5 kõige hämmastavamat tulepokemoni Kantolt - Sporti\nKantost ei leia tonni kõiki Pokemoni tüüpe, kuid igal neist on oma tõusud ja mõõnad.\nminecrafti armsad ja vinged serverid\nTule-tüüpi Pokemonid on hävitavalt võimsad ja neid on olnud kogu Pokemoni frantsiisis. Kõik sai alguse Kantost ja mõned neist olenditest paistavad silma veel tänagi.\nMitte ükski Tule-tüüpi Pokemon Kantos on uskumatult kohutavad. Siiski on mõned, keda võib pidada ikoonilisemate koletistega võrreldes ebaõnnestunuks.\nPisikesel väikesel Vulpixil lihtsalt pole kaupa teiste vastu Tule-tüüpi Pokemon . Õnneks areneb sellest ninetales. Ninetales on hämmastav Pokemon, kus on saadaval lai valik rünnakuid. Tulekivi arenemiseks ei ole suurepärane. Seega on mängijatel parem mängida Pokemon Redi ja hankida Growlithe, et see oleks seda väärt.\nRapidashil on kindel statistika. Kiirus ja rünnak on selle kaks parimat omadust. Käigukomplekt on Fire-tüüpi hobuse Pokemoni jaoks täiesti õõvastav. See õpib vaevalt tule tüüpi liigutusi. Katet lihtsalt pole ka seal. Kuigi see võib õppida mõnda selgeltnägija tüüpi käiku, pole neist pikas perspektiivis kasu.\nMagmar on kohutav kaitsev pokemon, kellel on sama kohutav HP. Kuigi see võib õppida suurepäraseid liigutusi, et võtta vastu erinevaid vastaseid, ei leia see sageli võimalust neid kasutada. On palju paremaid Tule-tüüpi Pokemon valida, näiteks Arcanine või Charizard. Sarnaste olendite osas on parem valik koos Jynxi või Electabuzziga.\nFlareon on ilmselt Pokemoni halvim Eeveelution. Isegi Kantos ja I põlvkonnas ei paista see lihtsalt silma. Arcanine või Ninetales saavad teha kõike, mida suudavad, kuid paremini. Pokemonimängijatel on palju parem kasutada Thunder Stone'i või Water Stone'i. Eevee arenemine Jolteonile või Vaporeonile on mõttetu, kui Flareon on kolmas valik.\nMoltres on legendaarne pokemon. See on ilus ja võimas. See ei tähenda, et see ei võiks olla üle jõu käiv. Võrreldes teiste Fire-tüüpide ja teiste mängu legendidega, jääb Moltres palju alla. Zapdos, Articuno ja Mewtwo on palju paremad Legendaarsed võimalused, olenemata sellest, kui lahe või tugev Moltres ülejäänud Pokedexi vastu välja tuleb.\nViis hullumeelset asja, mida saate GTA V -s teha\nLady Salamander ei vaja kedagi meest\ngta san andrease toiteliinid\ngta 5 parimat sihtimisseadet\ngta san andreas petukoodid xbox


Erinevus lehekülje "Arutelu:Balti tee" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Arutelu:Balti tee" redaktsioonide vahel\nArutelu:Balti tee (muuda)\nRedaktsioon: 16. august 2016, kell 10:20\nLisatud 264 baiti , 3 aasta eest\nRedaktsioon: 16. august 2016, kell 09:55 (redigeeri)\nRedaktsioon: 16. august 2016, kell 10:20 (redigeeri) (eemalda)\nArtiklis [[Balti kett]] ei mainita, et Balti ketti nimetataks Balti teeks. Ja isegi kui nimetatakse, siis see on haruldane. Minu meelest võib selle pealkirja vabalt filmile jätta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. august 2016, kell 22:15 (EEST)\n:MainitaksrMainitakse küll: ''Inimketi sõnumi otsingul otsustati jääda sõna "Vabadus!" (läti "Brīvība!", leedu "Laisve!") juurde ja aktsiooni nimetuseks määrata "Balti tee".'' Läti ''Baltijas ceļš'' ja leedu ''Baltijos kelias'' tähendavad mõlemad 'Balti teed'. Kuidas eesti keeles kinnistus ''Balti kett'', ei tea. [[Eri:Kaastöö/2001:7D0:87FF:6480:E407:EEFC:325C:C740|2001:7D0:87FF:6480:E407:EEFC:325C:C740]] 15. august 2016, kell 23:02 (EEST)\n::Ma vaatasin ainult algust. See peaks siis kohe alguses kirjas olema. Kui eeldada, et see on Balti keti arvestatav eestikeelne nimetus, siis võiks [[Balti tee]] suunata artiklisse [[Balti kett]] ning panna filmi ja olümpiaadi lingi Balti keti lingi algusesse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. august 2016, kell 23:26 (EEST)\n:::Minu meelest ei seostu ''Balti tee'' eesti keeles üldse ''Balti ketiga''. Kuigi, jah, Simmi film on [[Balti kett|Balti ketist]]. [[Eri:Kaastöö/2001:7D0:87FF:6480:1952:351B:3544:47CA|2001:7D0:87FF:6480:1952:351B:3544:47CA]] 16. august 2016, kell 10:20 (EEST)\n:Eestis räägiti juba üritust organiseerides üksnes Balti ketist - iva oli ketina kätest kinnihoidmises. Nimetust 'Balti tee' näen esimest korda alles siinses arutelus ja see ei tähista nii ühemõtteliselt sama kui Balti kett. [[Kasutaja:Ssgreporter|Ssgreporter]] ([[Kasutaja arutelu:Ssgreporter|arutelu]]) 16. august 2016, kell 00:36 (EEST)\n::minagi näen seda esmakordselt.  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 16. august 2016, kell 01:29 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/4467915"


sõnamäng | Lugemispäevik\nMõtted sildiga: sõnamäng\nJulge olla sina ise vol 2\nTööelu ja karjääri planeerimine on loov protsess, mida võib pidada leivateenimiskunstiks.\nVaba hommik vol 2\nÕnnelik eestlane seisab muidugi suure kultuurilise šoki eest, ta ei leia enam võimalust kasutada kahte lemmiksõna—probleem ja normaalne. Kui siis ainult versioonina, et probleemi puudumine on normaalne.\nSalapäevik vol 1\nSõna “vanadekodu” on hakanud ebamugavust põhjustama. Vanuritest on saanud seeniorid. Vanadekodust hooldekodu. Hooldekodust hooldekeskus. Aga viimasel ajal olen seotud “turusituatsioonile orienteeritud teenindusorganisatsiooniga, mis pakub vajaduspõhist kogenud hooldust”.\nSalapäevik Hendrik Groen, 83⅟4 aastat vana\nsõnamäng, vanemaks saamine\nLindvistika ehk metsa see lingvistika vol 5\nGogoli disko vol 2\nBardakk on paha asi, aga kui bardakk saab pühaks, siis on bardakk!\n“Ja hauinna saab üks ästi vaffa vilm…” F võpatas. F-il vajusid ärritusest kriipsukesed alla, nii et ta oli nagu mingi I. F unustas kõik, F läks endast lihtsalt … lihtsalt ffälja!\nSurm õhtuhiies vol 2\nSurm õhtuhiies vol 1\nWhat are your favorite unconventional life tips?\nKolmas põõsas, must sõstar, oli tõeline vitamiinipom.\nOli kummaline, et pomm võis tähendada ka midagi head. Peale selle pommi, mis oli põlema pannud nende linnamaja, oli olemas ka hea pomm!\nMaailm möödub vol 5\nKORD lehma kohtasin, kel nimi Lehte.\nMe seisma jäime, teineteist nuhutama —\nLehte ja Lehte.\nEi olnud auke kõrvas kummalgi,\nsest kõrvarõngaid taunis koolikord,\nja veiste kõrvalipikud polnud veel moes —\ntema number oli küljekarvadele suurelt maalitud,\nmust punasel — 417.\nNii seisis paberites — number nagu Kolõma vangil.\nVaid talitaja teadis, et enne kolhoosi olevat olnud Lehte,\nja vahel lüpstes sõimas nimepidi.\nNoh, kui elektrooniline post on e-post, siis urineerimisposti kohta on ju vist õige öelda u-post!\nY-generatsioon ja kuuluvus\nÄhmane identiteet, ähmane amet, hea, et kehapiirid veel pole ähmaseks muutunud.\nKütioru tillukesed asjad vol 3\n…, ja kes õppis teoloogiat. Ja samal ajal oli külas mu sõbratar Anneli, kes on tigude uurija ehk siis malakoloog. No ja siis õhtul metsapüstkojas, kui me tuld tegime ja lugusid rääkisime, arutasime, et vaat siis, teoloog on see malaka viibutaja meie ühiskonnas ja ometegi ei ole tema malakoloog, ja tigude uurija on malakoloog, kuigi võiks ju olla teoloog. Sõnad. No need sõnad.\nKütioru tillukesed asjad\nMulgikiilsid ütlemisi 2 vol 11\nÄra lase närvil laokil minna.\nMulgikiilisid ütlemisi 2


Suurejooneline spordipidu Saku Suurhallis\nTippsportlased ja spordijuhid ootavad tuliseid pöidlahoidjaid täna Saku Suurhalli üheskoos spordiaastat lõpetama.\nSuurejoonelisel peol kuulutatakse välja parim mees- ja naissportlane, treener ning meeskond ja antakse üle tänavuse spordiaasta preemiad. ?Plaanisime, et enamik osalejatest tuleb peole kutsega. Kuna aga üritus on mõeldud nii spordirahvale kui ka meie tulihingelistele toetajatele ja pöidlahoidjatele, pidasime oluliseks panna teatud arvul pääsmeid ka vabamüüki,? ütles üks ürituse korraldajatest Indrek Pertelson.\nEesti Sportlaste Ühenduse juhatuse esimehe Jüri Tamme sõnul on ?Sporditähed 2004? ürituse eesmärgiks panna igati väärikas punkt tänavusele olümpia-aastale ning tunnustada nii tegijaid kui ka toetajaid. ?Ühtlasi soovime sellega toetada ka meie hoolealuseid. Üritusel toimuva loterii tulu läheb varalahkunud sportlaste perede toetuseks,? lisas ta.\nPidu tuleb tavapärasest suurejoonelisem, kuna lõppev aasta on Eesti spordi jaoks olnud suurepärane. Eestlased võitsid kolm medalit Ateena olümpiamängudel, saavutati häid tulemusi teistel tiitlivõistlustel, Eesti lipp lehvis paljudel võistlustel kõrgeimal kohal.\n?Tegu on hästi toreda peoga, kus saab palju tantsida,? lubab pressiesindaja Tavi Maastik.\nTantsumuusika on Mart Sanderilt ja Bel Etage?ilt, õhtut juhib Üllar Saaremäe, tulemata ei jää ka üllatusesinejad. Üritusele on saabumas alaliitude ja klubide esindajad, sportlased ja treenerid, Eesti spordi tulihingelised toetajad ning ajakirjanikud üle kogu Eesti.\n?Tippudest ei tule kindlasti Kristina ?migun, kuna ta on Ramsaus,? avas Maastik.\nKuni homseni saab iga soovija Eesti olümpiakomitee kodulehel www.eok.ee kaasa rääkida aasta nais- ja meessportlase, võistkonna ning treeneri valimisel. Aasta parimad kuulutatakse välja Saku Suurhallis täna õhtul kell kaheksa. Parim mees- ja naissportlane, treener ja meeskond saavad Kristjani nime kandva auhinnakuju.\nKel kohal pole võimalik olla, saavad autasustamistseremooniat näha teleülekandes, mis algab kell 20.00 ja kestab kuni 20.45ni.\n2003. aastal tunnistati spordiajakirjanike, spordialaliitude ja rahvahääletuse kokkuvõttes aasta parimateks Eestis meestest Andrus Värnik, naistest Kristina ?migun, võistkonnaks rallipaar Markko Märtin ? Michael Park ning treeneriks Mati Alaver.


