§ 171 Elektroonilise hääletamise komisjoni moodustamine\n§ 172 Elektroonilise hääletamise komisjoni pädevus\n§ 28 Kandideerimisavaldus\n§ 45 Hääletamine kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses\n§ 482 Elektroonilise hääletamise üldpõhimõtted\n§ 483 Elektroonilise hääletamise ettevalmistamine\n§ 484 Elektroonilise hääletamise kord\n§ 485 Elektroonilise hääle muutmine\n§ 486 Elektroonilise hääle kontroll\n§ 487 Elektroonilise hääle arvestamine\n§ 488 Elektroonilise hääletamise peatamine, lõpetamine ja mittealustamine\n§ 71 Maakonna valimiskomisjoni otsuse või toimingu või elektroonilise hääletamise komisjoni toimingu peale kaebuse esitamise ja kaebuse läbivaatamise kord\n§ 851 Elektroonilise hääle kontrolli rakendamine\n§ 852 Elektroonilise hääletamise komisjoni volituste algus\nRT I, 12.07.2014, 124\n(6) Riigikogu liikmeks ei või kandideerida tegevväelane ega isik, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja kannab vanglakaristust.\n(3) Valdkonna eest vastutav minister esitab Vabariigi Valimiskomisjonile valijate arvu maakondade ja Tallinnas linnaosade kaupa kolme tööpäeva jooksul, arvates valimiste väljakuulutamisest.\n(2) Maakonna valimiskomisjoni, Tallinna ja Tartu linna valimiskomisjoni ning elektroonilise hääletamise komisjoni volitused kestavad neli aastat.\n(6) [Kehtetu - RT I 2006, 30, 231 - jõust. 14.07.2006]\n(2) Valimiskomisjon on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust. Valimiskomisjoni koosolekut juhatab komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees. Nende mõlema äraolekul juhatab komisjoni koosolekut kuni uue aseesimehe valimiseni komisjoni noorim liige.\n(10) Vabariigi Valimiskomisjoni liige saab tasu komisjoni koosolekust osavõtmise ja komisjoni muude ülesannete täitmise eest. Vabariigi Valimiskomisjoni liikme tunnitasu suurus on 25-kordne Vabariigi Valitsuse kehtestatud tunni töötasu alammäär. Töötasu maksmise kord sätestatakse Vabariigi Valimiskomisjoni töökorras.\n(11) Maakonna valimiskomisjoni liikmele makstakse tasu riigieelarves valimiste korraldamiseks ettenähtud eraldistest. Eraldise jaotamise ning töötasu maksmise kord sätestatakse Vabariigi Valimiskomisjoni määrusega.\n(12) Elektroonilise hääletamise komisjoni liikme tunnitasu suurus on kuni 20-kordne Vabariigi Valitsuse kehtestatud tunni töötasu alammäär. Töötasu maksmise kord sätestatakse Vabariigi Valimiskomisjoni määrusega.\n1) peatada või lõpetada jaoskonnakomisjoni, elektroonilise hääletamise komisjoni või maakonna valimiskomisjoni liikme volitused, kui ta on rikkunud Riigikogu valimise seadust, Vabariigi Valimiskomisjoni määrust või kõrgemalseisva valimiskomisjoni juhist;\n7) tunnistada hääletamistulemused valimisjaoskonnas, valimisringkonnas, maakonnas, Tallinnas, Tartu linnas või riigis kehtetuks või tunnistada elektroonilise hääletamise tulemused kehtetuks täies ulatuses või osaliselt ning korraldada kordushääletamine, kui seaduserikkumine mõjutas või võis hääletamistulemusi oluliselt mõjutada.\n(3) Vabariigi Valimiskomisjon annab määrusi käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 ettenähtud juhtudel. Vabariigi Valimiskomisjoni määrusele kirjutab alla esimees. Määrus jõustub kolmandal päeval Riigi Teatajas avaldamisest arvates.\n(4) Vabariigi Valimiskomisjon kehtestab oma määrusega valimiste ja rahvahääletuste korraldamiseks:\n2) elektroonilise hääletamise korraldamise ja elektroonilise hääletamise tulemuse kindlakstegemise korra;\n3) elektroonilise hääletamise süsteemi põhimääruse;\n4) valimiste infosüsteemi põhimääruse.\n(5) Vabariigi Valimiskomisjon kehtestab oma määrusega Riigikogu valimiste korraldamiseks:\n2) kandidaatide registreerimise avalduse vormi, kandidaatide ringkonnanimekirja vormi, kandidaatide üleriigilise nimekirja vormi ja kandideerimisavalduse vormi;\n3) välisriigis hääletamise korra;\n9) valimiste korraldamiseks eraldatud raha kasutamise korra.\n(6) Vabariigi Valimiskomisjoni pädevuses oleva üksikküsimuse lahendamiseks võtab Vabariigi Valimiskomisjon vastu otsuse. Otsusele kirjutab alla komisjoni esimees. Otsus jõustub allakirjutamisega.\n(7) Vabariigi Valimiskomisjoni määrus, otsus ja juhis on maakonna valimiskomisjonile, elektroonilise hääletamise komisjonile ning jaoskonnakomisjonile kohustuslikud.\n§ 171. Elektroonilise hääletamise komisjoni moodustamine\n(1) Elektroonilise hääletamise komisjonil on kuni seitse liiget.\n(2) Vabariigi Valimiskomisjon nimetab elektroonilise hääletamise komisjoni liikmed ning esimehe hiljemalt kümnendal päeval enne komisjoni volituste lõppemist.\n(3) Vabariigi Valimiskomisjon nimetab elektroonilise hääletamise komisjonile kuni kaks asendusliiget.\n(4) Elektroonilise hääletamise komisjoni aseesimehe valib komisjon oma liikmete hulgast.\n(5) Elektroonilise hääletamise komisjoni asjaajamise ja tehnilise teenindamise tagab Riigikogu Kantselei.\n§ 172. Elektroonilise hääletamise komisjoni pädevus\n(1) Elektroonilise hääletamise komisjoni ülesanne on ette valmistada ja korraldada elektrooniline hääletamine, lahendada seadusekohast elektroonilist hääletamist takistavad juhtumid, teha kindlaks elektroonilise hääletamise tulemused ning täita muid käesolevast seadusest tulenevaid ülesandeid.\n(2) Elektroonilise hääletamise komisjonil on õigus teha Vabariigi Valimiskomisjonile ettepanek mitte alustada elektroonilist hääletamist või peatada või lõpetada elektrooniline hääletamine, kui elektroonilise hääletamise süsteemi turvalisust või töökindlust ei ole võimalik tagada selliselt, et elektroonilist hääletamist saaks läbi viia käesoleva seaduse nõuetele vastavalt.\n4) valimisringkonna number ja kirjeldus vastavalt käesoleva seaduse §-le 6;\n(1) Rahvastikuregistri vastutav töötleja korraldab rahvastikuregistri andmete alusel iga valimisjaoskonna valijate nimekirja koostamise ja trükkimise ning selle jaoskonnakomisjonidele kättetoimetamise hiljemalt seitsmendaks päevaks enne valimispäeva. Valijate elektroonilised nimekirjad edastatakse elektroonilise hääletamise komisjonile hiljemalt 13. päevaks enne valimispäeva.\n(1) Riigikogu valimistel võib osaleda erakond, kes on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse hiljemalt 90 päeva enne valimispäeva.\n§ 28. Kandideerimisavaldus\n2) kinnitab, et ta vastab käesolevas seaduses Riigikogu liikmekandidaadile esitatud nõuetele;\n3) esitab käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud andmed.\n(3) Vabariigi Valimiskomisjon avaldab käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1, 3, 6, 7 ja 8 sätestatud andmed Vabariigi Valimiskomisjoni veebilehel.\n(4) Kandidaat kasutab kandideerimisel oma nimena üksnes ees- ja perekonnanime.\n(5) Kandidaat allkirjastab kandideerimisavalduse.\n5) iga kandidaadi kandideerimisavalduse.\n(5) Erakond või üksikkandidaat kannab enne kandidaatide registreerimiseks esitamist Vabariigi Valimiskomisjoni arvele kautsjonina summa, mille suurus on valimiste väljakuulutamise aastal Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäär iga registreerimiseks esitatud isiku kohta.\n(5) Kui kandidaat kustutatakse registreerimiseks esitatud kandidaatide nimekirjast isikliku avalduse alusel, tagastab Vabariigi Valimiskomisjon talle kandideerimisavalduse ja teavitab sellest erakonna või üksikkandidaadi volitatud esindajat. Erakond kandidaatide registreerimise dokumente uuesti esitama ei pea.\n2) kandidaadi, kelle dokumente või andmeid on puudu, kelle dokumentides on vigu või kelle dokumendid ei ole vormikohased;\n3) kandidaadi, kes ei vasta käesoleva seaduse § 4 lõigetes 4–6 ning § 29 lõikes 5 ettenähtud nõuetele.\n(4) Vabariigi Valimiskomisjon teavitab kõigist valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja parandustest ja muudatustest valimiskomisjone, välisriigis hääletamist korraldavaid välisesindusi ja laevade kapteneid, kes teevad asjakohased muudatused ja parandused kandidaatide koondnimekirja. Kandidaatide koondnimekirju ei muudeta pärast 13. päeva enne valimispäeva.\n(1) Valija hääletab selles valimisjaoskonnas, mille valijate nimekirja ta on kantud, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 41–45, 47 ning 71. ja 8. peatükis ettenähtud juhtudel.\n(1) Valijal on eelhääletamise päevadel (§ 38 lõige 2) võimalik hääletada väljaspool oma elukohajärgset valimisjaoskonda maakonna valimiskomisjoni või valla- või linnavalitsuse määratud valimisjaoskonnas.\n(2) Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda toimuvat hääletamist korraldab käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 2 ettenähtud päevadel valla- või linnavalitsuse määratud jaoskonnakomisjon. Valla- või linnavalitsus võib määrata jaoskonnakomisjoni, kes korraldab lisaks eelhääletamisele hääletamist ainult valija asukohas (§ 43), kinnipidamiskohas, haiglas või ööpäevases hoolekandeasutuses (§ 45).\n(3) Maakonna valimiskomisjon, välja arvatud Harju Maakonna Valimiskomisjon ja Tartu Maakonna Valimiskomisjon, määrab oma otsusega hiljemalt 45. päeval enne valimispäeva vähemalt ühe maakonnakeskuses paikneva valimisjaoskonna, kus valijad saavad hääletada väljaspool oma elukohajärgset jaoskonda käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 1 ettenähtud päevadel. Tallinnas ja Tartu linnas määrab selle valimisjaoskonna linna valimiskomisjon. Maakonna valimiskomisjon avalikustab oma otsuse hiljemalt eelhääletamise algusele eelneval nädalal.\n(1) Kui väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletada sooviv valija terviseseisundi või muu mõjuva põhjuse tõttu ei saa hääletada valimisjaoskonnas asuvas hääletamisruumis, võib ta kuni eelhääletamise viimase päeva kella 14.00-ni esitada kirjaliku taotluse oma asukohas hääletamiseks asukohajärgsele valla- või linnavalitsusele või käesoleva seaduse § 41 lõikes 2 ettenähtud jaoskonnakomisjonile. Jaoskonnakomisjon registreerib taotluse. Valla- või linnavalitsus registreerib taotluse ja edastab selle vastavale jaoskonnakomisjonile.\n§ 45. Hääletamine kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses\n(1) Kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses korraldatakse hääletamine käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 2 ettenähtud päevadel.\n(2) Kinnipidamiskoha, haigla ja ööpäevase hoolekandeasutuse administratsioon esitab taotluse hääletamise korraldamiseks käesoleva seaduse § 41 lõikes 2 ettenähtud jaoskonnakomisjonile.\n(4) Hääletamistulemuste kindlakstegemisel arvestatakse kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses eelhääletanud valijate hääli käesoleva seaduse §-s 48 ettenähtut järgides.\n(1) Välisriigis elav valija, kes on kantud alaliselt välisriigis elavate valijate nimekirja ja kes ei ole hääletanud käesoleva seaduse 8. peatükis ettenähtud korras, võib hääletada eelhääletamise ajal käesoleva seaduse § 41 lõike 2 esimeses lauses või lõikes 3 ettenähtud korras määratud mis tahes valimisjaoskonnas.\n§ 482. Elektroonilise hääletamise üldpõhimõtted\n(1) Elektroonilise hääletamise korraldab elektroonilise hääletamise komisjon.\n(2) Elektroonilisel hääletamisel kasutatakse elektroonilise hääletamise süsteemi, mida haldab elektroonilise hääletamise komisjon. Käesoleva seaduse § 1 lõigetes 2–3 sätestatud nõuetele vastavuse tagamiseks vajalikud elektroonilise hääletamise süsteemi tehnilised nõuded kehtestab Vabariigi Valimiskomisjon käesoleva seaduse § 15 lõike 4 punktis 2 sätestatud määruses.\n(3) Valija hääletab ise. Käesolevas seaduses ettenähtud tingimustel on valijal võimalik elektrooniliselt antud häält muuta.\n(4) Elektroonilise hääletamise komisjon korraldab elektroonilise hääletamise süsteemi testimise. Vabariigi Valimiskomisjon korraldab elektroonilise hääletamise süsteemi ning elektroonilise hääletamise komisjoni toimingute auditeerimise. Testimise ja auditeerimise ning elektroonilise hääletamise komisjoni toimingute vaatlemise korra kehtestab Vabariigi Valimiskomisjon käesoleva seaduse § 15 lõike 4 punktis 2 sätestatud määruses.\n§ 483. Elektroonilise hääletamise ettevalmistamine\n(1) Elektroonilise hääletamise komisjon seab elektroonilise hääletamise süsteemi kasutusvalmiks ning sisestab valijate nimekirja ja valimisringkondade kandidaatide koondnimekirjad süsteemi hiljemalt 13. päevaks enne valimispäeva.\n(2) Käesoleva seaduse §-des 24 ja 25 sätestatud valijate nimekirjade muudatused viiakse elektroonilise hääletamise päevadel elektroonilisse valijate nimekirja vähemalt üks kord päevas.\n(3) Enne elektroonilise hääletamise algust loob elektroonilise hääletamise komisjon elektrooniliste häälte salastamise võtme ja häälte avamise võtme. Häälte avamise võti jaotatakse Vabariigi Valimiskomisjoni liikmete vahel.\n§ 484. Elektroonilise hääletamise kord\n(1) Valija saab käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 3 ettenähtud päevadel hääletada elektrooniliselt käesoleva seaduse § 482 lõikes 2 sätestatud süsteemi kasutades.\n(2) Valija tõendab oma isikut digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadiga, mis on välja antud isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel.\n(3) Pärast valija isiku tuvastamist käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud korras kuvatakse valijale tema elukohajärgse valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri.\n(4) Valija märgistab oma elukohajärgse valimisringkonna selle kandidaadi, kelle poolt ta hääletab. Elektrooniliseks hääletamiseks kasutatav rakendus salastab valija hääle häälte salastamise võtmega. Valija kinnitab hääletamist digitaalallkirja seaduse nõuete kohase digitaalallkirjaga.\n(5) Valija saab pärast hääletamise kinnitamist teate hääle vastuvõtmise kohta.\n§ 485. Elektroonilise hääle muutmine\nValijal on õigus oma elektrooniliselt antud häält muuta:\n2) hääletades hääletamissedeliga kümnendast päevast kuni neljanda päevani enne valimispäeva käesoleva seaduse §-s 40–43, 45 või 47 ettenähtud korras.\n§ 486. Elektroonilise hääle kontroll\n(1) Valijal on võimalik kontrollida, kas tema antud hääle on elektrooniliseks hääletamiseks kasutatud rakendus valija tahte kohaselt elektroonilise hääletamise süsteemile edastanud.\n(2) Elektroonilise hääle kontrollimise korra kehtestab Vabariigi Valimiskomisjon käesoleva seaduse § 15 lõike 4 punktis 2 sätestatud määruses.\n[RT I, 01.11.2012, 1 - jõust. 11.11.2012, ei rakendata enne 2015. aastat]\n§ 487. Elektroonilise hääle arvestamine\n(1) Mitme elektrooniliselt antud hääle puhul (§ 485 punkt 1) arvestatakse valija viimasena antud häält.\n(2) Pärast elektroonilise hääletamise lõppu koostab elektroonilise hääletamise komisjon valimisjaoskondade kaupa elektrooniliselt hääletanud valijate nimekirja ning edastab selle maakonna valimiskomisjonidele hiljemalt teisel päeval enne valimispäeva. Maakonna valimiskomisjon edastab nimekirja jaoskonnakomisjonidele hiljemalt valimispäevale eelneval päeval.\n(4) Kui valija on hääletanud nii elektrooniliselt kui ka hääletamissedeliga, arvestatakse valija hääletamissedelit. Jaoskonnakomisjon saadab elektroonilise hääletamise komisjonile asjakohase teatise, mille alusel elektroonilise hääletamise komisjon jätab valija elektrooniliselt antud hääle arvestamata.\n(5) Kui valija on hääletanud mitu korda väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda ja elektrooniliselt, jäetakse kõik valija hääletamissedeliga ümbrikud ja elektrooniliselt antud hääl arvestamata. Jaoskonnakomisjon saadab elektroonilise hääletamise komisjonile asjakohase teatise, mille alusel elektroonilise hääletamise komisjon jätab valija elektrooniliselt antud hääle arvestamata.\n§ 488. Elektroonilise hääletamise peatamine, lõpetamine ja mittealustamine\n(1) Elektroonilise hääletamise peatamise korral teavitab Vabariigi Valimiskomisjon viivitamata valijaid elektroonilise hääletamise peatamisest ning uuesti alustamisest.\n(2) Elektroonilise hääletamise mittealustamise või lõpetamise korral teavitab Vabariigi Valimiskomisjon viivitamata sellest valijaid ning teavitab, milliseid hääletamisviise on võimalik elektroonilise hääletamise asemel kasutada.\n(3) Kui elektroonilise hääletamise peatamise või lõpetamisega kaasneb elektrooniliselt antud häälte tühistamine, teavitab Vabariigi Valimiskomisjon viivitamata valijaid vajadusest uuesti hääletada ning milliseid hääletamisviise saab selleks kasutada.\n(5) Välisriigis alaliselt elavale valijale ja rahvastikuregistri andmete alusel ajutiselt välisriigis viibivale valijale saadetakse elektrooniline valijakaart hiljemalt 60. päeval enne valimispäeva. Valijakaardi tellimiseks esitab valija taotluse käesoleva seaduse § 21 lõikes 21 sätestatud korras.\n5) välisesinduse aadress;\n6) kirja teel hääletamise taotluse esitamise, kirja teel hääletamise ja välisesinduses hääletamise kord;\n7) kirja teel hääletamise taotluse välisesindusele laekumise tähtpäev;\n8) kirja teel saadetava hääletamissedeli välisesindusele laekumise tähtpäev;\n9) välisesinduses hääletamise aeg;\n10) elektroonilise hääletamise aeg;\n(6) Väljaspool elukohajärgset jaoskonda hääletanute hääletamissedelite välisküljele pannakse jaoskonnakomisjoni pitsati jäljend ning need sedelid pannakse koos eelhääletanute hääletamissedelitega valimispäeval hääletanute sedelite hulka.\n(6) Alaliselt välisriigis elavate hääletajate hääletamistulemused tehakse kindlaks avalikult. Häälte lugemise juures viibiv isik peab täitma maakonna valimiskomisjoni liikme suulisi korraldusi. Häälte lugemise juures viibiv isik ei või häälte lugemise ruumi kaasa võtta sidevahendeid ega lahkuda sealt enne kella 20.00.\n(1) Elektroonilise hääletamise komisjon teeb elektroonilise hääletamise tulemused kindlaks valimispäeval pärast kella 19.00.\n1) tühistab elektroonilise hääletamise komisjon käesoleva seaduse § 487 lõigetes 4 ja 5 nimetatud teatise alusel elektroonilised hääled, mis on hääletamissedeliga hääletamisel muudetud;\n(4) Vabariigi Valimiskomisjon avab elektroonilised hääled käesoleva seaduse § 483 lõikes 3 sätestatud häälte avamise võtmega.\n(7) Elektrooniliselt antud häälte lugemine on avalik. Häälte lugemise juures viibivad isikud peavad täitma elektroonilise hääletamise komisjoni liikmete suulisi korraldusi. Häältelugemise juures viibivad isikud ei või võtta ruumi, kus hääli loetakse, kaasa sidevahendeid ega lahkuda sealt enne kella 20.00.\n(9) Elektroonilise hääletamise komisjoni esimees allkirjastab elektroonilise hääletamise tulemused.\n(10) Elektroonilise hääletamise komisjon sisestab hääletamistulemused valimiste infosüsteemi viivitamata.\n(3) Maakonna valimiskomisjon peab kaebuse läbi vaatama ja selle kohta otsuse tegema viie tööpäeva jooksul, arvates kaebuse laekumisest. Maakonna valimiskomisjon edastab otsuse kaebuse esitajale viivitamata.\n§ 71. Maakonna valimiskomisjoni otsuse või toimingu või elektroonilise hääletamise komisjoni toimingu peale kaebuse esitamise ja kaebuse läbivaatamise kord\n(4) Vabariigi Valimiskomisjon peab kaebuse läbi vaatama ja selle suhtes otsuse tegema viie tööpäeva jooksul kaebuse laekumisest arvates. Vabariigi Valimiskomisjon edastab otsuse kaebuse esitajale viivitamata.\n(7) Kui Vabariigi Valimiskomisjon kaebuse rahuldab, võib ta otsustada teha käesoleva seaduse § 15 lõikes 2 loetletud toiminguid.\n(2) Kordushääletamisel käesoleva seaduse §-des 40–45, 47 ning 71. ja 8. peatükis ettenähtut ei kohaldata.\n(4) Valituks osutunud kandidaat, kes valimistulemuste väljakuulutamise ajal on Riigikogu liikme ametiga ühitamatus ametis, peab viie päeva jooksul valimistulemuste väljakuulutamise päevast arvates teavitama Vabariigi Valimiskomisjoni, kas ta soovib osaleda Riigikogu töös või jätkata oma senises ametis ja mandaadist loobuda.\n(4) Hääletamis- ja valimistulemuste protokollide ning muude valimisdokumentide säilitamise korra sätestab Vabariigi Valimiskomisjon käesoleva seaduse § 15 lõike 5 punktis 5 sätestatud määruses.\n§ 79. – § 85. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]\n§ 851. Elektroonilise hääle kontrolli rakendamine\n(1) Käesoleva seaduse §-s 486 nimetatud elektroonilise hääle kontrolli ei rakendata enne 2015. aastat.\n(2) Vabariigi Valimiskomisjoni otsusega võib selles määratud ulatuses alates 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistest rakendada katseliselt süsteemi, mis võimaldab valijal kontrollida, kas tema antud hääle on elektrooniliseks hääletamiseks kasutatud rakendus valija tahte kohaselt elektroonilise hääletamise süsteemile edastanud.\n§ 852. Elektroonilise hääletamise komisjoni volituste algus\n(1) Vabariigi Valimiskomisjon nimetab elektroonilise hääletamise komisjoni liikmed ning esimehe kuu aja jooksul pärast käesoleva seaduse § 171 jõustumist.\n(2) Elektroonilise hääletamise komisjoni volitused algavad nimetamisele järgnevast päevast.


