Paljud algavad köögiviljakasvatajad eeldavad, et seemnete istutamiseks mõeldud tomatiseemnete valmistamine on vajalik vaid kiirvormide saamiseks. Tegelikult võimaldab see protsess lahendada tõsisema probleemi. Palju kahjulikke mikroorganisme talved tomati seemnetel. Pärast toor-tomatiseemnete istutamist ärkavad bakterid ja hakkavad taime esimestest päevadest nakatama. Sellisel juhul on võimatu seda üle pingutada, nagu mõned hostessid seda teevad. Seemnete leotamine mitmetes parema desinfitseerimise lahendustes võib tappa idu.\nIstutamiseks ettenähtud tomatiseemnete valimise eeskirjad\nHeade tomatite kasvatamiseks peate seemnetoote valmistamist vastutustundlikult käitlema. Nad teevad seda mitte siis, kui terad on juba ostetud, vaid kaupluses oma valikul.\nEsiteks, isegi enne ostmist on vaja kindlaks määrata sordid. Kui elate põhjaosas, on parem eelistada varajases ja keskmises varases tomatis. Hilisemaid ja keskmisi tomateid võib nendes tingimustes kasvatada ainult suletud viisil. Aia lõunaosas on aias aega, et anda põllukultuurile erinevaid tomatite sorte.\nKultuur jagatakse põõsa kõrgusega. Kõige parem on osta külvipinnal kasvatatavate determinant- ja pool-determinantsete tomatite seemneid. Kasvuhoonete puhul on eelistatud määramata tomatid.\nOluline on pöörata tähelepanu sellistele teguritele nagu köögivilja eesmärk, viljaliha värv ja kuju. Tomatid on sordid ja hübriidid. Viimased pakendil on tähistatud tähega F1. Kohe tuleb märkida, et hübriididest istutamiseks seemneid ei ole kodus võimalik koguda.\nSelleks, et saada ostetud tomatiteemnetest head seemikud, on oluline pöörata tähelepanu kahele tegurile:\nSeemnete idanevuse protsent ja kiirus sõltuvad säilivusaegast. Kui võrrelda paprikate ja tomatite teravilja, ei ole esimene eraldatud ladustusaeg rohkem kui kolm aastat. Tomatite seemned sobivad külvamiseks viis aastat. Tootja näitab alati pakendi kõlblikkusaega. Siinkohal on oluline märkida, et mida kauem seemned on salvestatud, seda aeglasemalt nad idanevad. Kui on olemas valik, on parem osta värskema pakendiga tomatit.\nSeemnete säilitamise tingimused on idanevuse määra väga oluliseks teguriks. Tomatiseemnete puhul on optimaalsed ladustamistingimused kuivas kohas, kus õhutemperatuur on umbes + 18 ° C. Loomulikult on võimatu teada, kuidas tomatite seemneid hoiti enne poe loenduri jõudmist. Siiski, kui paberpakend näitab, et see on kokku puutunud niiskusega, on tugevalt kortsunud või esineb vigu, tähendab see, et ladustamistingimusi on rikutud.\nTomatiseemned arusaamatutesse pakenditesse on parem mitte osta ilma täpsustatud pakendamistingimusteta ja säilivusajaga. Ei ole tõsi, et sellistest teradest on ebaselge, kui loodetava tomatitüübi asemel võib see kasvada.\nSee ei ole vajalik pärast tomati ostmist kohe kiirustada neid leotada. Pakend võib sisaldada suurt hulka seemnete külvamiseks sobimatuid ja neile kulutatud aeg ei too tulemusi. Esimene reegel tomatiseemnete ettevalmistamiseks istutamiseks hõlmab nende sortimist. Minimaalne on vähemalt teravilja visuaalne kontroll. Tervete tomatite seemnete saamine on võimalik ainult suurtest ja paksudest beežidest. Kõik õhukesed, tumedad ja ka purustatud terad tuleb tagasi lükata.\nTähelepanu! Ärge kartke, kui ostetud pakendil nägid rohelised, punased või muud värvid. Nad ei kaota. Mõned tomatiseemned müüakse juba tootja poolt marineeritud, nagu näitab nende ebatavaline värv.\nKäsitsi tapmine on sobiv väikese koguse seemne jaoks. Ja mida teha, kui teil on vaja sorteerida palju tomati seemneid, mis on mõeldud istutamiseks kogu kasvuhoonele? Lihtsaim viis leotamiseks tuleb päästa. See võtab ühe liitri purk sooja vett. Tõhususe tagamiseks võite murda 1 spl. l soola. Kohe tuleb märkida, et alates seemnete valmistamisest ja idanenud tomati seemikute niisutamisest on soovitav kraanivett ära kasutada. Kompleksis sisalduvad kloori lisandid on ohtlikud nii tärkavatele kui ka täiskasvanud taimedele. Parim on varuda vihma või sulatatud vett. Äärmuslikel juhtudel saate osta PET-pudelites müüdud puhastatud vett.\nNiisiis, soolalahus on valmis, jätkake kasutamiskõlbmatute tomatiseemnete tapmist. Selleks valatakse terad lihtsalt vett ja vaadatakse neid umbes 10 minutit. Tavaliselt ujuvad kõik tühjad seemned pinnale. Nad lihtsalt vajavad kõik kinni püüda, kuid ärge kiirustage välja viskama. Sageli, kui valesti ladustatakse, kuivatatakse tomatite terad lihtsalt. Loomulikult ujuvad vee pinnale isegi kvaliteetsed, väga kuivatatud seemned, nii et kõik uued isendid tuleb visuaalselt kontrollida. Parem on jätta kõik paksu terad idanema. Noh, need tomatipõhised seemned, mis on langenud pankade põhja, on ohutuks pardaleminekuks.\nNäpunäide. Tomatiseemnete sortimisel ärge segage erinevaid sorte.\nFüüsika õppetunnil põhineva koolipraktika alusel on olemas veel üks meetod halva kvaliteediga terade valimiseks. Tomatite kuivad seemned panevad lauale õhuke kihi, mille järel nad võtavad endale mis tahes objekti, millel on elektrifitseerimine. Ebony pulgad on parimad, kuid võite võtta plastikust kammi või muud sarnast objekti. Meetodi olemus seisneb objekti hõõrudes villase lapiga, mille järel juhitakse need laotamata tomati teradesse. Elektrifitseeritud objekt tõmbab kohe kõik tühjad seemned ise, sest need on palju lihtsamad kui täiseksemplarid. Seda protseduuri tuleks teha umbes 2-3 korda 100% usalduse jaoks.\nDesinfitseerimine on seemnete külvamiseks mõeldud tomatiseemnete ettevalmistamise eeltingimus, kuna see protsess hävitab kõik teraviljakattel olevad patogeenid. Inimeses nimetatakse seemnete desinfitseerimisprotsessi sidemeks. Kõige tavalisem meetod tomatiseemnete desinfitseerimiseks on sukeldada need 1% mangaanilahusesse. 30 minuti pärast muutub seemne pruun pruuniks, seejärel pestakse terad voolava vee all põhjalikult.\nTeine desinfitseerimismeetod põhineb tomati seemnete kastmisel 3% vesinikperoksiidi lahusega purki. Vedelik tuleb kuumutada temperatuurini + 40 ° C. Teravilja desinfitseeritakse 8 minutit, seejärel pestakse puhta veega.\nVideo näitab mangaani töötlemist ja tomatiseemnete kõvenemist:\nPole paha, paljud aednikud räägivad bioloogilisest ravimist "Fitolavin". See sisaldab streptothricin-antibiootikume, mis takistavad musta värvi, närbumist ja bakterioosi. Ravim ei ole mürgine, ja mis kõige tähtsam, ohutu organismide jaoks mullas. Tomatiseemnete töötlemine toimub vastavalt ravimiga kaasasolevatele juhistele.\nEnamik ostetud tomatiteemnetest ei vaja täiendavat kaste, sest tootja on seda juba hoolitsenud. Nüüd isegi ilmus draakon terad tomatid. Nad näevad välja nagu väiksed pallid, mis on kõige sagedamini kleebitud spetsiaalsele lindile. Istutamisel piisab maapinnast soone tegemisest, lindi jaotamisest seemnetega ja seejärel pinnase katmiseks.\nTomatiseemnete termilise desinfitseerimise meetod\nVäga vähesed inimesed kasutavad seda meetodit, kuid see on endiselt olemas, ja ta peaks pöörama tähelepanu. Tomatiseemnete termiline töötlemine kõrvaldab paljud kahjulikud mikroobid, aitab parandada seemnekartuli külvikvaliteeti, suurendab saagikust. Meetod põhineb kuiva tomati seemne soojendamisel + 30 ° C juures kaks päeva. Lisaks tõstetakse temperatuur + 50 ° C, soojendades seemneid kolm päeva. Viimane etapp hõlmab tomatite terade kuumutamist neli päeva temperatuuril + 70 ° C.\nKõige lihtsam termotöötlusviis on tomati seemnete soojendamine kolmeks tunniks laualambi toonil temperatuuril + 60 ° C. Mõned hostessid on kohustatud riputama seemned radiaatori lähedal olevasse kottidesse kaks kuud enne saagi algust.\nBiostimulantide kahju ja kasu\nBiostimulantide kasutamine embrüo kiireks ärkamiseks terades. Nende turule tulekuga hakkasid kõik aednikud massiliselt töötlema mis tahes seemet enne istutamist. On mitmeid tehase ettevalmistusi, näiteks „tsirkoon“, „gumat”, „Ecopin” jne. Ettevõtlikud inimesed leidsid kohe palju primitiivseid vahendeid. Ostetud biostimulantide asemel hakkasid nad kasutama aloe mahla, kartuleid ja isegi meditsiinilist ravimit Mumiye. Kuid aja jooksul seisavad paljud kasvatajad silmitsi halva saagikuse probleemiga.\nSee on oluline! Selgus, et biostimulandid äratavad kõik nõrgad, samuti haiged seemned. Neist kasvatatud tomatite seemikud hakkavad vigastama, halvasti juurduma, toob väikese saagi.\nPaljud köögiviljakasvatajad keelduvad biostimulantide kasutamisest. Mõnikord kasutatakse ravimite kasutamist, kui on vaja taaselustada tugevalt kuivatatud või pikka aega ladustatud seemneid. Miks sa seda vajad? See on väga lihtne. Näiteks mõnel põhjusel kadus aias lemmik tomatite sort. Teravilja kogumine ei olnud võimalik, samuti ei ole neid müüdud, kuid enne viimast oli veel mõned kuivatatud seemned. Et taaselustada lemmik erinevaid tomatid peavad kasutama leotamist biostimulator. Pärast seda protseduuri kuivatatakse tomatite terad ilma veega pesemata ja külvatakse kohe maapinnale.\nEmbrüo leotab ja ärkab\nEmbrüo äratamise protsess sarnaneb kuumtöötlusega ainult kuumas vees. Neil eesmärkidel on kõige parem kasutada tavapäraseid termoseid. Puhas vesi valatakse sellesse temperatuuril + 60 ° C, valatakse tomatiemned, kaetakse korgiga ja hoitakse umbes 30 minutit.\nPärast embrüo äratamist hakkavad nad seemnetematerjali leotama. Selleks kasutage marli kotte, kuhu valatakse tomatite terad, jagades need sordideks. Kotid kastetakse 12 tunni jooksul toatemperatuuril puhta veega purki. Mõned teevad seda ühe päeva jooksul. Leotamise ajal on oluline, et kotid veest iga 4–5 tunni tagant lahkuksid, et terad sööksid hapnikuga. Vett tuleb muuta, sest patogeenide jäägid pestakse seemnetekihist eemale.\nTomatite seemnete kõvastamine on vajalik või mitte vajalik\nTomat on termofiilne kultuur. Et taimi varakult kohandada agressiivsetele ilmastikutingimustele, on seemned karastatud. Arvamused selle meetme kasulikkuse kohta erinevates kasvatajates on jagatud. Mõned räägivad kõvenemise vajadusest, teised eelistavad paljastada juba ettevalmistatud seemikud.\nLõpetamiseks saadeti viimane leotamisprotsess tomatite terad. Need paigutatakse mis tahes plaadile või plaadile ja asetatakse seejärel külmkappi, kus temperatuur on umbes + 2 ° C. 12 tunni pärast eemaldatakse plaat külmikust ja paigutatakse ruumi ka 12 tundi õhutemperatuuril +15 kuni + 20 ° C. Sarnast menetlust viiakse läbi 2-3 korda.\nMis on muljumine ja miks see on vajalik\nBubbling on midagi muud kui rikastamine tomati terade hapnikuga. Seda saab teha koos desinfitseerimisega "Fitolavinom". Antibiootikumi puudumisel valmistage segu 1 spl. l komposti pluss ¼ Art. l mis tahes moosi. Tilk "Fitolavin" või omatehtud segu lahjendatakse sooja veega liitrises purkis, kuhu pannakse hiljem tomatite terad. Lisaks on vaja tavalise akvaariumi kompressori osalemist. See pumpab õhku veega 12 tundi. Pärast mullimist kuivatatakse seemne voolavuse konsistentsini. Vette saab purkida teiste seemikute või potitaimede jootmiseks.\nTomatiteemnete idanemine istutamiseks\nIdanemisprotsess on lõplik istutamiseks ettenähtud tomatiseemnete valmistamisel. Selles küsimuses pole midagi raske. Piisab, kui pannakse tomatiseemned kahe marli või mõne loodusliku kangakihi vahele, asetage see salve ja pannakse soojust. Kangast tuleb aeg-ajalt niisutada, kuid mitte veega täita, vastasel juhul on embrüod märgad. Niipea, kui päevalilleseemnete korpus lagunes ja sellest ilmus väike puur, hakkasid nad külvama.\nEmiste idanenud tomatiemned peaksid olema ettevaatlikud, et neid ei kahjustaks. Kui kõik toimus õigesti, ilmuvad 5–7 päeva pärast esimesed võrsed pinnase pinnale.\nTomatiseemnete ettevalmistamine seemikute külvamiseks © 2017 - Juuni 2021


Aussiemaa jutud ja tegemised: Töö ja puhkus\nKui uudistes kuulete, et Austraalias on tormid ja rajud, siis ma olen nende keskel, kuid tegelikult pole siin midagi hullu võrreldes jaanuaritormidega siinkandis. Lihtsalt müristab ja välgutab tihedalt, aga vihma sajab siin mäe otsas vähe ning töö seisab vaid tugeva vihma korral. Cairnsis näiteks sadas eelmine nädal ühe päevaga 800 mm sademeid.\nEelmisel nädalavahetusel elasime kaasa rägbi MM-ile. Poolfinaalis võitis Prantsusmaa üsna kahvatu mänguga Walesi (kes kaotasid esimestel minutitel ühe mängija punase kaardi tõttu) ja täna Uus-Meremaa võitis Austraaliat üsna kindlalt. Järgmine pühapäev on finaal, ootan isegi huviga.\nSee nädalavahetus oli sündumusterohke. Kuna meie farmis olime töötanud 19 päeva järjest, siis otsustasime kogu kambaga minna itaalia restorani söö-palju-jaksad õhtusöögile. Nii palju maitsvat kraami sai söödud, et ise ka ei usu veel. Kogu lugu maksis 35 taala ning 10 taala veini eest, aga ma arvan, et ma sõin umbes 150 taala eest, nii et igati tasuv investeering. Õhtu jätkus kohalikus pubis, kus selgus, et heledapäine baaridaam on eesti tüdruk. Aga kahjuks polnud aega pikemalt peatuda, sest ostsime leti alt ühe suure Wild Turkey ühe saksa piigaga (jälle) ja läksime kellegi juurde ning kuulasime 50-60-ndate aastate muusikat vinüülidel ja olime lahedad. Ühesõnaga 100 taala ühe õhtuga, mis on minu isiklik rekord ilmselt. Järgmine nädal tuleb veidi tagasihoidlikumalt elada. Vaatasin just oma eelarvet ja kui algselt oli söögi ning muu tarbeasjade jaoks ette nähtud 10 taala päevas, siis praegu on 37 päeva keskmine 9,6 taala. Hästi tehtud!\nPühapäevaks olin eelmine nädal planeerinud väikse eksursiooni Bald Rocki rahvusparki. Kogusin hosteli peale 16 inimest ja läksime omaniku suure bussiga sinna ning veetsime päeva kividel, et taastuda eelmisest õhtust. Igati väärt ettevõtmine! Ning õhtul oli ootamas rägbi finaal. Uus-Meremaa All Blacks võitis Prantsusmaad 8:7. Mäng oli väga jõuline, aga punktivaene. Tähtis on muidugi, et Prantsumaa kotti sai.\nTaastusravi vedela trummijabassiga\nBald Rocki otsas\nPosted by Rennat at 10:44 PM\nLabels: bald rock, stanthorpe\nKimmo October 24, 2011 at 4:31 AM\nMa ütlesin kohe et prantslased saavad kitli peale\nRennat November 6, 2011 at 7:17 PM\nSuhteliselt kurb oli vaadata hosteliprantslate nägusid... üldse mitte.\nStanthorpe'i elu: 2 osa.


