juhatab jätkuvalt kõiki teoseid peast. Kavas oli ka Raveli klaverikontsert, mida mängis Martha Argerich. Maestro tänas esinemise järel kõiki naisi kättpidi ning tundis huvi, kas EFK mehed laulavad sama hästi.”\nM. P.: „Märtsi lõpul laulsime Eesti eri paigus dirigent Peeter Perensi käe all meeleolukat eesti heliloojate kava „Tass teed”. Rohkearvuline publik võttis meid igal pool väga hästi vastu. Avastasime enda jaoks hea akustikaga mõnusa kontserdisaalina Mooste Folgimaja, mis on ümber ehitatud vanast hobusetallist.” Märtsis anti Mendelssohni, Kreegi, Pärdi ja Tüüri loomingust koosneva kavaga kontserte mitmetel väiksematel festivalidel Saksamaal ja Prantsusmaal. Veebruarikuusse jäi Toomas Siitani Tallinna Jaani kirikus juhatatud Buxtehude „Membra Jesu nostri”. Oluline esinemine toimus Londonis Cadogan Hallis vokaalgruppide kontserdisarjas (järgmistena olid üleval juba The Hilliard Ensemble’i ja Tallis Scholarsi afišid). Meie psalmide kavas võttis publik Mendelssohni lugude kõrval väga hästi vastu ka Kreegi vaimulikud rahvalaulud ning valitud osad Pärdi „Kanon pokajanen’ist”. Samal kontserdireisil Šotimaal tuli ettekandele John Taveneri „Icon of light”, mida dirigeeris noor inglane Nicholas Jenkins. Aasta algusesse jäi veel Tallinna Jaani kirikus Andres Mustoneni särtsakalt ja suure positiivse energiaga juhatatud Praetoriuse motettide kava, mis mitme EFK kontsertide sagedase kuulaja sõnul olevat olnud üks viimase aja säravamaid elamusi. Meie vestlusringis avaldas oma mõtteid EFK tuleviku kohta ka lauljate usalduse pälvinud augustist direktorina alustav Esper Linnamägi: „Minu nägemuses peab kammerkoor muutuma senisest palju avatumaks ja koostöövalmimaks, sealhulgas eesti dirigentide ja muusikutega. Esineme väga tihti küll välislavadel, kuid võiksime olla palju nähtavamad ka siinses muusikaelus. Oluline tahk EFK tegevuses peaks olema ka järjepidev heliplaadistamine ning ladus koostöö hea mainega firmadega.”


Mudlarking Thamesis võib olla parim asi Londonis - 🛳 - Travel To You | Väljaanne: 2020\nJason Cochran Kaks korda päevas Londoni Thames paisub loodete veega, tõustes nii palju kui 23 jalga. Ja kuna see suur päevakursus tungleb läbi iidse kanali, siis ta kaotab sajandeid rämpsi. Pisut üle sajandi tagasi oli reostus kontseptsioon; meie esivanematele oli maailm ammendamatu ja jõgi oli Jumala antav kingitus loomade luude ja ekskrementide ärahoidmiseks ning nende päevade ärakasutamiseks mõeldud savinõuna.\nJa kui see suur veekogus väljub linnast jälle madalal temperatuuril, jätab ta maha äsja avastatud kahjustuse, mis aja jooksul kaduma läks. Uskuge või mitte, on turistidele nagu sina võimalik lasta Temzi rannadesse ja välja saata sajandeid mineviku jäänuseid.\nSeda nimetatakse mudlarking, ja see on ilmselt kõige põnevam viis Londoni avastamiseks, mida ma kunagi kogesin. Siin on kuidas seda teha.\nKuidas alustada kõigepealt peate mõtlema ohutusele. Nagu ma ütlesin, võib jõgi kiirelt paisuda nii palju kui 7-pluss meetrit (23-pluss jalga) ja võite surra väga teatraalse, kuid mittevajaliku surma. Tavaline turistik ei tea, kust ohutult tõusma saab, nii et kõige lahedam kursus on käia giidiga. Lisaks sellele ei ole teil litsentsi - Londoni Tolliameti valitsus soovib, et kõik selle läbi viiksid. Neid on lihtne saada (test puudub ja välismaalased võivad seda kasutada), kuid ta soovib veenduda, et tunnete põhireegleid ja järgite neid. Linnas on jõe põhjakalda parim. See on osaliselt tingitud sellest, et põhjapoolsel küljel on kõige rohkem ajalugu - Thamesi lõunapoolne külg ei olnud tihedalt asustatud, kuni ühiskond arendas välja tehnoloogia, mis muudaks selle vähem rabeks. Siin on meie giidil meid Cannon Street jaamade raudteesild, kus mõni Walbrooki jõgi voolas Thamesisse.\nKaitske bakterite eest Võimalik, et võtaksid ka mõistlikud, kerged kingad. Kui sa hoiaksid linna keskosas, ei lammutage muda, aga sa hakkad harjuma muki vastu ja peate trammimaale tagasi minema redelit üles tõusma.\nSamuti pidage kummikindaid, nagu neid algajaid mudlarkereid. Jõgi ei pruugi sellist lõhna, kuid Londoni Victoria ajastu kanalisatsiooni mõnikord vabastab inimese vooluvee voolu ja te võite mõnevõrra lüüa, kui teil on väike lõik või kui te kogemata pühkida ava koos määrdunud käega. Mõelge hügieenitingimustele ja saate hästi. Paljud inimesed ei kanna kindaid üldse, kuid see on targem - võite leida kummalist hüpodermilist nõela ja võite olla šokeeritud, et teada saada, et purustatud Gruusia klaas võib oma liha lõigata nii kena kui tänapäevase klaasina.\nJa peske oma leiud enne, kui keegi teine neid käitleb. Sa ei kahjusta neid seda tegema. Nad on olnud selles jões sajandeid.\nVäikesed mudlarkerid Kuigi jõgi on varjatud, pole see tõeliselt ohtlik, kui olete ettevaatlik. Sellepärast teeb see eriti tähelepanelikku tegevust vanematele nende hoolikalt jälgitavate lastega. Lapsed teevad paremini mudlasõnu kui täiskasvanud: nende silmad on killustikule lähemal ja sobivad paremini tundma, kui nad on kohanud midagi ebatavalist. Nad õpivad ka kahe tuhande väärtuses ajalugu nende igapäevaste objektide kaudu. Minu esimesel väljasõidul jooksis üheksakümne aasta tüdruk täiesti säilinud Viktoria galerii toidulauaga. Meie juhend oli otseselt armukade tema leiukoht.\n"Ainult silmad" Reegel Number Üks muda värisemine on: ainult silmad. Teil pole lubatud kaevandada, kraapida või kasutada metallidetektorit, vähemalt ilma loata (Londonis asuvast ametiasutusest). Isegi kaljude ümberminek nõuab tehniliselt loa andmist. Kuid nagu näete, võib kohalikega öelda, et "silma pealeminek" võimaldab ikka veel uskumatute objektide leidmist. Mõelge sellele pilti, mis võeti Southwarki silla põhjaosas. Punased asjad pole kivid. Need on kivikatused, paljud keskaegset perioodi ja millest mõned olid sähvinud 1666. a. Tulekahju. Õõmsad valged silindrid on hulgaliselt savist torusid, mida leiate rohkesti. Leiate ka Tudori õllepaikade tükke, iidseid pudeleid, purustatud Delftware-i savinõusid, võtmeid, söögiriistu, luustunud looma kaelarte, aeg-ajalt nahast kinga, mida keegi oleks mõnda aega jõudnud jões. Thames on neid kõiki kokku seganud, nii et samas vaateväljas leiate 2500 aastat ajalugu. See asi oleks rämpsposti kohalikule Londoni mudlarkerile. Aga kujutlege, et tulete koju oma inglise puhkusest oma Rooma keraamika ise.\nIgapäevased aarded Üllatavalt võite hoida seda, mida te leiate. Siin on mõned asjad, mida leidsin esimesel mudlasõiduplaanil. Nende hulka kuuluvad 19. sajandi raudtee-hiina karbid, Rooma katusekivide plaat ja keskaegse kupliga soonik, millel oli kunagi rihm. Linn ei ole programmis, mis kaitseks või arhiveeriks iga päev pesuvaid uskumatuid leide. Ja iga päev avaneb tõenäoliselt kõik, mis on kokku puutunud, tõenäoliselt jõe äärde ja lastakse välja Põhjamerre kaotada igavesti. Nii võta see, mida näed. Sa oled selle päästnud, mitte Londoni vallandamist.\nHaunting leiab, mida amatöörid leiavad, aitab tegelikult kaasa meie ajaloo tundmisele. Seda sellepärast, et kui leiate midagi, mida linn arheoloogiliselt oluliseks peab, nagu näiteks kuld, hõbe, müntide kogud või tõeliselt tähelepanuväärsed terved keraamilised klaasid, peaksite laskma Londoni muuseumis eksperdid (www.museumoflondon.org.uk) ) teate, isegi kui see on ainult fotode kaudu.(See on veel üks arukas põhjus, lisaks turvalisusele minna ka giidiga - teate, mis on tõesti haruldane.)\nSa ilmselt ei leia midagi sellist head. Leiad riideid savinõusid, võtmeid, nuppe. Aga sa ei hooli. See ei ole sularaha tegemine - see, mida te olete lugenud tee seda leida on teile väga põnevil.\nMa ei leidnud seda konkreetset toodet. See on Londoni Mudlarki Facebooki innukate otsingute grupist. Aga ma tahe leida midagi sellist - järgmine kord. Kuna mudlarking on sõltuvustest nagu hasartmängud. Järgmine aeg, ma taban jackpot.\nClay torud Clay torud olid lahutamatu osa Londoni elu alustades 1500ndatel. Inimesed viskasid need vette, kuidas tänapäeva inimesed sigaretiotsakke vallandasid. Nad on täiesti kõikjal.\nSiin on mõned, mis leidsin kividest, mis asuvad suuruselt võrdluseks vana iPhone 4 kõrval. See paneb mu ujuma, et arvan, et mu käed olid esimesed, kes neid paljude sajandite pärast neid maganud iidse jõe all, ja et nad jõudsid mind imeliselt jõudmata. Nende leidude järgi sai mudlarking ametlikult üheks minu lemmikkogemuseks, mida ma kunagi Londonis käinud olen. See on joovastav ja sõltuvust tekitav. Minu jaoks on see sama tavaline peatumine kui Briti muuseum või Tate Modern. Kasutades mudlarkingi ressursse, näiteks Thamesi avastamisprogrammi (www.thamesdiscovery.org), saate tuvastada mõned asjad, mille leiad esiplaanist.\nLondoni ainulaadne maardla Mudlarking on midagi, mida te ei saa teha Euroopa muudes suuremates rahvastikukeskustes. Enamik teistest Euroopa linnadest on oma jõgede voolu ümber ehitanud, oma ajalugu välja kukkunud ja suunanud oma veed sillutatud kanalitesse. Nende ajalugu on juba ammu läinud. Aga mitte Londoni. See on üks ainus koht, kus saate ohutult midagi sellist teha. Ajalugu jõuab välja ja avastab teid minevikus kõndides. Te peate selle tuvastamiseks saama vaid piisavalt lähedal.\nCannon Street Station'i sild See on sama osa Cannon Street'i jaamast, mida ma olin uurinud paar tundi varem: väga kiiresti kasutasid trepid, mida kasutasin reeturte ja kiirete veetastega, kes olid tänapäevaste nõutavate saladuste eest ära. "Kui ma olen seda meelt avaldanud, on mul kujutluses näha mõne tulevase sajandi britte, Thamesi pankades kõndides, seejärel kasvanud umbrohtudega ja peaaegu läbimatu prügiga. Isa juhib oma poega, kus seisis püha Pauluse, monument, panga, mõisahoone ja muud esimese eristamise kohad. " -Londoni ajakiri, 1745 Nii nagu see juhtub, oli selle kirjanik seda tagasi. See on prügi, mis teeb Thamesi tänapäeval põnevaks.\nAustraalia bush meditsiinilise kunsti õppimine\nHäbutsege kurja ihu Iguazú Fallsil\nMaailma suurepärased jõed - Niilus\nPuuetega reisimine - neli inimest jagavad oma kogemusi\nKas see on Suurbritannia kõige imelikumaim siseriiklik reis?\n20 asja, mida teil on Tai kogemus\nIirimaal eelajaloolise loteriina võitmine\nSuurbritannia parimad aiad\nFeast at Salone del Gusto, Itaalia