Mängud Inimesed minu murul võrgus - mängida tasuta mäng - Mäng\nMängud Inimesed minu murul\nKujutage ette, et sa elad planeedil, kus kutsutud külalised sageli saabuvad. Väsinud ülemäärast tähelepanu, otsustasite läheneda kutsumata isiksuste väljasaatmisele radikaalselt ja paigaldasite raskete kontrollidega raketiheitjad. Sa pead mängima tasuta võrgumänge Inimesed minu muru juures, kontrollides iga raketi lendude suunda, et päästa oma planeedi välismaalastest. Tõhusama tulemuse saavutamiseks kasutage kahte tüüpi magnetilisi seadmeid: sinised push-raketid, kuid vastupidi - meelitada. Paigaldage need parema läbipääsu jaoks teatud kohas.\nMängud Inimesed minu murul Kategooria:\nMängud Online Kõik Mängud Inimesed minu murul võrgus\nGames Inimesed mu muru juures: teekond tähte\nViimaste aastate kosmosevaldkonnad on populaarsust kajastanud. Kino ja arvutimängude maailm täiendavad üksteist, visates uusi ideid. Autorid mitmekesistasid teemat ja kolisid klišeedest, kui inimesed tõrjuvad välismaalaste rünnakuid. Inimene muutub universumi aktiivseks elanikuks, õppides tähti ja planeete, koloniseerides neid ja alustades ärikontaktidega humanoididega.\nMeistrid ehitavad Marsi, Kuu ja teiste taevakehade laagreid, eraldavad ressursse ja korraldavad pidevat kaubavahetust. Välismaalastest saavad meie liitlased ja majanduspartnerid, mitte ainult vaenlased. Mängutooted on muutunud palju huvitavamaks ja pakuvad ootamatuid krunde, nagu mängu ajal inimesed minu muru.\nOleme harjunud sellega, et inimkond peab oma territooriumil sageli kaitsma võõra ohu eest ja keegi ei eeldanud, et inimene võib ühest planeedist saada soovimatu külalisena.\nAstronautide rühm suutis leida elamiskõlbliku planeedi ja nad maandusid rõõmuga. Eeldati, et oleks võimalik luua suhtlust, luua sõbralik kontakt kaugeleulatuvate võimalustega.\nAlgul ei püüdnud kohalik elanikkond ilmuda, vaid vaatas inimesi kaugelt, peidetud. Astronaudidel õnnestus paigaldada elamu- ja tootmismooduleid väljaspool laeva, hakkasid koguma mulla proove ja ebatavalisi taimi, mis üllatasid neid kuju ja kujuga.\nInimesed olid nii innukad, et kogusid materjale, mida nad välismaalaste lähenemist ei märganud. See oli sõjaväe lahus, mis oli relvastatud laseriga. Katse selgitada ennast ebaõnnestus üksteise keele teadmatuse tõttu ja see viis relvastatud kokkupõrge.\nKuna inimesed ei olnud agressiooniks valmis, oli nende positsioon elujõuline. Humanoidid hävitavad astronaute halastamatult, jälgides neid oma planeedi eri piirkondades. Sinu roll mängus Inimesed minu muru mängimisel välismaalastele, olenemata sellest, kui metsik see võib tunduda. Kujutage ennast kummalise tsivilisatsiooni esindajana ja päästa oma planeedi sissetungijadelt.\nPõhjus, miks te otsustate sõda alustada, võib olla mis tahes. Te võite olla inimestele allergiline või nende mikroobid on teie populatsioonile surmavad. Või äkki sa lihtsalt armastad tappa, tunnete oma paremust või inimesed näivad olevat sinu mäng, ja te olete õnnelikud, et neid huntida. Põhjus ei ole oluline, sest ootate mitmeid loogikamänge „Inimesed minu muru”.\nInimesed minu mullal mängu algne nimi. Need inimesed ja sa pead hävitama. Selleks on teil rakette, mida te igal tasandil käivitate. Neid on iga etapi missiooni lahendamiseks piiratud arv ja mida vähem kulub, seda rohkem punkte ja tähti te teenite.\nEt aidata teil anda kaks väga kasulikku paigaldust magnetlainetega:\nRed meelitab rocket\nNad annavad teile ka erinevates kogustes mängu mängu igal tasandil. Nad on võimelised löögi nurga lõhkuma ja enne nende lõplikku paigaldamist kindlasse kohta näed punktiirjoon, mis näitab, kus lõpuks ta lendab.\nRikošeedi rakendamisega saate rakettidele anda ka juhise, et hävitada kõik astronaudid ja isegi need, kes varjupaikades peitis. Kasutage ka mängu ajal Inimesed minu muru juures, erinevad jõuväljad, mehhanismid, barrelid koos plahvatusohtliku seguga. Hävitage vaheseinad ja pisarate inimeste ohutuskaablid ning seejärel käivitage vaenlasse surmavad raketid.