YASMINE LOPEZ (INSTAGRAM STAR) WIKI, ELULUGU, VANUS, KÕRGUS, KAAL, MÕÕTMISED, POISS, PUHASVÄÄRTUS, FAKTID - STARSGAB - INSTAGRAMI ISIKSUSE ELULUGU\nYasmine Lopez (Instagram Star) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, mõõtmised, poiss, puhasväärtus, faktid\nYasmine Lopez on Ameerika sotsiaalmeedia staar ja Instagrami isiksus. Ta on tuntud oma naha- ja juuksehooldusbrändidega nagu Vive De Luxe ja USRx seotud sisu postitamise eest oma kontole. Loovuse ja mitme ande poolest tuntud noor neiu postitab oma sotsiaalmeedia kontodele mitmesugust ainulaadset sisu. Hääletage elulookirjeldusi ja uurige lisateavet Yasmine Lopezi Wikipedia, biograafia, vanuse, pikkuse, kaalu, poiss-sõbra, kehamõõtmiste, puhasväärtuse, pere, karjääri ja paljude teiste faktide kohta.\nYasmine Lopezi vanus\nKui vana on Yasmine Lopez? Tema sünnipäev saabub 27. jaanuaril 1999. Ta on 21-aastane. Ta omab Ameerika kodakondsust ja kuulub segarahvusesse. Tema sünnimärk on Veevalaja. Ta on sündinud Ameerika Ühendriikides. Ta kasvas üles Põhja-Carolinas Charlotte'is.\nYasmine Lopez Pikkus, kaal ja mõõtmised\nKui pikk on Yasmine Lopez? Ta seisab kõrgusel 5 jalga 5 kõrgel või 1,65 m või 165 cm. Ta kaalub umbes 55 kg. Tal on ilusad tumepruunid silmad ja mustad juuksed. Millised on Yasmine Lopezi kehamõõdud? Sageli vaimustab ta oma fänne, jagades oma meigipilte Instagramis, ja tundusid, et nad soovivad väljendada tunnustust tema klõpsude värskenduste sarjale. Tema keha mõõtmed on 36–28–44 tolli. Ta kannab rinnahoidja tassi suurusega 36 C.\nYasmine Lopez Wiki\nTegelik nimi Yasmine Lopez\nSünnipäev 27. jaanuar 1999\nKeha mõõtmised u. 36-28-44 tolli\nYasmine Lopezi perekond\nYasmine Lopezi isa ja ema nimi pole teada. Tal on ka õdesid-vendi. Tal on nooremad vennad ja õde. Hariduselt osales ta Harvardi ülikooli riikliku tulevaste arstide ja arstiteadlaste akadeemia auhinnal.\nYasmine Lopezi poiss\nKes on Yasmine Lopezi poiss-sõber? Kuum ja uhke Instagrami staar Yasmine Lopez on vallaline ja samas on ta väga keskendunud ka oma karjäärile. Tegelikult pole ta oma varasemast tutvumisloost midagi rääkinud.\n«kes on julius deini sõbranna »\nLoe ka: Faii Orapun (Instagram Star) Wiki, elulugu, vanus, kõrgus, kaal, mõõtmised, poiss, puhasväärtus, faktid\nYasmine Lopez Netoväärtus\nKui palju on Yasmine Lopezi puhasväärtus? Temast sai sotsiaalmeedias populaarne nägu pärast seda, kui ta hakkas oma modellipilte Instagrami postitama. Tema puhasväärtus on hinnanguliselt üle 200 000 dollari (USD).\nYasmine Lopez Faktid\nYasmine Lopez kogus oma ilunippide ja -nippidega palju jälgijaid.\nTeda kajastati ka tegelikkuse telesaadete iluõpetuses.\nKõigi asjade seas, mille poolest Yasmine Lopez on tuntud, ei pruugi kõige populaarsemad olla need, mille üle ta kõige uhkem on.\nLoe ka: BabyMagic (Instagram Star) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, poiss-sõber, puhasväärtus, faktid\nsalma hayeki tegelik kõrgus\nasi vs asi\ndavid paul olsen netoväärtus\nkes on katie külvajate naine\nheidi klum keha mõõtmised


Hanno Pevkur: tagatubade aeg on möödas! - Eesti Päevaleht\nHanno Pevkur: tagatubade aeg on möödas!\nEesti suurim erakond ägab juhikriisis. Hanno Pevkur on valmis Reformierakonda uueks looma, juhul kui ta peatsetel erakonna juhi valimistel selleks volituse saab.\nHanno Pevkur ja tema „tagatuba”: abikaasa Helin töötab spordiklastri SportEST projektijuhina, tütar Mirt Marleen õpib Nõmme põhikooli 3. klassis ja käib kergejõustikutrennis, poeg Jan Joonas õpib sama kooli 6. klassis ja tegeleb vehklemisega.\nOpositsiooni surutud Reformierakonnas on muutuste aeg. Senine esimees Taavi Rõivas teatas esmaspäeval, et astub erakonna juhi kohalt tagasi ja loobub uuesti kandideerimast. Hanno Pevkur ja Kristen Michal andsid samal päeval teada, et mõlemad on valmis võtma erakonna juhi vastutuse. Tänane intervjuu sotsiaal-, justiits- ja siseministri ametit pidanud Hanno Pevkuriga (39) sai teoks eelmisel reedel, kui polnud selge, kas ja millal kavatseb Rõivas erakonna eesotsast lahkuda. Oli kavas arutada, mis sai tehtud valesti, et partnerid võimu üleöö käest võtsid, ning rääkida ka Reformierakonna ja Pevkuri enda tulevikust.\nHanno Pevkuri soov kandideerida oli kindel juba reedel. Esimest korda hakkab Reformierakond endale uut juhti valima demokraatlikul teel ja tahtjaid sellele kohale on rohkem kui üks. Jõulueelsel ajal oleks kohatu teha ambitsioonika poliitikuga intervjuud kohvikus ja pilte pargipingil. On tuntud tõde, et kui tahad olla näoga rahva poole, pead avama ka oma inimliku poole. Hanno Pevkuril on see täiesti olemas. LP on esimene väljaanne, kes oli kutsutud Pevkurite koju kahekorruselisse Veskimöldre eramusse. Koos tütar Mirt Marleeni (9) ja poeg Jan Joonasega (12) valmistas pere seal hoolega piparkooke. Tainast ei osteta selles peres kunagi poest, vaid pereema Helin (36) teeb selle alati algusest lõpuni ise. Kuna protsess alates siirupi keetmisest kuni piparkookide glasuuriga katmiseni on pikk, saime Hannoga mitu tundi avameelselt ka poliitikast rääkida.\nKuu aega on Reformierakond olnud võimust ilma. Oletan, et šokk on möödas ja tekkinud on kainuse hetk?\nLoodan samuti, et nii on. Paljudele inimestele on juhtunu tänaseks kohale jõudnud, aga et jõuaksime kainuse hetkest ka põhjalikuma analüüsini, mis valesti läks – selleks on tarvis veel tööd teha.\nMis siis valesti läks?\nKui koalitsioonid lagunevad, ei ole põhjus erakondadevahelistes pingetes.\nKoalitsioonid lagunevad, kui omavahel piisavalt hästi läbi ei saada.\nSelle taga on üldjuhul isiklikud suhted ja suhtlemistakistused. Koalitsioonid lagunevad, kui omavahel piisavalt hästi läbi ei saada. Pealegi nägid partnerid Keskerakonna esimehevahetuses sobivat momenti, mis tuli nende arvates ära kasutada.\nKuuldavasti püüdsid ju ka Reformierakonna juhid seda momenti ära kasutada. Ka sina helistasid Jüri Ratasele päev pärast tema esimeheks saamist, aga ta ei võtnud su kõnet vastu.\nJüri võttis mu kõne vastu. Tahtsin talle õnne soovida. Saame Jüriga hästi läbi, suhtleme juba pikka aega ka perekonniti ja oleme koos korvpalli mänginud. Meil ei ole omavahelises suhtlemises probleeme. Aga tõsi ta on, et Jüril polnud minuga mahti tol päeval pikemalt rääkida. Ta sõnas mulle telefoni, et lapsel kukkus pannkook maha ja et ta ei saa praegu rohkem rääkida ning helistab mulle õhtul tagasi. Aga tõsi – see helistamise hetk ei ole veel saabunud. (Muigab.)\nSenine hea peretuttav Jüri ei ole leidnud kuu aega mahti sulle tagasi helistada?\nNii on välja kujunenud. Aga eks see on olnud tema otsus ja valik, ma ei taha seda siin kritiseerima hakata. Küll oleme loomulikult kohtunud, viimati politsei- ja piirivalveameti aastapäeval.\nReformierakonna puhul hämmastas kõige rohkem vähene oskus kaotada. Jürgen Ligi oli siin vast kõige reljeefsem, andis väliskanalitele hooplevaid intervjuusid ja kirjutas Facebooki sapiseid sissekandeid. Millest selline enesekindlus, et ainult teie oskate valitseda?\nMa ei teeks üldistusi. Ega sõnu tagasi purki pane ja mis tehtud, see tehtud. Eks me kõik teame Jürgenit, tema sõnakasutus on olnud kogu aeg väga koloriitne. Usun, et ka tulevikus tuleb tema suust värvikaid ütlemisi. Mina andsin Andres Anveltile siseministri portfelli üle viisakalt. Tunneme üksteist juba üle 20 aasta. See on seesama isiklike tutvuste küsimus ja kas suudad inimeseks jääda või mitte. Minu jaoks on poliitikas üks olulisemaid oskusi jääda inimlikuks. See aitab mõista, et koalitsioonist opositsiooni langemine on selle hetke poliitiline reaalsus. Peab olema üle isiklikest solvumistest.\nKas Reformierakond oleks võimu kaotanud ka siis, kui 2014. aasta märtsis oleksid peaministriks saanud sina?\nSelle kohta on hea ütlus: oleks ma olnud enne nii tark kui ämm tagantjärele, oleksin rikas mees. (Muheleb.) Erakonna juhatus tegi valiku ja selleks oli Taavi Rõivas. Otsus tuli teha napi paari tunni jooksul ja tõepoolest oli peaministri kohale õhus ka minu nimi. Aga minu jaoks on see sulanud lumi. Ma ei ole kinni selles hetkes, vaid olen andnud oma parima neis ametites, mis on mulle osaks saanud.\nOmeti käisid sa 12. märtsil 2014, kui Siim Kallas teatas, et loobub peaministri kohale asumisest, potentsiaalse ja ainsa peaministrikandidaadina presidendi juures jutul?\nVastab tõele. Minu nimi oli tolleks hetkeks võimaliku peaministrina meediast läbi käinud ja presidendi kantselei pidas pärast Siimu loobumist vajalikuks kutsuda mind Kadriorgu. Rääkisime Toomas Hendrik Ilvesega päris pikalt. Ütlesin tallegi, et erakond pole otsust veel teinud – juhatus kogunes sama päeva pärastlõunal. Minu teada olin tõesti ainus, kelle president tol ajal Kadriorgu kutsus. Aga veel kord: see on sulanud lumi.\nKes sul toona vaiba alt ära tõmbas?\n(Ohkab.) Tean seda, et ajal, mil olin presidendi juures, arutati teemat üsna väikeses ringis intensiivselt, et kokku leppida. Aga ma hea meelega keskenduksin rohkem tulevikule kui minevikule.\nKas vastab tõele, et põhiotsustaja oli Andrus Ansip, kes leidis, et sa oled peaministri ametiks liiga pehme ega suuda teha jõulisi otsuseid?\nMulle ei ole Andrus seda öelnud ja tol korral polnud mul võimalik sellest temaga ka rääkida. Kõik toimus mõne tunni jooksul. Läksin presidendi juurde ja tulin sealt juba otse juhatuse koosolekule. Mis minu otsustusvõimesse puutub, siis kõik otsused, mida olen pidanud elus langetama, olen ka teinud. Ja otsustada saab ikka see, kellele on antud selleks volitused.\nMinu jaoks on poliitikas üks olulisemaid oskusi jääda inimlikuks.\nOtsused, mida tegin sotsiaalministrina vajalikeks eelarvekärbeteks või näiteks digiretsepti töölepanemiseks või siseministrina selleks, et Eston Kohver koju jõuaks ja piiriehitus pihta hakkaks – samuti arstide streigi läbirääkimised ja selle lõpetamine –, kinnitavad, et otsustusvõimest mul puudu ei ole. Aga tõsi on see, et ma jõuan otsuseni kaasamise kaudu. Tahan kuulata ära võimalike osapoolte arvamuse, samuti nende inimeste ettepanekud, keda otsus mõjutab. Olen öelnud kõigis oma ministriametites kantslerile ja asekantslerile, ametite juhtidele: kui teil on probleem, ei ole mõtet tulla minu juurde küsimusega: mis me teeme? Mõtet on tulla koos kolme lahendusvariandiga, millest küsija eelistaks ühte. Siis saab otsustada, kas sobib pakutud variant või teen hoopis oma otsuse. Tahan töötada inimestega, kes suudavad pakkuda lahendusi.\nKust on siis tekkinud kuvand sinust kui liiga pehmest inimesest? Ka praegu kõlab mõne reformierakondlase suust, et erakond vajab jõulisemat juhti.\nRaske on jõulisust objektiivselt hinnata, aga on tõsi, et olen meeskonnamängija. Olen seda meelt, et enamik häid otsuseid tehakse meeskonnaga, erakonna puhul siis juhatuses. Ei saa olla nii, et erakonna juht keelab, käseb, poob ja laseb. Juhi roll on olla liider, kaasata ja lõpuks otsustada. Aga kindlasti ei ole ühe väärika organisatsiooni kultuur selline, kus ainult üks inimene ütleb, kuidas peab olema, ja teised kuuletuvad. Selline stiil on väheke teise riigi tunnus – diktaatorlikke juhtimisvõtteid mina ei poolda.\nKas vihjad oma jutuga, et Reformierakond peab muutma oma ülbet hoiakut?\nVihjan sellele, et Reformierakond peab tunnistama, et on teinud vigu. Ei saa peita pead liiva alla ja öelda, et on langetud opositsiooni kellegi teise tegevuse tulemusena.\nKui vaadata maailmas laiemat pilti, siis näeme poliitikas tõsist muutuste aega ja viidet sellele, et nn tagatoapoliitika aeg on möödas.\nMina saan ja tahan öelda: jah, on tehtud vigu ja edaspidi peab erakonna juhatuse ja piirkondade roll suurenema. Eile sõitsin Põlva- ja Võrumaal ringi ning rääkisin sealsete inimestega. Üks proua Moostest ütles, et tahaks ääremaa elanikuna erakonna poliitikas rohkem kaasa rääkida. Tuleb arvestada, et Reformierakond ei ole enam 22 aastat tagasi loodud 200 liikmega erakond, vaid meil on pea 13 000 liiget. Sellise organisatsiooni juhtimine peab olema teistsugune. Peame rohkem mööda Eestit ringi sõitma ja võtma kuulda, mida räägivad inimesed väljaspool Tallinna. Kui vaadata maailmas laiemat pilti – Brexit, Trump, Itaalias toimuv – , siis näeme poliitikas tõsist muutuste aega ja viidet sellele, et nn tagatoapoliitika aeg on möödas. Nii erakondades kui ka laiemalt soovivad inimesed poliitikas rohkem kaasa lüüa ja erakondade juhid peavad sellega arvestama.\nKas Reformierakond on lõhki?\n(Mõtleb hetke.) Erakonnas on erinevad arvamused ja mõningane lõhkiminek kippus tulema jutuks seoses presidendivalimistega. See oli kindlasti probleem, et me ei suutnud otsustada ühte presidendikandidaati. Praegu, olles esimesed nädalad opositsioonis, on Reformierakonna fraktsioon muutunud ühtsemaks, kui ta oli presidendivalimiste ajal. Aga kindlasti ei ole kõik haavad veel paranenud. Meil on vaja teha palju sisemist tööd, et olla üks meeskond, kes võidab 2019. aastal riigikogu valimised.