Tegevust alustas uus meresõiduportaal marine24.ee\nTegevust alustas uus meresõiduportaal marine24.ee (1)\nOktoobris avati uus meresõiduportaal marine24.ee, mis pakub merendus- ja laevandushuvilistele värskeid uudiseid, võimalust vahetada infot, osta ja müüa paate ning laevu.\nMarine24.ee koondab meresõiduga seonduvat infot: uudiseid, seadusi ja regulatsioone, artikleid, infot toimuvate regattide ja muude veesõiduga seonduvate ürituste kohta, keskendudes eelkõige kodumaiste meremeeste tegemistele-toimetamistele, kuid hoides silma peal ka sellel, mis toimub kaugemal.\nPortaali eesmärgiks on pakkuda kodumaistele paadi- ja laevaomanikele ning alles laevaostuplaane pidavatele kodanikele võimalust oma ostu- või müügiplaan teoks teha. Marine24.ee-s on võimalik tasuta sisestada veesõidukite ostu- ja müügikuulutusi ning huvilised saavad neid vajalikke parameetreid sisestades otsida ja sorteerida.\nPortaali eesmärk on saada lähemate aastate jooksul suurimaks ja parimaks interaktiivseks paadituruks Eestis.\nLisaks edastab Marine24.ee jooksvat infot Eestis toimuvate regattide, võistluste ja mereteemaliste ürituste kohta ning pakub võimalust avaldada mõtteid mereteemalistes foorumites, lisada galeriisse pilte oma laevast ning lugeda ilmainfot.\nLisatud: 01.11.2007 / 08:46\nMilleks pooleli asja promoda?


Laenu tagastamine toimub reeglina annuiteetgraafiku alusel, mis koosneb laenu põhiosa maksest ja arvestatud intressist ning mis on võrdsetes osades. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata. Laenufirma kohta ütleb väga palju see, millised on selle juhid. Laenude konsolideerimine refinantseerimine SMS laen ilma isikut tuvastamata. Väikelaenu eesmärk on finantsabi osutamine ettenägemata ja mitteplaneeritud kulutuste ilmnemise puhul. Laenutaotlus Credit. Võta kiiresti laenu hoolimata maksehäiretest sigma krediidi. Väikelaen ei ole mõeldud hetkekapriiside täitmiseks.\nLaenutaotlus Credit. BigBank laenukalkulaator tarbimis ja.\nKui laenu tuleb pikendada, peate arvestama komisjonitasudega, mis on sätestatud lepingus, mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Väikelaenu kirjeldus Väikelaen on tagatiseta kiirlaen eraisikutele. Väikelaenu on mõistlik taotleda olukordades, kus Sa vajad raha lühikeseks perioodiks, näiteks jõudmaks poodi lõpumüügile, mis lõpeb nädal enne palgapäeva või ootamatult rikki läinud auto remondiks. Lisaks on väikelaenud kiirlaenuturul soodsaima intressiga. Tutvu tingimustega siin! Laenumaksete graafik. Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani.\n. Kiire laenude internetis on praegu üks kõige populaarsematest krediidimudelitest, mida pakub enamik tasuta kiirkrediiti pakkuvaid ettevõtteid. Seetõttu on väikelaenul ka teine nimetus - tarbimislaen. liuguri abil on Sul võimalik vaadata, milliseks kujuneb igakuine maksekoormus. Seejärel suunatakse Sind laenutaotluse täitmise lehele. Laenu väljastamine ja lisateenused on ilma lepingutasuta. Laenutaotlus Credit. Väikelaenu taotlemiseks vali palun liuguri abil sobiv maksetähtaeg ja summa.\n. Püsikliendile on väikelaenud alati hea hinnaga. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja. Käenduseta laenud odav laen foorum. Kuid BestCredit.ee-s kasulik on olla Püsiklient PLUSS! Kui jõuad Püsiklient PLUSS staatusesse, tekib Sul võimalus saada personaalseid eripakkumisi. Võimalused väikelaenu klientidele ja kliendistaatused Kliendistaatused erinevad üksteisest lisavõimaluste avanemise poolest. Kliendistaatused on järgnevad: Uus klient, Püsiklient ja Püsiklient PLUSS. Laenutaotlus Credit. Enda staatuse nägemiseks tuleb Iseteenindusse sisse logida. Laenu vormistamine käib lihtsalt ja kiiresti


Saarlased ehitavad Poolale 100 miljoni eest patrull-laevu - Logistikauudised\nSaarlased ehitavad Poolale 100 miljoni eest patrull-laevu\nSaaremaa laevatehas Baltic Workboats AS võitis Poola siseministeeriumi riigihanke kahe merepiirivalve patrull-laeva ehitamiseks.\nLepingu maksumus on 100 miljonit krooni, laevad valmivad pooleteise aasta jooksul, teatas firma.\nBaltic Workboats AS juhatuse esimees Margus Vanaselja sõnul on tellimus ettevõttele suur võit, samas on tegemist suure vastutusega. „Võitsime tellimuse tihedas konkurentsis Soome, Hollandi, Rootsi ja Poola suurte ja tuntud laevaehitusfirmadega,” ütles Margus Vanaselja. „Meie valdkonnas on oluline kogemus ja reputatsioon, kui selle tellimuse edukalt ellu viime, tähendab see meile usalduskrediidi tõusu kõigi rahvusvaheliste laevaehitusfirmade ja klientide silmis,” lisas Vanaselja.\nÜhe patrulllaeva ehitus läheb maksma 50 miljonit krooni. Poola siseministeeriumiga sõlmitud lepingu kohaselt kohustub ettevõtte ehitama pooleteise aasta jooksul kaks patrulllaeva kogumaksumuses 100 miljonit krooni.\nTellimuse täitmiseks tuleb ettevõttel osaliselt kasutada allhankeid ning palgatakse lisatööjõudu.\nEttevõtte Baltic Workboats AS tellimusportfell on täidetud vähemalt kahe aasta ulatuses, kuna äsja sõlmiti leping ka Azerbaidzaani tolliteenistusele 50 miljoni krooni ulatuses kolme 17-meetrise patrulllaeva ehitamiseks ning töös on juba 20-meetrine lootsilaev Ukrainale.\nEttevõte Baltic Workboats AS on Eesti kapitalil ja osalusel põhinev Saaremaa ettevõtte, mis tegeleb kuni 30-meetriste alumiiniumlaevade ehitamisega. Peamiselt ehitatakse lootsi-, patrull-, kala-, tuukri- ja uurimislaevu. Ettevõttes töötab 50 inimest, kellest osa on saanud väljaõppe Saaremaa ametikooli laevaehituserialal.\nEttevõtte käive on viimase kolme aasta jooksul ulatunud kokku kuni 343 miljoni kroonini.