Kutse: 4. juulil 2013 kell 19:00 Keila-Joa raketibaasis (kliima/ilma)Manipulatsiooni KunstiFestivali avamine! | Kodanikeühendus Puhas Taevas\n← Videokokkuvõte 4. juulil Keila-Joa raketibaasis toimunud (kliima/ilma)Manipulatsiooni KunstiFestivali töödest\nTavalisi kondensatsioonijälgi näeb järjest harvemini →\nAvaldatud 1 juuli, 2013 - Prindi see leht - 2 kommentaari\nSündmus toimub 4. juulil kell 19:00 kuni 22:00 Keila-Joa raketibaasi (endise Nõukogude Liidu sõjaväebaasi) territooriumil. Üritus on kõigile TASUTA!\nSina ja su sõbrad; hea tuju; isiklik söök-jook pikniku pidamiseks; taskulamp; vajadusel vihmavari; soovikorral telk; spreivärvid, et temaatilist graffitit teha (pole kohustuslik);\nAlljärgnevalt seletus, kuidas tulla auto või bussiga.\nAutoga: Tallinna Haabersti liiklusringilt väljuda Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna teele (Haabersti Rimi jääb paremat kätt) ja sõita mööda seda teed 22 kilomeetrit kuni jõuad Türisalu pangani. Kui Türisalu pangalt avanev vaade on imetletud, siis sõida 1 km edasi kuni näed teeääres 23. kilomeetriposti. Nüüd tuleks hoogu veidike vähendada, sest varsti on vaja sooritada vasakpööre. Tee vasakule läheb täpselt 10m enne Keila vald KEILA-JOA silti. Vaata pilti:\nSeejärel on vaja sõita 100 kuni 150 meetrit, et jõuda autoparklasse:\nTallinnast saab kohale tulla bussidega 108 ja 126 (Balti jaamast) marsadega 237 ja 237A (Teatri väljakult), ning väljuda Türisalu bussipeatuses.\nMarsa 237 sõiduplaan (Teatri väljakult) ja marsa 237A sõiduplaan (Teatri väljakult).\nBussi 108 sõiduplaan (Balti jaamast) ja bussi 126 sõiduplaan (Balti jaamast).\nTagasi koju: Viimane buss väljub Türisalu peatusest tagasi Tallinna kell 22.02 ja viimane marsa kell 22:35\nKunstiFestivali FB leht: https://www.facebook.com/events/368667713252964/\nEero Kitsing ütleb:\n2. juuli 2013, 06:57\nÜldiselt vahetult enne seda kui tee ära keerab , kui tallinna poolt tulla , on teeääres justkui põlenud metsa tüükad ja mõningad aastad tagasi oli seal veel mullakuhilast väljaulatuvad seinajäänused, millele oli kirjutatud GRANITA. Vot tegelikult see ei ole otseselt põlenud metsatukk – Mullakuhil ja sein oli Tuumalõhkepeade hoidla , Nimelt GRANITA seda tähendaski nõukogude armees. Olen endine raketiväelane ja teanseda hästi . Nii et need puud on nii räigelt kiiritada saanud et on juba söestunud. Mina isiklikult seal pikniku pidada ei soovita. Muide sõestunud puud on teeni välja , nii et võite ette kujutada palju kiiritust panga nautlejad said . Samas kas Eesti valitsus o n hoiatanud selle piirkonna eest või avalikustanud seal olnud tuumalõhkepeade loo……….\n2. juuli 2013, 07:26\nHea, et sellele tähelepanu juhitisid. Siin räägitakse, et pärast vägede lahkumist tehti koos sakslastega puhastustööd ja kõik on nüüdseks OK: http://www.keskkonnainfo.ee/publications/99_PDF.pdf


Kuidas õigesti lõigata ja säilitada tulpe nii vees kui ka vees? - Väetised\nMõnikord muutub suveelanike aedades tulbipungade mitmevärvilise hajumise asemel roheliseks vaid lehestik. Lahkumisel ja maandumisel on konkreetsed põhjused..\nMitte iga pirn pole võimeline pungi tekitama. Õitsemise protsess nõuab palju tema jõudu ja toitainete varu. Ja kui varusid pole, võtab sibul selle kogunemiseks aega ja alles siis annab õis põgeneda.\nSeetõttu viskab esimesel istutusaastal vaid suur sibul varre pungaga välja. Kui aednik soovib kohe saavutada rikkaliku õitsemise, siis tasub valida vähemalt 5 cm läbimõõduga isend. Väiksemad taimed annavad istutamist 2 või 3 aastat.\nHaiged sibulad istutatud\nTranspordi ajal saavad sibulad mehaanilisi kahjustusi, mis pole väikeste kaalude all märgatavad. Ladustamise ajal on nad võimelised lagunema ja ründama, kui hiired toidavad toiteväärtusega juurvilja.\nEemaldatud sibulad on altid bakteriaalsetele ja seenhaigustele. Seetõttu pöörake poest seemikute ostmisel tähelepanu valgele õitele või seemiku aukudele. Ärge võtke erekollase juurestikuga isendeid. Sellised tulbid mitte ainult ei anna lilli, vaid nakatavad ka teisi istutusi..\nLisaks sellele halvenevad sibulad mullas, näiteks siis, kui see on ummistunud. Selleks, et selliseid tulpe uuesti mitte istutada, on vaja neid pärast kaevamist ja enne istutamist hoolikalt kontrollida ja ära visata..\nSibulaid on parem ravida ainetega, mis pärsivad seene arengut. Ja esimeste haigusnähtude korral eemaldage taim lillepeenrast ja desinfitseerige pinnas ümber.\nKui tulbid ei õitse aastast aastasse, siis suure tõenäosusega on need tahenenud ja pole mõtet neid uuesti istutada..\nValitud on vale asukoht\nTulbid on päikesepaistelised lilled, nad armastavad valgust ja soojust. Kui nad istutatakse puude või põõsaste varju, siis nad muidugi ei sure, kuid kasvavad väga aeglaselt, annavad pungad hiljaks või ei õitse üldse.\nKa külm ja tuul ei aita nende kevadiste taimede õitsemisele kaasa. Parem on istutada neid eraldatud, ilmastiku eest kaitstud kohta..\nViljatusel pinnasel tulbipungad ei arene või on väga väikesed. Seetõttu väetavad kogenud aednikud mulda paar nädalat enne istutamist..\nPealmine kaste tuleks peale õitsemist asetada nii, et moodustuks terve sibul, mis on võimeline lilli tekitama. Tulbid ei meeldi savisele, niiskele pinnasele, muld peaks olema viljakas ja eelistatavalt lõtv.\nMaandumise kuupäevad määratakse kindlaks ilmastikuolude põhjal. Tavaline periood on septembri lõpust oktoobri alguseni. Sellest lähtuvalt nihkub põhjapoolsete piirkondade aednike jaoks istutusfaas esimese sügiskuu alguseks, lõunapoolsete piirkondade jaoks sügise keskpaigaks.\nOn vaja reageerida kliimatingimuste muutustele ja maasse istutamise kuupäevad edasi lükata. Kui unustate selle hetke näiteks pika sooja sügise ajal, tärkab pirn, mis talveks sureb.\nTalvel ootamatu soojenemise korral, kui istikud on juba mullas, on vaja katta need mullaga ja katta soojapidava materjaliga. Okaspuuoksad või kuiv lehestik teevad ära..\nIstutuskuupäevade mittejärgimine või ebastandardsete ilmastiku muutuste korral võib taim surma saada. Kui tal õnnestub ellu jääda, võite õitsemise unustada, sibulal on piisavalt jõudu, ainult taastumiseks.\nLisaks istutusajale on oluline ka taime kaevamise aeg. Lõunapoolsete piirkondade jaoks algab see suve alguses, põhjapoolsemate piirkondade jaoks juuni lõpus. Oluline on lubada sibulal saada toitaineid järgmisel aastal õitsemiseks, kuid vältida uue kasvutsükli algust.\nVales sügavuses istutatud sibulad\nIstutamisel on oluline asetada pirn mugavale sügavusele. Kui te seda ei järgi ja matta tulbi madalal, siis enne külma algust tärkab see idanema, mis jõuab pinnale ja külmub. Tugeva süvenemisega on sibulal keeruline mullast läbi murda, selleks kulub aega ja õitsemiseks pole energiat üle jäänud.\nKeetmise sügavus sõltub sibula suurusest, keskmiselt 12-15 cm.Aednikud kasutavad reeglit, mille kohaselt istutamise kaugus maapinnast on võrdne kolme tulbisibulaga, kui paned need üksteise peale.\nPeate sibula istutama kerge survega, et mitte kahjustada habrasid juuri..\nNärilised, mardikad ja nälkjad armastavad maitsta toitev tulbisibul.\nTaimede kaitsmiseks hiirte, muttide ja naaritsate eest võite istutada läheduses asuvaid lilli mürgiste sibulatega, näiteks nartsisside või sarapuudega. Kui need häirivad lilleaia kunstilist kujundamist, kasutage maasse maetud püüniseid. Lilleseadeid valmistatakse ka dekoratiivkorvides ja -pottides, et närilistele juurtele ligi ei pääseks..\nMaa all elavate putukate hulgas on ka tulbi kahjureid - mitmesuguseid vastseid, sibulalesta ja karu. Taimede ohutuse tagamiseks lõdvendavad ja kaevavad aednikud korrapäraselt mulda, eemaldades samal ajal kahjustatud taimed.\nKui soovite imetleda kevadel õitsvat tulbi vaipa, olge sibulate valimisel ettevaatlik, hoidke neid õigesti, järgige lihtsaid istutus- ja hooldusreegleid.\nKingitud tulbid püsivad vaasis kauem, kui varreotsad on õigesti lõigatud ja neid hoitakse valguse käes temperatuuril. Veele lisatud koostisosad, mis takistavad selle haputumist, aitavad lilli kauem säilitada. Kihutavaid tulpe saab elustada ajalehtede ja sooja veega..\nKui sellest hoolimata hakkavad tulbid kuivama või närbuma, on neid taaselustamiseks mitmeid võimalusi. Pärast vaasis oleva vee vahetamist ja varte otste uuesti katkestamist saate lisaks eemaldada tolmukad. Seejärel kastke lilled külma vette. Loid tulbid taastuvad paberisse mähituna ja sooja vette pannes. Peate need peaaegu ülaosani üles rullida ja valgusele lähemale asetada. Varred muutuvad jäigaks, kuna tulbid imavad niiskust. Selleks tuleb need mähkida, et nad saaksid sirge kuju. Ja täiendav valgustus aitab neil joonduda. Tulbid armastavad valguse poole jõuda, mis aitab neil sirgendada..\n1. ÄRGE pange külmast toodud lilli otse sooja vette. Lõigake varred voolava jäävee all, mähkige niiske paberiga (eelistatavalt ajalehega) ja asetage jahedasse kohta. Nii saavad lilled vähem stressi. Neile ei meeldi järsud temperatuuri ja asukoha muutused..\nKuidas roheliste pungadega lõigatud tulpe kiiremini värvida?\nOstsin rohelise pungaga tulpide CUT-i, kuidas saaksin pungade värvi kiiremini muuta? ütle mulle, kas pungad kasvavad pimedas vees või kasvavad ainult varred?\nKuidas ma saan aru, kas rohelised pungad peaksid kasvama? Selleks tuleb mul need keldrist sooja viia? Lihtsalt, et pungad ise on nii rohelised ja väikesed. Suur tänu ikkagi\nOstsin need 8. märtsiks, aga tööle hakkame alates 5. Nagu ma juba kirjeldanud olen, ostsin väikeste roheliste pungadega lõikelilli, müüja lubas, et pimedas, külmas ruumis pungad küll teevad, aga need paistavad olevat samas pooris! Varred kasvasid väga pikaks, pungad peal veidi värvilised, võib-olla on parem neid ilma veeta säilitada?\nTulpe istutavad kõik suveelanikud. Algajatel on küsimusi: miks nad ei õitse või pungad muutuvad väikeseks, millal kaevata / istutada, mida teha pärast õitsemist. Mõelge korduma kippuvatele küsimustele.\nKüsimus 1. Miks lühikesed korvid?\nKorsta varre kõrgus sõltub sordist. Kui teie tulbid ei vasta standardile, siis ei meeldi taimedele midagi.\nKõrguse languse kõige tavalisem põhjus on pirni liiga süvenemine. See juhtub siis, kui te ei kaeva sibulaid igal aastal üles. Kõrguse puudumine võib olla seotud lämmastiku nälgimisega, kasvades varjulises kohas või ülekuivatatud pinnases, liivasel pinnasel.\n• Halva kvaliteediga istutusmaterjal ei õitse. Enne istutamist kontrollige sibulaid. Kui on mädaniku tunnuseid, haavandeid, jaotustükke, seenkahjustusi, pehmet põhja - ärge istutage.\n• Suurus. Esimese aasta sibulad: "tüdrukud", "lapsed" vajavad kasvamist ja ei õitse esimesel aastal. Ka alla 3 cm läbimõõduga sibulad ei pundu. Kuiv, puhas pea, suurem kui 4 cm, on hea valik..\n• Vale asukoht. Üleujutatud madalikud on sibulatele kahjulikud, liigniiskuse korral mädanevad. Ärge istutage tulpe sellistesse kohtadesse. Ja ka täieliku arengu jaoks on oluline valgustus: 6-8 tundi kõrge päikesevalgust.\n• Istutussügavus. Sibula optimaalne istutamine on selle kolm kõrgust või 12-15 cm.Sügavama istutamise korral kulub kogu jõud idanemisele, pungale, ei jää. Kui väike, ida külmub ja sibul kuivab kuumas.\n• Vale lõige. Risoomi valamiseks on vaja lehti ja seemnetaimi. Tuhmunud pungade jätmine tõmbab mahlad välja ja viljad ei kasva. Lõika kohe pärast kroonlehtede närbumist, jäta 1-2 lehte.\nKüsimus 3. Miks muutuvad kroonlehed triibuliseks?\nSordiomaduste muutus toimub viirusnakkuse tagajärjel. Seda haigust nimetatakse variegatsiooniks. Selliste lillede ilmumisel peate need üles kaevama ja hävitama. Vastasel juhul levib haigus kõigisse tulpidesse..\nNakatumine toimub mahla kaudu. Kandjad on lehesöödavad kahjurid. Mitmekesistumist on võimatu ravida, kuid ennetamine putukate tõrje vormis aitab vältida lilleaia nakatumist. Värvimuutust võivad mõjutada ka muud haigused: hall, juur, sklerotsiline mädanik, fusarium.\nKüsimus 4. Mida teha tulbidega pärast õitsemist?\nSibula edukas valmimine sõltub õhust: vars ja lehed stimuleerivad arengu- ja toitumisprotsesse. Meie ülesanne on pärast käppade närbumist varre trimmerdada. Operatsioon viiakse läbi kääride või terava noaga, jättes kaks alumist lehte.\nKuiva ilmaga kastke lilleaeda kahe nädala jooksul pärast pügamist. Sööda kaaliumfosforväetisega (30 g ruutmeetri kohta).\nPeate keskenduma maapealse osa olekule. Iga piirkonna kliima on erinev, seega on kaevamiste ajastus erinev. Pärast pügamist jäänud lehed peaksid muutuma kollaseks ja vars muutuma pehmeks. See on signaal risoomi küpsusest, tulbi saab üles kaevata. Ärge üle pingutage ja oodake, kuni vars muutub kuivaks ja rabedaks..\nParem on töötada kuiva ilmaga - maa ei kleepu, sibul on puhas. Pärast kaevamist saadetakse "saak" pööningul või muus kuivas, ventileeritavas ruumis kuivama.\nIstutusajad sõltuvad teie kliimast. Keskmistel laiuskraadidel on see september, oktoobri algus. Põhjapoolsetes piirkondades - varem lõunapoolsetes piirkondades - hiljem.\nKüsimus 7. Mitu aastat ei saa te tulpe kaevata?\nEksootilisi ja hübriidsorte (Darwin, Triumph jne) tuleb igal aastal välja kaevata. Lihtsaid tüüpe, ilma frotee ja fringeta, võib jätta ühte kohta 3-4 aastaks. Klassikaline, ühevärviline (punane, kollane) - kuni 7 aastat.\nKaevamata sibul süveneb, muutub väiksemaks, pungade kvaliteet ja varre kõrgus vähenevad. Pikaajalise kasvatamisega ühes kohas peate tegema süstemaatilist söötmist ja jootmist.\nPaljud aednikud peavad antuuriumit kapriisseks taimeks, nii selle eduka kasvu ja arengu kui ka lopsaka õitsemise jaoks peate oma korteris looma tükikese Lõuna-Ameerika troopikaid.


Miks ma vajan vere analüüsimiseks tühja kõhuga? - Analüüsid\nKaru isikustab jõudu, elujõudu ja tarkust. Ta on sageli jahti. Aga karu tapmiseks, kui jaht ei ole kerge ülesanne. Mõnikord toimib see ja jahimees saab palju trofeed.