\nKas selleni, et kaotasite lühikese aja jooksul kaks lahingut – uus president ei tulnud Reformierakonna kandidaatide hulgast ja mõni nädal hiljem langesite opositsiooni –, viisid juhtimisvead?\nTõsi ta on, et mõlemad viisid erakonna mainet pigem allapoole. Olen endiselt seda meelt, et Siim Kallas oleks olnud Eestile kõige parem president. Aga seda oli näha juba presidendivalimiste ajal, et erakondade soov oli valida mitte-Reformierakonna kandidaati. Oleksime pidanud varem mõistma, et peame otsima uue kandidaadi. Lõpuks nii ka läks.\nVastuseis näitas, et Reformierakond oli teiste jaoks ülbuse astme ületanud ja otsused olid kuluaarides juba tehtud.\nTagantjärele olukorda analüüsides tundub tõepoolest, et teised erakonnad tegid juba presidendivalimiste ajal eelkokkulepped uue valitsuse moodustamiseks. Samal ajal spinniti väljapoole, et hoopis meie räägime Keskiga läbi. Seda võin küll kinnitada, et ei keegi meie aseesimeestest, peasekretär ega ka erakonna esimees ei pidanud Keskerakonnaga läbirääkimisi.\nKui palju oled sa ise Taavi Rõivasega rääkides teinud etteheiteid või avaldanud mõtteid, mida ta on erakonna juhi ja peaministrina valesti teinud?\nLoomulikult arutame asju ja ütleme välja arvamusi, muidu poleks ju võimalik leida parimaid lahendusi. Sai arutatud, kas peaksime tegema presidendikandidaadi leidmiseks sisevalimised. Minu eelistus oli, et Marina Kaljurand oleks jätkanud välisministrina, millist tööd ta väga armastas. Ta oleks võinud astuda erakonda ja saada 2019. aasta valimistel rahva mandaadi. Siim Kallas ütles, et ta oleks valituks osutumise korral olnud ainult ühe perioodi vabariigi president, seega olid Marinal – ja on endiselt – kõik eeldused olla president viie aasta pärast.\nMiks sind ei kuulatud?\nEks meil oli kaks kõva kivi: Marina ja Siim. Mõlemad ütlesid, et soovivad saada presidendiks. Kui Marina teatas soovist presidendiks kandideerida, oli sisevalimisteks sobiv aeg juba mööda lastud, ja pärast seda ei saanud Marina jätkata ka välisministrina. Tagantjärele targana: kui oleksime teinud sisevalimised, kas siis oleks saanud Reformi kandidaat presidendiks? Täna ütlen, et ei oleks. Teiste erakondade soov oli selleks ajaks juba nii palju tugevam sellest, millise valiku oleks teinud Reformierakond. Me ei tea, milline oleks olnud poliitiline reaalsus siis, kui oleksime kohe alguses, kui Siim Kallas tuli presidendijutuga avalikult välja, leppinud kokku, et tema ongi erakonna üks ja ainus presidendikandidaat.\nNii et poliitiliste mängude tõttu kaotas Eesti hea presidendi? Vaevalt Kallas enam kunagi kandideerib.\nSee on tõsi. Mul on kahju, Siim oleks olnud väga hea president. Poliitmängud tähendasid, et sel hetkel olnud valikust jäi kõige parem president valimata. Aga praegune president on kindlasti väärikas ja saab tööga väga hästi hakkama.\nOled kaheksa aastat poliitikas olles aru saanud, et poliitikat tehaksegi põhiliselt tagatubades?\nPoliitikat tehakse nii, et väiksem seltskond pakub lahendused ja erakonna üldkogul või volikogul need kinnitatakse. Aga mida aeg edasi, seda rohkem on suurema kaasamise ootust. Kümme aastat tagasi ei rääkinud keegi näiteks Arvamusfestivalist. Meil ei olnud siis ka nii palju vabatahtlikke, kes oleksid panustanud siseturvalisusse või teiste inimeste aitamisse, näiteks Toidupanka. Ühiskond on muutunud ja ka erakonnad on muutunud palju suuremaks. Reformierakond peab ajaga kaasas käima ja opositsioonis on meil võimalus muutuda tugevamaks, et pakkuda Eestile uus lahendus. Mida on Eestil vaja? Tugevat keskklassi. Peame tegelema tugeva keskklassi tekke soodustamisega, et edu ja edukamaks pürgimine ei oleks karistatav. Edukate kõrval peab riik leidma üles tegelikud abivajajad ja neid toetama. Mitte nii, et toetusi makstakse kõigile võrdselt: 300 eurot kuus hakkab saama nii kolmelapseline miljonäripere kui ka raskustes pere. Selle muutmiseks saame paremini kasutada IT-süsteeme. Peame ajakohastama ka tööõigust: kaheksast viieni tööaeg ei õigusta end enam paljudes sektorites.\nKui veendunud oled praegu selles, et n-ö valge kampsuni poliitika aeg, kus võim on kitsa kildkonna käes, on erakonnas möödas?\nOlen veendunud selles, et kui erakond tahab tulevikus edukas olla, peab ta olema valmis ajaga kaasas käima. Muutuma üle-eestiliselt kaasavamaks. Miks mitte teha ka erakonna juhatuse valimised regionaalselt, et sellesse jõuaksid ka piirkondade esindajad? Otsustusprotsess peab olema teistsugune ja juhatuse roll edaspidi tugevam.\nKuidas kavatsed vastu astuda Reformierakonda seni iseloomustanud kitsa kliki tagatoapoliitikale?\nAustades Reformierakonna põhikirja ning usaldades rohkem juhatust ja piirkondadest tulevaid ideid. Poliitika on meeskonnamäng. Peab saama usaldada, su ümber peavad olema inimesed, kes aitavad uute mõtetega – ka erakonnast väljaspool. Olen valmis väitlema ükskõik kellega ükskõik kui kaua teemal, missugune peaks olema Reformierakonna juhtimine ja mida peab tegema, et praegust olukorda parandada.\nSa ei ole praeguse juhtimisega rahul?\nKõikide otsustusprotsessidega ma rahul ei ole. Et meil ei ole juhatuses nii palju arutelu, kui peaks, ja et olulised otsused tehakse väga kitsas ringis. Kui otsustusprotsess pole erakonnaliikmetele selgelt mõistetav, tekivad küsimused, kuidas üks või teine otsus sündis.\nReformierakonnas ei ole juhti valides kunagi demokraatiat rakendatud. Kas usud, et seekordsed valimised tulevad üdini demokraatlikud?\nTõsi, meil ei ole kunagi olnud mitut kandidaati. On igati hea, et toimuvad sisulised valimised. Juba selleks et anda uuele juhile legitiimsus, tuleks ta valida erakonna üldkogul ja see, kes ei osutu valituks, peab aktsepteerima valikut. Teist võimalust ma ei näe, et erakond ei lõhestuks.\nKas vastab tõele, et tagatuba toob kandideerima ka Urmas Paeti, et sinult võimalikke hääli ära võtta?\nSee sõltub eelkõige Urmas Paetist. Urmas on teinud oma kandideerimisotsused ikka ise. Võimalik, et näeme kandidaatide hulgas veel teisigi nimesid.\nMis juhtub siis, kui Reformierakonna esimeheks saab Kristen Michal?\nSiis on see erakondlaste valik ja erakonna liikmete valikut peab aktsepteerima.\nKas oled mõelnud ka stsenaariumile, et kui sa ei osutu valituks, siis lahkud erakonnast ja poliitikast?\nKunagi ei tea, mis elu ette toob, aga kindlasti ei tõsta ma valget lippu. Ainuke poliitiline jõud, keda näen Eesti elu edasi viimas ja kel on minuga sarnane ettekujutus isiku- ja ettevõtlusvabadusest, on Reformierakond. Inimeste jõukus ja tugev keskklass saab tulla ainult tänu vabale ja vähe piiratud majandusele. Seda ei taga mingil juhul riigikapitalism. Praegu on minus tahtmist ja soovi võita järgmised valimised.\nKuidas on sujunud üleminek kolmekordselt ministrikogemuselt igavlevaks opositsioonipoliitikuks?\nEsimene nädal riigikogus on olnud ülitihe. Arutame kohalikke valimisi. Seisame selle eest, et riigieelarve saaks mõistlikult vastu võetud, et need hullused, mida praegune koalitsioon tahab sinna sisse panna, ära hoida. Uus valitsus tahab kiirtempos muuta juba jõustunud maksuseadust. Samuti kehtestada arusaamatu suhkrumaksu, mida sellisel kujul ei olegi üldse võimalik ellu viia. Peale selle veel automaks ja aktsiisimuutused.\nKujutan ette, et pärast kaheksat aastat ministrina rakkes olemist on opositsioonipingil keeruline istuda. Adrenaliin ei lähe ju nii kiiresti verest välja?\nLoodan, et saan nüüd rohkem aega spordile pühendada. Ministrina oli kehaline aktiivsus väga väike. Adrenaliin on loomulikult üleval, panustan riigikogus palju teemadele, mis mind huvitavad. Rakendan end ka maksimaalselt Reformierakonna heaks, et fraktsioon oleks ühtne. Aga kui mind valitakse esimeheks, tähendab see taas 24/7 tööd, et erakond oleks järgmistel valimistel edukas.\nNii et pere ei võida muutusest midagi ja elu läheb vana rada edasi?\nPerekond võidab selles, et saan nüüd oma aega paremini planeerida. Saan võtta aega lastele ja abikaasale, et nendega koos rohkem asju teha. Olen praegu ise oma aja ja kalendri peremees.\nKus mööduvad teie pere jõulud?\nMeil on kena traditsioon, et jõululaupäeval oleme alati minu vanemate ja esimesel pühal abikaasa vanemate juures. Alati on meil käinud jõuluvana. Samuti on komme, et naispere läheb jõululaupäeval kirikusse ja meespere valmistab samal ajal jõululauda ette ning valvab lapsi.\nKuidas suhtud sellesse, et president Kersti Kaljulaid keeldub astumast üle kiriku läve, solvates usklikke?\nKirik on Eestis endiselt olulisel kohal. Vastutasin siseministrina ka usuküsimuste eest – olles ise ristimata – ja pidasin väga oluliseks hoida lähedast kontakti kõigi religioonidega, mitte ainult luterlaste, vaid ka õigeusklike ja teistega.\nKelle poolt on sel juhul erakonna mõjuvõimas perekond Kallas, kui läheb valikuks kahe kandidaadi vahel – Hanno Pevkur või Kristen Michal?\nSaan hästi läbi nii Siimu kui ka Kajaga ja oleme arutanud ideid, kuidas saaks Eestit edasi viia. (Kolmapäevases Eesti Ekspressis ütles Kaja Kallas, et toetab Pevkurit – I. V.)\nSaan aru, et sul on ambitsioon võtta ühel päeval ka peaministri vastutus?\nKui olen valmis kandideerima erakonna esimeheks, olen loomulikult valmis ka kandma peaministri vastutust.\nOled olnud kolm korda minister, aga sinuga ei seostu ühtki skandaali. Ometi oled pidanud võtma vastutuse pärast Maret Maripuud, kes lahkus skandaaliga sotsiaalministri kohalt, ja pärast Kristen Michalit, kes astus justiitsministri kohalt tagasi pärast musta raha skandaali. Kuidas on sul õnnestunud hoida oma n-ö rinnaesine puhas?\nOluline on usaldada ennast ja oma meeskonda ning teha õigeid valikuid. Kui näiteks digiretsept ei hakanud esimesel nädalal tööle, oli mul valida, kas anda arendajale pikendust või leida kiire lahendus väljastpoolt. Väljast leitud abilised leidsid vea kärmesti üles ja meil õnnestus digiretsept kiiresti tööle panna. Sama lugu oli Eston Kohveri kojutoomisega.\nLäbirääkimised venelastega ei olnud kerged. Kui tervist ja jaksu peaks pikalt olema, on võimalik ehk kunagi tulevikus detailselt rääkida, kuidas Eston koju tagasi tuli, praegu on osa sellest protsessist kaetud riigisaladusega.\nMis on olnud kõige raskemad hetked ministriametis?\nNeed on hetked, kui oleme kedagi kaotanud. Seda kahjuks juhtus. Kui Haapsalus uppusid kaks piirivalvurit – tegemist oli õnnetusjuhtumiga.\nKahjuks juhtus ka selline asi, kus sügavas alkoholijoobes politseinik lasi teise inimese maha. Ida-Virumaal olid koledad juhtumid: väikese Varvara ja 14-aastase Darja mõrv…\nUsun, et ka poliitikat saab ajada nii, et üksteist ei mõnitata ega solvata.\nVäga raske oli hetk, kui Võrus kadus Markus, keda pole siiani leitud. Neid hetki, kus tunned iga rakuga, et see puudutab sind sügavalt, on olnud palju. Poliitikul peab olema empaatiavõimet. Kui kaotad võime olla inimlik, unustad ära, kes on su sõbrad, ja minetad võime enda üle naerda, pead poliitikast ära tulema.\nParaku võim muudab inimest.\nKui sa lased muuta. Mina ei ole kaotanud sellepärast ühtki oma sõpra, et olen minister. Ma ei ole ka muutnud oma käitumist abikaasa, pereliikmete ja sõpradega seetõttu, et olen minister. Käitun nendega täpselt samamoodi nagu siis, kui olin õigusnõunik Järva-Jaani vallas või jurist õigusbüroos.\nUsun, et ka poliitikat saab ajada nii, et üksteist ei mõnitata ega solvata. Pead arvestama, et täna teed koostööd ühe erakonnaga, homme võib-olla teisega. Poliitikas toimib solvamine, sest küüniliste ütlemised pälvivad tähelepanu. Laiema toetuse saamiseks tuleb aga pakkuda suuremale hulgale sobivaid lahendusi.\nKui pikka valitsemisaega sa praegusele koalitsioonile ennustad?\nJulgen arvata, et kriisihetk tuleb kevadel, kui on vaja kokku panna uus riigieelarve strateegia ja selgub, kas see kanajalgadel Exceli tabel, mille nad on kokku kirjutanud, peab vett. Kohalikud valimised näitavad, mis saab Keskerakonnast: kas kriminaalasjas süüdistatav Edgar Savisaar tuleb välja oma nimekirjaga? Sellest sõltub, milline saab olema Keskerakonna tugevus riigikogus. Vaadates, mis on toimunud Martin Repinski ümber, ei ole praegusel valitsusel olnud hea start. Jüril tuleb tunnistada, et ta on oma valikutes eksinud. Miks tal oli vaja selline inimene ministriks panna, ma ei tea.\nSa ei saa seda praeguselt peaministrilt ka küsida, sest ta ei suhtle sinuga?\n(Muigab.) Usun, et suhtleb. Ja kindlasti varem kui kahe aasta pärast. (Siis on riigikogu valimised ja uue valitsuse moodustamise aeg – I. V.)