"Muutunud maailm" pt.8 - NIHILIST\n“Muutunud maailm” pt.8\nFeb 28, 2015 11 minute readby Vasall\nKäes on märtsi keskpaik. Õhutemperatuur on jätkuvalt talvine -15 C. On öö ning Mihkel rähkleb enda voodis. Pooleldi une ja ärkveloleku vahel pendeldades ootab ta hommikut. Kui teise korruse magamistoa akna taga hakkab ähmaselt koitma leiab ta endas piisavalt otsustavust voodist väljumiseks.\nPika aluspesu väel alumisele korrusele kööki komberdades tänab ta iseennast selle kunagise idee eest need paar päikesepaneeli soetada. Need paneelid koos akupangaga annavad piisavalt voolu, et käitada 12 voldist veepumpa ning paari LED valgustit.\nMihkel joob suure klaasitäie külma, otse kaevust tulevat vett ning seejärel teeb tule pliidi alla ja paneb kohvivee pliidile. Ilmselgelt võtab see protsess üsna kaua aega, sest pliidiraud peab ennem soojenema, seejärel soojeneb alles kann ning kunagi hakkab ka vesi keema. Seda mulisevat heli oodates vaatab Mihkel üle oma viimase äriplaani.\nTegelikult on see plaan lihtsalt rida numbreid mitu kuud vana „Äripäeva“ lehenurkadel. Aga ta usub enda plaani paikapidavusse. Viimase küsimusena tuleb lihtsalt tüdrukud enda juurde tööle meelitada.\nMusta, suhkruga kohvi rüübates lööb ta pannile paar muna ja viskab juurde paar viilu kitseliha.\nViimasel turupäeval oli see üsna hästimüüv kaubaartikkel. Mõned eriti agarad jahimehed olid küttinud piisavalt loomi, ning kui enda lihavajadus oli tagatud otsustasid nad ülejäägi ära müüa. Mihkel oli üks ostjatest. Vahetuseks kõlbasid tema ostuhetkel kartulid. Järgmine tropp pakkus liha eest 20 padrunit sisaldava paki.\nPäeva edenedes vaatab Mihkel üle mitu aastat tühjalt seisnud ruume alevi keskväljaku läheduses. Seal on kunagi söögikohta peetud ja isegi baarilett on veel alles. Teisel korrusel on neljatoaline korter. Alevist väljas elav hoone omanik soovib maja eest 10 kotti kartuleid ja need on Mihklil olemas. Ta on need tükk aega tagasi varastanud järgmisest külast ühe talumaja keldrist. Säilitamaks kattevarju pakub ta omaltpoolt hinnaks 5 kotti kartuleid ja 5 000 eurot.\nTema enda jaoks uskumatu võimalusena näiv olukord saab reaalsuseks. Hoone omanik aktsepteerib tema pakkumise. Peamiselt küll kartulite tõttu, sest ta loodab need kevadel mulda panna ja sügisel vaheltkasuga maha müüa. Mihkel ei saa aru mis väärtust tema tehingupartner nendes eurodes enam näeb ja ta ei tihka ka küsida, kartes et teine ümber mõtleb. Keegi teine ei ole talt eurosid ühegi tehingu raames enam ammu vastu võtnud.\nAsjaosalised sirgeldavad pastakaga kaks identset A4´a ning lähevad enda tehingut vallasekretäri juurde vormistama. Vallasekretär on omamoodi neutraalne tunnistaja, kes lööb mõlemale paberile vallatempli ning tehing ongi toimunud.\nPärastlõuna veedab Mihkel erinevatest allikatest pärit varusid uude baari vedades. Olemas on puskar, kartulid mida kokk saab panni abil krõbedateks praekartuliteks vormistada ning paarkümmend purki marineeritud kurke ja pool metskitse lihakeha. Peenutsevate klientide jaoks on pealejoogiks pakkuda vaarikavarreteed või punasesõstramoosist tehtud morssi.\nLõpuks maalib ta ukse kohale valge värviga suured ja pisut lapselikud tähed: „BAAR“.\nÜks naistest, kes enda ihu müüb on otsustanud tema juurde niisama tulla, sest ta pakub öömaja, süüa ja turvalisust. Misiganes tehingu daam teeb on tema enda asi, kuid 10% sellest kuulub õigusega Mihklile.\nTundub, et teisi peab natuke hirmutama. Ja see õnnestub üsna kergelt, sest eelmisel ööl on keegi ühe prostituutidest julmal moel noaga tapnud. Kurjategijat kätte ei ole saadud ning politseiülem Markol ei olnud ka erilist usku, et süüdlane õnnestub tagantjärele leida. Selle infokillu on Marko Mihklile vestluse hulgas poetanud kui neil oli hommikul vestlus teemal kuidas mingitki mõistlikku korda vastavatavas baaris tagada. Paraku ei aima Marko tegelikku reaalsust ning Mihkel on verise noa ammu maha matnud ning verised kummikindad ammu põletanud.\nTeadetetahvli ees seisvaid tüdrukuid turvalisuse ja elamispinnaga meelitav baaripidaja teeb mõned poolihääli vihjed kuidas nende ametikaaslane suri ning see on piisav, et kõik 5 naist avaldavad soovi tema juurde tööle tulla.\nTegelikult on Mihklil ruumi veel ainult kahele, ning ta saab valida. Ja ta valib võimalikult erinevad, lootes sellega katta võimalikult suure ulatuse võimalike klientide soovidest. Tagasi baari jõudes näitab ta kõigile tüdrukutele kätte nende toad teisel korrusel ning neljanda toa valib ta enda puhkepaigaks juhul kui ta peaks ööbima siin mitte kodus.\nPisut enne pimeda saabumist süütab ta ukse kõrval kaks laternat. Neis põlevad küünlad heidavad valgust sõnale „BAAR“. Samal ajal saabub lubatud kokk Tiina koos oma vennaga Joosepiga kes peaks turvalisust tagama.\nMihkel asub ise baarileti taha. Kontrollib, kas kaheraudne kärbik leti all on ikka laetud ning vaatab kas kriidiga tahvlile joonistud menüü on piisavalt loetav mitmete küünalde valguses. Kõik tundub olevat valmis ning ta noogutab Joosepile. Viimane lükkab välisukse valla ning kulutulena levinud uudis uuest baarist ning muudest lõbustustest on ukse taha toonud ca. 40 karuse väljanägemisega, habetunud ja mõne üksiku erandiga ka relvastatud meest. Naisi ega lapsi näha ei ole, sest ilmselgelt ei ole tegemist mingi asutusega kus võiks veeta perekondlikku õhtusööki.\nPeagi istub kogu punt laudade taga ning esimesed puskariklaasid ja hapukurgiviilud on juba magudesse jõudnud. Mehed õhetavad kergelt ning mõni vaatab himuralt trepiotsal istuvate prostide suunas. Ka esimesed praetellimused on kööki jõudnud. Mingi ime läbi on siin veel alles ka puupliit ja selle juurde käiv suur praeahi. Peagi on oodata esimesi portsjone.\nMihkel vaatab uhkustundega enda kätetööd ja jääb menüüd silmitsema. Õhtu sujub ilma vägivallata ning viimaste purjus meeste lahkumise järel asub ta üle vaatama mida kõike tema või tüdrukute teenusest saadud 10% talle kokku on kandnud.\nOn neidsamu kartuleid mida siin praetuna pakutakse, erineva kaliibriga padruneid, sigarette, mõned väärismetallidest mündid, ehted jne. Seda tohutut hunnikut vaadates saab Mihkel aru, et tuleb leida mingi parem kaubavahetusmeedium kui igakordne kauplemine. Midagi universaalset ja vähemasti ühe asula piires aktsepteeritavat on hädatarvilik. Ta otsustab oma murega hommikul vallavalitsusse pöörduda. Las nemad mõtlevad midagi välja.\nKolm nädalat hiljem…\nKalle, Ahto, Liisa, Age, Kristen ja kõik teised ärkavad hommikul enda majakeses. Kitsastes tingimustes möödunud viimased kuud on kõigi närvid pingule ajanud ning nüüd ollakse juba üksteise suhtes pisut pahurad.\nHommikusöögilauas arutatakse eilseid sündmusi „BAARIS“, ehk Mihkli joomaurkas mille ta mõned nädalat tagasi avas. Öises alevipatrullis olnud Ahto räägib, et õhtul poole kümne paiku kuulsid nad kõva kisa ning kohale jõudes oli hoone ees kaks purjus meest. Nende ümber seisid samasuguses joobeastmes külastajad ning õhutasid mehi duellile.\nLõpuks panid mehed seljad vastamisi ning hakkasid teineteisest eemale kõndima. Õige hetke ümberkeeramiseks ja oma konkurendi poole tulistamiseks pidi markeerima Marko poolne püstolipauk.\nLasu kõlades pöördusid mehed üksteise suunas ning olid valmis tapma. Nad olid teineteisest umbes 25 meetri kaugusel ning meestest pisut kainem viskas pikali ja tulistas alles seejärel. Selleks hetkeks oli teine mees teinud juba kaks lasku kuid mõlemad olid läinud mööda, sest ta oli liiga purjus. Pikalivisanu tabas teise lasuga rindu ning ohver vajus korinaga maha. Mõni hetk hiljem oli ta surnud.\nAhto vaatas küsivalt Marko poole ning too seletas lihtsalt – mehed olid läinud tülli küsimuses kes peaks saama esimesena ühega tüdrukutest aega veeta. Maja ees toimunu oli tüli kulminatsioon ning kuna mõlemad mehed olid sellesse situatsiooni pannud ennast vabatahtlikult ei olnud kellegil teisel ka „võitja“ suhtes mingeid pretentsioone.\nKõigi hommikust söövate inimeste, ka laste pilgud on naelutatud lugu jutustavale Ahtole. Loo lõppedes hakatakse arutama kartulivarude olukorda. Väljas on juba pikemat aega sula ning enamus lumest on kiirelt kadunud koos taanduva külmaga ning asemele tulnud kevadsoojusega. On lootust, et keldris leiduvad viimased kartulid õnnestub peagi maja taga olevale aiamaale kasvama sokutada.\nLisaks otsustatakse kulutada kolm pudelit odavamat viskit. See on hind, mille alevi teisest servast paari kilomeetri kaugusel elav pensionäridest paar on määranud kolme kana eest. Liisa koos Jaaniga läheb kanaostukaupa tegema ning ülejäänud naudivad kevadist päikesepaistet ning hakkavad kõrvalhoonesse kanade pidamiseks sobilikku ümberehitist rajama.\nKaitseliidu mehed Rauno ja Madis on samal ajal teel lähima suurlinna poole. Suurel maanteel on piisavalt lund ära sulanud ning tee on läbitav ka GD maasturil. Soovimata enda üritusele väga suurt tähelepanu tõmmata on nad ainult kahekesi ning erilisi relvi kaasa võetud ei ole. Mõlemal mehel on enesekaitseks püstolid.\nSuurlinna piirile lähenedes märkavad nad teetõket mille moodustavad „hispaania ratsud“, liivakottidest kuulipildujapesa ja kaks kaugemal asetsevat PASI XA-180 EST tüüpi soomukit. Juba aegsasti hoogu maha võttes jäävad nad seisma „STOP“ märgi juures ja seiskavad mootori. Neile läheneb korralikus lahingvarustuses ja üsnagi puhtas vormis sõdur. Tema vormivarrukal on Eesti riigilipp, automaat on laskevalmina õlale surutud ning ta jälgib äärmise hoolega ilmselt varem valmisplaneeritud marsruuti. Samal ajal on kuulipildujapesas olev lahingpaar valmis koheselt tule avama ning kaugemal seisvate soomukite tornides asuvad sihturid jälgivad olukorda binoklitest.\nPeale mõningaid küsimusi juhatatakse mehed linnasüdame suunas. Lõpuks piirkondliku operatiivstaapi ette jõudes ootab neid ees pehmekõlalise ja sensuaalse hääle ning kurvika figuuriga naisterahvas. Tema vorm on puhas ja auastmetunnus ütleb, et tegemist on nooremveebliga.\nTa kutsub külalised sisse ning Madis saab aru, et just tema ongi see kellele nad on viimasel ajal raadio teel ettekandeid saatnud. Peagi jõuavad nad suurde saali kus on end üles seadnud staap. Suure akna all oleva tammepuidust laua taga istub pisut halliseguste juustega kolonelleitnant Andre. Ta tutvustab ennast rügemendiülemana kellele on antud vastutada kaks Eesti maakonda. Ta ei lasku täpsetesse detailidesse vaid jääb ootama külaliste ettekannet.\nRauno ja Madis tutvustavad viimaste kuude sündmusi enda vaatevinklist väga põhjalikult ning katavad ka informatsiooni mida nad ei soovinud raadios edastada – eriti Läti sõjaväelasi puudutava osa. Lõpuks küsivad nad abisaamise võimaluste kohta. Andre lubab, et paari nädala pärast peaks nende kodukanti saabuma esimene abikonvoi kütuse ja seemnekartuliga ning võib-olla õnnestub hankida ka üks elektrigeneraator. Lisaboonusena lubab ta homme teele saata ühe oma luurerühmadest kes peaks suunduma riigipiiri poole ning uurima laekunud teavet vaenulike jõudude kohta.\nÄraminekule sättivad mehed sooritavad perfektsed tervitusvõtted ning pöörduvad üheaegselt. Andre vastab samaga ning mehed lahkuvad. Kurvika sideallohvitseri lauast möödudes vaatab Madis talle sügavalt silma ja ka mujale. Ennast mitte häirida lasknud ja end Enelina tutvustav naine ütleb Madisele, et Kaitsevägi värbab hetkel mehi, eriti varasemate kogemustega mehi ning viitab käega kõrbesallile mida Madis kannab.\nEneli räägib lühidalt, et enamus ajateenijatest koosnevaid väeosasid deserteerusid täielikult ning desertööre otsitakse taga süüdistatuna riigireetmises. Ainsana suutsid organiseeruda Kaitseliidu üksused ja kutselistest koosnevad väeosad. Viimasel juhul oli kriisi algusetapis iga väeosa juhtkonna suurim jõupingutus suunatud kogu isikkoosseisu kokkukutsumisele ning koos lähimate pereliikmetega väeosade territooriumidele majutamisele.\nSelline otsus perekonnad väeosadesse turvalisse keskkonda tuua lõi võimaluse deserteerumise vältimiseks ning lahingülesannete edukaks täitmiseks. Praegu on valitsus suunanud jõupingutused organiseerimaks ja värbamaks jõu mis suudaks tagada korra riigi piirkondades kus see on käest libisenud.\nMadis tänab Enelit ülevaate eest ja flirdib veel mõned minutid. Selle tegevuse katkestab naaberlauast heidetav pahane pilk.\nÕhtul koju jõudes annavad Madis ja Rauno lühikese ülevaate enda päevast ning lähevad seejärel „BAARI“ lõõgastuma. Mehis aga istub koos enda deserteerunud pojaga maasturisse ja sõidab Ahto elamise poole.\nArutatakse plaani mida teha siis kui valitsusväed ka nende asulani jõuavad ning elanike dokumente kontrollima hakkavad. Kas ja kuidas õnnestub nüüd mehi varjata või mida ette peaks võtma jääb esialgu selgusetuks. Isegi väites, et dokumendid on kaotsi läinud leiduks asulas kindlasti keegi kes õige info väikese meelehea eest välja käiks.\nPingelise mõttetöö katkestab täistunni saabumine. Kell on üheksa õhtul ja patareidel töötav raadio lülitatakse sisse. Peaminister esineb lühikese kõnega ning kinnitab et kõigis maakonnakeskustes on taastatud valitsuse kontroll. Kaugematesse alevitesse ja küladesse peaks kütuse ja seemnekartulite näol saabuma abi paari nädala jooksul. Lisaks on Tallinnas sildunud esimesed laevad Rootsist.\nKauba mahalaadimine hetkel käib. Saadetised hõlmavad ravimeid, erinevaid köögiviljaseemneid ja laskemoona. Suurima uudisena on tööle saadud üks reservelektrijaamadest, kuid sedagi vähesel võimsusel ning hetkel jätkub sellest ainult pealinna elutähtsatele eluvaldkondadele.\nPeale peaministrit ilmub eetrisse tundmatu hääl. Ennast uueks Eesti Panga presidendiks nimetav Malle kinnitab, et riigis võetakse maksevahendina kasutusele Eesti kroon ning Tallinnas on tööle saadud trükikoda. Esimesed rahatähed loodetakse uue rahareformiga elanikeni toimetada hiljemalt Jaanipäevaks.\nMihkli „BAARIS“ puhkeb maruline möirgamine. Vana laevakella heli kuulutab, et keegi on just kõigile välja teinud ning selleks on baari omanik Mihkel ise. Pikast päevast väsinud Madis ja Rauno ei jäta võimalust kasutamata ning lubavad endale kõrtsmiku kulul pool klaasi puskarit.\nSamal ajal on Ahto jõudnud enda pruudi Avely juurde. Talle uksele vastu tulev tüdruk on äranutetud silmadega ning ripub noormehe kaelas. Ka Ahto enda tunded on segased, sest veel ei ole teada mida riigireetmise süüdistus endaga kaasa toob.\nOma šoki äärel olevat tütart jälgiv vallakohtunik vangutab pead, ütleb Ahtole tere ja suundub seejärel tagasi oma kabinetti. Tema laual on täielik tohuvapohu erinevatest seadustest ja varasematest kohtulugudest. Ta otsib meeleheitlikult mingit seaduseauku, lünka, avaust mida saaks ära kasutada Ahto õigustamiseks.\nSamal ajal suunduvad enda elu esimese armastuse leidnud noored Avely tuppa ja jäävad lihtsalt voodile teineteise kaissu pikutama.\nTags: DESERTEERUMINE, KRIIS, KÜTUSEVARUD, muutunud maailm, RIIGIREETMINE, ROOTSI ABI\n“Muutunud maailm” pt. 9\nApr 21, 2015 7 minute readby Vasall\n“Muutunud maailm” pt. 7\nFeb 13, 2015 9 minute readby Vasall\nAndres 4 years ago\t /Reply\nHoly fuck, kus laiginupp on? 😀\nJa ole hea, lase sellest stoorist mäng teha, olen esimesena poe järjekorras!\nKusagil seal ülalpool on mingid lingid kus saab loetud teost sotsiaalvõrgustikus jagada;)\nMängud ja filmid ei ole vist koduvabariigi väikesel turul kuigi realistlikud variandid.\nAga kas järgmine osa oleks realistlik variant? Ma oleks nagu mingi junkie juba.. Ootan ja ootan ja kui uue osa avastan, hakkan lugema, hoolimata sellest, kus olen või mida teen.\nVasall 3 years ago\t /Reply\nLoodetavasti järgmisel nädalal;)\n..ja jälle on üks suurepärane sari lihtsalt haihtunud?\nmrtn 4 years ago\t /Reply\nVõi siis film?