Saksamaa - Eesti (11.06.2019 @1. FSV Mainz 05 Arena) - Lehekülg 3\nNäidatakse tulemusi 41 kuni 60, kokku 178\n11.06.19, 22:53 #41\nPole hullu, Brasiilia sai 1-7\nAinult ,et mängupilt erines\n11.06.19, 22:56 #42\nSellesmõttes on Lemsalu tänane intervjuu spot on minu arvates. Võtame uue treeneri, vb karisma ja uue tuhhiga tuleb paar-kolm paremat mängu, aga aasta pärast on seis raudselt sama nagu praegu. Kvaliteet lihtsalt on selline, on paremaid ja on halvemaid päevi. Täna on lihtsalt halvim.\nMäletame ju kõik esimesi mänge Reimi all, Eesti koondis mängis ilmselt läbi aegade ühte parimat jalgpalli Gibraltari ja Kreeka vastu kodus. Ega Reim pole treeneriannet kaotanud vahepealsete aastatega, asi lihtsalt loksus tavapärasesse rütmi tagasi.\n11.06.19, 22:56 #43\nPole Eesti koondist viimased väga 3-4 aastat jälginud, mängu vaatasin viimati vast 2 aastat tagasi, aga kas tõesti ausalt pole Eestis ühtegi paremat ründajat siiani tekkinud kui seda on Sergei Zenjov ? Sander Puri endiselt põhikoosseisus ? On mõni lootustandev noor meil üldse kuskilt tulemas, kes suudaks kunagi Klavanit või Vassilejvi asendada?\n11.06.19, 23:11 #44\nPole erilist vahet, kes Eesti koondist juhendab. Mängijad ju ei oska mängida. Sööt ebatäpne, puuted oksakohaga. Süle seisab jalad maas ja tuima näoga võidab peapalle. Ühed mängijad on maailmatasemel, teised külatasemel.\nOn küll vahe. Kui peatreener annab sulle konkreetselt mängueelse kommentaariga märku, et seda mängu vöitma ei minda, siis mis üldse mängu möte on? selle mängu väravad olid juba ammu enne mängu ära löödud, sest selline on peatreeneri poolt edastav mentaliteet. Hetkel köige parem ja targem mängija Klavan, kes juba teab, mis see Reimi ila tähendab ja ei hakanud kohale tassima ennast. On suur vahe, kas saad mängides suure paki vöi pakud seda ise kandikul, sest omal pole huvi.\n11.06.19, 23:14 #45\nPaneb ikka perspektiivi, mis pillerkaar see Rüütli ajastu ikka oli...\n11.06.19, 23:24 #46\nLepmets tassib Meeskonda! aga seis on ikka 6:0.viivituse eest oli kollane ka lähedal, töeline tase.\nAga miks on mängus sander puri, mees kes on mängus FC Kuressaare vastu üks mängu sitemaid, mees kelle jalg on nii pehme, et ei löö tsenderdust välja?\n11.06.19, 23:31 #47\nNo napilt halvem, kui Brasiilia 2014.a., siis brassid said sakslaste vastu vähemalt ühe värava - niiet ilus kaotus ja selle pinnalt on hea edasi minna\n11.06.19, 23:32 #48\nkUI ma oleksin reim ma paneksin ameti maha. Aga mitte, et ma oleks oma tööd sitasti teinud vaid, et seis on Eesti tasemes lihtsalt nii sitt ja siin vaatame otsa Pohlakule aga mitte ainult vaid tervele süsteemile. Siin tasuks tõesti nüüd juba sügavalt mõelda. Rüütli pukki ja ainult korralikud noored meeskonda ning suured muutused liigas ja jalgpalli arengus.\nja eesti meedia võiks ka vittu käia.\nHollandi vastu haibiti ja räägiti, et ehk isaks saanud Vassiljev lööb ära ja vot tuligi! 2:2 viik\nNüüd räägib aga meedia kuidas saame kõigilt ära. No ega motti vist pole..\n11.06.19, 23:33 #49\nPuri on ainuke kes on keset meie rahvusstaadionit kaka "ära söönud". Teened loevad!\nTooge Ubakivi tagasi, oskas liidu teisest liigast tulnud mehed bussi parkima panna küll\n11.06.19, 23:36 #50\nSee kaotus tuleb kasuks. Peale Belgiat jäi Reimil mulje nagu umbkaitsega suurte vastu mängimine ongi see õige tee, et muidu saab 0-8 vms. Täna näeme, et ka umbkaitsega võib 0-8 saada.\nJep. See oli Reimi poolt maailma kõige halvem järeldus, mille kibedaid vilju me nüüd mitu aastat sööma oleme pidanud. Tra. Kuulaku Vassiljevit. Mitte ükski koondis, kes umbkaitset laob, ei jõua kuhugi.\n11.06.19, 23:38 #51\nKams mängis 90.minutit?\nPuri mängis 90.minutit??\n11.06.19, 23:38 #52\nSest... me saamegi kõigilt ära?\n11.06.19, 23:39 #53\nKutsume mõne rombi-guru jälle? Isegi San Marinol oleks sellise ''esituse'' üle piinlik, justnimelt esituse, skoor skooriks, aga see oli ikka üle mõistuse kui uimaselt ja lollilt suudavad elukutselised mängida.\n11.06.19, 23:40 #54\nMhmh, kunagi oli jutuks, et mis võiks olla Eesti koondise hellitusnimi. Sinisärgid või kalevipojad vms. Tegelikult ikkagi vist sunnitöölised sobiks kõige paremini.\n11.06.19, 23:42 #55\nVastane oli grammi võrra parem.\n11.06.19, 23:43 #56\nNagu ma varem öelnud täna enne mängu - platsil on enamuselt turundus turistid kellele anti koondise särk kätte, et näidata eesti värve televisioonis.\n11.06.19, 23:43 #57\n6. värav oli tegelt sulust\nPenalt oli ka selline pehme\n11.06.19, 23:45 #58\nJep. Kohtunik oli räige munn, mõne teise kohtunikuga oleksime persepõrkest väravaga 1-0 võitnud.\n11.06.19, 23:45 #59\nEesti koondise halbade mängude pingereas läheb see ikka üsna ette. Päris muljetavaldav areng meie jalgpallil iseseisvuse algusest siiani.\n11.06.19, 23:47 #60\nVähemasti polnud mingi napp kaotus, kus jäime napilt võidust ilma. Oli korralik võidulootuseta lutt.\nPäris tõsiselt, pärast laupäevast Piirimaa mängu oli sitem tuju.


Harjumaal alustati 12 metalli kokkuostukoha suhtes väärteomenetlust | Bioneer\nHarjumaal alustati 12 metalli kokkuostukoha suhtes väärteomenetlust\nKeskkonnainspektsioon kontrollis koos politseiga eelmisel nädalal Harjumaal metalli kokkuostuga tegelevaid ettevõtteid, kokku 24 kokkuostupunkti. Pooltes neist ehk 12 ettevõttes tuvastati seaduserikkumisi.\nEndiselt on probleemiks piiranguga metallijäätmete kokkuost ja valede jäätmekoodide kasutamine. Näiteks võetakse alumiinium- või vaskkaablit vastu tavalise alumiiniumi- või vasejäätmena, ehkki neil on erinevad jäätmekoodid.\nMetali vastuvõttude töötajad ei tunne sageli seadust\nKeskkonnainspektsiooni keskkonnakaitse osakonna peainspektori Kristel Lopsiku sõnul ilmnes mitmel juhul, et metalli vastuvõtus töötavad inimesed ei tea, kust leida infot isikute kohta, kellelt võib piiranguga metallijäätmeid kokku osta, samuti ei osata tuvastada asjade päritolu. Näiteks isolatsioonita kaabli puhul ei osata ära tunda, kas tegemist võib olla elektrijuhtmetega.\n„Teine probleem on see, et metallijäätmete vastuvõtus ei pruugita üle vaadata, milliseid metallijäätmeid üle antakse ning võetakse teadmatusest vastu metallijäätmeid, millel on kokkuostu piirang või mille vastuvõtuõigus jäätmeloa alusel sootuks puudub,“ lisas Lopsik. Metallijäätmete kokkuostjad peavad olema tähelepanelikumad, sest neil tuleb hiljem piiranguga metallijäätmete päritolu tõendada.\nMõni kokkuostja on rikkumisi põhjendanud majanduslike probleemidega, st keelatud metallijäätmeid võetakse vastu selleks, et ära elatuda.\nKõigi 12 rikkuja suhtes on algatatud väärteomenetlus. Viie ettevõtte puhul on andmed täpsustamisel, võimalik, et menetluste arv suureneb.\nRikkuja saab trahvi!\nEbaseaduslikult vastu võetud või kahtlase päritoluga kaablid ja elektroonikajäätmed, kokku 500 kilo, on menetluste ajaks asitõendina hoiule võetud.\nPolitsei roll möödunud nädalasel kontrollil oli julgestada ja aidata Keskkonnainspektsiooni. Politseinikud vaatasid metallikokkuostus ringi ka selle pilguga, et leida võimalikke varastatud esemeid.\nSularahaga enam arveldada ei tohi!\nLääne-Harju politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juhi Signe Sulbi sõnul andis positiivse tõuke selle valdkonna korrastamisele metallikokkuostul sularahaga käitlemise lõpetamine.\n„Metallivarguse arv pole meil täna enam kaugeltki võrreldav aastatetaguse ajaga, mil näiteks varastatud tellinguid leiti pahatihti just metallikokkuostudest. Kurjategijal on varastatud metalli raske realiseerida, sest sellest jääb maha jälg,“ rääkis Sulbi.\nSel korral ei avastanud politsei kontrollitud metallikokkuostudest olulisi rikkumisi.


VIDEOKONVERENTSIGA SEOTUD PRAKTILISED KAALUTLUSED\n13. Piiriüleste kohtumenetluste puhul on eesmärgiks järgida videokonverentsi pidamise ajal võimalikult täpselt kohtu tavapraktikat, mida järgitakse tõendite kogumisel avalikul kohtuistungil. Piiriüleste menetluste puhul on erinevused võrreldes siseriiklike kohtumenetlustega üsna väikesed. Piiriülese ülekuulamise korraldamiseks videokonverentsi teel on vajalik rakendada teatavaid ametlikke meetmeid.\n14. Tsiviil- ja kaubandusasjade puhul kasutatakse videokonverentsi teel toimuva tõendite kogumise taotluse esitamiseks tüüpvormi. Nimetatud vormid on kättesaadavad Euroopa õigusatlase (tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustik) veebisaidil .\n15. Kriminaalasjade puhul ei ole teatavate taotlusvormide või saatedokumentide kasutamine kohustuslik. Kriminaalasju käsitlev Euroopa õigusalase koostöö võrgustik on välja töötanud õigusabitaotluse kaaskirja. Nimetatud kaaskirja kasutades on taotluse esitanud ja taotluse saanud asutusel võimalik astuda otsekontakti taotluse sisu ja/või taotluse rahuldamise küsimuses (vt III lisa).\n16. Taotluse võib saata posti teel, kulleriga, faksiga (kõigis liikmesriikides) või e-postiga (mitte kõigis liikmesriikides). Liikmesriikides kehtivate eeskirjade mõningaid üksikasju tutvustatakse Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku veebisaitidel.


kas teie koera karv on kuiv ja tuhm? proovige seda väikest trikki - Peibutamine | Aprill 2021\nKas tunnete, et aja jooksul on teie koera karv muutunud tuhmiks või kuivaks? Te ei ole üksi, kuna paljud koeraomanikud märkavad seda suundumust nii, nagu nende koer vananeb või talvekuudel.\nMis põhjustab minu koera kasuka muutumist kuivaks ja tuhmiks?\nKuiva karva põhjustamisel on palju võimalikke põhjuseid, on sageli toitumine peamine süüdlane. Vaatamata kaubandusliku koeratoidu jahvatamise mugavusele peitub selle üks peamisi puudusi võimetus säilitada elutähtsate toitainete kvaliteeti ja potentsi: Omega rasvhapped.\nPaljud koeratoidud väidavad, et need sisaldavad oomega rasvhappeid, kuid ärge tehke seda\nEssentsiaalsete rasvhapete integreerimine koera igapäevasesse dieeti on lihtne\nMõnede omanike arvates on värske kala või toortoidu lisamine aeganõudev ja kallis ning seetõttu on oomegarasvhapete toidulisandite kasutamine viimastel aastatel populaarsust kogunud.\nKuidas valida kvaliteetse Omega 3-6-9 toidulisandit?\nPaljud lemmikloomaomanikud pöörduvad oomega pehmete närimiste poole ka tänu oma maitsetusele ja võimalusele täiendada muid toitaineid, millest on kasu ka nahale ja karvkattele.\nLisateave koera dieedi täiendamise kohta meie Project Paws® Omega 3-6-9 Select Soft Chews abil