MOZZARELLA JA KUIVATATUD TOMATITEGA TäIDETUD KANARIND. KERGE õHTUSööGI RETSEPT\nMahedaid kana-liha tutvustatakse selle kõige maitsvama retseptiga ja see on see, et soovite just mozarella ja kuivatatud tomatitega täidisega kanarinda suurepärase maitse ja ka nende valmistamise lihtsuse eest, peaaegu et sellest aru saamata .\nSelle valmistamiseks on kõige parem paluda lihunikul avada kana escalope raamatu kujul, nii et juust ei pääse kuumuse käes sulades välja ja on palju mahlasem. Noh, kuna ma arvan, et te juba tahate teada, mis see retsept endast kujutab, lähme selle juurde!\nVärske mozzarella 203 g\nVärske salvei, 8 lehte\nKuivatatud tomat 4\nKuivatatud tüümian, 2 tl\nVärske petersell, 1 haru\nKuidas valmistada mozzarella ja kuivatatud tomatitega täidetud kanarinda\nAlustame ahju eelsoojendusest 180 kraadini. Haki küüslauguküünt, lõika kuivatatud tomatid tükkideks. Avame kana rinnad ja purustame need kergelt lihahaamriga. Maitsesta soola ja pipraga.\nLõikasime mozzarella viiludeks ja levisime liha peale, puistasime tüümianiga ja panime mõned salvei lehed. Jagame kuivatatud tomatid tükkideks ja valame peale oliiviõli.\nTükeldage petersell ja lisage see riivsaiale, lisage riivitud Parmesani juust, eemaldage ja katke kana segu koos selle seguga. Meil on liha määritud küpsetusplaadil ja küpsetame 30 minutit. Enne serveerimist puhata viis minutit.\nMida lisada mozzarella ja kuivatatud tomatitega täidetud kanarindadega\nKuigi neid fantastilisi mozzarella ja kuivatatud tomatitega kanarinda valmistatakse ahjus, saame vaikselt valmistada rohelist salatit, et nendega kaasas käia ning hõlpsalt rikkalikku ja erinevat sööki saada.\n© Johnny team 2020 Mozzarella ja kuivatatud tomatitega täidetud kanarind. Kerge õhtusöögi retsept - https://foodrecipesite.com


Meelis Laurmann - Lääne Elu\n18. november 2021 17:25\n[caption id="attachment_326374" align="alignnone" width="2000"] Politsei. Foto: Arvo Tarmula[/caption] Kuu aja jooksul on politsei trahvinud nelja koroonapiiranguid rikkunud inimest, väärtoemenetlusi on alustatud rohkem. Haapsalu politseijaoskonna patrullitalituse juhi Meelis Laurmanni sõnul on politsei alustanud väärteomenetlust seitsme inimese suhtes, kes pole koroonahaigena kodus püsinud. Neist kolme on karistatud trahviga, ülejäänud nelja suhtes on aga menetlus veel pooleli.\n17. november 2021 06:56\n[caption id="attachment_347677" align="alignnone" width="2000"] Oja Autos on talvisel ajal kindel tööjaotus: kaks meest teevad igapäevaseid remonditöid ja kolmas, Enn Nurm, tegeleb rehvivahetusega. Foto: Elen Freivald[/caption] Esimesed öökülmad tõid autoremonditöökodadesse järjekorrad, soovitatav on aeg rehvivahetuseks varakult broneerida. Haapsalu autoremonditöökodades Tradilo ja Oja Auto algas rehvivahetuse hooaeg juba enne esimesi öökülmi paar-kolm nädalat tagasi. „Hetkel on tempo veel rahulik, kuna suuri külmasid pole olnud, aga kui lumi tuleb maha, oleksid kõik korraga ukse taga ja telefon punane,“ ütles Oja Auto üks omanikest Günther Koppel. Ka Tradilo töökoja juhataja Reimo Särje sõnul ei joosta praegu veel rehvivahetusele tormi, kuid sellegipoolest olid järjekorrad juba eelmisel nädalal kahe nädala pikkused. „Kui lumi maas, siis on kõigil korraga vaja, ja ega siis kohe kiiresti aega pakkuda olegi,“ ütles Särg.\n21. oktoober 2021 08:00\n[caption id="attachment_268899" align="alignnone" width="4500"] Esmaspäevast kultuurikeskuse saali enam negatiivse testitulemusega ei pääse.. Foto: Markus Sein[/caption] Esmaspäevast pääseb kohvikusse ja kontserdile ainult vaktsineerimis- või viiruse läbipõdemise tõendiga, negatiivne testitulemus enam arvesse ei lähe. Muudatus piirab vaktsineerimata inimeste ligipääsu avalikele üritustele nagu meelelahutus, kultuur, sportimine, huvitegevus ning ka toitlustusasutustes kohapeal söömine ja joomine. Haapsalu kultuurikeskuse direktor Gülnar Murumägi ei osanud eile veel öelda, kuidas uued piirangud kultuurikeskuse tööd mõjutama hakkavad, sest seda arutatakse neljapäeval.\n17. oktoober 2021 12:12\n[caption id="attachment_326128" align="aligncenter" width="2000"] Meelis Laurmann. Foto: Arvo Tarmula[/caption] Lääne prefekt Kaido Kõplas saatis teenindusettevõtetele märgukirja, milles teatas, et politsei hakkab senisest suuremas mahus kontrollima koroonapiirangute täitmist. „Nii terviseamet kui ka politsei pööravad edaspidi senisest enam tähelepanu COVID-tõendite kontrollile ettevõtetes,” kirjutas Kõplas.\nJaaknasse tuleb kiiruskaamera\n9. oktoober 2021 17:06\nLäänlased peavad koroonapiirangutest kinni\n21. september 2021 11:05\n13. september 2021 14:54\nHaapsalu politseinikud patrullivad elektritõukeratastel\n6. august 2021 12:00\n[caption id="attachment_338012" align="alignnone" width="2000"] Elektritõukeratastega saab politseipatrull ka promenaadil paremini\nsilma peal hoida. Foto: Urmas Lauri[/caption] Haapsalu politseijaoskond sai sarnaselt Kärdla ja Kuressaare jaoskonnaga kaks elektrilist tõukeratast, millega linnatänavatel patrullida. Haapsalu jaoskond sai tõukerattad kätte paar nädalat tagasi ja patrulltalituse juhi Meelis Laurmanni sõnul on neid juba ka kasutatud.\nHaapsalu politsei alustas möödunud nädalal 78 väärteomenetlust\n19. juuli 2021 15:10


SUMMATAVET x TUBERG x RANNIK x TALI+SISKA A-galerii akendel — Sirp\nJuunikuu ja juuli alguse vältel täidavad A-galerii aknaid Hobusepea ja Pikal tänava nurgal Kärt Summataveti, Kertu Tubergi, Kaire Ranniku ja Risto Tali + Rait Siska aknanäitused. Näitused on avatud iga ilmaga ja iga kell 11. juunist kuni 4. juulini.\nÜhtlasi jätkame oma iganädalast kunstnikuvestluste seeriat A kodulehel ning IG ja FB lehekülgedel.\n“Ussikuningas on Eesti muinasjuttudes tark ja võimas kaitsja, kes aitab leida imerohtu ravimatute haiguste parandamiseks ning temaga kohtumine toob õnne. Rahvakunstis ja -meditsiinis kasutatakse ussi siksakki kaitseks kurja silma, õnnetuste ja haiguste eest. Ussi kujund on paljudes müütilise maailmapildiga kultuurides algvägede, ravi, kaitse ja tarkuse sümbol. Keltide ja skandinaavia viikingite maokujulised ehted, indiaanihõimude liivamaalingud, sküütide raidkivid, egiptuse jumalad, soome-ugrilaste ornamendid, india joogide kundalini ning hiina ja euroopa kõrgmeditsiin kujutavad madu erilise austusega.”\n“Võrude keskseks motiiviks on unikaalne ühendussõlm – titaanist laserlõigatud süsteem, mis lukustab end pärast külmtöötlust ning tekitab efektse visuaalse tulemuse – võru justkui „ei tohiks“ ühes tükis püsida. Kõrgtehnoloogilist käevõrude seeriat on välja töötatud viimased 15 aastat. Inspiratsiooniallikaks neile käevõrudele on muuhulgas Tallinna vanalinn ja keskaegsed raudrüüde ja turviste komponendid.”\nRisto Tali ja Rait Siska on viljakas sepakunsti viljelejate tandem, kes on Eesti Kunstnike Liidu liikmed, lõpetanud ehte– ja sepakunsti eriala. Aastail 2003- 2020 on nad loonud hulgaliselt metallist skulptuure ja taieseid. Samuti on osaletud hulgaliselt sepakunsti- ja ehtenäitustel ning konkurssidel.Tuntumaks tööks on Tartu Ülikooli Narva Kolledži uuele õppehoonele sepistatud sisehoovi raudvärav „Liblikas“ koos detailidega. Uuematest töödest Eesti Panga emiteeritud Jüri Jaaksonile pühendatud 15 eurone meenemünt. Ära märkimata ei saa jääda juba 10 aastat vältav koostöö Bocuse d`Or Estoniaga mille käigus on valminud Eesti kandidaatide tseremoniaalnõude komplektid, mida käesoleval aastal Eesti Vabariigi aastapäeva vastuvõtu ballil Viljandis eksponeeriti. Risto Tali on andnud suure panuse EKA ehte- ja sepakunsti osakonna töökodade juhataja ja meisterina. Rait Siska on ka hinnatud visualiseerija ja animeerija.\n11.06.2020 – 04.07.2020\nTel (+372) 64 64 101\n(+372) 510 5036


Täiendusõpe - Mootorsõiduki kliimasedmete käitleja pädevuskoolitus (2022 I pa.)\nMootorsõiduki kliimasedmete käitleja pädevuskoolitus (2022 I pa.)\nAeg: 20.04-27.04.2022. Koolituspäevad K 20.04, T 26.04 ja K 27.04.2022 kell 09.00-17.00. Koolitus registreerumiseks avatud.\nKoolitusele on oodatud mootorsõidukite kliimaseadmete hooldamise, käitlemise ja remondiga tegelevad töötajad, kellel puudub vastav kutsetunnistus või sertifikaat ning autovaldkonna töökogemusega isikud, kes soovivad täiendada oskusi ja tõsta konkurentsivõimet tööturul.\nKõikidel koolitusel osalejatel on võimalus koolituse lõppedes sooritada lisatasu eest vastavalt kutsestandardile Autokutseõppe Liidu poolt korraldatav mootorsõiduki tehnik, tase 4 osakutse - mootorsõidukite kliimaseadmete käitleja, tase 4 eksam (kutse andja Autokutseõppe Liit MTÜ).\nÕppe alustamise nõuded: soovitavalt eelteadmised kliimaseadmete ja mootorsõidukite hooldamisest ja remondist.\n1) omab ülevaadet mootorsõidukite kliimaseadmetest, nendele kehtivatest nõuetest, hooldusest ja käitlemisest.\n2) kontrollib, hooldab ja remondib kliimaseadmeid ning vahetab nende komponente, järgides keskkonna- ja käitlemisalaste õigusaktides sätestatut gaaside käitlemisel\n3) hindab mootorsõidukite kliimaseadmete tehnilise seisukorra vastavust kehtivatele tehnilistele nõudmistele\n4) tunneb keskkonnasõbralikke töövõtteid süsteemi paigaldamise, hoolduse, teenindamise ja külmutusaine kokkukogumise käigus\n5) kasutab digitehnoloogilisi programme\nAuditoorse töö teemad 16 tundi\nMootorsõidukite kliimaseadmete ehitus ja tööpõhimõte, käitamise põhialused, füüsikalised näitajad ja seosed\nMootorsõidukite kliimaseadmete hooldamine ja rikkeotsing\nFluoritud kasvuhoonegaaside põhiste külmutusainetega seotud õigusaktid, määruse (EÜ) nr 842/2006 ja direktiivi 2006/40/EÜ asjakohased sätted\nTeadmised fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumise tavameetoditest ja heite mõjust keskkonnale\nErialase digitaalse õppeprogrammi tundmaõppimine, enesekontrollitestide sooritamine.\nTeoreetilise osa test\nPraktilise töö lühikirjeldus 10 tundi\nMootorsõidukite kliimaseadmete ehitus ja tööpõhimõtted Mootorsõidukite kliimaseadmete hooldamine ja rikkeotsing Ohutustehnika ja külmutusainete keskkonnaohutus\n- külmutusagensi mahuti käsitsemine;\n- kogumisseadme ühendamine mootorsõiduki fluoritud kasvuhoonegaase sisaldava kliimaseadme teenindusavadega ja kogumisseadme teenindusavade küljest lahti ühendamine;\n- kogumisseadme käitamine.\nPraktilise töö sooritamine.\n2. sooritanud läveni tasemel teoreetilise osa valikvastustega testid (test 1 ja 2) ning praktilise töö\nTeooriatest koosneb kahest osast, kummaski 15 küsimust (valikvastustega).\nTest 1 Mootorsõidukite kliimaseadmed ja külmutusained.\nTest 2 Kliimaseadmete hooldus- ja remondiseadmete kasutamist ja kutseala puudutavate õigusaktide tundmine.\nPraktiline töö- mootorsõidukite hooldamise teostamine.\nValikvastustega teooriatesti lävend 80%.\nPraktiline töö loetakse sooritanuks kui kursuslane teostab kliimaseadme hooldustööd ohutult ja keskkonda säästvalt.\nKutsetunnistus sõiduautodiagnostik, tase 5 - osakutse mootorsõidukite kliimaseadmete käitleja, tase 5 (tähtajatu). Kutsetunnistus sõiduautotehnik I (tähtajatu).