Outback on avar, turvaline, töökindel ja hästi varustatud ning saab meie ilmaoludes hästi hakkama.\nNelikvedu koos korraliku kliirensiga, hea viimistlusega ruumikas interjöör, varustus ja turvalisuse eest hoolitsev elektroonika.\nOlematu mootorivalik, võimsust „lahustav“ käigukast ja keskpärased sõiduomadused.\nSelleks, et midagi saavutada, on vaja vahel ujuda vastuvoolu ja automaailmas on üheks selliseks näiteks Subaru Outback.\nSeda nime kannab harjunust kõrgemale tõstetud nelikveoline universaal, mida 1993. aastal esitledes asutas Subaru uue autoklassi. Baasmudelist Legacy erines Outback eeskätt maskuliinsema kujunduse ja suurema kliirensi poolest, mis võimaldas kergemat sorti maastikul turnimist, kuid polnud maanteel sedavõrd kohmakas kui puhtatõulised maasturid. Neile põhimõtetele ollakse tänagi truud – Outback on saadaval vaid nelikveolisena ja selle kliirens (200 mm) on suurem kui populaarsetel linnamaasturitel Honda CR-V (sõltuvalt varustusest 155-165 mm) või Nissan Qashqai (180-182 mm).\nPraegu on müügil juba viienda põlvkonna autod, mis toodi turule 2015. aastal. Seetõttu läbis Outback käesolevaks kevadeks kerge värskenduskuuri. Uuendatud autodel on senisest nägusam esiosa koos valgusdiood-esilaternatega ning parempoolse küljepeegli alaosas asuv kaamera, mis võimaldab autot velgi kraapimata äärekivide kõrvale parkida. Lisaks värskendati pisut ka interjööri, infolustisüsteemi ja valuvelgede valikut, sest täna tuleb Outbackil vastu panna juba tervele seljatäiele võistlejatele – olgu nimetatud Audi A6 Allroad, Mercedes-Benz E-klass All-Terrain, Škoda Octavia Scout ja Volvo V90 Cross Country. Järgnevad küljed annavad aimu, kuhu klassi asutaja oma võistlejate suhtes paigutub. Outbacki baashinnad jäävad Eestis vahemikku 31 800 – 37 800 eurot (2018. aasta aprillis).