Jüri Lember: 50-aastane Kati on täielik vanaraud - Delfi\nJüri Lember: 50-aastane Kati on täielik vanaraud\nJüri Lember, kapten, Erakond Eestimaa Rohelised liige\nRiigikogu seisab põhimõttelise otsuse lävel: kas Eestis on oluline hoida ära võimalikke keskkonnakatastroofe merel või hoolitseda mõne kildkonna kitsaste ärihuvide eest.\nSee kõik toimub meresõiduohutuse seaduse menetlemise varjus, milline arutelu seisab meie parlamendis ees juba täna.\nPaistab, et võimuparteide esindajatel läks eelmise esmaspäeva majanduskomisjonis, kui nad suurte tankerite kohustusliku eskortimise seaduse eelnõust välja rookisid, meelest käesoleva aasta esimene uudis: Aegna saare lähedal jooksis tanker madalikule.\nKuna infot laeva olukorra kohta pärast õnnetust ei olnud, reageeris piirivalve nii hästi kui suutis. Sündmuskohale saadeti Eesti ainuke reostustõrjelaev Kati. Mehed ise nimetavad teda vanarauaks, sest laeva ehitusaasta jääb enam kui poole sajandi taha.\nRohkem selleks otstarbeks sobivaid aluseid Tallinna lähikonnas polnud. EVA 316, millel on ka reostustõrjevõimekus, kuulub hoopis Veeteede Ameti käsutusse ja otseselt reostuse tõrjumise eest merel ei vastuta. Pealegi oli ta sel ajal Pärnus jääd murdmas, kust Tallinna piirkonda jõudmiseks kuluks koos reostustõrjevarustuse pardale monteerimisega kindlalt üle ööpäeva.\nSeega võimaliku reostuse puhul temast abi poleks olnud. Poleks olnud Katistki, sest see jäi Naissaare lõunatipu juures ise merehätta ja sündmuskohale ei jõudnudki. Põhjus oli halenaljakas: deidvudi jahutusvee toru purunes ülemäärase rooste tõttu.\nPiirivalve kommentaaridest võib lugeda: „Me võime taoliste rontide pardale ükskõik kui kallist ja kaasaegset tehnikat soetada ja investeerida remontidesse, kuid sellises vanuses laevad pakuvad ikka kriitilistel hetkedel üllatusi".\nÕnneks läks seekord hästi ja tankeril leket ei olnud. Aeglane madalikule triivimine ei suutnud kahepõhjalisele alusele peale mõlgi miskit häda teha. Aga kui kõik see oleks juhtunud sõitva tankeriga?\nMöödunud poole aastaga pole midagi muutunud. Nii, nagu Eesti Vabariigil puudus 2010. aasta 3. jaanuaril reostustõrjevõime merel, pole seda praegugi. Seda vaatamata suhteliselt leebele õppetunnile 2006. a. talvel, mil tundmatu tanker põhjustas meie looderannikul ulatusliku reostuse.\nSiseministeeriumi asekantsler rahustas inimesi Vikarraadio keskpäevases saates, et ta ei ole nõus, et võimekust ei ole kuna teatud võimekus on ikkagi olemas. Jäi vaid selgusetuks milline siis. Kas ta pidas silmas Päästeametile soetatud labidaid, ATV-sid ja paari paati, millega oleks võimalik juba kaldale uhutud naftat kokku korjata? Ei tea.\nIgatahes on juba kaldale jõudnud reostus kaotatud lahing – linnud ja rand mürgitatud ning selle sodi kokkukorjamine umbes 100 korda kallim kui oleks see olnud merel.\nKõige küünilisem avaldus tuli aga sellesama mehe suu kaudu hetk hiljem - uusi reostustõrjelaevu EL rahade eest ei tellitagi kaht, vaid ainult üks – piisavalt suur ja merekindel. Asjatundmatule inimesele ehk sellest põhjendusest piisaski, aga kõik teadjamehed teavad, et reostuse piiramiseks on vaja vähemalt kahte alust ning selle ühe aluse võimekus on igal juhul ebapiisav, tulemaks toime vähegi tõsisema reostusega. Algselt oli riigil kavas soetada kaks alust nagu vaja, aga taas kellegi asjatundmatu otsustaja käsi kriipsutas ühe laeva maha.\nMis siis meil ette võtta kui suur tanker kolinal madalikule sõidab ? Kas kihutada tulistjalu kirikusse palvetama, et vanajumal soodsaid tuuli puhuks, mis reostuse meie Soome lahe põhjanaabritele läkitaks? Või on veel alternatiive, kui laevu soetada ei jõuta.\nTegelikult on olemas lahendus, mis ei maksa maksumaksjale sentigi. Laevaomanike Liit ja Merendusnõukoja liikmed on esitanud Meresõiduohutuse seadusesse muudatusettepaneku, mis aitaks olulisel määral ennetada suurte tankerite madalikulesõitu ja seega ka reostusohtu.\nSelleks tuleks seadustada suurte tankerite kohustuslik eskortimine puksiirlaevade poolt meie sadamatesse sisenemisel, kus on kitsad navigatsiooniolud ehk nii ühel kui teisel pool farvaatrit alla 3 miili vaba vett. Ehk kui midagi peaks tankeri masinate või rooli või elektriseadmetega juhtuma, võtaks kõrval seilav puksiir koheselt tankerit toetada või pidurdada, et vältida tema karilesõitu või kokkupõrget mõne teise alusega reidil. Väljamaised tankerite operaatorid ise on ühes uuringus väitnud, et õnnetuse- ja reostusoht väheneb eskortimise puhul tervelt 80 protsenti.\nTegemist ei oleks jalgratta leiutamisega, vaid lõpuks ometi viidaks ellu HELCOMI soovitus. Praegu on olukord selline, et kui soolise võrdõiguslikkusega olla asjad Venemaal paremad kui meil, siis merel keskkonnakatastroofide ärahoidmisega on kindlasti idanaabrid asja tõsisemalt võtnud. Nemad on HELCOMI kuulda võitnud, meie teeskleme kurte ja hoiame oma rahvusvaheliste kohustuste täitmisest kõrvale.\nNii paistabki, et majanduskomisjoni mehed, kes võimul ja otsustajad, ei jaga matsu. Eskortimise paragrahv roogiti eelnõust tuima rahuga välja. Sisulist arutelu koos argumenteerimisega ei olnudki. Nenditi vaid, et Tallinna Sadamal minevat elu kehvemaks, sest tankeri sadamakülastus kallinevat.\nSee väide on vale kohe kahes mõttes. Esiteks, pukseerimise lisakulu oleks marginaalne ja ei mõjuta kuidagi Tallinna Sadama käivet. Tankerite operaatorid ise pole poole sõnaga maininud, et keskkonna hoidmise lisakulu neid kuidagi häiriks.\nJa teiseks, Tallinna Sadama paranoia maksavad järgmise õnnetuse ajal kinni kalad ja linnud oma eluga ning maksumaksjad oma rahaga, sest reostus tuleb ära koristada ikka. Sadamat ja tema hääletorusid see muidugi ei huvita, kuid valitud rahvaasemikele võiks veidi korda minna. Praegu on koalitsioon seisukohal, et täiskursil edasi täislastis tankeriga ja ilma, et meil mingitki tõsiseltvõetavat reostustõrjevõimekust oleks.\nVõimaliku reostusega seotud avariid ka näe ennetada ei taha - äkki Tallinna Sadama mehed platsis ja pooltühjade kätega vehkimas – pukserifirmad võtvat leiva ära.\nKuna talv on tulekul, tuleks mõnd kirikut ööpäevaringselt soojas hoida, et ikka külmetamata palvetada saaks, kui portsu otsa lendame. See ju kõige lihtsam ja taskukohasem.\nJÜRI LEMBER: Reostustõrjelaev vedeleb sadamas\nJUHTKIRI: Paberiga naftat ei tõrju\nPäästjad puhastasid Tallinna-Tartu maantee naftast\nSillamäe jões voolas kütus\nSalapärane reostus - mootoriõli puurkaevus\nMadalikule sõitnud laev põhjustas õlireostuse\nRae vallas kallati kraavi suur hulk diislikütust


Pühad on aasta kulg, milleni vähemus meist lükkab igatsuse edasi. Mõõdame soovitud puhkuse pulmad pluss paneme reisideks penne. Kus me siis populaarselt muutume? Katkendite dokumentaalfilmis domineerivad puhkused Tri-Cityst. Gdańsk, Gdynia ja\nKes üritab Sileesia vojevoodkonnas toimuva meeleavalduse ajal rünnata metoodika tugevate endeemide silmapiiril, peaksid tänapäevased külastama kindlasti Karchowice'i. Välismaalaste jaoks pole siin lõbus - vanaaegne veekogu "Opositsioon" veejaam, mis pidevalt hoolitseb kohalike\nViibimise elastse õmblemisega kaasnev oli varem olnud tohutult uus, see on olemas siis, kui koletis on soodsalt kaugel. Mis sobib harimiseks, nii et see ei kestaks? Ta osaleb kohusetundlikult ema toitumise\nOpole piirkonna meistriteosed korfants\nEhkki Opole Sileesia on tavaliselt hästi kulunud roverite vintvöö, on selle endeemiate fookus märkimisväärselt intensiivistunud. Samuti osavalt, sest praegune Põlluväli pakub nii olulisi vaatamisväärsusi kui ka kalleid endeemikaid, mille kõrval pole\nUppsala on Rootsi mõnes kõige graatsilisemas väikelinnas, samas kui selle perimeetri ümber toimuv ahistamine võib meist kedagi palju rahuldada. Rootsi iidne Varssavi on linn, kus domineerivad säilmed, ja ühtlasi ka sobiv\nLacko vald lisaks oma turismipotentsiaalile\nSeetõttu on see tänapäevaste provintside seas ainulaadne, tänu millele sobib Role Sądecka karastava kujundusega reisijatele. Millised elemendid määravad selle ainulaadsuse? Mis provotseerib, et Łącko on ka patsientide seas levinud?Tänapäevane Łącko kogukond\n1. november ründab katoliku kiriku kõige tähtsamate pühade ainulaadsust - Kõikse jumalakartlike suursugusust. Tänu sellele, et tegemist on vaba päeva väärika šaakali väärikusega, jääme pigem vaatama kohalike sugulaste cenotafe. Valgustame vaiad,\nTutvudes kõige armastatumate toitudega, kasvame tavaliselt üles praeguste mahajäetud laguunikompositsioonideni. Tavaliselt ja me eksisteerime harus muutumatuna - me kardame, et liigsed naeratused rikuvad proovitunnet, ja otsustame säilitada maitsvalt paljastatud visandid. Seetõttu\nOleme juba mõjutanud gastronoomia värsket äritegevust, me pärisime restorani pärast vanemaid või töötame "kellega" - olenemata sellest, kas vaatamata suurepärasele toidule on sisustus ja varustus libisevad. Gastro-seadmed on maitsvate toitude loomisel\nMe oleme aastaaegadel, kus kõik tuleb kohandada. Kui me kohtleme midagi teadmatult, siis tekitame iseenda jaoks hädas ja siis ei ole ta ilmselt meile tunnistanud. Süsteemi püsiv säilitamine võib mõnele inimesele


Tihti olen kuulnud või lugenud, et inimesed püstitavad küsimuse stiilis: "Igal aastal tekib küsimus, et mida nende tikrite ja arooniatega peale hakata?" Mul on sellele lihtne vastus, sest mõlemad kuuluvad minu absoluutsete lemmikute hulka. Tikritega pole vaja midagi teha, pista aga suhu ja söö ära. Arooniatega seevastu on veidi teisiti. Lihtsalt põske pistes jätavad nad, tõepoolest, suu veidi kuivaks. Rääkimata hiljem määrdunud kätega ringi tuiamist. Mis siis teha?\nMinu väga teadlik esimene kokkupuude arooniatega oli umbes 15 aastat tagasi, kui meil Kätliniga tekkis suurepärane idee nendega juukseid värvida. Mõeldud, tehtud. Hunnik marju peas puruks pressitud ning mahla sisse kastetud, olidki peagi heledad pead kergelt lillaks võõbatud. Tulemus oli nii meelepärane, et ma salamisi mõtlesin tihti seda tegema hakata. Siiani rohkem nii juhtunud aga pole. Ei tea, kas hirmutas ära pesus juustest valguv tume värv või see, et kuivades muutusid juuksed vägagi takuseks.\nSellest ajast peale olengi mõelnud, et ehk tasuks valminud viljadega veidi otstarbekamalt ümber käia. Kust aga saada augustis ilusaid suuri marju, et neist midagi mõistlikku valmistada? Minu lapsepõlve ilusamad ja olulisemad mälestused pärinevad Tabiverest, kus elasid minu vanavanaema ja vanavanaisa ehk tabivanama ja tabivanasa. (Jah, lapsena ma arvasin, et see on eriline liik vanaemasid ja vanaisasid.) Tabivere maja ees kasvas meil lopsakas arooniapõõsas. Mäletan neid marju, kuid vaevu nende söömist. Eelmisel nädalal käisime üle pika aja jälle maja juures, mida enam ei ole. Kuid alles on kõik kõige parem kraam - küpsed viljad! Nii saigi korjatud ämbritäis arooniaid kaasa ja kuidagi möödaminnes poetas vanaema, et tema ema oli alati teinud arooniasiirupit.\nSellise lause peale oli mul kohene vajadus sama asja järele proovida. Toona ma muidugi ei taibanud küsida, et kuidas ta seda teha võis, mistõttu tuli asi oma mõistusega ära lahendada. Erinevalt tabivanamast ei ole mul aurutamismasinat, kuid tulemus tuli meelepärane siiski.\n0,5 kilo arooniaid\nKeeda vees arooniad pehmeks. Vala ja suru segu läbi sõela. Seejärel kuumuta uuesti ning lisa suhkur. Kui suhkur on sulanud, vala siirup pudelitesse ja sule kindlalt.\nJooma asudes lahjenda mahlaks 1 osa siirupit, 3 osa vett.\nSildid: lapsepõlv muu jutt toit\ntriin 22. august 2013 23:21\nMariliis 23. august 2013 13:49\nTikrid on head ka külmutatuna. Õige maitse jääb alles :)


Kudumismeetodi järgi jaguneb see kootud elastseks ribadeks, silmkoelisteks elastseteks ribadeks ja põimitud elastseteks ribadeks.\nKangas elastne vöö valmistatakse puuvillast või keemilisest kiust lõime ja koelõngaga ning see tehakse teatud reeglite järgi kummist lõnga komplektiga (lateks või spandex).\nKootud elastsed rihmad on kootud lõimega kootud kudede sisestamise meetodiga. Keerme lõngad on konksu nõelte või sulgurnõelte all ja need on ahelas kokku kootud. Ahelaid on ahela vooderdatud ja hajutavad hajutatud keti ahelad ribadesse. Kumminiit on kaetud põimitud kettaga või koosneb kahest kotikest. Hoidmine. Silmkoelised elastsed rihmad võivad kootud erinevatest väikestest mustritest, värvilibadest ja poolkuu servadest, lahtisest tekstuurist ja pehmest, enamik nailonist lõngast kasutatakse toorainet, seda toodet kasutatakse enamasti naiste rinnahoidjate ja aluspesu jaoks.\nElastsete ribade kudumine, tuntud ka valuplokkide elastseks ribana, moodustatakse kudumata spindliga kummist lõnga ümber asetseva "8" kujuga rööbastee abil. Keha ristlõikesuurus on 0,3-2 cm. Tekstuur on kootud ja silmkoeliste elastsete ribade vahele. Värvide valik on rohkem monotoonne ja seda kasutatakse enamasti riietuses.\nTavalise liigituse järgi saab jagada järgmistesse kategooriatesse.\nElastne vöö -------- on moodustatud lõnga lõikeseadme spindli ja koelõngaga pärast koelõnga haavamist ja sisestatakse kudumismasina kinnitatud hambahoidikusse. Kudetoru pöörleb mööda joonekujulist rada ja kootud lõng avaneb üksteise peale. .\nMeditsiinilise toote elastsus - pH-väärtus nõrgalt happelise ja neutraalse näitaja vahel ei põhjusta naha sügelust ega kahjusta naha nõrka happelist keskkonda. Jacquard polüester.\nNailon segane elastne riba -------- kuivas ja niiskes keskkonnas on parem elastsus ja kulumiskindlus, tahke suurus, kokkutõmbumise määr on väike, on väga hea riietuse tugiteave.\nKiudne elastse riba ---------- - Hõbeda kummipaelaga rihveltõmmatud tasapinnaline elastne riba, mis on kootud üksteise külge ja paaritu spindlite arvu.\nVärv riba jäik vöö -------- võib olla ühepoolne žakaar või kahepoolne žakaar, elastne vöö, rihma vöö tundub hea, värv on suurepärane, ei tekita riided materjali.\nJacquard embrüo --------- ainulaadne muster, lõputu ümberkujundamise elemendid läbivad traditsioonilise lindi ainult dekoratiivne funktsioon, kostüüm stiilis ja tõhusus brändi koos hinge sujuva integratsiooni.\nTrükitud elastne riba --------- on trükitud elastse bändiga, millel on erinevad mustrid ja mustrid, millel on erinevad baasribad, toodavad erinevad tulemused, muudatused, sealhulgas termokandja trükkimine ja siiditrükk / Guangzhou Tianxing Veebileht.\nElastsed ribad värvilistest ribadest kootud lõimega silmkoeliste kudede sisestamiseks. Tõmblõngad on konksu nõelte või riivsüstlite all ja need on silmkoelised kudumisvardadesse. Ahelaid on ahelaid vooderdis ja igaüks neist hajub. Juured ja ketid on ühendatud riba külge ja kumminiit on kaetud põimitud kettaga või on kinnitatud kahe koelõnga komplektiga.\nMittelibisev elastne vöö -------- Suur tugevus, löögikindlus, ei ole lihtne murda, elastsed vöö Zhaoqing firma, kuumuskindel, hea kulumiskindlus ja nii edasi.\nPolyester Elastic Band -------- on unistus tooraine kudumisest (kootud kudumine, sulatamine kudumine) või kootud töötlemine. See sobib rõivaste, voodipesu ja polsterdustarvete tootmiseks.\nElastne köis klambriga -------- võtab laius- ja pikkuskraadi kudumise ja sõltub loopinglõngast silmusprotsessis, kasutades silindrit ja kurika kaar, mis moodustab loopitud lõnga, ühendades mittekootud lõnga lõng kudumislõngaga tervikuna ja see muutub õmblusteta köiega.\nNewtoni elastse vööga -------- tuntud ka nööpaugude elastne rihm või reguleeritav elastne riba. Peamine tooraine on latekslõng, madala elastsusega lõng, mida kasutatakse individuaalselt rasedus- ja rõivatarbed, laste rõivamanused ja muud reguleeritavad suurused.\nMeie masinad, nagu näiteks kaldkriipsu kitsenev kudumismasin, vedelkütuseta kangas, saavad elastseid bändi, millel on 10% suurem võimsus kui teistel\nPaari: Kohaldamine Kesk vaakum vöö masinad Workshop\nJärgmise: Digitaalsed soojusülekande põhifunktsioonid