Ilm ja inimesed: 2021\nAasta viimase nädala, aastavahetuse ja uue aasta alguse ilm\nUuendatud 30.12.2021. kl 17:00\nAasta viimane nädal ja uue aasta alguse ilm tuleb äärmiselt muutlik. Vahelduvad kiiresti pluss- ja miinuskraadid, sajab nii lund, lörtsi kui vihma. Lisaks puhub tihti tuul.\nEsmaspäev (27.12.) möödus enamasti pilvisena, nii mõneski kohas sadas mõõdukas-tugevat lund.\nTuul vaibus ja õhutemperatuur püsis miinuspoolel, välja arvatud saartel (kuni +2°C).\nIlmateenistuse lumekaart 27.detsembril.\nTeisipäeval (28.12.) möödub idapoolse kõrgrõhkkonna servas sajuta, vaid rannikualadel võib tulla mõni nõrk lumehoog.\nPõhja poolt läheneb aga madalrõhkkond, mille tõttu tõuseb tuul tugevamaks ning pöördub lõunakaarde. Puhangud siiski üle 16 m/s õhtuks ei ulatu.\nÖö on krõbe eelkõige Tallinn - Pärnu joonest idas, lus langeb -8...-17°C ni, lääne pool on soojem ja saarte rannikul ei tarvitse -1...-2°C st madalamale langedagi.\nKolmapäeval ja neljapäeval (29. ja 30.12.) jõuab meieni seesama survet avaldav madalrõhkkond. Selle lumepilved jõuavad kolmapäeva öösel saartele ja päevaks laienevad üle maa. Kuna lõunakaare tuule puhangud ulatuvad kolmapäeva öösel 20 m/s-ni, siis teeb ka tuisku, päeval tuul rahuneb veidi, kuid sadu kestab edasi, kuid on mõõdukas. Neljapäev jätkab lumesajuga ning tuul püsib mõõdukas ja pöördub õhtul saartest alates edelasse, siis tuleb juba lääne pool sekka ka lörtsi.\nÕhutemperatuur on kolmapäeval ööpäevaringselt -1(saartel, läänerannikul) kuni -12°C ni mandri sisealadel. Neljapäeval algab soojema õhu sissevool ja saartel ja läänemaakondades tõuseb õhutemperatuur juba nulli, mandril püsib veel kindlal miinuspoolel, õhtul soojeneb sealgi tasapisi.\nAasta viimane päev (31.12.2021.) toob sula. Oleme sellesama madalrõhkkonna mõjusfääris, kuid õhuvool pöördub edelasse, meieni jõuab soe ja niiske õhk. Lumesadu läheb hommikuks kõikjal üle vesiseks ja laussadu eemaldub. Jäävad vaid lokaalsed hoogsajud vihmana, ida pool ka lörtsina.\nKuna maapind on lumine ja külm ning jõuab soe ja niiske õhk külmale aluspinnale, on päeval ja õhtul laiadaselt küllaltki tihedat udu oodata.\nTuul pöördub kõikjal lõunasse ja edelasse, puhangud ei ületa 10 m/s.\nÕhutemperatuur tõuseb hommikuks kõikjal plusspoolele ja püsib kogu päeva vältel 0...4°C vahel. Õhtul aga põhjast alates algab taas langus.\nUusaastaöö (1.1.2022.) jätkub vihmahoogude, mõõduka edelatuule ja plusskraadidega.\nHommikuks aga pöördub õhuvool taas loodesse, jätkub külmema õhu sissevool ning päeva jooksul langeb temperatuur kõikjal miinuspoolele.\nSuurem osa sajupilvedest aga eemalduvad.\nTuul pöördub põhjakaarde ning tugevneb puhanguti 20 m/s, kuid õhtul siiski nõrgeneb ja taevas selgineb. Algab kiire temperatuurilangus.\nTeed ja tänavad muutuvad erakordselt libedaks!\nPühapäeval (2.1.2022) laieneb üle baltimaade kõrgrõhkkond. Taevas mitmel pool selgineb ja sademeid oodata ei ole.\nPõhjakaaretuule puhangud ei ulatu üle 12 m/s. Õhtul pöördub tuul alates saartest edelasse ja veidi tugevneb.\nÕhutemperatuur on ööpäevaringselt -2...-11°C, öösel selgema taeva all ka -15st madalam.\nÕhtul aga jõuab taas soojem õhumass, nii algab läänest taas temperatuuritõus ja saartel jõuab juba õhtuks nulli lähedale või isegi plusspoolele.\nEdasi jätkub tõenäoliselt pluss- ja miinuskraadide tihe vaheldumine, mistõttu on liiklusolud rasked ja tuleb olla ettevaatlik.\nECMWF-väljavaade aastavahetuseks. Suurem sula jõuab läänemaakondadesse, kuid täiesti puutumata ei jää ka mandri sisealad.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 20:58 94 kommentaari:\nUuendatud : 20.12. kl 12:05\nPõnevat ilmarindelt maailmast : Filipiinide kaguosa tabas supertaifuun Rai, mistõttu on kodudest lahkuma sunnitud üle 300 000 inimese. Hukkunuid on viimaste andmete kohaselt ligi 400. Maksimaalsed tuulepuhangud on ulatunud ligi 80 m/s!\nOtsustava ilmamuutuse talve suunas toov madalrõhkkond on juba koos külma frondi ja sajuga teel meie poole. Rootsi ilmakeskuse ilmakaart\nEsmaspäeval ja teisipäeval (20. ja 21.detsembril) tiirutab Venemaa loodeosas madalrõhkkond, mis süveneb ja aeglaselt itta liigub. Selle servas liigub meieni tasapisi arktiline õhk ja üksteise järel lumehooge.\nMõlemal päeval sajab lund - rohkem sajab tõenäoliselt ida pool, lisaks seal on suurem võimalus ka Soome lahelt tuleva mereefekti lumepilvedeks. Need aga ei jõua kaugemale sisemaale ning seega kõige enam lund saab tõenäoliselt Kirde-Eesti.\nKuna madalrõhkkond süveneb, suureneb ka õhurõhugradient ja puhub tugev põhjakaaretuul - sisemaal puhanguti 14, rannikul 21 m/s. See keerutab sadava lume tuisuks! Teisipäeval siiski põhjatuul nõrgeneb.\nÕhutemperatuur päev-päevalt langeb : kui esmaspäeval on veel enamasti alla -10°C, siis teisipäeva öö ja päev tulevad juba -8...-14°C kraadise külmaga.\nKolmapäeval ja neljapäeval (22. ja 23.detsembril) eelmine madalrõhkkond kaugeneb.\nKolmapäev on vahelduseks rahulik, suuremat sadu ei ole(vaid põhjarannikule võib jõuda mereefekti lumepilvi). Tuul on nõrk ja külma ööpäevaringselt 8...15°C.\nNeljapäev aga toob muutuse. Põhjast lähenev madalrõhkkond, laieneb üle meie ning päeval jõuab ka lumesadu.\nTuul pöördub edelasse, toob veidi soojemat õhku. Öösel on veel külma 10 kraadi ümbruses, päeval mandril -5°C ringis, saartel tõuseb -1...-2°Cni.\nSee aasta saame nautida valgeid jõule. ECMWF väljavaade jõululaupäevaks.\nPühadeilm tuleb juba kõikjal lumikattega, mitmel pool ka lumesajuga, kuid võrdlemisi külma, tugeva ja läbilõikava tuulega.\nJõululaupäeval (24.detsembril) madalrõhkkond läheneb veelgi, tuul tugevneb puhanguti 20 m/s ja sajab lund, tuiskab.\nÕhtuks madalrõhkkond kaugeneb ja jõuluõhtu tuleb juba kiiresti külmenev ja hilisõhtuks on külma kohati juba 20 kraadi. Tuul pöördub loodesse ja nõrgeneb, taevas läheb selgemaks.\nEsimesel ja teisel jõulupühal (25. ja 26.detsembril) jääme selle madalrõhuala kaugesse ja nõrka mõjusfääri ning mõnel pool jätkub hootine lumesadu. Suurem on võimalus põhjarannikul ja Ida-Eestis.\nPõhjakaaretuul aga püsib nõrgapoolne.\nÕhutemperatuur jääb ikka -8...-17°C vahele, kuhu ulatub jäävabalt merelt tuul, seal kitsal rannikuribal on mõne kraadi võrra soojem, kuid ikka kindlalt miinuspoolel. Samal ajal selgema taevaga kohtades võib langeda alla -20°C.\nPrognoositav lumelisa järgneva 10 päeva jooksul. looderannikul jääb isegi paiguti alla 20cm, kuid kirde pool ulatub lausa 40cm-ni!\nNB! 10 päeva on Eesti ilmastiku mõistes üsna pikk aeg, mistõttu võib prognoos veel vabalt muutuda. uuendan igatahes regulaarselt.\nOodatav lumelisa kogu nädala peale on Eesti lõikes erinev, alates 10cm-st saartel ja läänemaakondades kuni 20...30cm-ni põhjarannikul ja Ida/Kirde-Eestis.\nHarju maakonnale ja sellest läänepoolsele põhjarannikule on mereefekti kontekstis sobivaim õhuvool kirre-idakirre, kuid seda nädala jooksul eriti ette ei tule. Pigem jääb põhja ja veidi ka kirde poole. Sellest tulenevalt ongi suurim lumelisa oodata ida-, eriti kirdepoolsetes maakondades.\nTulevad seega valged, lumised ja külmad jõulud, mis loob tõelise jõulutunde.\nEdasi, aasta viimasel (pool)nädalal olulist soojenemist näha ei ole.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 18:20 124 kommentaari:\nSoe nädala algus, jahenev lõpp\nUuendatud : 15.12.2021. kl 10:45\nHuvitavat Eestist ja mujalt maailmast :\n- USA-s möllas nädalalõpus orkaan, milles on hukkunud üle 100 inimese. Enim neist, üle 70, Kentuckys. Muuhulgas sai kannatada tugevalt ka Amazon'i laohoone.\n- Jüri kohta uued uudised puuduvad, endiselt jätkan blogiga mina.\nNädala alguse soojus külmal aluspinnal toob laialdaselt udu, nagu oli pühapäeval (12.12.2021.)\nEsmaspäeval (13.12.) kujuneb üle Eesti nõrk ja lauge kõrgrõhuhari. Suurema saju hoiab see eemal, kuid mõni hoog nii lund, lörtsi kui vihma võib ikkagi tulla.\nAluspind on jätkuvalt külm, õhumass aga võrdlemisi soe, mistõttu püsib nii mõneski kohas udu nii öösel kui päeval.\nLäänekaaretuul on nõrk ja see ka ei hajuta udu.\nÕhutemperatuur on ööpäevaringselt -2...3°C vahel.\nTeisipäeval (14.12.) liigub Skandinaaviast madalrõhkkond, mis sirutab oma rohke sajuga lohu üle Eesti. Saartest alates sajab üpris tihedat lund, lörtsi, lääne pool enam vihmakest. Õhuvool on kiire ja seetõttu õhtupoole läänest alates laussadu juba hõreneb.\nLõunakaaretuule puhangud ulatuvad sisemaal 10, rannikul ja saartel 17 m/s.\nÕhusooja on sarnaselt eelmise päevaga : lääne pool plussis, ida pool kergelt miinuses.\nLõunakaarest saabub aga soojem õhk ja õhtuks tõuseb ka ida pool plussi.\nKa kolmapäeval ja neljapäeval (15. ja 16.12.) jääme selle keerise mõjusfääri, kuid laussadu jäöb eemale. Hooti sajab, kuid saabunud soojuse tõttu siiski vihma.\nEdela- ja lõunatuul rahuneb, puhanguti 13 m/s.\nÕhutemperatuurifoon on mõlemal päeval ööpäevaringselt plusspoolel, vaid kagunurgas võib öösiti kuni -1°C olla, kusjuures päeviti tuleb sooja kuni 7°C !\nReedel (17.12.) jääme keerise kaugesse edelaserva, nii sajab vihma enam öösel. Päevasel ajal siiski sõuab üle hoogsajupilvi. Päeval tuleb enam sekka ka valgeid helbeid.\nÕhuvool aga pöördub loodesse ja meieni jõuab veidi külmem õhk.\nLoode- ja põhjatuule puhangud ulatuvad päeval veel 17 m/s, õhtul nõrgeneb aegamisi.\nLaupäeval (18.12.) liigub üle Skandinaavia järgmine madalrõhkkond ning selle lõuna-edelaserva mõjusfääri jääme ka meie. Kuivõrd õhk on öösel miinuses, sajab enamasti lund. Päeval aga jõuab taas soojemat õhku ja lääne pool tuleb sekka ka lörtsi ja vihma.\nMõõdukas tuul pöördub läänekaarde ja oluliselt ei tugevne.\nÖö on miinuspoolel, päev -2...3°C.\nPühapäeval (19.12.) jääme selle madalrõhuala kaugesse edelaserva, nii sajab meil veel enamasti Kesk- ja Ida-Eestis vihma ja ka lörtsi.\nTuul pöördub taas loodesse ja tugevneb veidi.\nÕhutemperatuur on ööpäevaringselt 0...5°C vahel, pärastlõunal hakkab tasapisi langema.\nUuel nädalal jõuab tõenäoliselt meieni külm õhumass, mistõttu sajud muutuvad lumiseks ja on arvestatav lootus valgeteks jõuludeks.\nJõuluprognoosi kohta eraldi postitus tuleb hiljemalt reedel.\nUus tuntav jahenemine paistab tulevat kuu viimases kolmandikus, enne jõule. ECMWF väljavaade 21.12.2021 kohta\nPostitas Kaivo Lõppe kell 20:11 83 kommentaari:\nArktilise õhu minek ja nädalalõpu jäävihm (8.- 12.12.2021)\nJüriga on jätkuvalt keerulised lood, ühendust temaga ei saa, kuid blogi jätkab tegevust minu käe all.\nMaaleht kuulutab taas välja ennustusvõistluse, järjekorras neljanda. Sedapuhku palume ära arvata selle talve Eesti külmarekord ehk madalaim õhutemperatuur mõõdetuna Ilmateenistuse meteoroloogiajaamades.\nMuide – pole võimatu, et üleeile, 7. detsembril Tartu-Tõravere meteoroloogiajaamas mõõdetud –27,6 °C jääbki käimasoleva talve külmarekordiks.\nMeenutuseks kolme viimase talve õhutemperatuuride miinimumid :\n- Eelmisel talvel –30,1° 18. veebruaril Jõhvis;\n- üle-eelmisel –17,5° 29. veebruaril Jõgeval ning\n- üleüle-eelmisel –25,3° 22. jaanuaril Väike-Maarjas.\nEesti külmarekord –43,5° pärineb 17. jaanuarist 1940 ja fikseeriti Jõgeval.\nEnnustusi ootame aadressil rein.raudvere@maaleht.ee või siis allakirjutanu nimele tavakirjaga Maalehe Tartu toimetusse (Gildi 3, 51007 Tartu).