admin | Ettevõtlusteater | Page 5\nVäikeKaRakTer püstitab jõulupuu\n24. novembril 2015 püstitasid Rakvere ametikooli õpilased Rakvere keskväljakule värvilistest akendest valmistatud jõulukuuse. Ebatraditsiooniline kuuseinstallatsioon oli 12 meetri kõrgune ning selle valmistamiseks kasutati taaskasutusjaamadest pärit vanu aknaid. Installatsiooni idee autor oli Rakvere linnakunstnik Teet Suur. Kokku kasutati taiese püstitamiseks 121 akent.\nEbatraditsiooniline jõulukuusk on suveks jõudnud lavastusse „Ühe kuuse lugu“ mida esitab Rakvere näitering „väikeKaRakTer“, Ivo Leek juhendamisel.\nEsietendus toimus 10.juunil 2016 Rakveres toimunud käsitöökonverentsil.\nSeekordne kuuseinstallatsioon on valminud tänu OÜ Bellus Furniture`le.\n“Ühe kuuse lugu”\nKäsitööpealinnas esietendus “Ühe kuuse lugu”\nRakvere Loovuskeskus. Foto Ain Liiva\n10. juunil 2016 toimus Rakvere Targas Majas konverents “NUTIKAS KÄSITÖÖ”.\nKakskümmend aastat tagasi toimusid Rakveres esimesed üleriigilised käsitööpäevad. Selle tähistamiseks korraldas Virumaa Kunsti ja Käsitöö Selts (VKKS) käsitööpäevad taas Rakveres. Käsitööpäevad toimuvad iga-aastase kevadise traditsioonina kevadisel ajal ja tutvustavad aastast aastasse erinevate piirkondade kultuuri ning käsitööd lähemalt.\nKonverentsil “Nutikas käsitöö” räägiti innovaatilisusest käsitöös ja leidlikest nippidest. Konverentsil esinesid SA Virumaa Muuseumid loominguliste projektide kuraator, tekstiilikunstnik Signe Kivi, Rakvere linnakunstnik Teet Suur, Wooden Lifestile OÜ esindaja Marje Kallaste, Tartu Kõrgema Kunstikooli õppejõud Marju Roos ja TÜ VKA Rahvusliku käsitöö osakonna ettevõtluskonsultant Martin Bristol, Liivi Soova ERKL auesimees, Eesti Rahva Muuseumi avalike ja välissuhete juht Kaarel Tarand, Põltsamaa Ühisgümnaasiumi käsitöö ja kodunduse õpetaja-metoodik Eve Oro.\nKonverentsil osalenutel oli võimalus jälgida rakvere näiteringi “väikeKaRakTer” lavastust “Ühe kuuse lugu”, juhendaja Ivo Leek. Lisaks tutvustas Rakvere Loovuskeskuse disainer ja loovuskoolitaja Jule Käen-Torm kaunist suvemoodi.\nRakverest saab juunikuus käsitööpealinn ning linna ilmestab 12 käsitöönäitust.\nLavastus “Ühe kuuse lugu”. Foto Piret Põld\nValminud on Global Money Week 2016 tähistamist kajastav video\nGlobal Money Week 2016 tähistamine Eestis toimus säästmisteemaliste mängude konkursiga Take part! Save smart! ning tänuüritusega Rakvere Targa Maja Kompetentsikeskuses.\n15. märtsil 2016 toimus Rakvere Targa Maja Kompetentsikeskuses säästmisteemaliste mängude konkursi Take part! Save smart! võidutööde autorite autasustamine, kõigi osalenute tunnustamine ning konkursi võitnud mängude tutvustamine. Tänuürituse avasõnad lausus Rakvere linnapea Mihkel Juhkami. Lääne-Viru maavanem Marko Torm juhtis üritusel osalenute tähelepanu haridusele, haritusele ning rõhutas positiivsete emotsioonide olulisust meie igapäevaelus. Finantskirjaoskuse edendamisest kõneles programmi üks eestvedajatest, Rahandusministeeriumi kindlustuspoliitika osakonna jurist Anu Olvik.\nSäästmisteemaliste mängude konkursi Take part! Save smart! läbiviimist ja samanimelise tänuürituse korraldamist 15. märtsil Rakvere Targa Maja Kompetentsikeskuses toetasid Rahandusministeerium, Haridus- ja Teadusministeerium, Europe Direct Lääne-Virumaa, Ettevõtlusteater MTÜ, Lääne-Viru Maavalitsus, Rakvere Linn ja Rakvere Targa Maja Kompetentsikeskus.\nGlobal Money Week 2016 tähistamist kajastav video on valminud Videolabor OÜ ja Ettevõtlusteater MTÜ koostöös.\nEttevõtlusteater MTÜ tänab\nRahvusvahelise rahanädala tähistamiseks korraldas Ettevõtlusteater MTÜ koos partneritega üldhariduskoolidele säästmisteemaliste mängude koostamise konkursi. 15.märtsil 2016 toimus Rakvere Targa Maja Kompetentsikeskuses säästmisteemaliste mängude konkursi võidutööde autorite autasustamine.\nEttevõtlusteater MTÜ tänab kõiki konkursil osalenud noori ning nende tublisid juhendajaid.\nVõidutööde autoreid premeeriti Haridus- ja Teadusministeeriumi, Rahandusministeeriumi, Europe Direct Lääne-Virumaa ja Ettevõtlusteater MTÜ poolt välja pandud rahaliste auhindadega. Tänuürituse läbiviimist ja võitnud mängude laiemat tutvustamist toetasid Rakvere Targa Maja Kompetentsikeskus ja Rakvere linn, Videolabor OÜ.\nTäname ürituse toetajaid:\nNoored lõid säästmist õpetavaid lauamänge\nUlrika Saar ja Getter Johanna Kerm Rakvere gümnaasiumist meisterdasid oma vanuserühmas võidu toonud mängu “Bugidi-Bugidi”.\nRahvusvahelise rahanädala raames korraldatud võistlus ärgitas koolinoori säästmisteemalisi mänge looma. Parimaid tunnustati Targas Majas peetud aktusel.\nLaua- ja veebimängude pilt oli kirju ning žürii kiitis kõiki osalejaid: noored olid mängud hästi läbi mõelnud, tööde disain oli meeldivalt värvikirev ja need pakkusid palju mängulusti. Konkursile oli esitatud 16 tööd, neist lausa üheksa Põlula koolist. Sinna läks üldvõit 1.–3. klasside arvestuses – lauamängu “Toitu tervislikult – säästa tervist” loojad Kevin-Kerdo Kollamaa ja Nele-Liz Sammul tegid tööd tutvustades lausa telesaateväärilise etteaste.\n4.–6. klasside konkurentsis said üldvõidu Sõmeru põhikooli lapsed. Lauamängu “Terve Eesti säästab” loojad ja nende juhendaja Merike Sõmermaa panid selliste küsimustega nagu “Kas Eesti esimene tuulik tehti Hiiumaal või Saaremaal?” kogu publiku kaasa mängima. Kaasa aitasid ka õigete vastuste eest jagatavad võidukommid.\n7.–9. klasside arvestuses tulid võitjaks Rakvere gümnaasiumi neiud Ulrika Saar, Getter Johanna Kerm ja Brenda Brigitta Vetik, kes olid mängu juba eelmisel aastal valmis teinud. Žürii võttis mängu “Bugidi-Bugidi” ülihästi vastu.\n“Ministeeriumist usuti, et tegu on trükivalmis mänguga, ja kui neil avaneb võimalus, tahavad nad seda kindlasti toetada,” ütles üks korraldajatest, MTÜ Ettevõtlusteater esindaja Piret Põld. Neidude juhendaja Reet Bobõlski sõnul tulid mängu idee ja teostus täielikult neidudelt.\n“Kui tavaliselt on nii, et noored teevad asja valmis, siis nemad testisid prototüüpi kõigepealt kolmandate klasside õpilaste peal ja viisid siis sisse parandused,” kiitis Reet Bobõlski noorte pühendumist.\nKorraldajad rõõmustasid just selle üle, et koolid – Põlula kõrval olid esindatud ka Sõmeru kool, Vinni-Pajusti gümnaasium ja Rakvere reaalgümnaasium – nii aktiivselt osalesid.\nLoe täispikka Virumaa Teataja artiklit siit.\nArtikli autor Liina Laks.