Õpetaja komenteerib igat mu tööd - lapsemure.ee\nÕpetaja komenteerib igat mu tööd\nMu klassiõe ema, annab meie klassile kahte ainet. Inimest ja estat. Ta on koguaeg mu töödele komentaare kirjutanud, nt nagu lugemistestidele: kas sa oled raamatut üldse lugenud ka wä ? (just nii,kuigi mul oli pool kõigist õige, nagu 50:50 õige ja valed), ja inimeses pani töö peale,et kas ma olen lõpust lugenud ka we ? >(töö oli nii,et raamatut sai kasutada ja see koht ei jäänud üldse lugedagi) ja eesti keele mütoloogiliste loomade projektile pani 5,ja kirjutas,et kus on info saadud ?\nKlassivennal ka ei olnud infoallikaid pantud,aga sai viie, ja kommenttari ei olnud. Tegelikult on veel komentaare töödel,aga pole kõik meeles. Ei kujuta mis ta esta tasemetööle võiks kirjutada ? (6.klass).\nAsi selles ka,et ma ei suhtle selle õpsi tütrega,ta on nohik jne, ning ma olen tülis tema sõbrannaga, ja selle klassiõe sõbranna(ka minu klassiõde) on õpsi lemmik nyyd, ja paneb kiitusi jms töödele kirja.\nInimese õp töös,õps oli veel igale pikale vastusele pandud V, nagu et,oleks kirjas ka veel, aga mulei mahtunud,sest paber sai otsa.\nKas on mingi põhjus,et ta paneb mullle halvustavaid kommentaare koguaeg ? miks? ja kuidas neist lahti saada ?\nEga ma msnis ei hakka selle õpsi tütrele ütlema,et küsi,miks su ema paneb klassis ainult minule kogueaeg kommentaare töödele ?\nÜldiselt, se õps koguaeg solvab neid inimesi,kes on natsa imelikud või ei ole kõige targemad.\nRe: Õpetaja komenteerib igat mu tööd\nno ma sain su jutust aru, et kommentaare kirjutab ta paljudele, nii et see polnud sulle suunatud. ja kui õpetajal on alust kahtlustada, et sa pole lugenud, siis loogiline, et paneb sellise kommentaari. mulle endake meeldivad täiega sellised õpetaja kommentaarid (enamasti on need ju täiesti tõesed ka.. kui ikka pole lugenud, siis see tuleb välja. eriti eta õps kirjutas meil kirjandit ja teisi jutustavaid töid parandades hästi palju küsimusi ja kommentaare) ja mõtlesin just oma kooliajal, et kui imekombel peaks õpetajaks hakkama, siis hakkan ka niimoodi kirjutama.\nja see loomatöö oli ju puhas kompliment, et küsis, et kust on info saadud. sa said ju viie, järelikult oli väga hea töö, kui oleks otsene mingi kopeerimise või mahategemise kahtlus, siis ei pandaks niimoodi viit. sinu töö võis olla nii hea, et õpetaja tahtiski seda allikat teada, kust nii hea ja selge info said, et seda allikat ka ise edaspidi kasutada. ega ma ei tea, aga tundub nii.\nkokkuvõte on igatahes see, et mingeid selliseid põhjusi kommenteerimisele küll ei ole, et sa tema tütrega ei suhtle vms. seda kujutad küll ette. õpetaja ei suhtle ju tööd parandades selle töö tegijaga, nii et kui on midagi öelda, ongi ainus võimalus see töö peale kirjutada.\n27 Mai 2011, 11:51\nSee on täiest normaalne, et õpetaja küsib, kust info saadud on. Seda küsivad nad tavaliselt selleks, et olla kindel, et töö pole netist võetud, vaid on ise tehtud. Minu koolis on näiteks kohustuslik töö lõpus allikate mainimine, pluss meil peab seal allikatse vähemalt 3-4 eri allikat olema. Muidugi oleneb see töö mahust ka, aga see selleks. Ma arvan, et need kommentaarid ei võta sull tükki küljest, vaid annavad infot sinu tulemuste kohta. Õpetaja ei jõua kõigi õpilaste töid iga päev suuliselt kommeteerida. Kui sulle tundub mõni kommentaar ebaõiglane, siis mine räägi õpetajale, kuidas tegelikult lood on. Ja kui ta peakski neid töid mingitel isiklikel põhjustel kommenteerima, siis ära lase ennast ärritada ega need kommentaarid su teadmisi ja hinnet ei mõjuta.\n27 Mai 2011, 16:55\nTänane kuupäev on 25 Aug 2019, 09:02


Akrüülvärv Nahal » Kuidas Seda Eemaldada - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidAkrüülvärv nahale\nAkrüülvärv on eelistatud kõigis valdkondades\nVesi ja orgaanilised lahjendatud akrüülvärvid\nKasutatav lahjendus muudab naha kokkupuute erinevuse\nKuid ka veega lahjendatud akrüülvärv ei kesta nahal kaua\nAkrüülvärv võib olla ka hilja kuivanud\nMeetmed nahaga kokkupuutumise vältimiseks\nHiljem akrüülvärvi eemaldamine nahast\nAkrüülvärvid töötati välja 1940-ndatel aastatel ja on sellest ajast alates saanud kõige sagedamini kasutatavateks tintideks. Seda kasutatakse isegi keha värvimiseks (bodypainting). Järelikult on koduarendajad ja kehamaalijad võrdselt huvitatud sellest, kuidas taluda akrüülvärvi nahal.\nAkrüülvärvi tootmist edendati USAs 1940. aastatel kunstniku värvina. Varem patenteeriti värv 1930. aastal Saksamaal kaubamärgi "Plextol" all. Sellest ajast alates on akrüülvärv muutunud paljudes valdkondades enimkasutatavaks värviks:\nKunstitarbed (sh kehavärvimine)\nSel juhul tuleb eristada erinevaid akrüülvärve. Aga esiteks toimimise põhimõte: Lisaks värvipigmentidele on värvis ka sideained. See koosneb väikestest vaigupartiklitest. Kui lahjendus nüüd aurustub, hakkavad need osakesed üksteisega tihedalt kleepuma, moodustades veekindla kattekihi.\nLahjendus ise võib olla erinev aine. Sageli kasutatakse lahjendina vett. Siiski kasutatakse ka orgaanilistel ainetel põhinevaid lahjendusi, näiteks polümeriseeritud akrüülhappe estreid. Viimaseid kasutati juba 1940. aastatel kunstnikuvärvide jaoks.\nMis puudutab akrüülvärvi nahale, tuleb eristada akrüülvärve keemiliste orgaaniliste lahjenduste ja veega, mis on õhem. Loomulikult on veega akrüülvärviga lahjendatud nahk rohkem ühilduv. Seetõttu kasutavad need akrüülvärvid ka korpused.\nMuidugi ei tohiks akrüül kunagi nahale jääda, eriti kui keha on maalitud suurel alal. Lõpuks eritub naha kaudu higistamine ja muud ained. Mida pikem akrüülvärv jääb nahale suurel alal, seda tõenäolisem on ärritada.\nLisaks on inimesi, kellel on oma olemuselt väga tundlik nahk. Isegi väikeses koguses akrüülvärv võib põhjustada ärritust nagu punetus või sügelus. Lisaks on pärast täielikku kuivatamist väga raske eemaldada akrüülvärvi. Seetõttu on olemas ka lisaained ja lisandid, mis hoiavad akrüülvärvi kauem märjaks. Isegi teatud maalimismeetodite puhul, nagu "märg märg märg", kasutatakse hilinenud kuivatamise akrüülvärvi.\nIgaüks, kes on juba värvinud akrüülvärviga, teab, kui raske on neid pärast kuivatamist eemaldada. Seetõttu on soovitatav näiteks akrüülvärvi värvimisel ja harimisel puidul või metallil, pesta nahal akrüülvärviga koheselt. Lisaks on värvimiseks soovitatav kindad.\nKui akrüülvärvi nahk võib veel kuivada, aitab see ainult vees pehmendada ja harja abil. Siiski tuleb meeles pidada, et harjamine võib põhjustada ka olulist nahaärritust.\nKuigi akrüülvärv nahale võib veel suhteliselt hästi eemaldada, on rõivaste eemaldamiseks akrüülvärvi kasutamine palju keerulisem, kui värv tungib sügavale tekstiilide pooridesse.\nVideo Board: Maalinäitus 2014


Artiklid › Retseptid › Kas kaloril ja kaloril on vahe? | Fitness.ee\nKas kaloril ja kaloril on vahe?\nKõik kes me oleme vähegi kaalu langetamise/tõstmisega kokku puutunud, teame seda, et kaalu langetamiseks peame me kulutama rohkem kaloreid, kui tarbime. Kaalu tõstmisel on olukord täpselt vastupidine. Tundub imelihtne! See on elementaarne ja meile kõigile vähemal või rohkemal määral selge. Kõige selle juures on vähemalt minu jaoks veidi vasturääkivusi. Nimelt on eelnev väide õige ainult teatud piirini ja just sellel teemal tahan täna veidi pikemalt peatuda ja arutleda.\nRetseptid | 14.06.17 | tekst: Peep Reinart | fotod: | Kommenteeri\nKui me vaatame keha võimet kaalu kaotada või kaalus juurde võtta, siis tegemist pole pelgalt ainult puhta matemaatilise võrrandiga. Minu mõtte point on see, et lähenemine- kalorid sisse / kalorid välja ei ole tegelikult nii must ja valge kui esialgu tundub. See lähenemine ei võta arvesse teatud faktoreid, mis omavad olulist rolli just selle juures, kas sa soovid oma kehakaalu langetada või vastupidi. Siinkohal ongi paras aeg välja tuua mõned olulisemad punktid.\nNeed on siis vitamiinid, mineraalid, ensüümid jne. Need on osad toidust mis ei sisalda kaloreid aga on elutähtsad ja essentsiaalsed meie organismi normaalse funktsioneerimise jaoks. Siit saangi kohe võtta lihtsa näite. Kui nüüd lähtuda puhtalt kalorid sisse/ kalorid välja põhimõttest, siis ei ole vahet kas saame süsivesikuid kartulist või lauasuhkrust. Kui sa oled energiadefitsiidis, siis kukub ju kaal nii kui nii. Just nimelt, kukub kaal aga kas põleb ka rasv? See on juba omaette küsimus. Kui nüüd hakata võrdlema palju saime vitamiine ja mineraale kartulist vs lauasuhkrust, siis arvan, et ma ei pea seda eraldi hakkama välja tooma ja iga täie mõistuse juures olev inimene saab ise ka aru kuhu ma oma jutuga jõuda tahan. Kui positiivse energiabilansi juures on mikrotoitainete osakaal toidus niivõrd-kuivõrd suurem, siis energiadefitsiidis olles peaksime seda enam pöörama tähelepanu sellele, mida me suust sisse ajame ja mis on oma omadustelt meile kasulikumad.\nToidu termiline efekt\nToidu termiline efekt on see osa toiduga saadavast energiast, mille meie organism kulutab sellesama toidu seedimiseks ja temas olevate toitainete omastamiseks. Seega, kui valk ja süsivesikud sisaldavad mõlemad ühe grammi kohta neli kalorit, kulub organismil 30 kalorit selleks, et ümber töödelda 100 kalori jagu valku. See muidugi varieerub pisut sellest, milliste aminohapetega on tegu jne aga mõte jääb samaks. 100 kalori jagu süsivesikute ümbertöötlemiseks kulutab organism kõigest 5 kalorit.\nMis meie organismile sobib ja mis mitte?\nKuigi ma tegelikult ei usu seda kogu toidutalumatuse teemat, siis on siiski asju mille üle tasuks mõelda. Nimetagem seda siis kuidas tahate, aga on toiduaineid mida mõned inimesed võivad kinnisilmi ilma probleemiteta vitsutada. Samas võivad need samad toiduained tekitada vaegusi nii mõnelgi teisel. Vaeguste all pean silmas seedehäireid, paistetust, häiritud und jms. Kõik need tegurid mõjutavad meie keha võimet põletada keharasva. Nimelt igasugune “jama” või häire tekitab organismis stressi ja vallandub võimas hormoon nimega kortisool. Nagu ma olen korduvalt eelnevates artiklites toonitanud, siis usun siiralt sellesse, et kõrgendatud kortisooli tase ei lase meil keharasva ära anda. Seega, tuleks igal ühel välja selgitada toiduained mis neile individuaalselt ei istu.\nJällegi, nagu kogu artikkel on antud punkt päris vastuolu tekitav. Toiduainete ajastamine ehk teatud toiduainete manustamine ajahetkel, mil neist on enim kasu. On inimesi kes väidavad, et ei ole mitte mingit vahet millal ja mida näost sisse ajada. Loevad ainult kalorid ja asi mutt. Samuti on ristvastupidi arvajaid, kes jälgivad religioosse täpsusega “anaboolset akent”, ei söö enam õhtul süsivesikuid jne jne. Eks lähenemisi ole palju ja isiklikult ei poolda ma 100% ei esimest ega teist varianti. Toon mõne näite enda näol. Kuidas mina sellese suhtun: Näiteks tarbin ma suhteliselt suure koguse lihtsüsivesikuid (puuvilju, marju) just hommikul, sest maksa glükogeeni varud on tühjad. Samuti tarbin lihtsüsivesikuid kombineerituna liitsüsivesikutega enne trenni ja samuti peale trenni. Antud aegadel on see minu jaoks põhjendatud. Nüüd vaadates asja teisipidi, ei näe ma mingit mõtet enam ajada sisse midagi magusat enne seda, kui lähen magama. Ärge saage valesti aru, sest ma söön õhtul ikkagi päris palju, sest treenin õhtuti aga suhkru sisseajamine enne uneaega on minu ja minu organismi jaoks põhjendamatu tegevus.\nSee pisut haakub nüüd ühe eelneva punktiga, aga arvan, et seedimine väärib pisut eraldi välja toomist. Kui meie kõhu mikrlofloora on erinevate töödeldud toitude pärast paigast ära, põhjustades sellega kehva seedimist ja toitainete mitteimendumist, siis on asi tegelikult päris jama. Inimesed kipuvad seedehäiretele üldiselt mitte väga tähelepanu pöörama. Uskuge mind, hea seedimine on rasvapõletuse seiskohalt väga oluline. Isegi kui sa saad ideaalses koguses kaloreid, siis halb seedimine võib tähendada sinu jaoks seda, et sa kaotad väärtuslike mikrotoitaineid.\nSee on nüüd väga lai teema, aga katsun teha suhteliselt lühidalt ja võtta näite jällegi enda pealt. On olemas tõesti inimesi, kellel “põletusahi” töötab täisvõimsusel ja kõik, mis tarbitakse, kulutatakse ka imeväel ära. Olgu see siis kanafilee või sefiir. Siin tulevadki arvesse inimese hormonaalsed näitajad, vanus, liikumisharjumused jms. Mäletan isegi aega, kui jõin iga päev 1,5 liitrit Tartu limonaadi, sõin pikka juustusaia, paki lastevorsti ja magustoiduks 2 kamatahvlit. Mul oli aastaringi “sixpack” väljas. Mitte, et praegu seis hullem oleks, aga kui ma praegu selliselt sööksin, siis näeksin varsti päris kehva välja. Asi oli selles, et ma olin siis 16aastane ja jooksin ligikaudu 70-80km nädalas.\nLõpetuseks soovin öelda järgmist. Selleks, et teie kaloriplaan (sisse/välja) töötaks nii nagu vaja, on vaja vaadata pisut suuremat pilti ja arvestada nende eelpool mainitud punktidega. Ütlen veelkord, et kehakaalu võime me ju kaotada, aga kas me selle juures ka kaotame keharasva?\nNeid asju ei tohi segamini ajada. Jälle on mul näide enese pealt ja usun, et selle olukorra tunnevad ära ja nõustuvad nii mõnedki kulturistid ja teiste fitness-alade võistlejad.\nStsenaarium järgmine: pärast võistlusi tekib tihilugu olukord, kus lubame endale nii mõndagi sellist, mida pole ammu lubanud. Olgu see, siis jäätis, pitsa vms. Üleüldine söömine muutub pisut vabamaks ja sööme võistlusjärgsel nädalal asju, mida pole ammu saanud ja mis on meie kehale harjumatu. Tihtilugu jääme kaloritega ikkagi miinusesse ja kehakaalu tõusu, kui sellist ei toimu. Mis muutub on kehakoostis. Pilt läheb selgelt udusemaks, mis siis, et võib-olla oleme isegi kaalust alla võtnud. Mis ma sellest järeldan? Mõeldes kehakoostisele on toidu kvaliteet ääretult tähtis! Selle peale tasub mõelda. Mõelda just selle peale mida sa oma kehasse paned. Siia sobib hästi see näide, et kui mul on Ferrari, siis ma ei pane ju paaki solki. Ikka kõige paremat kütust! Sama põhimõtet võiks jälgida ka oma keha puhul. Muidugi teab igaüks ise, millega ennast toidab. Tahan, et te lihtsalt mõtleksite selle peale. Kas kõik kalorid on ikkagi loodud võrdseks?