\nEnnustuse viimane teele saatmise päev on talvine pööripäev 21. detsember. Täpseimat ennustajat ootab Maalehelt auhind.\nUuendatud : 11.12.2021 kl 10:10\nMeri suursaarte ja mandri vahelt on suurte külmade tagajärjel juba jääs. Ilmateenistuse jääkaart 8.12.2021. seisuga. Põhjarannik on jääs vaid kitsal vahetul rannikuribal.\nViimane arktiline hingus\nKolmapäeval ja neljapäeval (8. ja 9.12.) jääme kõrgrõhkkonna külma mõjusfääri, mis hoiab ilma enamasti sajuta, kuid ikkagi üsna pakaselise.\nMõneski kohas saab näha ka madalat talvepäikest.\nNeljapäev annab aga märku madalrõhkkonna lähenemisest, siis tugevneb kagu- ja idatuul sisemaal 11, rannikul 19 m/s. Kuna õhk on tuntavalt miinuspoolel, on olemine üpriski kõle!\nÖösiti on õhutemperatuur -10...-22°C vahel ,saarte rannikul, kus meri veel lahti, muidugi soojem.\nPäeviti on külma -12...-18°C, taaskord rannikul mõni kraad leebem.\nReede (10.12.) toob aga ilmamuutuse. Seda põhjustab edelast lähenev võrdlemisi aktiivne madalrõhkkond, mis läheb keskmega meist lõuna poolt mööda.\nHommikul alates saartest hakkab sadama lund ja paljudes kohtades tugeva idakaaretuule (puhangud 20 m/s) tõttu ka tuiskama.\nKuivõrd peale tuleb soe front, maa- ja teepind on pakaselainest reedel kindlasti miinuskraadides ning atmosfääris on tõenäoliselt kihistus(soe-külm-soe), siis pärastlõunal ja laupäeva öösel on laialdaselt oodata ka jäävihma. See teeb pinnad väga libedaks ja teeolud väga keerulisteks.\nLaupäeva (11.12.) öö ja päev jätkuvad lume-, lörtsi- ja jäävihmasajuga, saartel ja läänemaakondades tuleb ka vihma. Idakaaretuul nõrgeneb, puhangud enam üle 15 m/s ei ulatu.\nEnne sula saabumist tuleb juurde 1-4cm lund.\nÕhtupoole keeris eemaldub Venemaa avarustesse ja saartest alates suurem sadu lakkab. Päeva jooksul õhutemperatuur tasapisi tõuseb miinuspoolelt plusspoolele ja õhtuks on pea kõikjal juba soojakraadid ja viimane sadu tuleb alla nii vihma, lörtsi, kohati veel ka jäävihmana.\nSula saabub! Soojim paistab tulevat Lõuna-Eestis.\nPühapäev (12.12.) on rahulik, madalrõhkkond eemaldub ja nõrgapoolne tuul pöördub lõunasse-edelasse. Vihm ja lörts liiguvad hommikuks idapiiri taha ja järele jäävad vaid kohatised läänest itta liikuvad hoogsajud, mis tulevad alla vedelal kujul, õhtul lisandub külma ja tuleb ka lumehelbeid.\nÕhutemperatuur on ööpäevaringselt 0°C ümber, mis teeb teed kohati libedaks.\nÕhtul jõuab taas külmem õhumass, mis langetab temperatuurid kõikjal kergesse miinusesse.\nUus nädal tuleb praeguste mudelite järgi väga muutlik, kuid enamasti siiski sulailmaga - kord sulatab, siis külmetab ehk kardetavasti lögane ja mitte kuigi talvine, välja arvatud üksikud lumisemad päevad.\nEsmaspäev ja teisipäev on enam talvised, kolmapäev aga võib tuua suurema sula.\nGFS-i viimase jooksu väljund jõululaupäevaks(23.12.2021) laia naeratust näole ei too. Küll aga ei tasu seda hetkel suure tõsidusega võtta, kuna aega sinnani on küll ja veel.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 15:09 33 kommentaari:\nPostitas Kaivo Lõppe kell 18:06 98 kommentaari:\n47.nädala ilm (22.- 28.11.2021)\nUuendatud : 26.11.2021 kl 21:03\nLumekaart 23.11.2021. hommiku seisuga\nNo tere talv! Talv saabus Eestisse.\nÕie Bugiene foto Haapsalust 22.11.2021 ennelõunal.\nSelline pilt avanes üsna paljudes kohtades põhja-, loode- ja ka idamaakondades.\nTuleb talvise näoga nädal.\nEsmaspäeval (22.11.) jõudis merelt arenevaid rünksajupilvi, mis tõid mitmele poole lund ja lörtsi. Mõnes kohas sadas maha enam kui 5cm lumekiht!\nTuul oli ööpäevaringselt vaikne ja õhutemperatuur enamasti miinuspoolel.\nTeisipäeval (23.11.) jõuab loodest madalrõhkkond Eesti kohale. Jõuab see Läänemere põhjaosa kohalt üle eesti kagusse-itta.\nHilisõhtul - öö esimeses pooles jõuab saartele ja looderannikule lörtsisadu, mis liigub edasi ida suunas. Hommikuks läheb sadu lääne pool vesisemaks.\nEsiti tugevneb öösel edela- ja lõunatuul puhanguti 19 m/s, seejärel öösel pöördub saartest alates tasapisi loodesse, kuid püsib tugevana.\nPäeval laussadu eemaldub (läänes vesine,idas lumine) ning keerise järel on veel kohatisi sajuhooge.\nÕhutemperatuur on öösel enne saju jõudmist laialdaselt miinuspoolel, saju jõudmisel aegamisi tõuseb. Hommikuks on Lääne-Eestis valdavaks plusskraadid, ida pool jääb veel kergelt miinusesse.\nTemperatuuri kõikumine põhjustab mitmel pool teepinnal jäidet, mistõttu tasub olla eriti ettevaatlik.\nKolmapäeval (24.11.) jõuab madalrõhkkonnale täiendust põhja poolt. Selle niiskus jõuab enamasti põhja- ja idamaakondadesse. sajab hooti, lund ja lörtsi.\nTugev läänekaaretuul nõrgeneb päeva peale.\nÖösel on mandril 0...-5°C, saartel kraad-kolm üle nulli Päev tuleb üle maa +2...+8°C vahel.\nNeljapäeval (25.11.) on tulemas juba järgmine madalrõhkkond ühes vihma-, mandril ka lörtsisajuga.\nSadu on tugevam ja laialdasem päevasel ajal, kuid sajuhooge on laiguti ka öösel(peamiselt Lääne- ja Põhja-Eesti rannikualadel).\nLõunakaaretuul tugevneb taas sisemaal puhanguti 12, rannikul ja saartel 18 m/s.\nÖö on laialdaselt miinuspoolel, hommikuks tõuseb ja päev on sarnaselt eelmisega +2...+8°C vahel.\nReedel (26.11.) toob loodest üle liikuv madalrõhulohk taas ilmamuutuse külmenemise suunas.\nÖösel sajab tihedat vihma, päeva peale läheb sadu lumisemaks ning on ikka nii mõneski kohas tihe.\nTuul pöördub külma loodesse ja algab külma sissetung.\nÖösel on sooja 1...5°C, päeva jooksul langeb kõikjal alla 0°C.\nNädalavahetus (27 ja 28.11.) hoiab talvist ilmamustrit.\nLõunast läheneb madalrõhkkond, mille põhjaservas pöördun õhuvool põhja-kirdesse ning lisandub külma.\nSajuhooge on mõlemal päeval ning üldjuhul lumena, vaid kitsal rannikuribal võib tulla ka lörtsi.\nSuuremat sadu on oodata pühapäeval, kui meieni jõuab lõunast madalrõhkkond ühes rohke lume ja tuulega. See toob kaasa tuisu ja tormi, keerulised teeolud.\nTuul pöördub koos õhuvoolu suunamuutusega kirdesse-põhja, puhangud ulatuvad laupäeval rannikul 16 m/s, õhtul tugevneb ja pühapäeva öö toob 22 m/s puhanguid ja tuisu.\nÕhutemperatuur on laupäeval põhja pool alla 0, lõunas 0 või kraad-paar üle.\nPühapäevaks langeb kõikjal miinuspoolele.\nKes veel talverehve pole alla pannud, oleks viimane aeg seda teha, sest ka edaspidi jätkub vaheldusrikas, kuid külmenemise trendiga muutlik ilm. Sajab aina enam lund ja olud muutuvad keerulisteks ja talvisteks.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 18:01 96 kommentaari:\nLühiajaline, kuid tugev loodetorm 19.- 20.11.2021\nLähenemas on järgmine tormikeeris, mis paisutab tuule paiguti kuni 30 m/s.\nVäikse, aga vihase osatsükloni prognoosasukoht laupäeva öösel. GFS 500hPa temperatuur ja õhurõhk\nSünoptiline olukord :\nReede (19.11.2021) päeval läheneb Läänemere põhjaosast (Põhjalaht) suures süsteemis tekkiv pisike, kuid vihane osatsüklon, mis võtab kursi Eesti suunas.\nLaupäeva (20.11.2021) öösel ületab selle kese Kirde-Eesti ja see tekitab suure õhurõhuerinevuse ja toobki tormituult. Juhtumisi on sattunud meie kohale ka loode-kagusuunaline jugavool, mis annab tuulele veel hoogu juurde. Samuti lisab tuult külmema õhu järsk sissetung.\nMeie ilm :\nReedel (19.11.2021) ennelõuna on kohatiste sajuhoogudega. Läänekaaretuule puhangud ei ületa 14 m/s. Õhusooja on 2...6, kuid õhtul tõuseb lühiajaliselt Lääne-Eestis kuni 10°C-ni!\nReede pärastlõunal/õhtul läheneb kõnealune osatsüklon Eestile. Selle tihe vihma- ja lörtsisadu jõuab saartele ning levib kiiresti üle maa.\nTsükloni keskme jõudmisel Eesti rannikule (õhtu/hilisõhtu) keerab tuul kõikjal loodesse ja alates saartest tugevneb väga järsult, puhangud õhtuks 26 m/s.\nLaupäeva (20.11.2021) kesköö paiku(+- mõni tund) on oodata tormi haripunkti. Loodetuule kiire tugevnemine jätkub ja keskmine tuule kiirus on 11-19, puhangud rannikul 26, Hiiu-, Saaremaa ja mandri looderannikutel mõne tunni vältel ka 30 m/s. Täielikult välistada ei saa ka veel tugevama puhanguid.\nÜle maa liigub keerisega kaasa tormav tihe vihma- ja lörtsisadu.\nKuna keeria liigub kiiresti, siis hommikuks suurem maru annab järgi ning päeval puhangud üle 25 m/s enam ei tõuse, õhtuks nõrgeneb veelgi.\nÕhuvool keerab loodesse, külm tungib agressiivselt sisse ja õhutemperatuur langeb öö jooksul 0...+6°C-ni, õhtul langeb veidi veel.\nVõimalikud ohud/tagajärjed :\n- kuna torm jääb valdavalt öisele ajale, siis suuremaid katkestusi praamiliikluses oodata pole. Küll aga võivad hommikupoolikul häiritud olla väikesaarte vahelised liinid.\n- elektrikatkestused, eelkõige Hiiu-, Saaremaal ja mandri loode-, lääne- ja põhjaosas.\n- teele murdunud puud.\n- libedus, mis kaasneb kohtades, kus tuleb vihmaga koos ka lörtsi.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 15:36 22 kommentaari:\n46.nädala ilm (15.- 21.11.2021)\nTuleb muutlik ja külmeneva ilmaga nädal.\nUuendatud : 16.november kl 14:57\nSellist looduse ilu saab edaspidi nautida üha tihemini. Pilt tehtud Kaivo poolt, 09.11.2021. varahommikul, telefoni makrokaameraga.\nEsmaspäeva (15.11) öösel on kõrgrõhkkond Eesti kohal. Taevas on laialdaselt selge, tuul nõrk ja muutlik.\nPäeval läheneb küll läänest madalrõhkkond, aga ilm püsib veel sajuta, taevas sõuab päevasel ajal kõrgema kihi pilvi.\nÖösel on külma kuni 7 °C, päeval pendeldab nulli ümber (-2...+3).\nTeisipäeval ja kolmapäeval (16. ja 17.11.) jääme madalrõhuala servaalale. samal ajal aga lõuna poolt surub peale kõrgrõhkkond.\nNii on lõunakaaretuul tuntavam, seda eelkõige kolmapäeval.\nMõlemal päeval on külalisteks ka vihmapilved, kuid sajuhulgad jäävad pigem nõrkadeks-mõõdukateks.\nTeisipäeva öö on veel mandri idaservas külm, lääne poolt alates aga tõuseb ja päeval on juba üle maa sooja 3...7°C.\nKolmapäeval on öösel 0...6, päeval 2...7°C.\nNeljapäeval (18.11.) jõuab uus madalrõhkkond Läänemerele ning kuna oleme tugevemas haardes ja endiselt on vastas ka kõrgrõhkkond, siis lõunakaaretuule puhangud ulatuvad juba 15 m/s, päeval pöördub enam läänekaarde.\nKandub aga veidi jahedamat õhku ning nii tuleb vihma sekka ka lörtsi, eelkõige idamaakondades.\nÕhusooja on öösel 1...6, päeval 3...6°C.\nReedel (19.11.) madalrõhkkond tasapisi eemaldub, kuid juba öösel jõuab läänest uus ja kiiresti liikuv osatsüklon ning selle tihe vihma- ja lörtsisadu. Hommikuks üks sadu eemaldub, kiires läänevoolus jõuab päeval uus tihe vihma- ja lörtsisadu.\nLäänekaaretuul on päeval vaiksem, õhtul aga tugevneb lääne- ja loodetuul puhanguti 20 m/s, algab jahedama õhu pealevool.\nÖösel on -2...4, päeval 1...7°C, pealelõunal tõuseb saartel ja läänerannikul lühiajaliselt ka 10 ümbrusse.\nLaupäeval (20.11.) öösel liigub tihe vihma- ja lörtsisadu üle maa, päevaks laussadu eemaldub ja lörtsihooge on vaid kohati.\nTuul puhub ikka läänest-loodest, kuid nõrgeneb märgatavalt.\nÖösel on sooja 5°C ümber, päeva jooksul langeb mandril alla 0°C.\nPühapäeval (21.11.) keeris eemaldub, kuid jääme selle nõrka mõjusfääri, mille mõjul jätkub külma sissevool ning sajab kohati, enamasti lörtsi, saartel ja kitsal rannikuribal ka vihma.\nLääne-loodetuule puhangud püsivad 13 m/s.\nÖösel on õhutemperatuur mandril enamasti 0 ja alla, lääne pool kuni paar kraadi enam, päeval mõni kraad üle 0°C. Õhtul langeb.