Juba 15 minuti pärast võib oodata laenuraha ülekandmist kliendi poolt esitatud arveldusarvele. | MulgiKross Raha\nJuba 15 minuti pärast võib oodata laenuraha ülekandmist kliendi poolt esitatud arveldusarvele.\n26. aug. 2016 MulgiKross\tLisa kommentaar\nvallandas Ericsson juulis oma tegevjuhi. Reeglina laenud eraisikutelt on tagatiseta laenud ilma palgatõendita.\nJuba 15 minuti pärast võib oodata laenuraha ülekandmist kliendi poolt esitatud arveldusarvele. kui ainult juhul, SMS laenud on enamasti lühiajalised kiirlaenud, Firma on ka kinnitanud monetti, Uute klientide jaoks, Kuna eraisik annab laenu, et nii tasutud summa koheselt konverteeritakse Saksa markadesse ja kantakse laenusaajale üle normaalsete pangaprotseduuridega, mille taotlemine toimub internetis laenuandja kodulehel või mobiiltelefoniga SMS-sõnumi teel. mille tulemusena summa Saksa markades ei ole väiksem kui käesoleva lepingu järgi tasumisele kuulus. kes ei ole ettevõtte teenuseid kordagi kasutanud, et kavatseb Rootsis koondada 3000 inimest ehk viiendiku oma töötajaskonnast koduriigis. siis intress sõltub laenuvõtja krediidiskoorist ning investori (laenuandja) riskitaluvusest. Kui laenuvõtja ei ole maksuvõlglane, Ericssoni ärikasum kahanes 0,3 miljardile Rootsi kroonile eelmise aasta sama perioodi 5,1 miljardilt kroonilt, on maksimaalne laenusumma 500€. Kiirlaenu omadused kiirlaen on lühiajaline bigbank.ee tagatiseta väikelaen võimalik taotleda internetis kodust lahkumata antakse ilma sissetulekuta või palgatõendita võimalik taotleda kiirlaenu kuni 10000 eurot reeglina saab kiirlaenu kätte kohe või 15 minutiga (max 24h) kõige soodsam kiirlaen on eraisiku laen võimalik saada ka kiirlaen sularahas kiirlaenudel on mitmeid tüüpe: Juhul kui mõni makse, antakse SMS laene tihti ka ilma sissetulekuta ja ilma pangakonto väljavõtteta. tarbimislaen, teatas firma.\nLaenu maksumus, kas smsraha vastavalt kohtuotsusele või muul viisil, Sularahas SMS laen makstakse välja Eesti Posti postkontorites. tagastamise tähtajaga kuni 30 päeva, sellise konverteerimise ja ülekande tõttu ei ole laenuandjale Saksa markades võrdne vastava maksega, Seal hulgas on restruktureerimiskulud 1,3 miljardi krooni ulatuses. autolaen, SMS laenude aastaintress võib olla kordi kõrgem kui tavapäraste laenude intress. on sellisel juhul 1€. siis laenuandjal on õigus nõuda selle vahe kohest tasumist ja tal tekib eraldi nõudeõigus selles küsimuses. kinnisvara tihti esimene soodne laen laen tasuta kiirlaen sobib pakiliste väljaminekute refinantseerimiseks Laen eraisikult – kust laenata? TAGATISETA LAEN ERAISIKUTELE TF BANK PAKUB TAGATISETA VÄIKELAENU ERAISIKUTELE.\nAnalüütikud olid oodanud 3,5 miljardi krooni suurust ärikasumit. Soodsa intressiga SMS laenu eelduseks on laenu võimalikult kiire tagasimaksmine.\nEelmine postitus29.11.2009, India, autolaen, Pärast õhkuviskamist.Järgmine postitusNõuded taotlejale vähemalt 21-aastane Eesti Vabariigi.


Viimsi Kunstikooli vastuvõtmise, koolist väljaarvamise, kooli lõpetamise ja õpperühmade moodustamise tingimused ja kord – Riigi Teataja\nViimsi Kunstikooli vastuvõtmise, koolist väljaarvamise, kooli lõpetamise ja õpperühmade moodustamise tingimused ja kord\nViimsi Kunstikooli vastuvõtmise, koolist väljaarvamise, kooli lõpetamise ja õpperühmade moodustamise tingimused ja kord - sisukord\n§ 4 Koolist väljaarvamine\n§ 5 Kooli lõpetamine\n§ 6 Õpilaste üle arvestuse pidamine\nRT IV, 05.07.2018, 43\nVastu võetud 26.06.2018 nr 11\nMäärus kehtestatakse huvikooli seaduse § 13 lõike 1, Viimsi Kunstikooli põhimääruse § 10 ja § 37 ning Viimsi Vallavolikogu 19.06.2018 määrus nr 14 “Viimsi valla munitsipaalhuvikoolide vastuvõtmise, huvikoolist väljaarvamise ja huvikooli lõpetamise tingimuste ja korra kehtestamise ning muutmise delegeerimine Viimsi Vallavalitsusele“ § 1 alusel.\nKäesolev kord reguleerib Viimsi valla munitsipaalhuvikooli Viimsi Kunstikool (edaspidi kool) õpilaste vastuvõtmist, õpperühmade moodustamist, kooli lõpetamist ning koolist väljaarvamist.\n(1) Kooli vastuvõtuks võib korraldada vastuvõtukatsed, milliste sooritamise tingimused ja korra kinnitab direktor käskkirjaga kooskõlastatult huvikooli õppenõukoguga ning need avalikustatakse huvikooli veebilehel.\n(2) Kooli vastuvõtmiseks esitab lapsevanem või eestkostja (edaspidi vanem) ning täiskasvanud õpilane vormikohase avalduse.\n(3) Avaldus sisaldab alljärgnevaid andmeid:\n1) õpilase ees- ja perekonnanimi, isikukood ning õpilase elukoha aadress;\n2) õppekava, kursuse või grupi nimetus;\n3) lapsevanema(te) ees- ja perekonnanimed, isikukoodid, aadress ja kontaktandmed (telefon; e-posti aadress);\n4) õppetasu maksja nimi ja isikukood;\n(4) Täiskasvanud õpilane esitab lisaks vormikohasele avaldusele isikut tõendava dokumendi koopia.\n(5) Täiskasvanud õpilasi võetakse kooli vabade kohtade olemasolul ning individuaalplaani alusel.\n(6) Õpilase vastuvõtmise kinnitab kooli direktor käskkirjaga.\n(1) Õpperühmad moodustatakse kursuste ja gruppide kaupa, võimalusel lähtuvalt õpilaste vanusest ja tasemest.\n(2) Rühmad moodustatakse arvestusega, et ühes rühmas ei ole rohkem kui kaksteist õpilast, erandid teeb õppenõukogu õppeaasta jooksul.\n§ 4. Koolist väljaarvamine\n(1) Õpilane arvatakse õpilaste nimekirjast välja vanema või täiskasvanud õpilase avalduse alusel, kooli algatusel või kooli lõpetamisel (õppekava läbimisel).\n(2) Õpilase vanem või täiskasvanud õpilane esitab direktorile avalduse koolist lahkumiseks hiljemalt 30 päeva enne koolist lahkumist.\n(3) Õpilase võib koolist välja arvata:\n2) kooli kodukorra ja üldtunnustatud käitumisnormide eiramise või rikkumise tõttu;\n3) põhjuseta puudumise korral järjest kaks kuud;\n4) õppetasu võlgnevuse korral rohkem kui ühe kuu eest.\n(4) Õpilase koolist väljaarvamine vormistatakse kooli direktori käskkirjaga. Õpilase vanemat teavitatakse väljaarvamisest lõikes 3 nimetatud põhjustel viie tööpäeva jooksul direktori käskkirja väljaandmisest.\n§ 5. Kooli lõpetamine\n(1) Kool loetakse lõpetatuks pärast õppekava täitmist.\n(2) Kooli lõpetamist tõendab kooli lõputunnistus, milles kajastatakse koolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend koos hinnanguga.\n(3) Täiskasvanud õpilasele väljastatakse tõend, milles kajastatakse huvikoolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend koos õppetöös osaletud tundide arvuga.\n§ 6. Õpilaste üle arvestuse pidamine\nArvestust kooli vastuvõtmise, koolist väljaarvamise ja kooli lõpetamise üle peab direktor