Menetlusse võeti eelnõu Rail Balticu raudteeühenduse arendamise kokkuleppe ratifitseerimiseks - Riigikogu\nMenetlusse võeti eelnõu Rail Balticu raudteeühenduse arendamise kokkuleppe ratifitseerimiseks\nValitsuse 2. mail algatatud Eesti Vabariigi valitsuse, Leedu Vabariigi valitsuse ja Läti Vabariigi valitsuse vahelise Rail Balticu / Rail Baltica raudteeühenduse arendamise kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu (449 SE).\nKokkulepe fikseerib õiguslikult siduva dokumendina riikide kohustused, mis on vajalikud RB raudteeühenduse rajamiseks Balti riikide kaudu Kesk-Euroopasse. Kokkulepe määrab kindlaks RB üldised tehnilised parameetrid, marsruudi ja rajamise tähtaja. Kokkuleppes lepitakse kokku RB ehitamise eeltingimustes, nende täitjas, ühisettevõtte RB Rail AS rollis eeltingimuste täitmisel ning RB rajamises kuni täieliku kasutusvalmiduse saavutamiseni. Kokkulepe reguleerib ehitatava infrastruktuuri ja sellealuse maa omandiküsimusi ning ehitamise rahastamise tingimusi. Lepitakse kokku juurdepääsu tagamises RB infrastruktuurile ning antakse üldised suunised RB haldamiseks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja määramiseks. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.\nValitsuse 2. mail algatatud Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (440 SE).\nEelnõuga tehakse muudatused, mis on vajalikud Euroopa ühtse patendikaitse valdkonna rakendamiseks. Ühtne patendikaitse süsteem annab taotlejatele klassikalise Euroopa patendi kõrval lisavõimaluse oma leiutise kaitsmiseks. Selline süsteem on odavam, kuna praegu peab taotleja tasuma summasid vastavalt sellele, mitmes riigis ta oma leiutisele kaitset taotleb. Loodav süsteem võimaldab ühe taotlusega saada oma leiutisele patendikaitse nii, et sellel on kõigis süsteemis osalevates liikmesriikides ühetaoline kaitse ja toime. Ühtse toimega Euroopa patendi loomise süsteemiga on praeguse seisuga seotud kõik EL liikmesriigid välja arvatud Hispaania ja Horvaatia. Selleks, et tagada uue patendiregulatsiooni tõrgeteta toimimine, on asutamisel ka ühtne patendikohus. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.\nValitsuse 2. mail algatatud ühtset patendikohut käsitleva lepingu ja ühtse patendikohtu Põhjamaade ja Balti riikide piirkondliku talituse asutamise kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu (441 SE).\nEelnõuga ratifitseeritakse nii ühtne patendikohtu leping kui ka piirkondliku talituse kokkulepe, kuna tegemist on omavahel seotud lepingutega. Eesti kirjutas ühtse patendikohtu lepingule alla 19. veebruaril 2013 ja piirkondliku talituse kokkuleppele alla 4. märtsil 2014. Ühtse patendikohtu lepingu eesmärk on asutada Euroopa patentide ja ühtse toimega Euroopa patentidega seotud vaidluste lahendamiseks ühtne patendikohus. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.\nValitsuse 2. mail algatatud kriminaalmenetluse seadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse muutmise seaduse (Euroopa uurimismääruse direktiivi ülevõtmine) eelnõu (442 SE).\nEelnõuga võetakse Eesti õigusesse üle Euroopa uurimismääruse direktiiv. Kavandatavate muudatuste järgi toimub õigusabitaotluste esitamine Euroopa Liidu liikmesriikide vahel edaspidi Euroopa uurimismääruse esitamise abil, mis tähendab, et kõikide EL-i liikmesriikide kohta kehtivad õigusabitaotluste edastamiseks, tunnustamiseks ja täitmiseks ühed ja samad nõuded. Euroopa uurimismääruse abil vastastikuse abistamise taotluste esitamine ja neile vastuste saamine muutub kiiremaks, sest kõik EL-i liikmesriigid juhinduvad ühtsetest tähtaegadest. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon.\nValitsuse 2. mail algatatud keskkonnaseire seaduse muutmise seaduse eelnõu (443 SE).\nEelnõu sätestab, et riikliku keskkonnaseire kaudu kogutavaid andmeid hoitakse ja töödeldakse edaspidi keskkonnaseire andmekogus, mille asutab keskkonnaminister. Eelnõuga hoitakse kokku aega seireandmete koondamisel ja kättesaadavaks tegemisel ning tagatakse informeeritumad otsused ja usaldusväärsemad hinnangud keskkonnaseisundi kohta tänu.\nKeskkonnaseire on meteoroloogiline ja hüdroloogiline seire, õhuseire, põhjavee seire, siseveekogude seire, rannikmere seire, elustiku mitmekesisuse ja maastike seire, metsaseire, kompleksseire, kiirgusseire, seismoseire, mullaseire. Juhtivkomisjoniks määrati keskkonnakomisjon.\nValitsuse 2. mail algatatud looduskaitseseaduse muutmise seaduse (Nagoya protokolli rakendamine) eelnõu (444 SE).\nEestis otsekohalduv vastav Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus paneb liikmesriikidele kohustuse luua järelevalvesüsteem riigis kasutatavate geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutajate, kes täidavad määrusest tulenevaid kohustusi, kontrollimiseks. Määrusest tulenevate nõuete rikkumisel kehtestatakse karistused. Eelnõus nimetatakse määruse täitmise eest vastutavate pädevate asutusteks keskkonnaministeerium, maaeluministeerium ning haridus- ja teadusministeerium. Nagoya protokollis käsitletakse geneetilise materjalina taimse, loomse, mikroobse või muu päritoluga materjali. Nende kasutamise all peetakse silmas geneetilise ja/või biokeemilise koostise alast teadus-ja arendustegevust. Juhtivkomisjoniks määrati keskkonnakomisjon.\nValitsuse 2. mail algatatud loomakaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu (445 SE).\nEelnõu kohaselt on loomade avalikul näitamisel lubatud kasutada looma, kelle liigiomased käitumisharjumused või eluviis seda võimaldavad ilma looma tervist kahjustamata. Nende looma- ja alamliikide loetelu, keda on lubatud loomanäitusel, -võistlusel, -laadal, -oksjonil või loomade kokkutoomisega seotud muul avalikul üritusel kasutada, kehtestab valdkonna eest vastutav minister. Tegevusloaga loomaaedadele see regulatsioon ei laiene. Lisaks loomade heaolu ja tervise kaitsmisele on eelnõu eesmärk ennetada avalikul üritusel loomadega seotud õnnetuste ohtu ning vältida inimestel, eriti lastel, tsirkuseetenduse käigus nähtud loomade mitte liigiomasest käitumisest tulenevaid võimalikke väärarusaamu, et loomad vabas looduses selliselt käituks. Juhtivkomisjoniks määrati maaelukomisjon.\nValitsuse 2. mail algatatud Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu (446 SE).\nEelnõuga ratifitseeritakse Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamisleping, millele Eesti kirjutas alla 25. oktoobril 2016.\nSihtasutuse asutamine rahvusvahelise organisatsioonina aitab suurendada selle suutlikkust koguda oma liikmesriikidelt rahalisi vahendeid – paljud liikmesriigid ei saa praegu sihtasutuse vabatahtlikku rahalist panust anda, sest fond on asutatud Saksa tsiviilõiguse alusel. Kui fond saab rahvusvahelise organisatsiooni staatuse, võimaldab see tal kärpida ka teatavaid kulusid, saada kasu rahvusvahelisest õigusest tulenevatest privileegidest ja immuniteetidest ning kasutada paremini ära oma rahalisi vahendeid ja inimressursse. See omakorda võimaldab säilitada ja arendada edasi tegevust partnerluse toetamiseks. Juhtivkomisjoniks määrati väliskomisjon.\nValitsuse 2. mail algatatud kaitseväeteenistuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (447 SE).\nEelnõuga kaotatakse tegevväelase tegevteenistuspension, politseiametniku väljateenitud aastate pension ja prokuröri vanaduspension (eripensionid) alates 1. jaanuarist 2020. aastast. Kehtiv kord näeb ette tegevväelasel 50-aastaselt 20-aastase teenistusstaaži, politseiametnikul 55-aastaselt 20-aastase politseiametniku staaži ja prokuröril vanaduspensionieas 25-aastase prokuröristaaži puhul eripensioni saamise õiguse, mille suurus on sõltuvalt teenistuse liigist ja teenistusstaažist 50-75% vastava ametikoha palgast. Eelnõu kohaselt säilivad 2019. aasta 31. detsembril teenistuses olevatel tegevväelastel, politseiametnikel ja prokuröridel õigus eripensionile praegu kehtivate reeglite alusel. Nende isikute õigus eripensionile ei sõltu sellest, kui palju nad on 1. jaanuariks 2020. a vajalikust teenistusstaažist omandanud ja eelnõu kohaselt võivad nad eripensioni määramiseks vajaliku teenistusstaaži juurde teenida.\nProkuratuuriseadus võimaldab edaspidi prokuröri vanaduspensioni hakata saama ka isikutel, kes on prokuratuurist lahkunud enne vanaduspensioniea saabumist ja kellel on väljateenitud vähemalt 25-aastane prokuröristaaž. Muudatuse kohaselt on prokuröri vanaduspensioni saamise tingimus sarnane tegevväelase tegevteenistuspensioni saamise tingimusega, kus isik ei pea minema pensionile vahetult tegevteenistusest. Teistsugune reegel kehtib praegu ja ka edaspidi politseiametnikele, kellel peab viis aastat pidevat politseiteenistuse staaži eelnema vahetult pensioniõigusliku ea täitumisele. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon.\nValitsuse 2. mail algatatud Eurocontroli lennuliikluse ohutuse alast koostööd käsitlevate protokollide ratifitseerimise seaduse eelnõu (448 SE).\nEelnõuga ratifitseeritakse Eurocontroli konventsiooni 1997. a ja 2002. a protokollid, mille alusel Euroopa Liit ühineb Eurocontroliga. Eesti Vabariik kirjutas mõlemale protokollile alla 26.11.2014. a. Euroopa Liit saab liikmeks, kui protokolli Euroopa Ühenduse ühinemise kohta on ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud ühelt poolt kõik allakirjutanud riigid ja teiselt poolt kõik ELi liikmesriigid. Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon Eurocontrol on Euroopas keskne lennuliikluse korraldamisega tegelev valitsustevaheline organisatsioon, mis loodi 1960 ja millel on 41 liikmesriiki. Eesti on Eurocontroli liige alates 1. jaanuarist 2015. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.