Case Study Space vol 1: Iiris & Frankie Animal | Häppening\nCase Study Space vol 1: Iiris & Frankie Animal\nKaisa Tooming juuni 5, 2017 Rändom\n6-7. juuni alustab uus üritustesari Case Study Space, mille raames kohtuvad kolm osapoolt – publik, Eesti muusika edulugude esindajad ning sõltumatud valdkondade spetsialistid. Publiku silme all lahatakse mitmel muusikavaldkonna suunal juba tuntud artiste ning nende karjääre läbi valdkonnasiseste ning valdkonnaväliste professionaalide kogemuse, erialaste teadmiste ja läbi avaliku diskussiooni. Üritus leiab aset teisipäeval, 6.juunil ja kolmapäeval, 7. juunil vahemikus 18.30-20.00 BFMi kinosaalis SuperNova.\nMuusikahuvilised saavad täpse ülevaate protsessist, kuidas sünnivad Eesti publik poolt palavalt armastatud hitid ning mida on vaja, et lugu kuulajateni jõuaks. Esimese päeva case study keskendub just nimelt nendele temaatikatele läbi lauljatar IIRISe loomingu. Visuaali, muusikavideo ja fotograafia sõbrad saavad muusika ja visuaalmaailma ühtsetest telgitagustest aimu teise päeva case studyl, mil võetakse luubi all koosluse Frankie Animal visuaalne keel ning selle areng ansambli tegutsemise jooksul.\nIirise ehk Iiris Vesiku näol on kahtlemata tegemist ühe omapärasema ja intrigeerivama Eesti artistiga. Viimastel aastatel on ta resideerunud Londonis, kus lõpetas ülikooli ning andis suurlinnast inspiratsiooni saanuna välja “Hope” EP (2016), millelt pärinev singel “Iridescent Love” jõudis maineka briti muusikablogi The Line of Best Fit 2016. aasta 50 parima loo hulka. 2013. aastal andis lauljanna koostöös plaadifirmaga Universal välja “Chinaberry Girl” EP, millelt pärinev singel “Tigerhead” kogus kiiresti Spotifys üle poole miljoni kuulamise. Märtsi lõpus avaldas Iiris duubelsingli “Stranger / Drugs & Money”.\nFrankie Animal on üheaegselt õrn ja jõuline, lummates publikut oma läbistava, kuid samas intiimse ja tundliku esinemisega. Indie rock grupi kõlapildis on kuulda mõjutusi Feist’ist Jack White’ni. Frankie Animali debüüt-EP “Obsession” ilmus 2014. aastal, peale mida bänd astus üles mitmetel olulistel festivalidel nagu Positivus ja Eurosonic Noorderslag.\nCase Study Space on formaat, mis on loodud ühendamaks traditsioonilist kirjalikku juhtumiuuringu analüüsi ning reaalajas aset leidvat kindlatele temaatikatele keskendunud arutelu. Ürituse eesmärgiks on soodustada valdkondade põhiste teadmiste ja kogemuste liikuvust, valdkondade vahelist koostööd ning sillutada teed uute potentsiaalsete edulugude tekkeks. Eksperdid, kes muusikuid kahe päeva jooksul analüüsivad on muusik ja produtsent Raul Ojamaa, Avoid Dave nime all tuntud laulukirjutaja ja produtsent Taavi Paomets, kes liitub üritusega otseülekandena Uus-Meremaalt, Eesti Popsi esivedur Janek Murd, disainer ning Franktal disainiagentuuri partner Tajo Oja, operaator ja fotograaf Christian Johannes (CJ) Kask ning brändingu ja digitaalse stuudio Joni Pun. tegevjuht Peeter-Marko Mikk.\nRegistreeri ennast sündmusele SIIN.\nRohkem infot ürituse kohta FB sündmuse lehel.\n+372 52 42 906


Kuiv, tundlik, segatüüpi, rasune, normaalne või pindkuiv? Milline nahk teil on? - Eesti Naine - Delfi Lood\n1. jaanuar 2016 15 min.\nKuiv, tundlik, segatüüpi, rasune, normaalne või pindkuiv? Milline nahk teil on?\nÕigupoolest just nahas peitubki ilu A ja O. Kui nahk näeb välja nagu kaunis lõuend, on vigu teha päris raske. Ja erinevalt jumestusest, soengust ja küünevärvist on naha puhul tegemist millegi palju enamaga kui vaid välise küljega. Nahk on organismi suurim elund – ja ainus elund, mis saab sulle igapäevaselt su tervislikust üldseisundist märku anda, kirjutab Sali Hughes raamatus „Ausalt ilust“ ja õpetab oma nahatüüpi määrama, et naha eest saaks õigesti hoolitseda.\nKüsi ükskõik kellelt, mis tüüpi nahk tal on, ja enamik vastab „seganahk” või „tundlik nahk” – või mõlemat. Ent kumbki neist pole see kõige tavapärasem. Naised, kes vastavad kuidagi teisiti, ütlevad harilikult „kuiv nahk”, ehkki tegelikult on neil pindkuiv nahk. Neist väärarusaamadest tuleb jagu saada, sest mitte ühegi pudeli sisu ei paranda su nahka, kuni sa ei tea täpselt, millega sul õieti tegu on. Kui selgitad välja oma nahatüübi – olgu see siis selline, nagu kirjeldatakse õpikus, või kahe-kolme tüübi segu (menopausis naised avastavad sageli, et läbivad kõikide nahatüüpide kadalippu) –, oskad osta õigeid tooteid ega kuluta enam raha valede vahendite peale.\nNahatüübi kindlakstegemine on väga kasulik, aga loomulikult ei ole see täppisteadus. On täiesti võimalik, et su nahk vastab natuke ühe, kuid palju rohkem mõne teise tüübi kirjeldusele. Näiteks minu nahk on ühtaegu kuiv ja pindkuiv, aga olen avastanud, et kõige paremini mõjuvad talle just pindkuivale nahale suunatud tooted. Mu nahk on harva tundlik (mis on ime, arvestades seda, kui palju tooteid ta peab uurimistöö nimel välja kannatama), aga kui ta hakkab punetama, on peaaegu alati süüdlasteks külm ilm ja suhkur. Siis tuleb mõningatest armastatud toodetest, kõigepealt neist, mis sisaldavad alfahüdroksühappeid (AHA-sid), ajutiselt loobuda. Ma tean, et mineraalõli tekitab mulle vahel vistrikke, aga shea-või neid ei põhjusta (teistele sageli just põhjustab). Ma tean, et hüaluroonhappevaba seerumei tee mu nahale midagi halba, küll aga teeb seda hüaluroonhappevaba näoõli. Sellise metoodilise mõtteviisi taga on omaenda naha tundmine ning selle hoolikas jälgimine nii headel kui ka halbadel aegadel. Nahatüübi määramine pole mingi range ettekirjutus – see lihtsalt aitab sul endal saada oma naha eksperdiks, nii et tead, mis su näole meeldib ja mis mitte, ning oskad ära tunda, millal ja kuidas abi anda.\nÕigupoolest just nahas peitubki ilu A ja O. Kui nahk näeb välja nagu kaunis lõuend, on vigu teha päris raske. Ja erinevalt jumestusest, soengust ja küünevärvist on naha puhul tegemist millegi palju enamaga kui vaid välise küljega. Nahk on organismi suurim elund – ja ainus elund, mis saab sulle igapäevaselt su tervislikust üldseisundist märku anda. Kasuta seda ära ja kuula, mida nahk sulle ütleb.\nPärast puhastamist või duši all käimist hakkab nahk ebameeldivalt kiskuma ja vajab hädasti niisutust.\nPäeva lõpuks on nahk kuiv, ehkki hommikul sai seda korralikult niisutatud. Jumestus on ebaühtlane.\nKülma ilmaga on nahk hell, aga selle seisundit halvendab ka keskküte.\nKui enne magamaminekut pole kasutatud toitvat öökreemi, tundub nahk hommikuti kuiv.\nOlen täheldanud, et üha suurem hulk naisi nimetab oma nahka „väga kuivaks”. See meenutab mulle natuke gluteenitalumatust või talvemasendust – kõik need on olemas, ent ükski neist pole kaugeltki nii levinud, nagu meid püütakse veenda. Naha mõningane kuivus on tavaline, aga õnneks pole paljudel meist õrna aimugi, mida peavad taluma need, kelle nahk on tõepoolest kuiv. Tõeliselt kuiva nahaga inimesed ei saa unistadagi sellest, et võiksid vannitoast otse hommikust sööma minna – nad peavad end enne tugevalt niisutava kreemiga üle määrima (minu nahk on nii kuiv, et pean hambaid pesema enne duši all käimist – pärast dušši pole selleks piisavalt aega, sest siis kisub mu nahk juba nii kõvasti, et pean kohe õli ja kreemi järele haarama).\nSuvi pakub kuiva naha all kannatajatele üldiselt veidi leevendust, kuid talv võib olla põrgulik ning siis läheb vaja eriti pehmendavat ning halastamatult superniisutavat kreemi, et vältida naha kipitust, lõhenemist, tuhmust ja kokkukiskumist. Selliste brändide nagu E45, Vaseline ja Diprobase tooted, mida müüakse apteekides käsimüügis või retsepti alusel, mõjuvad tihtipeale hästi kehale, aga võivad näol põhjustada vistrikke (erinevalt levinud arvamusest on vistrikud kuivale nahale kerged tekkima – neid kutsuvad esile mõningad toodetes sisalduvad koostisained, nagu mineraalõli). Pealegi ei sobi need tooted kuigi hästi meigipõhjaks, mis tähendab minu jaoks peaaegu sama suurt probleemi kui kuivus ise. Minu arvates sobib kuivale näonahale – veidi kuivast kuni lõhenenud ja valuliku nahani välja – kõige paremini igapäevane hooldus õlipõhiste rahustavate näopuhastuspalsamite, kõrge kvaliteediga taimeõlide, rikkalikult hellitavate kreemide ja õrnade koorijatega.\nPärast puhastamist nahk mõnikord tulitab ja sügeleb.\nKui kasutad mõnda uut nahahooldustoodet, hakkab nahk kergesti punetama.\nMenstruaaltsükli teatud aegadel esineb nahaärritusi rohkem.\nNahk võib olla rasune, segatüüpi, kuiv, pindkuiv.\nTundlikkust võib esineda ajuti.\nNahale kipuvad tekkima tulitavad ja sügelevad punased laigud, mis lähevad hullemaks, kui neid puudutada.\nPärast dušši nahk mõnikord punetab.\nPäikesepõletused tekivad kiiresti.\nKui armastad ilutooteid, on naha tundlikkus äärmiselt tülikas probleem. Paljud tooted sisaldavad aktiivkoostisosi, mis on küll täiesti ohutud, kuid halvendavad mõnel naisel naha seisundit sel määral, et nende toodete kasutamine muutub ebameeldivaks või võimatuks. Häda on selles, et naistel, kellel on enda arvates tundlik nahk, on nahk sageli tundlik hoopis vaid ühe või kahe koostisosa suhtes, mida leidub peaaegu kõigis tavakosmeetika toodetes, mistõttu nende vältimine näib võimatu. Sellegipoolest tasub ärrituse põhjustaja kindlasti välja selgitada. Selleks tuleb kasutada üsna tüütut elimineerimisprotsessi: lõpeta igasugune nahahooldus ja hakka tooteid ükshaaval katsetama, kuni leiad süüdlase. Õnneks pead seda tegema ainult korra või paar kogu elu jooksul, sest kui uurid hoolikalt toote koostisainete nimekirja, võid probleemide põhjustajale peagi jälile jõuda. Seejärel on sul lihtsam seda ainet vältida, sest nišifirmad loobuvad järjest enam nahaärrituse kõige levinumatest tekitajatest: mineraal-, palmi-, parafiinõlist, lõhnaainetest, parabeenidest, alkoholist jne (ehkki paljud inimesed võivad neid kõiki muretult kasutada). Mõnikord võib see tähendada veidi kõrgemat hinda, kuid tundub, et seegi peagi muutub. Korralikke ilutooteid, mis ei põhjusta nahaärritust, saab juba praegu osta enamikust kosmeetikakauplustest ja tervislikku toitu pakkuvatest poodidest. Tundliku nahaga inimesed peaksid tähelepanu pöörama ka toitumisele. Paljud eksperdid väidavad, et toitumise ja naha seisundi vahel ei valitse mingit seost, aga mind juba ümber ei veena: tean küllaga naisi, mina ise nende hulgas, kelle nahk muutub tundlikumaks, kui nad söövad liiga palju suhkrut, ja kelle tundlikkus väheneb märgatavalt, kui nad endaga aru peavad ning magusasöömise lõpetavad. Ma olen ametlike tõekspidamiste veendunud austaja, ma pooldan kemikaale ja suhtun alternatiivteraapiatesse üsnagi skeptiliselt, kuid selle teema puhul usaldan ma teaduse asemel pigem oma kogemust, mis põhineb 20 aastat kestnud tööl klientidega.\nNina ümbruses, otsaesisel ja lõual on poorid suuremad.\nPõsed on üldiselt normaalsed, kuid neil võib esineda vähest kuni keskmist kuivust.\nT-tsoon – otsaesine, nina ja lõug – on rasusem ja sel esineb vistrikke, eriti menstruaaltsükli teatud päevadel, raseduse ja menopausi ajal.\nRaske on leida niisutavat kreemi, mis jätaks kogu näo matiks ja mõnusaks.\nJumestus muutub päeva jooksul ebaühtlaseks.\nEnamik naisi, kellega kohtun, usub rohkem või vähem, et neil on seganahk, ja ma olen täiesti nõus, et mingil eluhetkel suuremal osal meist see nii ongi.\nSegatüüpi nahk kipub hormoonide tõttu kergemini tasakaalust välja minema (päevadega seotud vistrikud on tavalised) ja menopaus mõjub sellele eriti rängalt. Ülimalt oluline on mõistlik nahahooldus. Olen märganud, et seganahk võib algselt üsnagi tasakaalus olla, kuid sellele saab saatuslikuks kas väga karm rasueemaldus või liiga rohke niisutamine. Seetõttu on peamine eesmärk vältida mõlema probleemi suurenemist (nahale ei tohi kumbagi äärmust peale suruda), nii et esmatähtis on õrn ja leebe nahahooldus. Enamik seganahaga inimesi eelistab päeval õlivaba niisutavat kreemi – selle tekstuuri, meeldiva toime ja püsivuse tõttu. See sobibki hästi, kuid ma soovitan kasutada õhtul tasakaaluks taimeõlisid ning regulaarselt õrna vedelat koorijat. Vältida tasuks näopesuvahtusid, eriti neid, mis sisaldavad sulfaate (SLS). Näopuhastuspalsam, -õli või -kreem mõjub ebastabiilsele nahale hellemalt.\nPoorid on suured ja selgesti nähtavad (sageli komedoonidega).\nKipuvad tekkima vistrikud ja/või akne (suuresti hormoonide mõjul).\nNahk vananeb aeglasemalt, peeneid kortse on vähem kui teistel eakaaslastel.\nDuši alt tulles või pärast näopuhastust tunneb nahk end mõnusalt (võid rahulikult minna teed jooma, sest ei vaja niisutavat kreemi).\nKui surud tund aega pärast näo puhastamist lõuale ja ninale ühekihilise salvrätiku, tekivad sellele läbikumavad rasulaigud.\nRasune nahk on nagu kahe teraga mõõk ja selle hooldus on tõenäoliselt kõige keerulisem ning ettearvamatumate tulemustega. Kahe teraga mõõk sellepärast, et see võib sind nooruses ja isegi keskeas (kohtan järjest enam vanemaid inimesi, kellel on rasune nahk) päris õnnetuks teha, kuid korvab selle veidi hiljem, sest vananeb üldiselt aeglasemalt. Kuiv nahk on nooruses klaarim, aga vananedes tekivad sellele kiiremini kortsud. Rasust nahka on raske hooldada – osalt naha enda pärast, kuid ka seetõttu, et selle nahatüübi kohta levitatakse nii palju lausvalesid, et inimesed lihtsalt ei tea, mida ette võtta. Rasusel nahal püsib meigipõhi vaid lühikest aega ja „lendub” sealt peaaegu kohe pärast maandumist, paljastades taas läikiva naha. (Vaata peatükist „Akne” , kuidas on kõige parem rasuse ja vistrikulise naha eest hoolitseda.)\nKokkuvõtlikult: kahtlemata ei tasu vältida niisutavaid kreeme ja õlisid, küll aga mineraalõlisid, shea- ja kookosevõid ning ülitõhusalt niisutavaid kreeme. Mind kurvastab ja masendab see, kui paljud naised on lasknud end veenda, et peavad rasu tekke ennetamiseks hoiduma kõikidest õlidest. Ma küll mõistan, et kui kasutada päevaseks meigipõhjaks õlivabasid niisutavaid kreeme, saab mugavama, matima ja praktilisema tulemuse, aga ööseks võiks siiski nahale kanda mõnd õrna näoõli. Ei vasta sugugi tõele, et kõik õlid on ühesugused. Hea õli aitab rasust nahka, mitte ei kahjusta seda. Koos õrna näopuhastusvahendiga on see su rasuse naha parim sõber.\nNahk pole ei rasune ega kuiv (kuid vahel esineb läiget ja kuivust).\nNahk on mõnus ja sile.\nÜldiselt ei meeldi mulle kasutada sõna „normaalne”, kui jutt käib kellegi välimusest, ent antud juhul tähendab normaalne tasakaalu – nahka, mis pole ei kuiv ega rasune ja mis vaid haruharva võib olla nende kahe segu. Sellisele nahale ei teki peaaegu mitte kunagi vistrikke ning enamasti on see heas seisundis. Kui sul on selline nahk, siis – palju õnne! Su nahka on lihtne hooldada ja vananemisprotsessi käigus annab see sulle nii mõndagi andeks. Teatud ajal kuus või elu eri perioodidel võib selline nahk muutuda ajutiselt rasuseks, kuivaks või olla segatüüpi. Sellisel juhul tasuks kasutusele võtta spetsiaalsed, ent õrnad tooted, kuni nahk muutub taas normaalseks. Külma ilmaga võib normaalne nahk muutuda veidi kuivaks, ka võib T-tsoonis esineda vähest rasu ja veidi suuremaid poore, aga enamasti ei kujuta need endast probleeme. Ära kaota pead ja ära alusta oma muidu suurepärase naha üürikeste eksimuste korral äkkrünnakuid – liiga karm võitlus rasususe või kuivuse vastu võib su naha tavapärase normaalse seisundi pikaks ajaks ohtu seada.\nKohe pärast dušši (aga enne kuivatamist) on nahk roosam\n(valge nahaga inimeste puhul) / heledam (Afro-Kariibi ja Aasia rahvaste puhul) ja jätab pringima ning tervema mulje.\nAurusaun mõjub nahale hästi, niiske ilmaga näeb nahk parem välja\nja on heas seisundis.\nMeigi all hakkab nahk mõnikord ketendama ja kooruma, eriti silmade ja nina ümbruses.\nVeel üsna hiljuti ei teinud ilutööstus kuivusel ja pindkuivusel mingit vahet, ehkki tegelikult pole need sugugi üks ja sama asi. Kuivas nahas on liiga vähe rasu. Pindkuivas nahas on liiga vähe vett (mistõttu pindkuiv nahk ei pruugi alati olla üksnes kuiv, vaid võib olla ka rasune). Üldjuhul näeb pindkuiv nahk läbimärjana välja kümme korda parem, kuid on pärast rätikuga kuivatamist tuhm ja kahkjas. Niiske ilmaga ärkab selline nahk ellu, külma ilmaga paistab aga hall. Mõnel inimesel säilitab nahk endas veevarusid paremini kui teisel – teaduslikult ei ole tõestatud, et vee joomine muudab naha niiskemaks, ehkki seda kinnitavad jutud on laialt levinud (enamik naisi, kellega kohtun, arvab, et kui nad joovad suurtes kogustes vett, näeb nende nahk parem välja). Üks eakam dermatoloog jutustas mulle kord päris veenvalt, et organism kontrollib, kuidas temas vett tarbitakse, ja kannab hoolt, et esmalt saaksid seda elutähtsad organid. Kui kehas tekib veepuudus, näppab ta seda nahalt, kus selle olemasolu pole nii oluline. Minu meelest kõlab see täiesti loogiliselt, kuigi tõeline veepuudus ei tähenda muidugi seda, et päevas juuakse kaheksa klaasi asemel kaks klaasi vett.\nKüll aga on kindel see, et pindkuiva naha abimeesteks on kosmeetikatoodetes leiduvad niisutavad koostisosad, mis seovad vee nahapinnale. Sellega saavad hiilgavalt hakkama glütseriin (vana hea tuttav toode) ja hüaluroonhape, mis sobivad peaaegu igale nahatüübile. Ma ei mäleta, millal ma viimati tundsin mõnu mõnest niisutavast kreemist, mis ei sisaldanud hüaluroonhapet. Hüaluroonhape muudab naha otsekui imeväel taas pringiks ja annab sellele kauni, tervisest pakatava jume, mis pindkuival nahal tavaliselt puudub. Hüaluroonhape on üks nahahooldusvahendite koostisosi, mille toimes pole vähimatki kahtlust, ning seetõttu lisatakse seda järjest enam nii luksustoodetele kui ka massitarbekaupadele. Hoia sellel silma peal – see on kõikvõimas.\nSali Hughes „Ausalt ilust. Usaldusväärne teejuht ilumaailma“, kirjastus Varrak 2015