\nUue nädala alguses näitavad praegused mudelid külmema õhu saabumist koos uute madalrõhkkondadega, mis toovad öisel ajal enamikesse kohtadesse lühiajalise lumikatte, mis päeval vähemalt Lääne- ja Kesk-Eestis ära sulab.\nVõimalik on ka "sukelduja" saabumine loodest, mis toob veel lumelisa ja öösel miinus-, päeval plusskraadid ning rasked teeolud!\nKülma saabumine uuel nädalal. Selline olukord tähendaks öösel -10 ümbrusse jäävat külma ning ka päev jääks miinuspoolele.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 20:32 8 kommentaari:\nEsimene osaliselt lumine nädala ilm (8.- 14.11.2021)\nTuleb väga muutlik nädal, mis toob esimesed, kuid lühiajalised talvised ilmaolud.\nEsimene ametlik lumi registreeritud!\nKülm õhumass toob mitmele poole mandrilenesimese lume. ECMWF väljavaade eeloleva teisipäeva kohta.\nEsmaspäeval (8.11.) jõudis järgmine, kuid mitte väga äkiline madalrõhkkond, seekord läänest. Liikus see täpselt üle Eesti.\nKeerise tagalas puhus päeval vali põhjakaaretuul, mis tõi kohale arktilise õhumassi.\nLõuna pool tuli mitmel pool maha esimene lumekiht!\nÕhusooja oli öösel 0...5, päeval oluluselt ei tõusnud. Õhtul taevas selgineb, tuul rahuneb ja õhutemperatuur langeb kiiresti miinuspoolele.\nEsimene lumi 8.11.2021 Võrus, Setomaal.\nAndres Kunnus foto\nTeisipäeval (9.11.) meile esimese lume toonud keeris eemaldub Venemaa aladele ja ilm stabiliseerub üürikese kõrgrõhkkonna mõjul.\nPäeval aga läheneb juba uus keeris, seekord möödub see meist põhja poolt, mis toob kaasa õhtul mahedama õhu saabumise. Õhuvool keerab seega sooja edelasse ja tuul tugevneb.\nÖö on seega sajuta ja laialdaselt selge, päeval aga saartest alates pilvisus tiheneb ja kisub sajule. Sajab esialgu vihma, sajuala jõudmisel õhtul mandrile läheb üle lörtsiks ja lumeks.\nÖö on aga krõbe : -1...-7, päev aga soojeneb ja õhtuks on mandri lääneservas ja saartel juba 5 soojakraadi.\nKolmapäeva (10.11.) öösel jõudev madalrõhkkond jätkab mandril lörtsi- ja lumesajuga, saartel sajab enam vihma.\nPäeval aga ilm soojeneb ning sadu läheb üle vihmaks ka mandril.\nEdelatuul tugevneb öösel puhanguti 23 m/s, päeval veidi rahuneb - puhanguti 18 m/s.\nÖö on mandri kesk- ja idaosas veel miinuskraadides, päev aga toob juba üle 5°C sooja.\nNeljapäeval (11.11.) tugevneb üürikeseks kõrgrõhuvöönd, mis päevaks suurema saju eemale hoiab. Õhtul jõuab merelt aga uus vihmasajune madalrõhulohk, nii tugevneb taas edelatuul puhanguti 20 m/s.\nÕhusooja on nii öösel kui päeval 3...8 vahemikus.\nReedel (12.11.) oleme sellesama keerise mõjuväljas. Jätkub vihmane(öösel mandril ka lörtsine) ja peaaegu tormise edelatuulega ilm.\nÕhusooja on nii öösel kui päeval 5°C ümber, kohati kraad-kolm üle.\nLaupäeval (13.11.) keeris eemaldub ja sajud lakkavad. Siiski jääb rannikualadele kohatiste vihma-, lörtsi- ja lumekruupide võimalus.\nTuul keerab kindlamalt põhjakaarde ja nõrgeneb.\nÖö on taas krõbe : -2...3, päev 2...7°C ümbruses.\nPühapäeval (14.11) läheneb läänest aga taas madalrõhkkond. Tuul pöördub läänekaarde ja veidi tugevneb.\nKeerise lume- ja lörtsipilved jõuavad öösel saartele ja liiguvad edasi üle maa, päeval sadu läheb üle vihmaks ja tasapisi eemaldub Venemaale.\nÕhutemperatuur on öösel veel mandril kerges miinuses, päevaks tõuseb kindlalt plussi kõikjal.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 14:03 49 kommentaari:\n44.nädala ilm (1.- 7.11.2021)\nTuleb sügisese muutlikkusega nädal.\nEsmaspäev ja teisipäeval (2.11.) on veel viimased päevad ülekaalus kõrgrõhkkonna servas kuiv, kuid teisipäeval ka tiheneva pilvisusega.\nLäänest läheneva madalrõhkkonna tõttu tõuseb kagutuul puhanguti 17 m/s, seda eelkõige päeval.\nÖöd on selgema taeva all jahedad : 0...6°C, esmaspäeva päev veel üle 10 kraadi teisipäev pilvise taeva all enam üle 10 ei tõuse.\nMaapinnal on öösel öökülma!\nKolmapäeval ja neljapäeval (3. ja 4.11.) oleme saabuva madalrõhkkonna edela- ja lõunaservas ning üle maa kandub vihmapilvi, enim kolmapäeva päeval ja neljapäeva öösel. Neljapäeva päeval sadu eemaldub ning alates läänest taevas selgineb.\nKagutuul puhub endiselt puhanguti 15 m/s.\nÕhusoe püsib mõlemal ööl ja päeval 5...10°C vahel.\nReede (5.11.) öö on sajune, päeval sajuhood hõrenevad, kuid siiski mitmel pool sajab.\nTuul pöördub läänekaarde, ööks nõrgeneb, päeval taas tugevneb (puhangud 15 m/s.).\nÕhutemperatuur püsib samal lainel : ööpäevaringselt 4...8°C.\nLaupäeval ja pühapäeval (6. ja 7.11.) jätkub sügiseselt muutlikul lainel. Nõrgad ja mõõdukad sajuvööndid liiguvad mõlema päeva vältel üle maa.\nLaupäeval on enam rünksajupilvi ja sooja mere tõttu on ka arvestatav pikseoht ja ka rahe on tõenäoline külaline. Kaasas käivad ka tugevad tuuleiilid.\nPühapäeval jõuab merelt laussadu, mis õhtul vihma ja lörtsina maa katab.\nLaupäeval on ööpäevaringselt sooja 2...8 vahel, pühapäeva öö teeb kerget külma, päev tõuseb vaid mõni kraad üle nulli.\nMiinuskraadide võimalus õhus tekib taas järgmisel nädalal. ECMWF-väljavaade 09.11.2021 kohta\nPostitas Kaivo Lõppe kell 18:22 25 kommentaari:\n43.nädala ilm (25.- 31.10.2021)\nTuleb sügiseselt vaheldusrikas nädal.\nTuleb sügiseselt muutlik nädal - kord sajab, siis jälle mitte. ECMWF väljavaade näiteks neljapäevaks.\nEsmaspäeval (25.10.) jõuab Skandinaaviasse uus aktiivne madalrõhkkond, mille äärmine kagu-lõunaserv laieneb meieni. Vihma- ja lörtsipilvi liigub üle rohkem öösel - varahommikul, päeval sajab vaid lokaalselt ja vihma.\nTuul pöördub taas edelasse ja lõunasse ning tugevneb sisemaal 12, rannikul 17 m/s.\nÕhusooja on öösel 2...7, mandri sisealadel, kus selgem, jõuab enne pilvkatte saabumist langeda kergelt miinuspoolele. Päev pakub juba 10°C ümber tiirutavat sooja.\nTeisipäeval (26.10.) üks keeris eemaldub, kuid juba jõuab järgmise madalrõhkkonna lohk.\nÖö ja ennelõuna on laigutiste vihmadega, lausvihmapilved saabuvad (hilis)õhtuks.\nTuul puhub ikka lõunakaarest, kuid nõrgeneb veidi.\nÕhutemperatuur on öösel 5°C ümber, päeval jätkuvalt 10 ümbruses.\nKolmapäeval ja neljapäeval (27. ja 28.10.) jätkub sama rada - üks lohk eemaldub, teine jõuab.\nKolmapäeva varahommikuks üks sajuvöönd eemaldub, päeval jõuab saartele juba uus. Sajab laialdaselt ka neljapäeval.\nEdelatuul tõuseb kolmapäeval - puhangud sisemaal 13, rannikul 18 m/s, neljapöeval nõrgeneb.\nÕhusooja jagub sarnaselt eelmistele päevadele : öösel 5°C ümber, päeval 10°C ümbruses.\nReedest pühapäevani (29.- 31.10.) jääme napilt lõuna pool tugevneva kõrgrõhkkonna valitsemisalasse. Lääne ja põhja suunas tegutsevad aga madalrõhkkonnad ja nii päris selgele ilmale loota ei saa. Aegajalt sõuab üle sügisest halli pilvemassi.\nKa lõunakaaretuul ei vaibu täielikult, puhangud ikka 15 m/s.\nÕhusooja on öösiti 5°C ümber, päeviti 7...12°C.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 19:18 20 kommentaari:\nSügistorm Hendrik 21.- 22.10.2021\nPalun tagasisidet uue vormi kohta, mille kohaselt plaanin iga sügistormi kohta teha põhjalikuma ülevaate! :)\nSügistormide hooaeg on alanud ning esimeseks suuremaks tegijaks saab praegu arenev ja kiirelt süvenev aktiivne keeris. See tsüklon areneb tervet Põhja-Euroopat valitsevas madalrõhusüsteemis, mida veab eest Hendrik'u nimeline keeris.\nÄgeda keerise asukoht 22.10.2021. kesköö paiku. Õhurõhk keskmes prognoositavalt 965hPa! ECMWF\nTäna (21.10.2021) areneb suures madalrõhualasüsteemis Rootsi lõunaosa juures uus osatsüklon. See liigub kirdesse, keskmega meie läänesaarte kohalt. Täna õhtul see jätkab kiiret süvenemist, kuna Eesti lähistelt jookseb jugavool ning kohtuvad külm ja soe õhk, mis on ideaalne keskkond tsüklonite tekkeks ja kiireks süvenemiseks.\nTormi toov keeris 21.10.2021 pealelõunal kell 15:30 satelliidipildil.\nHilisõhtul-öösel jõuab keeris Soome edelaranniku lähistele ja jätkab süvenedes liikumist kirde suunal.\nHomme õhtuks (22.10.2021) tormitsüklon eemaldub kaugemale Venemaa avarustesse ja selle mõju väheneb. Õhuvool pöördub keerise tagalas põhjakaarde ja avab vaba tee külmale õhule.\nTäna (21.10.2021) pealelõunal algab saartest ja Edela-Eestist alates kiire edela- ja lõunatuule tugevnemine. Õhtul tugevneb tuul ka sisemaal. Õhtul on tuule kiirus saartel ja rannikul 8-14, puhanguti 23 m/s, sisemaal jäävad puhangud veel 17...18 m/s ümbrusse.\nSaartele jõuab pealelõunal ka tihe vihmasadu, mis liigub koos tugeva tuuleväljaga edasi üle kogu maa. Eelkõige Lääne-Eestis on äikesevõimalus!\nEeloleval ööl jätkub edelatuule tugevnemine, hommikuks on saartel ja rannikul tuule keskmine kiirus 11-17, puhanguti 26 m/s. Soome lahe ääres pole välistatud puhangud 30 m/s. Sisemaal on tuul samuti tormine, puhangud ulatuvad 21 m/s.\nÖösel jätkub ka tihe vihmasadu, hommikul suurem laussadu alates saartest lõpeb ning keerise tagalas sõuavad üle maa hoogsajupilved.\nÕhk on soe, sooja on 3...8 kraadi vahel.\nHomme (22.10.2021) päeval keeris eemaldub ja üle maa liigub vaid rünksajupilvi. Hommikul on tuul veel tormine, pealelõunal edela- ja läänetuul annab alates saartest tasapisi järgi.\nÕhuvool pöördub põhja ning algab külma sissetung, sajuhoogude ajal tuleb vihma sekka kohati lörtsi ja lumekruupe.\nVõimalikud kahjud, millega tuleb arvestada\n- elektrikahjustused, eelkõige saartel ja rannikul, Põhja-Eestis. Sisemaal esineb ka kindlasti tavalisest rohkem elektrikahjustusi. Laadige täis akud, akupangad.\n- veetaseme tõus : Pärnu lahes on oodata veetaseme tõusu kuni 160cm üle keskmise. Mujal läänerannikul jääb kuni 100cm ümbrusse.\n- puude murdumised : osad puud on veel lehtes, mistõttu on need raskemad ja koosmõjus tormituulte ja tugeva sajuga on langemise oht arvestatavalt suurem. Ettevaatust liikluses!\n- Hiiumaale sõitjad! Üks suur laev on korralises hoolduses, asendab Regula, mis reeglina üle 17 m/s tuultega ei sõida. Homset prognoosi arvestades on väga suur tõenäosus, et Regula ei sõida ja liinile jääb vaid 1 parvlaev. Lisaks algab homme koolivaheaeg, mil tavapäraselt on arvestatavalt rohkem rahvast liikvel.\n- Laevaliikluse seisakuid esineb tõenäoliselt ka muudel väikesaarte liinidel.\n- Saaremaa liinil muutusi tõenäoliselt ei tule, kuivõrd liinil olevad Piret ja Tõll kannatavad rohkem tuult.\nSellest tulenevalt tekivad sadamas ilmselt pikad ootejärjekorrad. Varuge kannatust!\n- Igasuguste kahjude vältimiseks korjake õuest ära lahtised esemed, mis võivad lendu minna.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 15:34 24 kommentaari:\n42.nädala ilm (18.- 24.10.2021)\nKommentaariumi viide ja reeglid\nStratosfääri temperatuurianomaalia 18.10.2021 paiku. Näha on järsku soojenemist. Täpsemad kaardid SIIN.\nOn märke stratosfääri järsust soojenemisest Siberi aladel, kusjuures on see juhtunud tavatult vara.\nNähtus on seotud tõenäoliselt nn. Berliini fenomeniga : stratosfääri äkiline soojenemine ehk Berliini fenomen, sest just seal see nähtus 1950ndatel avastati ja esmakordselt kirjeldati. Stratosfääri äkiline soojenemine on seotud polaarpöörise jagunemisega (kaksistumisega), mille tulemuseks on jugavoolu aeglustumine – stratosfääri läänetuuled muutuvad nõrgemaks, peatuvad või asenduvad idavooluga. Selle mõjul hakkab tsirkulatsioon (õhuringlus) muutuma ja suureneb (pool)meridionaalse tsirkulatsioonitüübi tõenäosus. Stratosfäärist alguse saanud muutused jõuavad maapinnale mitme päeva kuni paari nädala möödudes, mõjutades kõige rohkem Euroopat.