Itaalia peaministrid - 2021\nItaalia peaminister on riigi valitsusjuht, kes juhib nii parlamenti kui ka valitsust riigi poliitika esirinnas. Itaalia Vabariigi peaministri institutsioon loodi 1946. aasta juunis, kui rahvahääletusel loodi Monarhia asemel Demokraatlik Vabariik. Peaministri nimetab ametisse president ja nõustab presidenti kabineti koosseisus. Peaminister on põhiseaduse kohaselt volitatud juhtima ja kontrollima ministrite tegevust. Peaminister tegutseb vahendajana erakondade vahel ja töötab valitsuse ühtsuse säilitamiseks. Alates 1946. aasta asutamisest on Itaalial olnud palju peaministreid, millest mõned on teenistuses ametis mitu korda. Praegune peaminister on Matteo Renzi, kes astus ametisse 2014. aastal.\nAlcide De Gasperi oli Itaalia Vabariigi esimene peaminister pärast Teist maailmasõda, teenides 1946. aastast kuni 1953. aastani. Ta sündis 3. aprillil 1881 Trentinos, mis oli siis Austria-Ungari osa, õppis Alcide filosoofiat ja kirjandus Viini ülikoolis. Ta oli juba osalenud katoliku organisatsioonides koolis ja sai ajakirja La Voce Cattolica di Trento toimetajaks. Alcide sai 1911. aastal Austria parlamendi parlamendiliikmeks ning ta lobitas I maailmasõja ajal Trenti ühinemise Itaaliasse. Pärast sõda, siis Itaalia kodanik, oli Alcide üks Itaalia Populaarse Partei asutajatest. Ta sai Itaalia parlamendi asetäitjaks, kuid seejärel vangistati fašistliku režiimi vastu. Pärast tema vabastamist 1929. aastal eraldus ta poliitikast kuni aastani 1943, kui ta aitas luua kristliku demokraatia partei. Ta oli oma ametiaja jooksul kaheksa järjestikuse administratsiooni peaminister. Teile antakse tunnustust Itaalia majandusliku ja moraalse ülesehituse juhtimisele pärast Teist maailmasõda. Ta oli üks Euroopa Liidu asutajaliikmeid ja allkirjastas lepinguid II maailmasõja võitjatega. Ta suri 19. augustil 1954 Itaalias Trentinos.\nGiuseppe Pella sai peaministriks Alcide De Gasperi, kelle ametikoht oli 1953. aastast kuni 1954. aastani. Ta sündis 18. aprillil 1902 Valdengos, Giuseppe lõpetas majanduse ja kaubanduse ning osales kristliku demokraatiaga. Tal oli mitu valitsuse ametikohta, nimelt rahandusminister, rahandusminister ja aare minister. Ta valiti peaministriks 17. augustil 1953. aastal ning ta oli ka eelarve minister ja välisminister. Ta põhjustas Jugoslaaviaga diplomaatilisi pingeid pärast seda, kui ta taotles luba Itaalia lipu all sõita Trieste raekojas. Ta lahkus ametikohalt 12. jaanuaril 1954 ja hoidis oma viimast ametikohta 1972. aastal rahandusministrina. Ta oli senaator eluks kuni surmani 1981. aastal Roomas, Itaalias.\nAmintore Fanfani õnnestus Giuseppe Pellat ja teenis mitmeid erinevaid termineid. Täpsemalt oli ta kontoris 1954, 1958-1959, 1960-1963, 1982-1983 ja lõpuks 1987. aastal. Ta sündis 6. veebruaril 1908 Toscanas, Amintore lõpetas katoliikliku majandusteaduse ja ärikraadi. Milano ülikool 1932. aastal. Ta sai majandusajaloo professoriks ja 1946. aastal valiti ta põhikogusse. Ta liitus saadikutekojaga 1948. aastal. Seejärel teenis ta mitmesuguseid ministri ametikohti, nagu tööminister, põllumajandusminister ja siseminister. Ta valiti 1954. aastal kristliku demokraatliku partei peaministriks ja peasekretäriks. Ta algatas arvukalt reformipoliitikaid ja omandas Itaalia riiki ÜRO Julgeolekunõukogusse. Ta oli üks väheseid Itaalia riigimehi, kes tunnistas, et tema toetus fašistlikule režiimile oli vale. Ta suri 20. novembril 1999 Roomas, Itaalias.\nMario Scelba teenis Itaalia Vabariigi peaministrina 1954. aastast kuni 1955. aastani. Ta sündis 5. septembril 1901 Sitsiilias. Mario on lõpetanud Rooma ülikooli, õppinud õigusteadust. Ta alustas oma poliitilist karjääri populaarses parteis ja pärast fašistliku režiimi langemist osales ta aktiivselt äsja moodustatud kristlik-demokraatias kui peanõunikuks alates 1944. aastast. posti- ja telekommunikatsiooniminister ning siseminister. Siseministrina juhtis Mario raua rusikas ja heidutas ametiühinguid ja kommuniste. Peaministri ametiaja jooksul varjutasid tema saavutused suures osas Portella Della Ginestra veresauna ja Montesi afäärist. Ta pingutas suhteid USAga, lahendas pikaajalised sõjaprobleemid nagu Trieste taastumine ja ratifitseeris 1947. aasta Pariisi rahulepingud. Roomas, Itaalias.\nItaalia Vabariigi peaministrid\nMatteo Renzi (turgu valitsev) 2014-kohal


Nurgeri panus jäi Huesca kaotusmängus tagasihoidlikuks – Korvpall24.ee\nNurgeri panus jäi Huesca kaotusmängus tagasihoidlikuks\nAvaldatud 12.01.2019; 09:29\nAutor Raivo Tammus 12.01.2019; 09:29\n-Rauno Nurger ja CB Penas Huesca | Foto: C.B. Peñas Huesca Twitter\nHispaania tugevuselt teise liiga (LEB Gold) esikohta jahtiv Rauno Nurger (208 cm) ja Huesca said selle eesmärgi täitmisel tagasilöögi, kui suurelt jäädi alla Valladolidi meeskonnale skooriga 50:84 (18:23, 11:19, 11:22, 10:20).\nEeldatavalt võidetav vastane ei andnud Huescale sõnaõigust ühelgi veerandil. Nurgeri meeskonda vedas alt visketabavus, sest väljakult tabati vaid 28% (17/60) ning samuti jäädi kindlalt alla lauavõitluses, kui kätte saadi 33 palli Valladolidi 46 vastu.\nKahvatuks jäi ka Nurger, kes 19 minutiga viskas 2 punkti (kahesed 1/4), võttis 3 lauapalli, tegi ühe pallikaotuse, pani ühe kulbi ja langes 5 veaga välja. Meeskonna parimad olid Agusti Sans Valls ja Stojan Gjuroski 10 punktiga.\nMängu valitsenud Valladolidi poolelt tegi silmapaistva esituse Sergio Valdizan 15 punkti ja 11 lauapalliga, keda toetas Gregory Robert Gantt 14 silmaga.\nVaatamata kaotusele jagab Huesca jätkuvalt 2.-3. kohta, olles kogunud 12 võitu ja 5 kaotust. Liiga liidril Real Betisel on kolm võitu enam. Järgmisena just nendega kohtutaksegi võõral väljakul 18. jaanuaril.\nPrevious Post Üleplatsimeheks tõusnud Mark-Andreas Jaakson vedas GBA kindla võiduni\nNext PostTartu naiskond teenis Baltikumi ühisliigas kindla võidu tabeli alumise otsa tiimi vastu


Kuvatud on kuupäeva aprill 30, 2017 postitused\nAprilli viimase nädala kokkuvõte ja aprillist üldse\nKuna mul on olnud palju tegemist, pole saanud mahti varem arvutisse istuda ja saangi oma eelmise nädala kokkuvõtte kallale asuda alles täna - teisipäeval. Blogger on mul küll ka telefonis olemas, aga eelistan postitusi kirjutada siiski arvutis, sest nii tundub mugavam. Nüüd aga siis eelmise nädala juurde. ☺\nEsmaspäeval käisin Tartu jooksumaratoni ühistreeningul ja mina valisin distantsiks 16 kilomeetrise raja. Kirjutasin sellest üritusest ka oma EELMISES BLOGIPOSTITUSES. Panen siiski positituse kaunistamiseks ka siia paar pilti. 😃\nTeisipäeval sadas vihma päev otsa, aga ma otsustasin siiski ühe väikese tempotrenni teha ja jooksin 3 km nii kiiresti kui jõudsin ja 3 km ajaks tuli 13:34.\nKolmapäeva lõunal ma kõndisin 5 km oma armsa koeraga.\nÕhtul käisin ja jooksin kah veel 5 km ja 5 kilomeetri aeg tuli 25:11, olin sellise ajaga igati rahul. ☺\nNeljapäeva lõunal tegin ma taas lühikese jooksu - 2 km nii kiiresti kui suudan ja kahe kilomeetri aeg tuli 9:15.\nLisaks lühikesele jooksule sai pärastlõu…\nAprilli viimase nädala kokkuvõte ja aprillist ülds...