Postitused sildiga 'südamemaja'.\nMario Luik • 06. sept, 2019\nPulmadest, inspiratsioonist ja tänutundest – kogemusi ja teadmisi jagab pulmakorraldaja Tiia Tamberg\nVainupea kabeliga tegelemine on Vainupea külaseltsile läbi aastate loonud uusi ja põnevaid kontakte inimestega üle Eesti ja kaugemaltki. Üheks selliseks on Eesti tunnustatuim ja kindlasti kõige kogenum pulmavaldkonna spetsialist Tiia Tamberg. Kuna Tiia on mitmel korral käinud Vainupeal ning meie küla talle ka hinge pugenud, siis tundus ainuõige temaga lähemalt tuttavaks saada. Mis innustab Tiiat jätkuvalt pulmakorraldusega tegelema? Kas eestlased on pulmarahvas? Millised on tänased pulmatrendid? Kui kiirelt suudab Tiia muruplatsi puhtaks riisuda? Mõnusat lugemist! Loe lisaks\nMario Luik • 11. apr, 2016\nRomantiline ja kaunis mereäärne rannakabel suvepulmadeks\nNoorpaarid, kellel on mõttes suvepulmade pidamine, seisavad silmitsi just mereäärsete abielutseremooniakohtade otsingutega. Kui aus olla, siis ega neid kohti Eestis väga palju ei leiagi. Üks selline imelise merevaatega koht asub aga Lääne-Virumaal Lahemaa rahvuspargi külje all Vainupea külas. Olen ka ise pulmakorraldustöödel sealses kabelis viibinud ning kiidan selle ajaloolist hõngu ja head aurat. Tänasel päeval seisab Vainupea kabeli püsimise ja kasutamise eest 2013. aastal loodud Vainupea küla selts MTÜ, mille juhatuse esimees Mario Luik järgnevalt nende tegemisi ja kabelit lähemalt tutvustab. Loe lisaks


Nissan süüdistab autotööstuse legendi tõsistes rikkumistes, nõudes temalt ametist taandumist - ÄRILEHT\n19.november 2018 13:14\nNissani avaldus tuleb pärast seda, kui Jaapani meedia teavitas, et sealsed õiguskaitseorganid plaanivad Ghosni arreteerida, süüdistatuna finantsseaduste rikkumises, vahendab Financial Times. Autotootja sõnul on neil ühe vilepuhuja avalduse alusel käinud juba mitu kuud nii Ghosni kui ka ühe teist tippjuhti, Greg Kelly’t puudutav ettevõttesisene juurdlus.\n„Mis puudutab Ghosni, oleme tuvastanud mitmeid tõsiseid rikkumisi, nagu näiteks ettevõtte vara kasutamine isiklikult otstarbel. Ühtlasi oleme saanud kinnitust, et ka Kelly on sellega tihedalt seotud,” sõnas autotootja pressiteate vahendusel. Ettevõte lisas, et teeb asja uurimisel koostööd Jaapani riigiprokuratuuriga.\nJuhtum seab kahtluse alla Ghosni – keda on nimetatud ka autotööstuse legendiks, sest ta päästis Jaapani autotööstuse –, varasemad rollid nii Renault tegevjuhi, Mitsubishi Motorsi nõukogu esimehena kui ka kolme autotööstuse üleilmse liidu juhina. Näiteks Renault aktsia on uudise peale langenud 10%.\nGhosn pani Renault, Nissani ja Mitsubishi liidule aluse kakskümmend aastat tagasi. Tegemist on ühe maailma suurima autotööstusega, kus kolme ettevõtet on omavahel seotud nii ühiste aktsiaomanduste kui ettevõtete ühistegevuste kaudu. Selle eesmärgiks on olnud panna neid hingama ühes rütmis, tegutsema ühe ettevõttena.\nEi liidu ega Renault esindajalt ei ole seni õnnestunud FT-l kommentaari saada. Kohaliku Asahi ajalehe teatel süüdistatakse Ghosni oma tulude tegeliku suuruse varjamises. Ka märgiti, et ta on olnud vabatahtlikult olnud nõus oma tegevuse kohta prokuratuurile selgitusi jagama.\nNikkei teatel on Tokyo prokuratuuri eriuurimisüksus Ghosni küsitlenud. Käimasoleva uurimise kohta ei soovinud ka nemad selgitusi jagada.


Eesti ja Euroopa - Euro 26\nEesti ja Euroopa /\nAlates 1. maist 2004 on Eesti täieõiguslik Euroopa Liidu liikmesriik. Euroopa Liitu kuuluvad demokraatlikud Euroopa riigid, kes on võtnud endale kohustuse teha koostööd rahu ja õitsengu tagamiseks. EL ei ole omariiklust asendav liitriik, samas on see midagi enamat kui rahvusvaheline koostööorganisatsioon.\nEuroopa Liidu loomine on seotud II maailmasõjaga. Idee sai alguse Euroopa rahvaste soovist välistada tulevikus alatiseks selliste ohvrite ja purustuste kordumine. Alguses sidus koostöö vaid kuut riiki ja hõlmas peamiselt kaubandust ja majandust.\nEuroopa lipul olev kuldsetest tähekestest ring sümboliseerib Euroopa rahvaste solidaarsust ja nende vahel valitsevat harmooniat. Euroopa hümni meloodia on “Ood rõõmule” Ludwig van Beethoveni 9. sümfooniast. Hümnis sõnu ei kasutata. Paljudes Euroopa riikides kehtib ühisraha euro, mille kasutusele võtmiseks valmistub ka Eesti.\nEesti kodanik on ühtlasi ka Euroopa Liidu kodanik ning talle kehtivad kõik EL kodaniku õigused, sealhulgas õigus elada vabalt valitud liikmesriigis, kõikjal võrdne juurdepääs õiguskaitsele, õigus EL piires viisavabalt reisida, õppida EL haridusasutustes madalama õppemaksuga või tasuta, tulevikus õigus töötada ilma tööloata kõikjal Euroopa Liidus jm.\nEuroopa Komisjoni Esindus Eestis ec.europa.eu/eesti\nEuroopa Liidu portaal http://europa.eu/\nEuroopa Noorteportaal http://europa.eu/youth/\nEuropaGO - Euroopa selgeks mängides(eesti keel puudub)\nEuroopa Liidu infokeskus http://elik.nlib.ee/