31. juulil algasid Eesti esimese venekeelse teleseriaali "LasnaГорск" võtted\n03:15 15. August 2020\n11:30 05.08.2018 lühendatud link\nTALLINN 5. august — Sputnik, Irina Tihhomirova. Teleseriaal "LasnaГорск" pakub loo tavalisest perekonnast, kelle kolm põlvkonda elavad Tallinna suurimas linnaosas – Lasnamäel. Nende inimeste elu on tulvil argimuresid, mis on üpris tuttavad nii pealinlastele kui kõigile eestimaalastele.\nLoo sisu on lühidalt selline: Aleksei Grigorjevitš Zahharov saabus 1970. aastatel suunamiskorras Tšerepovetsist Tallinna Dvigateli tehasesse tööle. Edasipüüdlik noor insener abiellus, sai korteri, sündisid lapsed ning hiljem ka lapselapsed.\nPärast NSV Liidu kokkuvarisemist polnud Aleksei Grigorjevitšil mitte kuhugi tagasi pöörduda. Kogu teadlik elu oli kulgenud Eestis. Siin on kodu, perekond, sugulased.\nNoorem poeg Valera töötab Soomes ehitusel. Tütar on abiellunud eesti mehe Mihkliga, neil on kaks last: tudengist Anja ja alaealine Toomas. Nad suhtlevad majanaabritega, neil on sõpru Kirde-Eestis Narva-Jõesuus, pereliikmed ei keela enesele reisirõõme ja puhkust looduse rüpes. Perekond on oma koosseisult rahvusvaheline – seegi tekitab loo käigus ohtrasti koomilisi olukordi ja käänakuid.\nEesti esimese venekeelse teleseriaali "Lasnagorsk" võtted\nVõtted toimuvad Tallinna Raadiomajas rajatud paviljonis, kus selle töö tarvis on kompaktselt sisse seatud tehnoruumid ja stuudiokujunduseks statistiliselt tavapäraseima Tallinna korteri sisustus.\nSputnik Eesti ajakirjanikele anti võimalus võtteplatsil kohal olla ja kõike oma silmaga näha.\nEesti esimese venekeelse teleseriaali "LasnaГорск" võtted\nÕhkkond oli igas mõttes palav, kui võttepaviljon kuumas kui praeahi prožektorite all ja linn sulas enneolematult põletavas päikesepaistes – aga võtted algasid sellegipoolest: "Mootor! Kaamera! Läks!"\nSeriaali süžee autoriks on stsenarist Juri Rusin Kiievist. Telesarja režissöör Irina Vassiljeva on töötanud selliste menuseriaalide kallal nagu telesari "Viimane mohikaanlane" ("Последний из Магикян"). Operaator-lavastaja Timofei Avramtšuk ja kogu operaatorite meeskond on oma ala profid Ukrainast. Kostüümikunstnikuks on Svetlana Agurejeva.\nTelesarja režissöör Irina Vassiljeva\nPeategelase tütre rolli on kutsutud Eestis sündinud ning nüüd Pariisis elav näitlejanna Maša Polikarpova. Endise inseneri väimehe Mihkel Tamme roll usaldati Tallinna näitlejale Toomas Trossile. Nooremast põlvkonnast tegelasi kehastavad Anastassia Koleda (Anja Tamm) ja Artjom Firsov (Toomas Tamm).\nSeriaal "LasnaГорск" peaks plaanide kohaselt ekraanile jõudma novembris, sarja esimese hooaja tegevustik lõpeb vana-aastaõhtul, nii et seriaali tegelased pidutsevad koos kogu riigiga.\nTeleprojekt näeb ette kümmet seeriat, igaüks kestusega 24 minutit.\nSeriaali "LasnaГорск" loomise idee kuulub Darja Saarele, tema on ka projekti tegevprodutsent.\nSeriaali loomise idee kuulub Darja Saarele\nVestluses Sputnik Eesti korrespondendiga avaldas ta kindlat veendumust, et Eestis oli ammu aeg luua oma venekeelne seriaal. Siin on võimekust teha teletoodangut mitte ainult Eesti turule, vaid ka ekspordiks. Seniajani ei ole keegi sellega tegelenud – seriaale on tehtud ainult eestikeelsete kanalite jaoks, aga see turg on imeväikene.\n"Mul on väga hea meel, et mind on toetanud Tallinna filmifestivali PÖFF eestvedaja Tiina Lokk, kes leiab samuti, et Eestil on juba ammugi aeg orienteeruda eksporditurule – Venemaale ja Euroopale – ja luua siin seriaalide tootmisbaas," tunnistas tegevprodutsent Saar portaalile Sputnik Eesti.\nTema arvates puudub siin tänini seriaalide tootmise tööstusharu – inimesed, kes teavad, kuidas seriaale teha – mitte ainult režissöörid ja stsenaristid, vaid ka operaatorid, abipersonal, grimeerijad, kostümeerijad. See on väga mahukas tööstusharu, mis võib pakkuda suure hulga töökohti.\nAinur Askarov: rahvuslik fimikunst areneb Venemaal hoogsasti >>\nEndised insenerid – kes nad on?\nPerepea rolli kehastav Vladimir Barsegjan rõhutas töö algusest seriaalis kõneldes ennekõike tolle töö keerulist olemust: "Ma osalen võtetes esimest korda – see on põrgulik töö! Näitlejate ümber toimetab tohutu suur võttegrupp – kõik rügavad. Mul on väga põnev end selles proovile panna, see on mu elus midagi uut – roll seriaalis. Nüüd olen seda seestpoolt näinud ja aru saanud, kuidas seda tehakse. Ja nüüd, selle uue kogemusega hakkan ma siis, kui ajakirjanikuna tegelen seriaalides mängivate näitlejatega, mõistma, mida nende töö väärt on. Ning et see ei ole sisuliselt terakestki kergem kui töölise füüsiline töö: võttepäev kestab 12 tundi. Ja sellega on nagu allveelaeval – kui kord juba nõusse jäid, ei saa sa ust paugatades lahkuda. See on karm värk. Ja sellepärast hästi põnev!"\nNäitleja Vladimir Barsegjan\nVeel rääkis Vladimir Barsegjan sellest, kuidas neil igas mõttes kuumadel päevadel palavas paviljonis proffide meeskond temaga toimetab: "Üks kostümeerija kuivatab mind ja mu riideid jaheda fööniga, teine pühib mult higi salvrättidega, grimeerija parandab sealsamas grimmi mu näol, veel üks inimene hoiab mu pea peal külma pudelit, et ma maha jahtuksin. Kui palju kordi nad seda võttepäeva jooksul läbi tegid, on raske kokku arvatagi. Sünnitusmajaski ei tegeldud minuga nii palju! Näitlejate eest kantakse lihtsalt hoolt, et nad saaksid vaid hästi töötada."\nEesti esimese venekeelse teleseriaali võtted\nMaša Polikarpova, kes kehastab Darja Tamme, on hästi tuntud prantsuse seriaalist "Hélène ja tema lapsed" ning selles mängib ta tänini – seriaal on juba 25-aastane.\nNäitlejanna Maša Polikarpova\n"Ma olen pärit Tallinnast, viimati mängisin siin teatristuudios Laevastiku Ohvitseride Maja (nüüdse Vene Kultuurikeskuse) laval, olin siis kuueteistkümneaastane. Mulle helistas Julia Kalenda, kellega olime end tolles teatris katsetanud, ja teatas mulle, et valmistab ette niisugust projekti. Kuidas ma sain keelduda? Kuidas saab mitte tulla sünnilinna?" lausus ta.\nEesti näitleja Toomas Tross on väga rõõmus, et ta tööks selles telesarjas välja valiti: "Ise imestan, kuidas sattusin – tulin castingule nagu paljudki. Aga eks režissöör tea paremini, mida vaja!"\nEesti näitleja Toomas Tross\nSputnik Eesti korrespondendile tunnistas näitleja, et ei ole väga ammu venekeelses kollektiivis töötanud. "Mulle teeb rõõmu see naasmine 30 aastat hiljemt. Teatris mängin ma eesti keeles. Olen mänginud mitmesugustel välismaa lavadel, näiteks Soomes, Inglismaal, aga siin ei mängi me vene keeles peaaegu üldse. Kahju."\n"Dovlatov": film, kus ei juhtu mitte midagi >>\nNagu Toomas tunnistas, on tekst tema jaoks väga raske: "Õpin seda pähe nagu luuletust. Tegelaskuju meeldib mulle väga, sain sellest tegelasest hõlpsasti aru. Mingisuguseid erilisi üllatusi vene inimeste suhtes minu jaoks stsenaariumis ei olnud: me tunneme teineteist ju suurepäraselt! Loodan, et siin saab veel lõbus olema! Püüame kogu hingest, et kõik õnnestuks. Aja jooksul raskused, sealhulgas keelelised, taanduvad – ja on hea olla."\nKogupere-seriaalina valmiva telesaaga avasaade peaks ekraanile jõudma 4. novembril Eesti Rahvusringhäälingu telekanalil ETV+.\nTäismahus materjali lugege portaali venekeelsest osast.\nperesaaga, teleseriaal, film, kino, kultuur, Lasnagorsk, Dvigatel, Maša Polikarpova, Toomas Tross, Vladimir Barsegjan, Juri Rusin, Darja Saar, Lasnamäe, Eesti, Tallinn