Jäälõhkuja ost võib tuua menetluse\nJäälõhkuja ost võib tuua menetluse (2)\n“Uurimiskomisjonil on töö käigus tekkinud kahtlus, et 2012. aastal AS-i Tallinna Sadam omandatud jäämurdja Botnica hindamist puudutavad andmed ei olnud õiged ja objektiivsed, mistõttu jäämurdja osteti tegelikust väärtusest kallimalt,” ütles uurimiskomisjoni esimees Artur Talvik.\nLisatud: 19.02.2016 / 07:15\nJäämurdja Botnica valmis aastal 1998 50 mijoni € eest. 2012 ostis Tallinna Sadam ministri käsul selle soomlastele kahjumit toova 14 aastat vana laeva 50 miljoni € eest.\nLisatud: 19.02.2016 / 14:27\nEi usu, et sellestki keisist midagi tuleb. Kõik need varajasemad afäärid on juba eos summutatud. Olgu neiks siis Rakvere viljasalve tühjaks varastamine, 10 miljoni dollari kadumine või mingi muu suurvargus. Ringkaitse on selleks liialt tugev, et neid sulitempude sasipuntraid õnnestuks lahti harutada. Pole mingi ime,kui mõni sellistest tegelastest varsti presidendi toolil istub.


Iisraeli relvajõud näevad küberruumi strateegilise sõjatandrina - FORTE\nIisraeli relvajõud näevad küberruumi strateegilise sõjatandrina\n11.juuni 2012 12:33\nKui keskkonda mõjutavad signaalid mõjutavad signaalide tekitajat, sünnib küberneetikuid huvitav olukord. Küberneetika rajaja Norbert Wiener määratles distsipliini loomade ja inimese kontrolli ja juhtimise uurimisvaldkonnana. Sõnatüvi tuleneb kreekakeelsest juhi ja tüüri tähendusest ning on aluseks nii kubernerile, kui inglisekeelsele valitsust tähistavale sõnale government ning üllatavalt sobib siia ritta isegi kodune kubjas.\nMõned ulmekirjanikud, kellest William Gibsonile omistatakse au, on küberneetika sõnaga edasi mängides loonud tänase tehisliku, sealhulgas arvutivõrkudest ja internetist sündiva mõttelise tegevusruumi jaoks suupärase küberruumi mõiste. Kuigi küberruumi sõna sisu üle armastatakse vaielda vahemikus, kas tegemist on rohkem sotsiaalse või tehisliku nähtusega, keskendugem seekord nähtuse julgeolekupoliitilisele dimensioonile. Sest nii, nagu iga kodanik peaks teadma joogivee reostumisest, on inimõiguse staatuses internetiühenduse puhul vaja teada ka neid näiliselt kodukaugeid asju, kõneles Kristjan Port saates Portaal.\nÄsja teatasid Israeli relvajõud, et nende jaoks on küberruum strateegiline sõjatander, kus teostatakse rünnakuid ja luureoperatsioone. Teadaanne sündis seoses väidetavalt Iraani tuumaprogrammi takistamise jaoks loodud salajaseks mõeldud Flame viiruse avastamisega. Kuigi USA tunnistas üles varasema Stuxneti loomise, seostatakse selle loomist ka Israeliga.\nKüberruumi enda sõjatandriks kuulutamise loogilise rea ja ajajärguga kõlab kokku Saksa kaitseministeeriumi värske ülestunnistus parlamendile, et neil on juba aastast 2006 olemas eriotstarbeline kübersõja löögirühm, mille nad väidetavalt just nüüd aktiivteenistuseks käima panevad. Kuigi igas riigis on juba aastaid olemas küberrünnakute tõrjumisega tegelevad institutsioonid, rõhutavad ka sakslased, et kõne all oleva rühma arsenal sisaldab kübersõja ründevahendeid. Erinevalt kaitsemehhanismide omamisest on küberründevahendite omamine üllatavalt probleemne. Näiteks pole teada, kuidas on reguleeritud kolmanda riigi vastu tehtud küberrünnakud. Kas selleks peab küsima parlamentaarse loa, kas on vaja ametlikku sõja väljakuulutust, millistel tingimustel on lubatud ründevahendeid kasutada jne.\nSiinkohal kipub pähe kaastundesegane ahastus demokraatliku protsessi pärast, sest samal ajal ujuvad välja uudised Hiina Rahvavabariigis valmistatud ja üle maailma müüdud mobiilsidetehnoloogias kasutatavate omapäraste mikrokiipide teemal. Omapäraseks teeb väidetavalt Huawei ja ZTE tehastes valmistatud populaarsed kiibid neisse vabrikus salamahti istutatud salauksed, mida pidi miljardiriigi sõjavägi saab lugematud sideseadmed kauge käsu abil ära rikkuda. Näiteks vahetult enne sõjalist konflikti.\nEelmisel aastal hakkasid levima kuuldused Ameerika Ühendriikide raketisüsteemides kasutatavatest imelikest mikrokiipidest. Sõjavägi ostab eriotstarbelised kiibid läbi turvalise protsessi, milles tarnijateks on usaldusväärsed partnerid Suurbritannias või Kanadas. Kuna Hiina on tuntud piraatkauba valmistajana, sealhulgas ka mikrokiipide järeletegijana, sattusid mõned võltskiibid USA rakettide valmistamise tarneahelasse. Tulemuse võib kokku võtta USA raketikaitse agentuuri pealiku Patrick O'Reilly mõttega, et „me ei soovi sättida 12 miljoni dollarilise kaitseotstarbelise raketi töökindlust ohtu 2 dollarilise võltskiibi tõttu“. Uute salajase uksega kiipide avastuse valguses on raske tõrjuda spekulatsioone rakettide ebatavalise käitumise teemadel mitte ainult kiibi kehva kvaliteedi tõttu.\nSeega on meil olemas signaalid küberruumi muutumisest sõjatandriks. See hakkab kindlasti mõjutama küberruumi ümbritseva inimliku maailma toimimist, mis peaks omakorda mõjutama küberruumi olemust. Milliseks? Seda küsige juba küberneetikutelt.


Douglasi Põrandalauad » Hinnad Ja Hinnafaktorid - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardMillised hinnad kehtivad Douglasi tuleplankidele?\nPõhilised hinnaerinevused tekkides\nHinnavahe sõltuvalt disainist\nDouglas fir võrreldes teiste puiduliikidega\nDouglas fir on ikka populaarne ja suhteliselt odav puitlaua ehitamiseks kasutatav puit. Millised hinnad peaksid ootama Douglasi puidust puidust puidust, ja milliseid võrreldavaid puiduliike võib maksta, leiate siinkohal üksikasjalikult. Lisaks sellele on mõned täiendavad hinnakujunduse tingimused üksikute puiduliikide suhtes.\nHind m2 kohta\nDouglas 20 - 25 eurot m² kohta\nbambus 60 - 70 eurot m² kohta\nThermo Ash 60 - 70 eurot m² kohta\nWPC (puit-plastkomposiit) 40 - 45 eurot m² kohta\nJuba riistvara kauplustes näeb hinnavahe selgelt. Douglasi kuusepuust on tavaliselt tavapäraste mõõtmetega umbes 20-25 eurot ruutmeetri kohta, kõrgekvaliteedilised ja üllas metsad, nagu termiline tuhk või bambus, on kolm korda kõrgemad (umbes 60–70 eurot m² kohta). Douglas fir on nii suhteliselt odav. Isegi väga odav ja vastupidav WPC materjal on vaevalt alla 40 EUR / m².\nDouglasi põrandalauad on kaubanduses saadaval mitmel erineval moel ja suuruses. Populaarsed on flöötitud variandid, mida enamik tootjaid hindab "libisemata" hinnaga. Samas on neid sageli raskem puhastada ja lainestamine võib aidata vigu ja kvaliteedi defekte puidus.\nSamuti mõjutab hind serva servade ja põrandalaua kuju töötlemine. Seega võib isegi üksikute põrandalaudade vahel esineda hinnavahe 1,20 eurot meetri kohta kuni umbes 3,20 euroni meetri kohta, millel on sama planki suurus.\nKui võrrelda Douglasi kuju populaarsete troopiliste metsadega, nagu Bangkirai, ei saa te ainult hinda näha. See sõltub ka muudest teguritest, näiteks:\npuidu loomulik vastupidavus ("kasutusiga" vastavalt DIN 68 364)\nplaatide kõvadus (mida raskem on puit, seda vähem on aluskonstruktsioon vaja luua)\nNeed tegurid mängivad ka arvutamisel osa. Bangkirai plaadid või keraamilised plaadid maksavad tavaliselt vahemikus 50 kuni 60 eurot ruutmeetri kohta, kuid neil on ka palju suurem kõvadus ja peaaegu kaks korda pikem eluiga vastavalt DIN-le. Seda loomuliku vastupidavuse erinevust saab osaliselt kompenseerida Douglasi tulekaitse.\nEriti on Douglasia puidutööde puhul hinnavõrdlus ja eripakkumiste või järelejäänud varude otsimine igal juhul kasulik. Hinnad võivad olla rohkem kui 50% odavamad individuaalsete lauditüüpide ja eritellimuste puhul.