Kõik stsenaariumid on halvad, kui küsimuse all on võimalik sõda – Diplomaatia\nKõik stsenaariumid on halvad, kui küsimuse all on võimalik sõda\nSir Richard Shirreff. Sõda Venemaaga. Tänapäev, 2016. 432 lk. Tõlkinud Jana Linnart ja Leo Kunnas. Sõda 2023 – Taavet. Sõda 2023 – Koljat. Küppar & Co, 2016. 512 lk.\nMind valdas murelik nõutus, kui olin peaaegu jutti läbi lugenud kaks alles 2016. aastal valminud ja hiljuti eesti keeles ilmunud raamatut – alguses „Sõja Venemaaga“ Sir Richard Shirreffilt ja seejärel Leo Kunnase diptühhoni „Sõda 2023 – Taavet“ ja „Sõda 2023 –Koljat“.\nmajandusekspert ja rahvusvaheliste suhete vaatleja\nMõlema autori puhul on tegu endiste professionaalsete sõjaväelastega, kel selja taga töö erinevatel juhtivatel ametikohtadel oma riikide ja ka NATO vägede staapides, sealhulgas reaalsetes sõjalistes olukordades. Esimene neist oli lõpuks nelja-tärni-kindralina kõrgeimal NATO Euroopa väejuhatuse ametikohal, mida Briti kindral traditsiooniliselt täidab – DSACEUR1, teine aga lahkus 2007. aastal ilmselt sunnitult Eesti Kaitseväe teenistusest kolonelleitnandi auastmes kaitsejõudude peastaabi operatiivosakonna juhina. Mõlemad autorid kirjeldavad oma dokumentaalromaani stiilis raamatutes omaenda kogemuste ja mõlemas raamatus üheks kangelaseks oleva kõrgemast ohvitserist alter ego, aga ka paljude teiste tegelaste sisemonoloogide ning kõike seda toestavate sõjalis-tehniliste ja poliitiliste arutluste ja vahelõigete ning analüüside abil olukorda meie julgeoleku tagamisel Balti regioonis üpris jõuliste ja kriitiliste pintslitõmmetega.\nAusalt öeldes mulle tundub, et romaani kunstilise vormi valik on neil lihtsalt võte, et tuua laiemate lugejagruppideni oma mure. Mure meie julgeoleku pärast. Siin Läänemere ruumis, aga ka laiemalt. Kui kindral Shirreff püüab veel seda kuidagi varjata jutustava stiiliga, siis kolonel Kunnas annab oma kaksikraamatu mõlemas osas lisaks peategelaste isiklikele sisemonoloogidele ja isegi toimuva dokumentaalsust rõhutavatele päevikusissekannetele ja sealt pärit illustratsioonidele ning lühikestele kokkuvõtvatele ülevaadetele kõigil sõjatandritel toimuvast ka omapoolseid analüüse kirjeldatud olukorra tekkimise kulust ja põhjustest ning süsteemseid soovitusi, kuidas negatiivseid arenguid meie julgeoleku tagamisel vältida. Sest Venemaa-poolse agressiooni võimalikkust Balti ruumis peavad mõlemad autorid täiesti loomulikuks ja loogiliselt põhjendatuks. Kuigi kui esimene autor omistab peamise rolli siiski naaberriigi selgelt äratuntavale juhile tema isikuomaduste ja ambitsioonide tõttu, siis teine autor toob ära selged ja ratsionaalsed, omamoodi hirmutavalt loogilised sisemised põhjused, mille keskmes on ka naaberriigi otse, mitte vihjamisi nimetatud juhi ambitsioonide kõrval oluline roll paraku ka selle suure riigi sisemistel arengutel, mis seavad ka kõikvõimsa juhi tema enda käivitatud protsesside tulemusena praktiliselt sundusliku valiku ette rünnata. Seda nii meile negatiivse kui ka positiivse stsenaariumi puhul.\nAusalt öeldes mulle tundub, et romaani kunstilise vormi valik on autoritel lihtsalt võte, et tuua laiemate lugejagruppideni oma mure. Mure meie julgeoleku pärast. Siin Läänemere ruumis, aga ka laiemalt.\nSisuliselt on aga siin mõlemal juhul tegu teatud mõistes manifestiga. Kõrgemate sõjaväelaste hingepõhjast tuleva hoiatushüüuga, samal ajal appikarjega sõduritelt, kes teavad, et neile pole antud võimalust anda endast parimat, et kaitsta meie vabadust ja sõltumatust ometi nii selgelt ja plaanipäraselt tõusva eksistentsiaalse ohu eest. Et see on nii, annab tunnistust ka kindral Shirreffi raamatule eessõna kirjutanud USA mereväe eruadmirali, endise SACEUR’i2 James Stavridise eessõnas otseselt rõhutamist leidnud mõte, et kõigist väljakutsetest, millega Lääs 21. sajandi teisel kümnendil „geopoliitilisel maastikul silmitsi seisab, on Venemaa uus esilekerkimine president Putini juhtimisel kõige ohtlikum“. Seejuures arvab admiral, et „kohutavate stsenaariumite arengut, mida paljud kõrged tsiviilisikud, eriti poliitikud, ei ole kunagi mõistnud või soovivad, et neid ei eksisteeriks“, saab peatada, sest ennekõike „on raamatu sõnum: veel ei ole hilja katastroofi ära hoida“. (lk 9)\nPeab tunnistama, et paljud arutluskäigud mõlemas raamatus, eriti juhtrollile pretendeerivatelt alter ego’delt, on silmnähtavalt kantud autorite isiklikest seisukohtadest ja kogemustest. Ühest küljest ratsionaalselt põhjendatud ja lahti seletatud, paiguti liigagi, on nad samas kibeda kõrvalmaiguga. Põhjuseks professionaalsele sõjaväelasele nii vastumeelne politikaanlus ja primitiivne tõsiasjade eiramine poliitiliste hetkeliste ja konjunktuursete huvide nimel, mis lõppkokkuvõttes viib katastroofini. Seda nii Balti kui ka juhtivates NATO riikides. Otsustamatus, vastutustundetus ja soovimatus oma poliitilisest turvatsoonist väljuda viib lõpuks nii Shirreffi kui Kunnase raamatus väga ränkade tagajärgedeni: tohutute inimohvriteni, tervete riikide (praegusel juhul Balti riikide) eksistentsi kaotuseni või selle piirini jõudmiseni ning majandusliku hävinguni.\nÜks, mis neid raamatuid ühendab, on arusaam, et sõdu saab ära hoida, kuid kui nad on juba puhkenud, siis on sõjal oma, ääretult julm dünaamika. Seepärast omandavad erilise kaalu autorite antud, paiguti lihtlugejale liigsegi detailsusega, soovitused, mida peaks või oleks pidanud tegema selleks, et halvimad arengud ära hoida.\nPõhilised kaks sõnumit, milles mõlemad autorid ühel meelel, on vajadus olla valmis konventsionaalseks suuremastaabiliseks sõjaks ning, mis eriti oluline, tuumaähvarduseks Venemaa poolt, milles kummalgi autoril kahtlustki pole, et see varem või hiljem tuleb. Kindral arvab, et see tuleb siis, kui Venemaa on oma seatud eesmärgid saavutanud ja püüab sel viisil kindlustada kahmatu endale põlistamist. Olgem ausad, nüüd teame juba, et Krimmi annekteerimise puhul Venemaa vajadusel seda kaalus, kui ka seda, et säärast stsenaarset arengut on naaberriik erinevatel õppustel harjutanud. Seejuures mõlema autori arvates mängib Venemaa sellele, et Lääs ja selle liidrid pole tuumaheidutuseks valmis. Koloneli arvates võtab Venemaa president selle ähvarduse kasutusele siis, kui hakkab NATOle konventsionaalses sõjas alla jääma.\nÜks asi, mis neid raamatuid kõiki ühendab, on arusaam, et sõdu saab ära hoida, kuid kui nad on juba puhkenud, siis on sõjal oma, ääretult julm dünaamika.\nÜks asi, mis mõlemat autorit ühendab, on veendumus, et Balti rahvad ei taha enam „hääletut alistumist“ ja võitlevad igal juhul agressoriga lõpuni. Seejuures ka massilises sissisõjas. Kusjuures regulaarjõududega vastuhakk baltlastel ei õnnestu, Lääs abi saata ei suuda, seda ka Kunnase „Koljatis“, kus küll eestlastel ainsatena õnnestub organiseerida Tallinna kaitse, mis suudab tohutute jõupingutuste ja ohvrite hinnaga pidada vastu vaherahuni. Seejuures kirjeldab ta detailselt nii sõjalise kaitse organiseerimist kui ka tsiviilelu korraldust lakkamatu rünnaku all olevas ja tohutuid raskeid kaotusi kandvas „meie Stalingradis“, nagu ütleb Kunnase alter ego’st kangelasliku kaitse vabatahtlik juht kolonel Peeter Tergens Tallinna kaitse kohta. Ainult Kunnase „Taavetis“ suudavad eestlased vastu hakata juba Narva ja Emajõe joonel. Seda tänu põhjalikule omapoolsele ja, mis eriti tähelepanuväärne, kogu NATO-poolsele korralikule ettevalmistustööle.\nSamas paistab mõlemat autorit ühendavat hinnang, et kogu sündmuste ahel algab järjekordsete Läänemere ruumis suurt rünnakut väsimatult ja regulaarselt harjutavate suurõppuste Zapad varjus pärast just Lätis käivitatud hübriidsõja stiilis provokatsioone, mis küll hiljem käivitatakse ka teistes Balti riikides. Kusjuures just Läti on ka kõige kergemini haavatav ning kõige vähem suuteline vastuhakuks. Kuigi kindral Shirreff on oma raamatu peamiseks maismaalahingutandrite kirjelduse paigaks valinud just Läti, aga kolonel Kunnas hoopis Eesti. Tuletagem meelde, et umbes analoogset stsenaariumi mängiti läbi ka telemaailmas palju kära tekitanud BBC dokumentaalfiktsioonis „Kolmas maailmasõda“, kus päriselus strateegilisi ametikohti täitnud Lääne tippstruktuuride veteranid arutasid Venemaa poolt käivitatud sõjaga toimetulekut. Miskipärast kipuvad need stsenaariumid sarnased olema …\nVäikese liialdusena tundusid mulle kui eluaegsele Venemaa-huvilisele tolle riigi kõrgema juhtkonna toimetamiste ja otsustuste vastuvõtmise, ositi aga ka Lääne poliitiliste liidrite tegevuse kirjeldustes kindral Shirreffi antud minu maitse jaoks pisut liiga lihtsustatud mõttekäikude sõnastused. Aga mõistan, et seda on vaja, et teha ka väheinformeeritud lugejale asi „puust ja punaseks“. Teiseks, nüüd juba minu jaoks hirmutavaks nõrkuseks kindral Shirreffi raamatus on pisut liiga uskumatu õnnelik lõpp, kus tegelikult juba kaotatud sõda aitavad võita uskumatult suurearvuline ja ulatuslik Balti riikide elanike (just elanike, mitte ainult kodanike) vastupanu sissisõjas, jada peakangelasi saatvaid õnnelikke juhuseid ning õnnestunud sõjalist pettemanöövrit ning kübersõjas just brittide rakendatud salajast nippi kasutades saavutatud eelis, mis kokkuvõttes vaenlase tema enda võttest maoli paiskavad ja sõja lõpetavad, mille tulemusena Baltimaad Venemaa poolt sunnitult ja häbiga tagasi ANTAKSE … (minu sõrendus)\nAutoreid näib ühendavat ka kindel veendumus, et ei Soome ega Rootsi rõhutatud neutraliteet ei loe Venemaale midagi. Mõlemal puhul tungib agressor nii demilitariseeritud (!) Ahvenamaale kui ka Gotlandile ja vallutab nad alguses kerge vaevaga, sest seda on neile vaja Läänemere ruumi paremaks kontrollimiseks. Kusjuures mõlemad neutraalsed riigid püüavad veel ka pärast seda hoida „oma neutraliteeti“, keelates ikkagi NATOl kasutamast oma õhuruumi ja infrastruktuuri. See teeb aga võimatuks vältida Venemaa kontrolli kogu Läänemere regioonis. Ainult Kunnase „Taavetis“ asuvad rootslased ja eriti südikalt soomlased toetama NATO tegevust, viivad oma sõjaväe kõrgendatud valmidusse ja võtavad tagasi ka oma kaotatud saared. Lisaks veel abistavad poolametlikult eestlasi ka. Küll tahaks sellisesse stsenaariumisse uskuda …\nEriti kriitiline on Shirreff oma kirjeldustes NACi ja liikmesriikide erinevate huvide suhtes kuni konstateeringuteni, et NACis arutatu kohta on raportid kahe tunniga Kremlis laua peal … Samas meenutagem, et just NACi konsensuslik otsus on tarvilik artikkel 5 käivitamiseks.\nÜks emotsioon kummitab lugejat veel. Kui kolonel Kunnas on NATO otsustusmehhanismide suhtes siiski veel optimistlik ja peamist häda Lääne käitumises näeb sõjalis-tehnilistes probleemides, mis jäänud kinni poliitilise otsustamise/otsustamatuse taha, siis kindral Shirreff, ilmselt toetudes oma rikkalikule isiklikule kogemusele, on ülimalt kriitiline kogu alliansi otsustusmehhanismi suhtes. Eriti kriitiline on ta oma kirjeldustes NACi3 ja liikmesriikide erinevate huvide suhtes kuni konstateeringuteni, et NACis arutatu kohta on raportid kahe tunniga Kremlis laua peal … Samas meenutagem, et just NACi konsensuslik otsus on tarvilik artikkel 5 käivitamiseks.\nLihtsa lugejana tahaks väga uskuda ka seda, et „Taavetis“ toodud ettevalmistustööd tõepoolest tehakse ära ja saavutataksegi vajalik heidutuslävi, mis tõrjuks igasuguse tahte agressiooni alustada mis iganes võtteid kasutades. Soovimata siseneda tsivilistina mõlemas raamatus kirjeldatud vajalike sammude üpris professionaalsesse tehnilisse analüüsi, märgiks vaid, et mõlema autori arvates oleks tarvis märkimisväärset u-pööret nii NATO planeerimises kui ka vägede paigutuse ja varustatuse tasemes. Kuid selles osas on kindralil öelda vaid seda, et „nagu iga poliitik sulle öelda võib, ei too raha kulutamine riigikaitsele tänapäeval valijate hääli“. (lk 429) Ja et asi veelgi reljeefsemalt paistaks, ütleb kolonel Kunnas, et „erinevalt selle raamatu teisest stsenaariumist „Koljat“, mis lähtub Venemaal, Eestis, teistes Balti riikides ja kogu NATOs seni tehtud otsustest ja PRAEGU (= 2016. aasta sügisel) KEHTIVATEST PLAANIDEST (minu sõrendus) ning on seetõttu realistlik, on „Taaveti“ stsenaarium vähemalt praeguse seisuga ulmeline. OTSUSEID, mis võiksid viia selle teostumiseni, POLE VEEL TEHTUD (minu sõrendus) Eestis, Baltikumis ja NATOs tervikuna“. (lk 227)\nKuid peamine sõnum on mõlemas raamatus üks – sõjas pole võitjaid, kuid pole ka muud võimalust, kui võidelda, olgu stsenaarium milline tahes. Ning iialgi ei tasu unustada ütlust si vis pacem, para bellum4!\nDSACEUR – Deputy Supreme Allied Commander Europe ↩\nSACEUR – Supreme Allied Commander Europe ↩\nNorth Atlantic Council ↩\nTahad rahu, valmistu sõjaks (lad k) ↩


TLÜ Akadeemilise Raamatukogu rühma- ja individuaaltööruumide reserveerimine\nTLÜ Akadeemiline Raamatukogu | Rävala pst. 10\nTallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu III korrusel asuvad neli lugejate töötuba. Neljast töötoast kahte on võimalik broneerida läbi interneti ja kahte töötuba III korruse teenindusletis ja telefonil +372 665 9424. Peamajas on töötubade tasuta kasutamise õigus kõigil TLÜ Akadeemilise Raamatukogu lugejaks registreerinud õppejõududel ja üliõpilastel. Teistele lugejatele on töötubade kasutamine 3€ tund või 10€ päev. Tasumine toimub I korruse TLÜ Akadeemilise Raamatukogu infoletis. Töötubade võtmed väljastatakse III korruse teenindusletist.\nTLÜ Akadeemilise Raamatukogu Õpikeskus | Narva mnt. 29\nTallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu Õpikeskuse I korrusel asuvad kolm rühmatööruumi (RT A208 – 6 kohta; RT A209 – 6 kohta; RT A210 – 8 kohta) ja seminariruum projektoriga (SR A207 – 8 kohta) ning II korrusel neli individuaaltööruumi (IT A310 – A313). Õpikeskuses on rühma- ja individuaaltööruumide kasutamisõigus ainult TLÜ Akadeemilises Raamatukogus registreeritud Tallinna Ülikooli õppejõududel ja üliõpilastel.\nÕpikeskuse arvutiklassi A-213 broneerimiseks saada kiri e-posti aadressile reserveerimine@tlulib.ee või helista telefonil +372 640 9180\nID-kaardiga sisselogimisel sisesta kasutajanimena raamatukogu tunnus a koos isikukoodiga: (näit a38012235231).\nLugejakaardiga sisselogimisel sisesta kasutajanimena lugejakaardi vöötkoodi number (näit 20200000123458).\nSalasõna puudumisel saab selle endale määrata klikkides lingil Minu ESTER.\nValitud ruumi saavad reserveerida ainult TLÜ üliõpilased ja õppejõud.\nTähelepanu! Valitud ruumi reserveerimine on tasuline!.\nKahjuks ei ole võimalik käesolevat ruumi reserveerida kuna päevane või nädalane reserveeringute arv on täis.\nVeebipõhiselt on võimalik õppetööks reserveerida TLÜ Akadeemilise Raamatukogu peamajas Rävala pst. 10 ja õpikeskuses Narva mnt. 29 asuvaid rühma – ja individuaaltööruume.\nLISAINFO RUUMIDE KOHTA\n• ruume saad reserveerida kuni 8 tundi päevas ja kokku 16 tundi nädalas\n• reserveerida saad kuni 14 päeva ette\n• vabasta ruum, kui saabub ruumi reserveerinud rühm.\n• mitteilmumisel tühista reserveering Minu reserveeringud leheküljel\n• ära jäta ruumi raamatukogu teavikuid. Avakogu kohalkasutatavad teavikud (teatmeteosed, sõnaraamatud, ajakirjad jm) tagasta tööruumidest/õpikeskusest lahkudes lugemissaali\n• hoia ruum puhas ja korras\nVabade aegade nägemiseks vali kalendrist sobiv kuupäev. Ruumi reserveerimiseks vali ruum ja kellaeg ning kliki nupul Reserveeri. Logi sisse Minu ESTER tunnusega ja kinnita reserveering. Reserveeringu kinnitus saadetakse e-mailile.\n© TLÜ Akadeemiline Raamatukogu - v1.7b


Autojuht Arvi Lõppe\nRingvaade “Nõukogude Eesti” nr 3, 6/7\nPortreepala Tallinna elamuehituskombinaadi autojuhist Arvi Lõppest.\nRingvaade “Nõukogude Eesti” nr 23, 5/8\nSaku vaated ja ehitustööd.\nTuletornide ehitaja Armas Luige\nRingvaade “Nõukogude Eesti” nr 3, 2/7\nPortreepala tuletornide ehitajast insener Armas Luigest, tuletornide näitus Eesti Meremuuseumis.\nHotell Viru ehitusel\nRingvaade "Nõukogude Eesti" nr 13, 7/7\nViru hotelli ehitus Tallinnas on jõudnud katuse alla, suvised linnavaated hotelli katuselt.\nRingvaade "Nõukogude Eesti" nr 8 (949), 4/6\nÜlevaade autojuhtide ja noortebrigaadi tööst soojuselektrijaama ehitusel Ida-Virumaal.\nMerekalasadama ujuvkai montaaž\nRingvaade " Nõukogude Eesti" nr 3 (944), 4/7\nTallinna Mehhaniseeritud Vesiehituskolonni töötajad monteerivad ujuvkaid.\nRingvaade " Nõukogude Eesti" nr 3 (944), 3/7\nMaardu Keemiakombinaadi superfosfaaditsehhi ehitusel.