\n(vt. veel : Jüri Kamenik, 8.3.2018, Maa Elu artikkel)\nSeega saab saabuvat külma tõenäoliselt just seostada polaarpöörise jagunemisega.\nNädal aga tuleb sügiselt muutlik ja tuuline ning toob esimesed tahked sademed.\nECMWF-väljund 23.10.2021. kohta. Näha on külma õhumassi jõudmist.\nEsmaspäeval ja teisipäeval (18. ja 19.10.) oleme tugevneva kõrgrõhkkonna mõjusfääris. Ilm on esmaspäeval sajune, rünksajupilved liiguvad loodest kagusse, teisipäeval aga enamasti sajuta, vaid rannikule võib merelt sajupilvi jõuda, mis poetavad vihma, välistatud pole ka lörts ja lumekruubid. Kuivem ja selgem on teisipäev.\nEsmaspäeva öö tõi Põhja-Eestisse äikest, tuuleiile kuni 26,4 m/s ja rahet/lörtsi!\nLääne- ja loodetuul on esmaspäeval tugev, puhangud 18 m/s, teisipäeval aga nõrgapoolne, puhangud 10 m/s.\nÖöd on jahedad : õhutemperatuur on -2...+4, rannikul mõni kraad soojem, päeviti on 4...9°C.\nJärgnevatel päevadel liigub jugavool Eesti kohale, mistõttu võib tuul osutuda prognoosist tormisemaks. Prognoosis toodud numbrid on siiski kõige tõenäolisemad.\nKolmapäeva öösel (20.10.) jõuab uus madalrõhkkond läänest koos vihmasajuga, kusjuures mandri sisealadel algab sadu lörtsina. Päeval sadu jätkub vihmana, idatiivas algul ka lörtsiseguse vihmana. Sadu on mitmel pool tugev.\nKagu- ja lõunatuul paisub tormiseks, puhangud sisemaal 13, rannikul 20 m/s, päeval pöördub edelasse ja tugevneb veelgi - puhangud 23 m/s.\nÕhutemperatuur on öösel enne sadu veel -3...+2, lääne pool aga tõuseb juba 5°C ümbrusse. Päeval jõuab üürikeseks soojem õhumass ning õhusoe tõuseb lääne pool 10°C ümbrusse, idas jääb alla 10 pügala.\nNeljapäeval (22.10.) seesama keeris eemaldub, tormine tuul puhub ikka edelast, kuid suuremad sajud eemalduvad. Pealelõunal aga jõuab saartele uus tugev sadu, mis tormise edelatuule saatel üle maa liigub.\nÖösel on õhutemperatuur 8...13°C, päeval tõuseb kohati 15 kraadini.\nReedel (22.10.) veel madalrõhkkonna mõjualasse, nii kandub meieni veel sajuhooge vihmana. samal ajal jõuab ööseks uus aktiivne osatsüklon.\nTormine edela- ja lõunatuul püsib, puhangud ulatuvad rannikul ja saartel 26 m/s!\nNii öösel kui päeval on õhutemperatuur 5...10 vahel.\nNädalavahetusel (23. ja 24.10.) jääme väheaktiivsesse rõhuvälja, milles õhuvool pöördub loodesse ja algab taas külma sissetung. Sajuhooge on hõredalt, peamiselt rannikul ja saartel. Tulevad need nii vihma, lörtsi kui kohati ka lumekruupidena.\nNõrgapoolne tuul püsib loodest ja kannab külma juurde, nii on öösiti õhutemperatuur mandri sisealadel miinuspoolel, rannikul ja saartel 5°C ümber. Päeviti tõuseb 5 kraadi võrra üle nulli.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 20:04 12 kommentaari:\n41.nädala ilm (11.- 17.10.2021)\nTuleb sajune ja tuuline nädal.\nVäheliikuvad sajupilved 12.10.2021 õhtul Ilmateenistuse radaril\nNädala algus (11. ja 12.10.) möödusid lääne pool sajuselt, ida pool kuivemalt. 11.-12.10.2021 oli Läänemerel äikest, välke võis näha saartelgi.\nVälgud 11.- 12.10.2021 Lightningmapsi välguradaril\nKolmapäeval (13.10.) saarte kohal tekkinud rahulik osatsüklon eemaldub tasapisi. Selle vahetus läheduses areneb mitmel pool sajupilvi, mis aeglaselt liikudes kostitavad enam läänepoolset eestit.\nTuul on vaikne.\nÖösel on sooja 1...9, päeval kuni 10°C.\nNeljapäevaks (14.10.) selle keerise mõju väheneb veelgi ning veidikeseks saame sajust puhkust.\nLäänest läheneb aga uus tsüklon, mis edelatuule õhtuks tugevaks tõstab.\nÕhutemperatuur on öösel 1...7, päeval kuni 10°C.\nReedel ja laupäeval (15. ja 16.10.)see keeris pärale ja sellega seotud tugev vihm vallutab Eestimaa. Sadu algab reedel ja lõppeb laupäeva pealelõunat saartest alates. Kusjuures laiguti, eelkõige öisel ajal pole välistatud ka lörts.\nLõunakaaretuul paisub tormiseks, puhangud 15 m/s, rannikul 21 m/s, laupäeval nõrgeneb veidi ja pöördub läände ja loodesse.\nÕhutemperatuur on öösiti 1...7, päeval 4...8°C.\nPühapäeval (17.10.) aktiivne keeris eemaldub ja ilm päeval lühiajaliselt kuiveneb ja rahuneb. Läänekaaretuul nõrgeneb hommikuks, kuid päeval uuesti tugevneb, seda läänest läheneva uue madalrõhkkonna tõttu.\nÖö on 0°C ümber, rannikul soojem, päev jääb ikka alla 10°C.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 20:20 2 kommentaari:\n40.nädala ilm (4.- 10.10.2021)\nTuleb kuiv, kuid tuuline nädal.\nSügis on täies hoos. Kaivo foto 2.10.2021 Pärnumaalt\nEsmaspäevast neljapäevani (4. -7.10.2021) oleme idapoolse kõrgrõhkkonna ja läänepoolse aktiivse ja laiaulatusliku madalrõhkkonna piirimail. Sajuhooge jõuab kohati eelkõige läänemaakondadesse.\nKagutuul püsib tugev, puhangud sisemaal 15, rannikul 18-20 m/s, neljapäeval veidi nõrgeneb.\nÕhusooja on öösiti 2...9, päeviti 15°C ümber.\nReedel (8.10.) murrab madalrõhkkond üle Skandinaavia itta, kuid meile jõudvad sajud on pigem nõrgad, ja needki jõuavad kohati vaid lääne- ja põhjamaakondadesse.\nTuul pöördub kagust enam lõunasse ja puhangud ulatuvad 12 m/s.\nKa õhusooja on öösel endiselt 2...9, päeval üle 10°C.\nNädalavahetusel (9. ja 10.10.) tugevneb praeguse seisuga uuesti võimas idapoolne kõrgrõhkkond, mis blokeerib sajupilved. Mõni üksik sajupilv võib läbi murda.\nÕhuvool püsib sel juhul lõunakaarest avatuna, kuid tuul nõrgeneb tuntavalt.\nÕösiti on 3...10, päeviti 9...15°C.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 10:41 4 kommentaari:\n39.nädala ilm (27.09.-3.10.2021)\nTuleb sügisehõnguline nädal\nAtlandi ookeanil on intensiivne orkaan: https://tinyurl.com/5y5z5bs3.\nTormi erakordset jõudu näitab keskne selge rahulikuga ilma ala (silm), mis on sümmeetriline, kiiret tugevnemist aga sagedased välgud (animatsioonil kollased täpid) silma seinas. Soodsate tingimuste jätkudes võib tuule kiirus tõusta üle 300 km/h. See on väga kompaktne orkaan: mahuks Eesti kohale ära küll.\nKaardil https://www.nhc.noaa.gov/gtwo.php?basin=atlc&fdays=2 (jääb asustamata ookeanialadele kaugel lõunas).\nImeline päikesetõus 23.09.2021 hommikul Pärnumaal. Kaivo foto\nEsmaspäevast kolmapäevani (27. - 29.09.) tugevneb kõrgrõhkkond. Ilm on kuiv, kuid rohke niiskuse tõttu enamasti pilvine. Kolmapäeval võib tulla ka nõrku vihmahooge.\nTuul puhub idakaarest ja on nõrk, teisipäeval ja kolmapäeval veidi tuntavam.\nEsmaspäeva öö on jahe : 0...+5, selgemates kohtades maapinnal kuni -5°C, teisipäeva ja kolmapäeva öö on veidi soojem, kuid selgemates paikades ikka hallaohuga.\nPäeviti on sooja 10°C ümber.\nNeljapäev (30.9.) on veel kõrgrõhkkonna nõrga mõjuga, kuid läänest läheneva madalrõhkkonna sajupilved võivad õhtul saartele jõuda.\nLõunakaaretuul veidi tugevneb.\nÖösel on sooja ikka 5°C ümber, päeval ikka 10 ja mõni kraad üle.\nReedel (1.10) saabub muutus. Läänest jõuab madalrõhkkond ja sajupilved levivad läänest itta.\nLõumakaaretuul tugevneb veelgi, puhangud rannikul 20 m/s.\nÖösel on sooja 5...10, päeval kuni 15°C.\nLaupäeval ja pühapäeval (2. ja 3.10.) keeris eemaldub ja ohjad haarab sügisene, pilvine kõrgrõhuala. Laiguti on siiski ka selget taevast\nKagutuul püsib mõõdukas, puhangud 15 m/s.\nÖösiti on sooja 2...8°C, päeviti 10...16°C.\nNädalavahetus tuleb tuuline, peale mida läheb taas külmemaks. ECMWF väljavaade pühapäeva, 03.10.2021 kohta\nPostitas Kaivo Lõppe kell 20:04 19 kommentaari:\n38.nädala ilm (20.- 26.09.2021)\nTuleb jahe ja kuivavõitu nädal.\nSügise märgid on kohal. Kaivo foto 18.09.2021 Virtsu lähistel.\nEsmaspäeval ja teisipäeval (20. ja 21.09.) oleme jätkuvalt kõrg- ja madalrõhkkonna piirimail.\nIda- ja kirdetuul on tugevam esmaspäeval, kuid päris ei vaibu ka teisipäeval.\nSademeid oodata ei ole.\nÕhutemperatuur on öösiti 0...6, kitsal rannikuribal kuni 10°C, päeviti jääb 10 soojakraadi ümbrusse.\nÖösiti on selgemates kohtades maapinnal kuni 5 kraadi öökülma.\nKolmapäeval (22.09.) jätkub sarnane, sajuta, kuid tuulevaiksem ja veelgi jahedam ilm.\nÖösel on -1...+5, kitsal rannikuribal kuni 9°C, päeval jääb enamasti alla 10°C piiri.\nÖösel on selgemates kohtades maapinnal kuni 5 kraadi öökülma.\nNeljapäev (23.09.) toob muutuse läänest lähenev võrdlemisi aktiivne madalrõhkkond. Saartel algab öösel kagutuule tugevnemine, õhtuks on puhanguid sisemaal 15, saartel ja rannikul 22 m/s.\nÖö on veel külm : -2...+3°C, päeval aga juba üle 10°C.\nReede (24.09.) jätkub madalrõhkkonna mõjualas sajusena, päeval sadu siiski eemaldub. Lõunakagusse pöörduv õhuvool toob sooja juurde. Kagutuul nõrgeneb alles õhtuks.\nÖösel on juba üle 5 kraadi, päeval aga juba tõuseb 15°C külje alla.\nÖösel on selgemates kohtades maapinnal kuni 4 kraadi öökülma.\nLaupäeval (25.09.) läheneb Atlandilt uus madalrõhuala, mis tõstab lõunakaaretuule taas tugevaks, puhanguid rannikul 18 m/s. Päeva peale pöördub loodesse.\nSajupilved liigub hommikul saartest üle maa itta.\nÖö on veel võrdlemisi jahe : 4...8, päev üle 10°C.\nPühapäeval (26.09.) on eemalduva madalrõhulohu servas sadu enam öösel ja mandril, päeval pilvisus hõreneb ja loodetuul rahuneb.\nÖö on 5°C ümbruses, päev 10...15°C vahel.\nPostitas Kaivo Lõppe kell 20:11 23 kommentaari:


Kalev Kukk: Sotsiaaldemokraadid peavad ettevõtjaid jobudeks - Äripäev\nKalev Kukk: Sotsiaaldemokraadid peavad ettevõtjaid jobudeks\n24. november 2004, 15:22\nInno Tähismaa 24. november 2004, 15:22\nRiigikogu Reformierakonna liige Kalev Kukk kirjeldab ajalehes Põhjarannik, kuidas sotsiaaldemokraadid peavad ettevõtjaid jobudeks.\nKukk kirjeldab 18. novembri Riigikogu istungit, kus sotsiaaldemokraatide initsiatiivil arutati üht töötu abirahaga seotud eelnõu. ?Sedakorda vaieldi ka selle üle, kes on kõige ?õigemad?, kas need, kes sirutavad käe abiraha saamiseks riigi poole, või need, kes leppides vähesega, püüavad endaga ise hakkama saada. Ja siin tuligi pauk selgest taevast.\nSotsiaaldemokraat Eiki Nestor nimetas neid, kes on loonud endalegi hädapärast äraelamist võimaldava väikeettevõtte ja pakuvad seal ühtlasi mingitki tööd kas või veelgi suuremas hädas olevale naabrimehele, lihtsalt jobudeks. Selle peale tulid Kadi Pärnitsa, kes on samuti sotsiaaldemokraat, keelelt ja eks ka meelelt sõnad, mis väärivad igal juhul kohta Eesti majandus- ja sotsiaalmõtte ajaloos: ?Ma arvan küll, et tööandjad, kes ei suuda maksta täna Eesti riigis suuremat palka kui miinimumpalk ja miinimumpalga sarnane palk, et need ettevõtjad võiksid tõepoolest oma ärid kinni panna.?\nVõib-olla pole need sotsiaaldemokraatide silmis jobud ettevõtjad tõepoolest leidnud kõige õigemat äriplaani, kuid sellepärast neid alavääristada ja nende ettevõtete kinnipanemisest rääkida pole pehmelt öeldes ilus,? kirjutab Kukk.


ranitsad, millisne valida? - Perekooli Foorum\nEsileht › Koolilaps › ranitsad, millisne valida?\nTeema: ranitsad, millisne valida?\npalun soovitage head ranitsat esimesse klassi minevale poisile? millega olete ise rahule jäänud\nRE: ranitsad, millisne valida?\nJessake, kas tõesti on jälle see teema siin ülevale??\nSee koolikottide jutt on viimastel kuudel kohe mitu-mitu korda läbi käinud. Pane otsingusse \_”koolikott\_” või \_”ranits\_” ja ma usun, et saad korralikud vastused.\nÜldse pole mõeldud halvustavalt, aga kuna olen pikemaajaline kasutaja, siis samad teemad kipuvad korduma…\nmuidu ikka Lega ja Jeva, mis muud 🙂