Euroopa jaemüük tõusis minimaalselt\n3. september 2010 kell 18:22\nVõrreldes juuniga kasvas jaemüük juulis nii eurotsoonis kui Euroopa Liidus tervikuna kõigest 0,1 protsenti.\nEurostati andmetel kasvas juulis toidu, joogi ja tubaka sektori jaemüük eurotsoonis 0,3% ning Euroopa Liidus tervikuna 0,1%. Mittetoiduainete sektor kahanes eurotsoonis 0,1%, kuid kasvas Euroopa Liidus 0,2%.\nLiikmesriikide hulgas, kelle andmed olid saadaval, kasvas jaemüük üheksas ning langes kümnes. Enim kasvas jaemüük Portugalis (+3,0%), Maltal (+2,9%) ning Prantsusmaal (+2,2%) ning enim kahanes Rumeenias (-10,5%), Hispaanias (-3,0%) ning Leedus (-1,4%).\nEesti jaemüük kasvas juuniga võrreldes 1,2%.\nLäinud aasta juuliga võrreldes kasvas toidu, joogi ja tubaka sektori jaemüük eurotsoonis 1,4% ning Euroopa Liidus tervikuna 0,5%. Mittetoiduainete sektor suurenes eurotsoonis 1,8% ning Euroopa Liidus 2,5%.\nJaemüügi koguhulk tõusis kokku 11 riigis ning langes kaheksas. Enim kasvas jaemüük Prantsusmaal (+6,1%), Poolas (+5,2%) ning Soomes (+4,5%) ning kahanes Leedus (-8,8%), Rumeenias (-8,0%) ning Bulgaarias (-4,8%).\nEesti jaemüük kasvas aastases võrdluses 2,5%.


kas tagaveolist Lincoln Navigatorit on mõtet osta?\nMis küsimus, kui meeldib osta. Linnas 20 L kanti maanteel 12 L, kui ei pelga tagavedu anna minna.\nTagavedu ohutum, kui esivedu, tänapäeval ESP teeb sõidu veelgi turvalisemaks.\nKui tegu teise või kolmanda põlvkonna Navigatoriga st toodetud alates aastast 2003, siis lase käia, nendel peaks olema piisavalt elektroonikat et ka talvel mugavalt sõita.\nKui vaatad aga esimest põlvkonda, siis tasuks ehk veel mõelda. Talvel ei pruugi see olla kõige mugavam variant, lihtsalt suur tagaveoline auto, ABS on muud ei ole. Samas 97-98 mudelite puhul pole väga vahet kas taga- või lülitatav neliveoline, kütusekulu on suuresti sama.


19-20.03 nädalavahetusel oleme jääl! Jääronimisvõistlused Rannamõisa pangal!\n19.-20.märts oleme jääd ronimas Rannamõisa pangal. Tegemist treeningmaastikuga, mis kasutuses olnud juba 70ndate tegijatel mägironijatel ja võibolla et varemgi veel. Täpsem info Rannamõisa panga asukoha osas leiad siit.\nSamas on toimumas jääronimisvõistlused: kiirusronimises (laupäeval), öised päästetööde võistlused jääl (laupäeva öösel vastu pühapäeva), tehniline jääronimine seongutele (pühapäeval).\nJääronimiseks vajalikku varustust (kirkad, kassid, jm) on mõnevõrra kaasas ja võimalik kohapeal laenutada.\nLisaks võimalus testida ennast ja matkavarustuse (magamiskott, matt, telk, priimus, jm) sobivust ööbimisega merejääl.\nOma huvist ja tulekust jääle anna palun kindlasti teada - andres(ät)hiiemae.pri.ee, 5285478\nTartust on jääle minemas mitu transpordivahendit, vajadusel ja võimalusel aitame leida kohta neisse. Samuti võime aidata telgikohaga.\nTäpsemat infot transpordi osas lisandub siia nädala arenedes, jälgi infot!\nNB! Uusim info nädalavahetuse kohta:\nLaupäevasest kiirusronimise võistlusest ei plaani seni teadaolevalt keegi tartlastest osa võtta, seetõttu jõuavad tartlased koos köite ja ronimisvarustusega jääle päeva teises pooles, ca 15 paiku! Siis aga ollakse terve õhtu, öö ja vähemalt pool pühapäevast kindlasti jääl, osaletakse võistlustel ning on võimalik võistlustest vabadel seinaosadel aktiivselt ronida!\nHetke seisuga on tartust transpordi osas kõik kohad hõivatud. Teadaolevalt hetkeseisuga vabu kohti tartust sõidukites pole. Küll on aga tallinna vahet tihe ühistranspordiliiklus ning ka edasi on ronimispaika ligipääs üsnagi tihe ja võimalik.\nÖösel on plaanis telkida sealsamas merejääl.\nTartust on öistel päästetöödel osalemas 2 võistkonda (10 inimest), üks neist puhas naistetiim! Lisaks plaanitakse osalemist tehnilisel seonguvõistlusel.\nps. kui sa pole oma jääle tulekust teada andnud (vt. ülevalpool), siis ei tea me ka sinuga arvestada autokoha, telgikoha ja muu varustuse osas!


Doktoritöös avati sookure kaugrände saladusi (2019-12-03 08:17:10)\n2. detsembril kaitses Ivar Ojaste Eesti Maaülikoolis filosoofiadoktori väitekirja teemal "Sookure (Grus grus) pesitsus- ja rändeökoloogia. Breeding and migration ecology of Common Crane (Grus grus)". Töös uuriti Eestis pesitseva sookure pesitsus- ja rändeökoloogilisi aspekte.\nSelgus, et sookurepopulatsiooni suurenemisel ja lausalise leviku tekkimisel on olnud tähtsaks teguriks võimalike, veel asustamata elupaikade laialdane levik. "Eelistatavalt pesitsevad sookured erinevatel, kuid sarnase veerežiimi, taimekoosluse ja mikroreljeefiga märgaladel, nagu rabad ja sood," kirjeldas Ojaste tulemusi. Sookurgede pesitsusedukus on seevastu seotud elupaiga kvaliteediga, kaugusega naaberpesadest ja inimasustusest.\nOluline on fakt, et sügisrändel peatuvate sookurgede arvukus on positiivselt seotud külvatud teravilja pindalaga, negatiivselt aga kartulipõldude pindalaga, lisas Ojaste. "Sellest tingituna sõltub sookurgede arvukus ja levik rändepeatuskohtades nii Eestis kui ka rändeteedel põllumajanduslikus maakasutuses toimuvatest muudatustest."\n"Kuigi sookurepopulatsiooni juurdekasv on sõltumatu kaitstavatest aladest, on soode ja rabade kui liigile esmatähtsa elupaiga kaitse sookure pikaajalises kaitsestrateegias kriitilise tähtsusega," põhjendas ta. Seevastu näivad kliimamuutused mõjutavat populatsiooni pigem positiivselt, seda eelkõige lüheneva rändetee pikkuse tõttu, kuid sellega võivad omakorda kaasneda ka teatavad ohud, nagu ootamatud külmalained ja kasvav surve põhjamaisele ökosüsteemile.


Toronto eesti koolid vajavad õpilasi - Estonian World Review\nToronto eesti koolid vajavad õpilasi (9)\nEestlased Kanadas 16 Nov 2012 EL (Estonian Life)Eesti Elu\nKui olete Jõekäärul, Seedriorul või Kotkajärvel osalenud laagrites või olete alles Torontosse kolinud – tulge eesti kooli!\nKunstihuvirigi juhendas Andres Musta (taga paremal). Foto:EE\nUus kooliaasta 2012/13 on hoogsalt alanud! Igal pool uut ja huvitavat! Õpetame eesti keelt nagu ikka oskuslike, kohusetruude õpetajatega. Õpetame keelt lauluga. Õpetame keelt ka rahvatantsu saatel. Uudiseks on sel aastal algkoolis kunsti- ja muude toredate huviringide tegevus ilma lisatasuta. Kunstnik Andres Musta õpetas kahel teisipäeva õhtul algkooliklassidele erinevaid kunsti väljendamise võimalusi, meisterdades koos õpilastega mitmemõõtmelisi esemeid jpm. Viienda klassi õpilaste Sylvi Oja, Natalie Jenkinsi, Heili Poolsaare sõnul oli ,,nii tore kooliõhtu, kõige parem, sest kunst oli huvitav ja põnev. Ootan veel sellist tegevust, mis kõigile meeldis. See oli eesti keeles ja nii vahva.” Nii arvasid paljud algkoolinoored. Aitäh, algkoolijuhataja Liisa Soots, et organiseerisid sellise tegevuse! Aitäh Andres Mustale läbi viimise eest! Tulemas on kokanduse, laskmise, fotograafia huviringi korraldamine.\nKeskkooli ja gümnaasiumi noored on moodustanud õpilasnõukogu, et korraldada huvitavaid tegevusi ja ühistundide teemasid kogu koolile. Julgustagem noori organiseerijaid! Tulge rahva-jõulupuule Toronto Eesti Majja, kus saab väikeses saalis koos täienduskooli õpilastega 15. detsembril karaoket proovida kl 1 – 5 p.l.!\nLastevanemad on pidanud aru neljal koosolekul (2 algkooli ja 2 keskkooli/gümnaasiumi õhtutel), kuidas koos seda kooliaastat majandada. Õpilasi on rohkem vaja! On kuulda, et on noori, kes eesti koolis ei käi! Head lugejad, palun tehke koolile reklaami igal võimalusel. Noored, tulge kooli, tulge sõpradega kokku saama ja uusi sõpru leidma. Õppemaksu saab jaotada mitme tšeki peale, kui on palju teisi kulutusi korraga kooliaasta algul. Tuleme alati vastu. Selle aasta õppemaks esimese lapse kohta on $300, teise lapse $200, kolmanda ja enama lapse koolimaks $100. Koolide põhimõte on alati olnud soodustada suurte perede lapsi ja kõigile teha eesti kool võimalikuks. Õppemaks katab 29 keskkooli/gümnaasiumi ja 32 algkooli kooliõhtut. Vähese või ilma keeleoskuseta lastele on ka igale vanusele sobivaid klasse: algkoolis (7 – 12 a) ja täiskasvanutele teisipäevaõhtuti ning teismelistele (13 – 17 a) esmaspäevaõhtuti. Kui kõikide klassidega arvestada, õpetame eesti keelt 17 tasemel! Kõik koolitunnid toimuvad Toronto Eesti Majas, 958 Broadview Ave. kl 6.45 – 9.20 (esmasp.) ja 7 – 9.10 (teisip.). Võtke ühendust Elle Rosenbergiga , 416-970-5930 (mob) või tel 905-669-5930.\nToronto eesti koolid vajad teie abi\nKui on õpilasi rohkem, on kooli majandamine ka kergem. Selle aasta eelarve näitab, et tuleb $13,000 puudujääk, millega pöördume eesti ühiskonna poole abi saamiseks. Igasugused koolile suunatud toetused (tšekk Eesti Sihtkapital Kanadas nimele) on teretulnud ja isegi on võimalik suunata toetust United Way läbi koolidele ESK kaudu!! Eriti enne aasta lõppu annetused aitavad teie tulumakse vähendada!\n-\tKoolid aitavad ka iseennast – valmiv koolikalender 2013 läheb müügile $10 eest! Ostke noortelt gaidide laadal, kontserdil “Jõulutervitus” kirikus, rahvajõulupuul, kooliõhtutel!\n-\tKogume koos lasteaiaga lasteriideid ja mänguasju 9. veebruari 2013 garaažimüügiks Toronto Eesti Majas, annetused teretulnud.\n-\tKogume annetusi jõululoteriiks ja kevadise vaikse oksjoni jaoks.\n-\tMärkige kalendrisse: ootame kõiki koos perega tulutoovale teatripäevale-eesti koolinäidendi etendusele ja lõunasöögile 28. aprillil 2013.\n-\tToetage koolikoori kõnnimaratonil 20. aprillil 2013.\nNoored on tuleviku taimelava. Eesti ühiskond on alati koole ja noori toetanud, mille üle oleme ülimalt tänulikud. Loodame selle aasta puudujäägi nulli viia Teie lahke abiga! Järgmiseks aastaks on vaja samme võtta, mis tõstaksid tulusid ja vähendaks kulusid: nt. klasse kokku panna, kui õpilaste arvud liiga väikesed. Lastevanemad otsustasid õppemakse tõsta 2013/14 kooliaastaks $350 esimeselt lapselt, $250 teiselt, $150 kolmandalt ja enamalt, pidades meeles, et saab kahe või enama tšekiga jaotada maksmist. Püüame igale olukorrale vastu tulla! Kirjutame ka palvekirju eesti organisatsioonidele!\nLastevanemad kaaluvad ka muudatusi nagu keskkooli/gümnaasiumi kooliõhtu muutmist esmaspäevast neljapäevaõhtule, kui on Estonia koori harjutused ning kohvik ja lasketiir on avatud. Suurim muudatus, mis võiks tulevikus tulla, on algkooli ja keskkooli/gümnaasiumi ühinemine samale kooliõhtule, aga praegu on veel vara klasse nii palju kokku suruda piiratud klassiruumide arvu tõttu.\nT.E.S. Toronto Eesti Täienduskoolid koguvad jõudu ja muutuvad koos eesti ühiskonnaga ikka tugevamaks ja paremaks!