Penaltiga eksinud Saka ründas sotsiaalmeediahiidusid ning heitis ette nende vähest aktiivsust solvangute peatamisel - Ärileht\nPenaltiga eksinud Saka ründas sotsiaalmeediahiidusid ning heitis ette nende vähest aktiivsust solvangute peatamisel\nTeismeline Inglismaa jalgpallur, kes langes pärast Euro 2021 finaalis penalti mööda löömist rassistliku väärkohtlemise ohvriks, ründas sotsiaalmeediagigante, kuna nad pole solvangute peatamiseks piisavalt teinud.\n19-aastane Bukayo Saka ütles, et ta “teadis koheselt”, et pärast Inglismaa viimase penaltiga eksimist võetakse ta sihikule. Noor Arsenali mängija ning turniiri staar ei olnud seni pärast pühapäevast kaotust Wembley’s solvanguid kommenteerinud. Nüüd võttis ta sellel teemal Twitteris sõna.\n“Kõikidele sotsiaalmeedia platvormidele nagu Instagram, Twitter ja Facebook – ma ei soovi, et ükski laps või täiskasvanu peaks saama selliseid vihkavaid ja haavavaid sõnumeid nagu mina, Marcus ja Jadon sel nädalal saime,” ütles Saka, viidates Marcus Rashfordile (23) ja Jadon Sanchole (21), kes samuti pärast penalti mööda löömist väärkohtlemise osaks langesid.\n“Ma tajusin koheselt, milline vihkamine mind ees ootab ning see on kurb reaalsus, et teie võimsad platvormid ei tee selliste sõnumite peatamiseks piisavalt.”\nSeoses Inglismaa mängijatele suunatud väärkohtlemisega sotsiaalmeedias on praeguseks arreteeritud viis inimest. “Me jälitame teid,” hoiatas Suurbritannia jalgpallipolitsei (UKFPU) juht vihkava sisuga materjali levitanud inimesi.\nFacebook ja Twitter on edastanud rassistlikke märkusi postitanud kasutajate kontoandmed ametivõimudele.\n“Jalgpallis ning üheski teises ühiskonna valdkonnas pole rassismil ja vihkamisel kohta. Kõikidele neile, kes tulevad kokku, et neid vihasõnumeid saatvaid inimesi välja kutsuda – astudes samme, teatades nendest kommentaaridest politseile ning üksteise vastu lahked olles me võidame,” kirjutas Saka oma Twitteri postituses.\nTa ütles, et viibis paar päeva sotsiaalmeediast eemal, et oma perega aega veeta ning viimaste nädalate üle järele mõelda. “Sellest sõnumist jääb väheks, et näidata oma tänulikkust kogu saadud armastuse ees ning arvan, et pean tänama kõiki, kes mind on toetanud.”\n“Au oli kuuluda eeskuju näitavasse Inglismaa koosseisu. Nad on vennad terveks eluks ja ma olen tänulik kõige selle eest, mida olen õppinud mängijatelt ja personalilt, kes nägid palju vaeva. Aidata meeskonnal jõuda esimesse finaali viimase 55 aasta jooksul ning nähes oma perekonda pealtvaatajate hulgas, teades, millest nad on loobunud, et aidata mul sinna jõuda – see tähendas minu jaoks kõike.\n"Pole sõnu ütlemaks, kui pettunud ma oma tulemustes ja penaltis olin. Ma tõesti uskusin, et võidame selle teie jaoks… Luban teile, et anname kõik, mis meil on, et see põlvkond teaks, mis tunne on võita,” lisas ta.\nFacebookile kuuluva Instagrami tegevjuht Adam Mosseri tunnistas, et puudujäägid ettevõtte tehnoloogias olid võimaldanud mõnel solvangul ilmsiks tulla. Mängijaid pommitati pärast pühapäevast kaotust tuhandete rassistlike sõnumitega, muuhulgas kasutati solvanguteks ahvide ja banaanide emotikone.\nMosseri sõnul märkis tehnoloogia mõningaid solvanguid healoomuliste kommentaaridena, mida need absoluutselt ei olnud ning lisas, et probleem on nüüdseks lahendatud. Pole vastuvõetav saata rassistlikke emotikone ning igasugust vihakõnet, kasutades selleks Instagrami,” ütles Mosseri.\nInstagram on varem öenud, et automatiseeritud modereerimisvahendid jäävad emotikonidega hätta, sest emotikonid pole iseenesest rassistlikud ning seetõttu vajas süsteem sõnumite konteksti mõistmiseks inimesi.\nFacebook ütles, et on politseiga terve nädala jooksul tihedalt koostööd teinud ning edastab kasutajate nimed, e-posti ja IP-aadressid, kui ametivõimud selleks kehtiva õigusliku taotluse esitavad.


Uus Haljala valla aleviku- ja külavanema ning piirkondliku kogukonnakogu statuut | Käsmu Külaselts\n← Uudiskiri Käsmu Elu\nMatvere tutvustab telesaates Käsmut →\nUus Haljala valla aleviku- ja külavanema ning piirkondliku kogukonnakogu statuut\nKristjan Altroff, 19. juuni 2018\nAnnan teada, et Haljala vallas on hiljaaegu vastu võetud uus “Haljala valla aleviku- ja külavanema ning piirkondliku kogukonnakogu statuut” (kättesaadav: https://www.riigiteataja.ee/akt/423052018005), mis aitab kaasa kohaliku elu kujundamisele.\nHaljala valla kogukonnatöö eesmärgiks on saavutada:\nparem elukeskkond, suurem kogukonnatunne ja turvalisus;\nkodanikuaktiivsus, aktiivne küla- ja seltsielu ning omaalgatus rohujuure tasandil;\navaliku võimu läbipaistvus, tõhus kommunikatsioon külade ja piirkondade elanike vahel, koostöö ja partnerlus valla avatud juhtimisel.\nOlulisemad sätted Käsmu jaoks, võrreldes eelmise statuudiga:\nsätestatakse hääleõigusliku külaelaniku mõiste (§ 1 lg 1 kohaselt vähemalt 16-aastane isik, kelle elanikeregistrijärgne elukoht on Käsmu külas);\nvalla territoorium jagatakse kantideks (Käsmu poolsaar on eraldi kant), vt esialgset kaarti: kandid_kaardil_A3;\nnähakse ette võimalus valida tulevikus soovi korral koos külavanemaga nn kandikogu, mida juhatab külavanem (statuudi § 8 lg 5 ja § 11 lg 1 sätestab selleks ka ajalise raamistiku: kandikogu valimine toimub pärast seda, kui lõppevad praeguse külavanema volitused, s.t. septembris 2019);\nkandikogule antakse märkimisväärsed volitused, sh volitus algatada vallatasandi õigusaktide eelnõusid (kogu pädevused on sätestatud § 9)


Mida sina sellel fotol näed? Vastus näitab sinu tervislikku seisundit | Buduaar\nMida sina sellel fotol näed? Vastus näitab sinu tervislikku seisundit\nVaata seda pilti, kus on kaks naise nägu – mida sa esimesena märkasid? Kas positiivset või negatiivset ilmet? Nüüd loe edasi! Depressioon, stress, masendus – negatiivsed asjad meie ümber mõjutavad meid ning viimaste uuringute kohaselt kannatavad stressi all isegi lapsed. Iga kümnes inimene on teatud eluhetkel stressi või isegi masendust tundnud. Kui me aga oskaksime iseennast kõrvalt vaadata ja oma igapäevaelu ning tegemisi analüüsida, siis suudaksime ilmselt ka stressi tekke allika tuvastada enne kui see meid mõjutama hakkab. Stressist on võimalik lahti saada, see ei ole viirus, vaid emotsionaalne seisund, mida me tegelikult ise kontrollida saame.\nVaata seda pilti, kus on kaks naise nägu – mida sa esimesena märkasid? Kas positiivset või negatiivset ilmet? Nüüd loe edasi!\nDepressioon, stress, masendus – negatiivsed asjad meie ümber mõjutavad meid ning viimaste uuringute kohaselt kannatavad stressi all isegi lapsed. Iga kümnes inimene on teatud eluhetkel stressi või isegi masendust tundnud.\nKui me aga oskaksime iseennast kõrvalt vaadata ja oma igapäevaelu ning tegemisi analüüsida, siis suudaksime ilmselt ka stressi tekke allika tuvastada enne, kui see meid mõjutama hakkab. Stressist on võimalik lahti saada, see ei ole viirus, vaid emotsionaalne seisund, mida me tegelikult ise kontrollida saame.\nKuidas aga saada teada, kui suur kalduvus on sinul stressi küüsi langeda? New Yorgis asuva Binghamtoni ülikooli teadlased viisid hiljuti läbi põneva uuringu, kus osales 160 naist. 60 naist olid minevikus depressiooni põdenud, 100 naist aga mitte. Kõikidele naistele näidati pilti, kus on kaks naist – üks naeratav ja teine vihane. Pärast pildi näitamist pidid naised ütlema, kumb nägu neile esimesena silma jäi, ehk siis millise emotsiooni nende alateadvus esimesena kinni püüdis.\nTeadlased leidsid selge seose – naised, kes vihast nägu ehk siis negatiivset emotsiooni esimesena märkasid, põevad ka depressiooni suurema tõenäosusega, sest nende alateadvus on juba kallutatud negatiivset vastu võtma. Nad on mõtestatud keskenduma halvale, mitte heale. Täpselt nii nagu osad inimesed näevad alati, et klaas on pooleldi tühi ja teised, et pooleldi täis.\nNaised, kes nägid esimesena naeratavat nägu, polnud varem ka stressi ega depressiooni põdenud ning suure tõenäosusega ei juhtu seda ka tulevikus.\nKui sina seda pilti vaatad ja teed seda ausalt, siis saad teada, kas sa kaldud pigem negatiivsusele või positiivsusele.


Eesnäärme adenoomravi - ravimid ja rahvapärased ravimid. Kuidas ravida eesnäärme adenoomi meestel - Ravi June\nIga haige mees tahab teada, mida ravida meessoost eesnäärme adenoomiga, et saavutada positiivset tulemust, sest te ei taha raha raisata või veelgi halvendada oma tervist või aja raiskamist.\nOn mitmeid ravimeetodeid, kuid lihtsalt ei ole võimalik ennustada, kuidas teatud keha reageerib konkreetsele ravimeetodile. Kuid võite kaaluda kõige populaarsemaid meetodeid, mis vastavad positiivselt nii arstidele kui ka patsientidele.\nNeid meetodeid on kõige parem kasutada eesnäärme adenoomide varajases staadiumis. Ja seal on palju retsepte, näiteks võite juua linaseemneõli 2 teelusikatäit päevas või süüa propoliit mee. Kasulikud on ka taimsed preparaadid, mis teevad infusiooni ja mikroklistereid.\nfolk-ravimid eesnäärme adenoomi raviks\nKasu: absoluutne ohutus.\nSeda "ravi" meetodit saab pakkuda patsiendile, kelle hüperplaasia hakkab arenema. See tähendab, et diagnoositakse adenoom, see on, kuid selliseid sümptomeid pole. Sellisel juhul annab elustiili muutus enamikul juhtudest hea tulemuse. Loomulikult ei ole sellisel ravimisel 2. ja 3. etapil oodata tulemust.\nEluviis on toitumine, aktiivsus päeva jooksul, sugu jne. Sellisel juhul jälgib arst dünaamikat ja kui see on positiivne, jätkub elustiili normaliseerumine. Kui sümptomite suurenemisega kaasneb halvenemine, algab uimastiravim ravimitega.\nSee meetod on hea, sest see ei kahjusta patsiendi tervist.\nKuidas ravida eesnäärme adenoomi meestel, millised ravimid?\nArstid kasutavad järgmisi ravimirühmi:\n5-alfa-reduktaasi ensüümide blokaatorid;\nEesnäärme adenoom on hormoonist sõltuv haigus, seetõttu kasutatakse laialdaselt seksuaalhormoonide taset reguleerivaid ravimeid (androgeene ja östrogeene). Nende abiga on võimalik blokeerida testosterooni sünteesi, mille tagajärjel väheneb androgeenide mõju eesnäärmele. Seega võib eesnäärme kogust vähendada.\nravimid meessoost adenoomide raviks\nAdrenergilised blokaatorid mõjutavad positiivselt anumate seisundit ja kvaliteeti, parandades sellega verevoolu vaagnaorganitele. Negatiivne külg on see, et kehal on võimalik kõrvaltoimeid vererõhu alandamise, pearingluse ja südamepekslemise näol.\n5-alfa-reduktaasi inhibiitorid takistavad testosterooni aktiivsust. Selle tagajärjel saavutatakse sümptomite vähenemine.\nLoodusliku päritoluga valmistised sisaldavad ravimtaimi ja nende ekstrakte. Sellised ravimid aitavad leevendada põletikku haige organis ja takistada kudede edasist levikut.\nNarkootikumide ravi ei jää ilma jälgi, sest ühel või teisel viisil ravimeid mõjutab tervislikke elundeid. Selle saavutamiseks peate ravimeid pikka aega võtma. Kuid erinevalt operatsioonist pole pärast pillide tegemist selliseid tõsiseid tüsistusi.\nTransuretraalne aurustamine - laser kokkupuute meetod. Selles protseduuris kuumutatakse vett eesnäärme kudedes. Kui see hakkab aurustuma, kuded koaguleeruvad. Seda meetodit kasutatakse varases staadiumis. Plus - enamasti ilma komplikatsioonideta.\nSuunatud ultraheliuuring - meeste eesnäärme adenoomravi meetodit iseloomustab kõrge intensiivsusega ultraheli mõju näärmekoes, mille tulemusena see kuumeneb ja seejärel hävib. Eeliseks on see, et tavaliselt ei ole protseduur üsna lihtne.\nKuid mitte ainult ultraheli ja kõrge temperatuuri tagajärjed hävitavad kasvaja. Tihti kasutatakse sageli krüodestruktsiooni protseduuri, mille eesmärk on külmutada eesnäärme primaarse koe vedel lämmastik. Et mitte kahjustada oreli külma külge, on see varem soojendatud. Cryodestruction on mitte vähem efektiivne võitleja BPH vastu.\nEnne lõpliku otsuse langetamist eesnäärme adenoomiga meestel tuleb läbi viia eksam ja läbida testid, pärast mida kogu see "hea" läheb arsti juurde konsulteerimiseks.\nkui operatsioon on juba paratamatu, peate seda aktsepteerima\nKui uroloog ei näe praegusest olukorrast mingit muud võimalust, siis lisaks eesnäärme adenoomide eemaldamise toimingule on olemas kaks võimalust: nõustuda ja minna operatsiooni jaoks või võtma ühendust vähemalt kahe teise arstiga. Kuid on juhtumeid, kus lisaks operatsioonile ei aita loomulikult midagi tõepoolest olemas.\nSeda operatsiooni ei saa nimetada parimaks ravimeetodiks, sest pärast sellist ravi on suur oht pärastoperatiivsete komplikatsioonide ja sisemise verejooksu tekkimiseks. Kõige tõhusamad on eesnäärme adenoomide ja laparoskoopia enukleerumine.\nKõige sagedamini ravitakse adenoomi kirurgiliselt: tehakse eesnäärme adenomektoomia või endoskoopiline transuretraalne resektsioon. Konservatiivne ravi on võimalik haiguse varases staadiumis.\nKüünlad. Prostatiidi ravis protikumi raviks on rekombinantsed suposiidid, antibiootikumid, propoliit, spasmolüütikumid, veiste näärmete komponendid ja teised komponendid. Küünlaid manustatavate ravimite näited: bioprost, prostatien, viferon, prostopiin, olestetsiin. Eesnäärme suposiitide kasutamine vähendab turset, valu ja põletikku. Nende abiga taastatakse seksuaal- ja kuseteede funktsioone, veresoonte tromboosi arengut vähendatakse ja parandatakse vereringet.\nOluline on järgida ravi kava, toitumine, ärge jäta vahele protseduuri. Pidage meeles, et populaarne rahvapärased abinõud on ainult ametliku meditsiini meetodite täiendus, nende kasutamine peab kooskõlastama ka terapeudiga.\nLoomulikult on prostatiidi peamine teraapia põletikuvastaste ravimite ja antibiootikumide kasutamine, mis pärsivad kasvu ja patogeense mikrofloora arengut. Siiski on oluline küsimus selliste ebameeldivate sümptomite kõrvaldamiseks nagu valu ja ebamugavustunne eesnäärme piirkonnas.\nEesnäärmevähk on üks enim levinud vähktõbe meestel. Prognoosid patsientide arvu vähendamiseks on pettumusttekitavad. Igal aastal sureb sellest sajad tuhanded inimesed, ja see arv kasvab pidevalt.


Teenuseinsener – StartIT\nAgu sõnul peab tema ametis olema uudishimulik, aru saama tehnilistest asjadest.\nKui on vaja välja mõelda, kuidas peaks nutitelefoniga tõkkepuud avama, saab selle ülesande endale teenuseinsener. Ta peab nuputama, kuidas on tehniliselt võimalik kliendile seda erilahendust pakkuda ehk just tellija vajadusest tekkinud soove kõige targemalt täita.\nAgu Kull töötab teenuseinsenerina Elisas, kus tema tööks ongi uute või olemasolevate toodete ja teenuste loomine. Tema töö on hästi tehtud, kui loodud tehnilised lahendused töötavad ja klient on rahul. Teenuseinsener peab olema kursis maailma trendide ja arengutega, ta oskab kombineerida erinevaid seadmeid ja süsteeme terviklikeks lahendusteks. Samuti katsetab ja testib ta neid lahendusi ning arendab edasi.\nElisas pakutavad teenused jagunevad kaheks: põhiteenused võimaldavad meil kasutada kõne- ja mobiilse interneti teenust, tugiteenusteks on tekstipõhised sõnumid (SMS), pildi- ja videopõhised sõnumid (MMS) ja igasugused erilahendused äriklientidele (näiteks positsioneerimise teenus).\nTeenuseinsener tegeleb projektides tehnilise nõu andmisega, samuti on vaja lahendada väljatöötatud teenuste töökindlus. Kui kliendil tekib mõni keerulisem probleem, mida kõnekeskus ja tehnilise toe spetsialistid ei suuda ise lahenda, suunatakse see teenuseinsenerile.\nAgu sõnul peab tema ametis olema uudishimulik, aru saama tehnilistest asjadest. Agule meeldib rutiinivaba elu ja seda see amet talle ka pakub: ta ei tee ühte ja sama asja mitu korda, kuna ühte lahendust saab välja töötada vaid ühe korra. Elisa on korraldanud sisemisi Garage48-laadseid üritusi uute teenuste väljatöötamiseks, millest mitu tükki on praegugi töös. Agul on sportlik huvi oma valdkonna vastu, ta vaatab YouTube’is videoid ja otsib internetist infot, et end arendada ja saada teada, kuidas midagi teha. Sageli ei tea Agu uue projektiga tööle asudes, millise lahenduseni ta lõpuks välja jõuab. See muudabki töö tema jaoks põnevaks ja lubab hommikul rõõmsa meelega tööle tulla.\nAgu on lõpetanud Võru Kreutzwaldi gümnaasiumi, pärast seda läks ta Tartu Ülikooli infotehnoloogiat õppima. „Tehnoloogiahuvi on mul lapsest saati olnud, kuid töö hakkas ülikooli ajal liiga palju meeldima ja õpingud jäid pooleli,“ räägib Agu. Ta tegeles elektroonikakaubanduse ja arvutite müügiga, ettevõte pankrotti mineku järel tuli aga Tallinna. Elisas alustas ta kõige madalamal tasemel klienditeeninduses, kust tõusis rakendusadministraatoriks. Viimased paar aastat on ta teinud teenuseinseneri tööd. Nüüdseks on Agul töö kõrvalt ka kõrgkool läbitud – ta lõpetas Tallinnas Mainori kõrgkooli kaugõppes cum laude IKT halduse ja administreerimise erialal.\nTeenuseinseneri peamine töövahend on arvuti, ent ka muud seadmed, mille toimimine tuleb tagada. Enamasti teeb ta tööd kontoris. Tihe koostöö on nii klientide kui ka kolleegidega. Töö võib olla periooditi pingeline. Sõltuvalt täpsematest tööülesannetest võib töö sobida ka liikumispuudega inimesele.\nTeenuseinsenerid leiavad tööd erinevates suuremates ettevõtetes, sageli just telekommunikatsiooni valdkonnas või ka näiteks tootmis- ja tööstusettevõtetes. Sõltuvalt ettevõtte tegevusvaldkonnast võib töö sisu olla erinev. Kindlasti on töö aga mitmekülgne ning tööpõld lai.\nAmetikoht on nii Eestis kui ka rahvusvahelisel tasandil nõutud ametipositsioon, mille töötasu alumine määr ületab Eesti keskmise töötasu.\nErialased pädevused: teadmised infotehnoloogiast, elektroonikast või telekommunikatsioonist, süsteemide integratsioonist, testimisest, dokumentatsiooni koostamisest, huvi innovaatiliste tehnoloogiate vastu.\nMõtlemisoskused: loogiline mõtlemisoskus, tehniline loomingulisus, süvenemisvõime, õppimis- ja enesetäiendamistahe, innovaatilisus, süsteemsus, probleemide lahendamise oskus.\nEmotsionaalsed soodumused ja suhtlemisoskused: meeskonnatööoskus, püsivus, täpsus ja korrektsus, kohanemisvõime, vastutusvõime, suhtlemisvalmidus.\nKuidas saada teenuseinseneriks?\nTeenuseinseneriks saab nii ümberõppe kui ka erialase hariduse kaudu. Sobib haridus nii IT, telekommunikatsiooni kui elektroonika valdkonnas. Kõige lähedasemat ettevalmistust pakub elektroonikaalane taust.\nTeenuseinseneri rollist on võimalik liikuda edasi näiteks meeskonnajuhi või analüütiku ametikohale.\nUuri ka: Süsteemianalüütik, Süsteemiarhitekt


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta I kvartalis kokku käivet 109 385 €.\nPJV HALDUSKODA OÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nPJV HALDUSKODA OÜ alustas peaaegu 12 aastat tagasi, mil juhatuse liige M. P. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 10 aastat. PJV HALDUSKODA OÜ valdkond on restoranid jm toitlustuskohad. Samas valdkonnas (EMTAK 56101) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 2575 tükki, kes annavad tööd kokku 20052-le inimesele ja kogu...\n2021 aasta I kvartalis kuulus meeskonda 15 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 715 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 20 364 €, tööjõumaksud 12 353 € ja maksustatav käive 109 385 €.\nTelefon (+372) 5136822\nKäibed kokku (2021) 437 541 €\nBilansimaht (2021) 427 065 €\nPJV HALDUSKODA OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nPJV HALDUSKODA OÜ Logi sisse\n21.03.2012 - 09.09.2013 VÄNDRA TERVISEKESKUS SA juhatuse liige\n30.09.2009 - .... PJV HALDUSKODA OÜ juhatuse liige\n25.01.2005 - 19.03.2012 KEILA HAIGLA SA juhatuse liige\n21.01.2003 - 28.01.2005 KEILA HAIGLA SA juhatuse liige\n22.11.2001 - 05.09.2011 HELMOND OÜ juhatuse liige\n29.04.1999 - 26.05.2021 VÄNDRA PÕLLUMEESTE SELTS MTÜ juhatuse liige


Avoyd nahka hooldav soolakoorija kehale ja kätele, 600ml - Mediron\nEsilehtIluKehahooldusPesugeelid ja koorijadAvoyd nahka hooldav soolakoorija kehale ja kätele, 600ml\nAvoyd nahka hooldav soolakoorija kehale ja kätele, 600ml\n29,95 €/600ml 49,92 €/liiter\nAvoyd nahka hooldav soolakoorija sobib nii keha kui käte koorimiseks. Avoyd koorija baseerub meresoolal ning nahka hooldavatel taimsetel õlidel. Surnud naharakke eemaldava ning nahka niisutava toimega.\nRegulaarne kasutamine aitab muuta naha värskemaks ning nooruslikumaks. Aitab ennetada karvade sissekasvamist.\nAvoyd nahka hooldav soolakoorija kehale ja kätele, 600ml kogus\nIlu, Depilatsioon, Kehahooldus, Pesugeelid ja koorijad\nAvoyd, depilatsioon, ilu, kehahooldus, kehakoorija, looduslikud koostisosad, soolakoorija\nSisaldab meresoola, makadaamiaõli, magusmandliõli, päevalilleseemneõli, jojobaõli, E-vitamiini, apelsini- ja rosmariiniõli.\nKanna õrnade ringjate liigutustega kätele ja kehale. Pööra erilist tähelepanu keha kuivametele piirkondadele. Loputa sooja veega.\nNB! Ainult välispidiseks kasutamiseks. Hoia laste eest kättesaamatus kohas. Väldi kokkupuudet silmadega. Hoiusta jahedas ja kuivad, eemal otsesest päikesevalgusest. Mitte kasutada väga tundlikul või ärritunud nahal. Mitte kasutada rosaatsea, tsüstilise akne, avatud haavade ning teiste nahaprobleemide korral. Mitte kasutada samal ajal keemilise koorimisega.\nSea Salt, Helianthus Annuus Seed Oil, Prunus Amygdalus Dulcis Oil, Macadamia Ternifolia Seed Oil, Simmondsia Chinensis Seed Oil, Tocopheryl Acetate, Citrus Aurantium Dulcis Oil, Limonene, Rosmarinus Officinalis Leaf Oil\n1 arvustus tootele Avoyd nahka hooldav soolakoorija kehale ja kätele, 600ml\nEnelR – 18. juuli 2020\nVäga rahul. Nahk jääb mõnusalt siisidelt sile ja niisutatud peale esimest kasutuskorda. Soolakristallid sulavad normaalse aja jooksul, mitte ei vaju hunnikus põrandale. Tugeva eeterlike õlide lõhnaga, aga lõhn on meeldiv. Kui soovid peale rasedust normaalset nahka tagasi, siis soovitan eriti.\nSalt of the Earth lõhnatu roll-on deodorant, 75ml\nAttitude nahka taastav looduslik dušigeel kurgi ergutava aroomiga, 473ml


Väga suur osa tänapäeva inimene saab läbi nägemistaju. Raamatute lugemine, arvuti töö, pikaajaline kasutamine nutitelefoni või tahvelarvuti kaasa asjaolu, et nägemise hakkab langema. Selle vältimiseks protsessi arstid soovitavad Crystal Eyes – kapsli nähtavuse parendamiseks.\nKui alles hiljuti taastada kaotatud nägemus oli võimalik ainult kirurgilise sekkumise teel, täna ei ole vaja kasutada selliseid drastilisi meetodeid. Looduslik segu kergesti hakkama\noma ülesandeid ilma põhjustades negatiivset mõju organismile.\nCrystal Eyes – mis see on?\nkapslid Crystal Eyes on keerulised, mille eesmärk on vähendada silmasisese rõhu hoiatus hävitamine silma struktuuris ja taastada nägemistaju. Üks kursus on piisavalt leevendada põletikku, kõrvaldada oht tõsiste haiguste.\nToidulisand kaob vajadus prillides ja läätsed, Vältida operatsiooni. Muidugi manustamine hoiab hävitamise võrkkestaga vähendab tõsiseid haigusi nagu katarakt ja glaukoom.\nToidulisand, mis on kantud siseturul, on põhjustanud palju vaidlusi. Mõningaid kahtlusi selle tõhusust ja väitis, et Crystal Eyes – lahutust. Kuid pärast vaadates dokumentatsiooni kliinilises uuringus, võime järeldada, et tööriist tõesti toimib. Ajal uuringud see oli ühe ravikuuri:\nVabane muudatusi sarvkesta, 96% inimestest.\nnormaliseerimiseks silmasisese rõhu 97% vabatahtlikele.\nEt leevendada pingeid ja põletamine 98% inimestest.\ntaastamiseks nägemise -99% vabatahtlikega.\nToidulisand tegutseb algpõhjus haigus, nii et toime kestusega on tagatud. Leading silmaarstid soovitavad kapslite raviks ja ennetamiseks silmahaigused. Ohutuse garantii sertifikaat kvaliteedi.\nTööpõhimõte Crystal Eyes\npillid täiesti ohutu inimese tervisele. See ei põhjusta sündroom sõltuvuse tööd mitmes suunas:\nparandab toonust veresooned.\nAitab taastada tasakaal pisaravedeliku.\nKõrvaldab ärritust, kihelus.\nEnnetab probleeme võrkkestas.\nLeevendab väsimust pärast pikaajalist visuaalse saadetised.\nelimineerib läätse hägusus.\nkasutamine taimede kompleks on positiivne mõju organismile, parandab üldist tervist. See suurendab organismi kaitsesüsteem kaitseb silmi negatiivset mõju vabade radikaalide vastu.\nja vorm väljastamisel Crystal Eyes\nlooduslikke koostisosi lisada kapslid on vastastikku ja täiendada üksteise tegevust. Koosseisu Crystal Eyes nägemist põhinevad looduslikel koostisosi, sealhulgas:\nMustika ekstrakt – taastab kahjustatud rakud, suurendab vereringet, nägemisteravus, kõrvaldab põletiku.\nHariliku silmarohu viib normaalse nägemisfunktsiooni taastab võrkkesta eemaldab kipitus, kõrvetustunne, vähendab väsimust.\nBeta-karoteen kiirendab taastumisprotsessi protsesse, toidab ja väärtuslikke toitaineid, kaitseb silma võrkkesta, neutraliseerib mõju vabade radikaalide vastu.\nluteiin – uuendab rakke, parandab elastsust veresooni, leevendab spasme silma lihased, stimuleerib valgusünteesi.\nTsink – võitleb väsimuse ja põletik, ennetab kuivaks sündroom, toed silmarõhu on normaalne.\nvitamiin b – toonid veresooni, leevendab valu sümptomeid, sooritab kaitsefunktsioon.\nREAD Varikosette - arvamused, hind, kust osta, osta nüüd\nToidulisand täiesti ühendab tõhususe ülalmainitud komponentidele ei põhjusta\nKasutusjuhend Crystal Eyes\neksperdid nõuavad uuringu Annotatsioonide Enne ravi. Ainult pädev kapslite kasutamine kristall silmad silmad tagab tõhusa vabanemist probleem. Tootja soovitab järgnevale skeemile:\nTulemuse saavutamiseks vajalikud lõpetada täielikult ravikuuri kohta.\nAlkohol lihtsas joogivett.\nPositiivne dünaamika saavutatakse esimesel nädalal taimepõhiste kompleksi. Täielik kasutamise käigus kõrvaldab probleemid seotud just kiita nägemisteravus.\nnäidustused ja vastunäidustused Crystal Eyes\nCrystal Eyes nägemus võtta inimesed, kellel on probleeme nägemistaju. Lisaks naha pooled:\nPikk kulutada arvuti.\nDrivers kes veedavad suurema osa oma ajast autoroolis.\nTõsised vastunäidustatud kapslite pole siiski ei võta neid kohalolekul ülitundlikkus aktiivsed komponendid.\nArvustused umbes kapslid Crystal Eyes\nTänu tohutu pinge silmad Crystal Eyes silmad on suur nõudlus. Arvamused selle täiendamiseks võib lugeda spetsialiseerunud silma ravi foorumid ja tootja kodulehel.\npalju aega arvuti taga, nii et alati otsin midagi silma. Niipea, kui ma kuulnud neid kapsleid, kohe tellis. Hea kõrvaldada silmade väsimust, leevendab kuiv. Minu nägemus on seni langevad ma usun, et see mu hooliv suhtumine oma tervise “.\n– Arina, 34 aastat vana.\n“Sagedased konjunktiviidi minu rutiinne. Aga pärast hakkasin kord aastas neid kapsleid, probleem ei häiri mind enam. Hea vahend, toimetulek põletik.”\nMaria, 22 aastat vana,\n“Kogemata ei lugenud, et tööriist on saadaval kapslite tellis. Ma tõesti ei meeldi see vorm, ma eelistan tilka. Aga mitte midagi teha, tuli võtta muidugi, sest ostsin tablett”.\n– Zinaida, 41 aastat vana,\nArvustused arstide Crystal Eyes\n“Paljud patsiendid, kui olin ette need kapslid, kahtlust, et nad aitavad neil. Tundus, et neile, et ainult operatsioon on võimalik taastada kaotatud nägemine. Kuid pärast ravi, mida nad ütlesid mulle thankyou. See tööriist toimib hästi ja copes koos ülesannete ta nägu “.\n– Oleg V. Tretjakov, silmaarsti.\nCrystal Eyes kapslit ei müüda apteekides, neid osta ainult otse läbi levitaja. Kui teil on mingeid nägemishäireid, külastage meie ametlikul kodulehel tootja kristall\nsilmad ja Express ostuettepanek.


- Kauplemissusteemide naited\nKõigis nendes riikides on kasutusel ühine kauplemissüsteem ja käibel on ühtlustatud reeglid. Mõned investeerimispangad - millel juba olid sisemised ristumissüsteemid - on oma sisemised süsteemid muutnud ka mitmepoolseteks kauplemissüsteemideks.\nNäitena sobivad sinna gasellettevõtted. Nasdaq Nordic on asutatud Nasdaq Nordic aitab klientidel plaanida, teostada ning edasi optimeerida nende äri visiooni. MT-le lisatakse E-toetuse keskkonnas makse sisestamisel järgmised dokumendid: hanke korraldamist tõendavad dokumendid, kui hange ei ole läbi viidud riigihangete registris ja tehingu eeldatav hind käibemaksuta on alla lihthanke piirmäära ja dokumente ei ole eelnevalt KIKile esitatud; leping, mille alusel on kohustus võetud.\nLepingut ei lisata juhul, kui leping on eelnevalt KIKile esitatud ja lepingut ei ole muudetud ning juhul, kui hankeleping on leitav riigihangete registrist; hankelepingu muudatused, lepingukohase reservi kasutamist õigustav dokument, ei lisata juhul kui on eelnevalt KIKile esitatud; õiguskaitsevahendite kasutamise teavitused olemasolu korral; arve või muu raamatupidamisdokument; asjade, teenuste või ehitustööde üleandmist ja vastuvõtmist tõendav dokument; kulu Kauplemissusteemide naited omafinantseeringu tasumist tõendav dokument; raamatupidamises projekti kulude kajastamist tõendav dokument; projektipõhine kulutuste väljavõte raamatupidamisest esimese ja viimase väljamakse juures.\nKõigis nendes riikides on kasutusel ühine kauplemissüsteem ja käibel on ühtlustatud reeglid. See teeb näiteks Põhjamaade turgudel tegutsevatele maakleritele ja investoritele Baltikumi turule investeerimise lihtsamaks, luues Balti börsiettevõtetele võimaluse oluliselt suurema koduturu tekkeks. Nendest esimene ja tuntuim on väärtpaberi-börs, millel kaubeldakse noteeritud väärtpaberitega. Väärtpaberibörs on investorite jaoks kõige usaldusväärsem, sest seal on ettevõtetele kehtestatud kõige rangemad nõuded nii börsile tulekuks ehk noteerimisekskui ka edaspidiseks käitumiseks. Eestis tähendab see börsi Põhinimekirja.\nNäiteks projekti rahastamise lepingu lisa 2 kui kohaldub. Kauplejad esitavad tellimused tavaliselt elektrooniliselt, kus vastav tarkvara mootor seob ostjad müüjatega.\nMitmepoolse kauplemissüsteemi põhitõed Mitmepoolsed kauplemissüsteemid pakuvad jaeinvestoritele ja investeerimisühingutele alternatiivi tavapärastele börsidele. Enne nende kasutuselevõttu pidid investorid lootma riiklikele väärtpaberibörsidele nagu Euronext või Londoni börs LSE. Tooted, millega kaubeldakse mitmepoolsetes kauplemissüsteemides Mitmepoolsetes kauplemissüsteemides on vähem piiranguid seoses finantsinstrumentide kauplemisele lubamisega, mis võimaldab osalejatel vahetada eksootilisemaid varasid ja börsiväliseid tooteid.\nNäiteks pakub LMAX börs kohapeal valuutavahetust ja väärismetallidega kauplemist. Mitmepoolsete kauplemissüsteemide kasutuselevõtt on viinud finantsturgude suurema killustatuseni, sest üksikud väärtpaberid võivad nüüd olla loetletud mitmes kohas. Mitmepoolsed kauplemissüsteemid tegutsevad vastavalt Euroopa Liidu EL MiFID II regulatiivsele keskkonnale - läbivaadatud õigusraamistikule, et kaitsta investoreid ja tekitada usaldus finantssektori vastu.\nMitmepoolsetes kauplemissüsteemides kaubeldavad tooted MTFidel on vähem piiranguid seoses finantsinstrumentide kauplemisele lubamisega, mis võimaldab osalejatel vahetada eksootilisemaid varasid ja börsiväliseid Kauplemissusteemide naited.\nNäiteks pakub LMAX börs spot-valuuta- ja väärismetallidega kauplemist. Mitmepoolsete kauplemissüsteemide kasutuselevõtt on finantsturgudel suurendanud killustatust, kuna üksikud väärtpaberid võivad nüüd noteerida mitmes kohas. Maaklerid vastasid sellele, pakkudes nutikat tellimuste marsruutimist ja muid strateegiaid, et tagada nende paljude asukohtade vahel parim hind.\nValuutakorv – Vikipeedia


käsitöövärk: augustikuu tort\nväga hea ja shokolaadine tort. võtsin selle endaga hommikul tööle kaasa ja omale lõigatud väikest tükki sõin pool päeva. lõunasöögi jätsin vahele:P vapramad sõid mitu tükki.\nkodusest kogemusest lähtuvalt võtsin shokolaaditordi kõrvale joomiseks ka piima. üllatuslikult joodi vaid üks klaasitäis. ja mina kartsin, et kahest liitrist jääb väheks. inimesed on ikka nii erinevad.\ntaustal on suvikõrvitsapirukas. see hittpirukas, mille kiidusõnu blogid täis on. kahtlesin, kas üldse seda tööle kaasa võtta riskin. kolleegid kiitsid. tundus, et siiralt, sest pirukas kadus karbist kiiremini kui inimesed kööki jõudsid. mina ei mõista. ma pole ainus. ei meeldinud ja kordamisele ei tule.\npilt tehtud enne tordile ja pirukale kaane peale panemist ja välja tormamist. napilt läks, et pildile said ja seega ka siia kirja. kui oma tehtud koogi pilt retseptiga koos on, siis meenub selle headus hiljem hulka paremini kui ilma omakoogi pildita mujalt retsepti lugedes ja pilti vaadates.\nPostitas mariss . reede, august 31, 2012\ntead, ma sain seda suvikõrvitsapirukat mujal ka ja võin taaskord kinnitada, et ka mina ei saa selle fenomenist aru. on ju nii palju paremaid pirukaid!\nP.S. kui sa seenepirukat jälle teed, kutsu külla :P\nlaupäev, 01 september, 2012\njajaa... kui tulevad seened, siis tuleb kunagi kindlasti ka pirukas.