Maksumaksja portaal - Vastutusotsus ja selle koostamise eeldused. Andi Tubin - 2014 > mai (nr 5) - EML ajakiri MaksuMaksja\nEML ajakiri MaksuMaksja > 2014 > mai (nr 5) > Vastutusotsus ja selle koostamise eeldused. Andi Tubin\nVastutusotsus ja selle koostamise eeldused. Andi Tubin\nJuriidiline isik on õiguslik abstraktsioon, mis tegutseb füüsiliste isikute kaudu. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) § 31 lõike 2 järgi on eraõigusliku juriidilise isiku juhtorganiks juhatus, TsÜS § 31 lõike 7 järgi on juriidilise isiku juhatuse liikmeks teovõimeline füüsiline isik. Eeltoodu taustal on täiesti mõistetav, et Eesti õiguses on lisaks juriidilise isiku vastutusele erinevate seadustega reguleeritud ka juriidilise isiku juhtorgani liikme vastutus. Juhtorgani liikme vastutust reguleerivaid insituute võib leida nii eraõiguse, maksuõiguse kui ka karistusõiguse valdkondades. Maksuõiguses on riigi kui juriidilise isiku võimaliku võlausaldaja kätte antud esmapilgul tõhus hoob kahju tekkimise vältimiseks: maksukorralduse seadus (MKS) võimaldab teha maksuhalduril vastutusotsuse ning nõuda teatud tingimustel äriühingu maksuvõlgnevuse tasumist juhatuse liikmelt (koostoimes MKS §-dega 8, 40 ja 96). Seega võib riik asuda maksuvõlgasid sisse nõudma ka maksumaksja (äriühingu) juhatuse liikme isikliku vara arvelt.\nNiinimetatud vastutusmenetlus on üks maksuvõla sissenõudmise alaliik, mille puhul ei ole tegemist maksu määramisega. Vastutusmenetluse käigus analüüsitakse kolmanda isiku vastutuse aluseks olevaid asjaolusid ning võimalikuks lõppresultaadiks võib olla vastutusotsuse koostamine kohustatud subjektile või vastutusmenetluse lõpetamine seoses aluste puudumisega. Vastutusmenetluse algatamiseks juriidilise isiku juhatuse liikme suhtes on reeglina vajalik juriidilisele isikule tehtud maksuotsuse olemasolu, kuid piisab ka maksuvõlga sisaldavast maksudeklaratsioonist.\nEt koostada juriidilise isiku juhatuse liikmele vastutusotsus, on vajalik tuvastada juhatuse liikme tegevuses kolm seaduses sätestatud eeldust (MKS § 8 lg 1, § 40 lg 1, § 96 lg 1). Tegemist on väga erinevate õiguslike kriteeriumitega ning vastutusotsuse koostamine ei pruugi alati olla õigustatud. Käesolevas artiklis annab artikli autor ülevaate Riigikohtu halduskolleegiumi 19.12.2013 otsusest kohtuasjas nr 3-3-1-37-13, milles on põhjalikult analüüsitud juhatuse liikme vastutuse sisuliste eelduste kriteeriume.\nMaksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse vastutus_otsusega kohustati MKS § 96 lõigetele 1 ja 5 ning § 40 lõikele 1 ja § 8 lõikele 1 tuginedes T.T-d tasuma OÜ V maksuvõlg 84 053 eurot 84 senti. Maksuhaldur leidis, et T.T on rikkunud tema kui OÜ V juhatuse liikme kohustusi, tehes tehinguid AS-ga SR — T.T tegutses osaühingu tavapärase majandustegevuse raamest väljuva tehingu tegemisel ilma osanike nõusolekuta ja vastuolus äriühingu põhikirjaga. Osaühingu võimetus maksuvõlga tasuda tulenes maksuhalduri hinnangul otseselt T.T tegevusest, mis oli tahtlik.\nT.T esitas Tallinna Halduskohtule kaebuse vastutusotsuse tühistamiseks. Kaebaja leidis, et vastutusotsuses nimetatud tegevus ning sellest väidetavalt tingitud osaühingu vara väärtuse vähene_mine pole vastutuse alus MKS § 40 lõike 1 mõttes. Selle sätte kohaldamine eeldab maksuseaduste rikkumist tahtluse või raske hooletusega. Samuti puudub põhjuslik seos kaebaja tegevuse ja maksuvõla tekkimise vahel ning maksuvõlg tekkis muudel põhjustel.\nTallinna Halduskohus rahuldas kaebuse ja tühistas vaidlustatud vastutusotsuse, leides, et maksuvõlg tekkis enne etteheidetava tehingu toimumist. AS SR aktsiakapitali vähenemise ja OÜ V võlgnevuse tasaarvestamise ning juhatuse liikme MKS § 8 lõikest 1 tulenevate kohustuste väidetava mittetäitmise vahel ei olnud põhjuslikku seost. Samuti ei olnud maksuhaldur ümber lükanud kaebaja väidet, et kaebaja tegevus kujutas endast puhtmajanduslikku otsustust, mille tulemusena äriühingu maksevõime pigem paranes. Seetõttu ei saanud kaebajale ette heita ka vastutusotsuse koostamise eelduseks olevat tahtlust ega rasket hooletust.\nMTA esitas halduskohtu otsusele apellatsioonkaebuse, mille Tallinna Ringkonnakohus oma otusega ka rahuldas. Ringkonnakohus leidis, et esineb põhjuslik seos juhatuse liikme käitumise ja maksuvõla tekkimise vahel, juhatuse liige pole täitnud enda kohustusi ning kohustused on täitmata jäetud tahtlikult.\nRiigikohus tühistas ringkonnakohtu otsuse ja saatis asja uueks läbivaatamiseks samale ringkonnakohtule. Viidates varasemale praktikale, märkis Riigikohus, et juhatuse liikmelt äriühingu maksuvõla sissenõudmiseks peavad olema täidetud järgmised eeldused:\n1) juhatuse liige on rikkunud oma kohustust tahtlikult või raskest hooletusest;\n2) rikutud on kohustust tagada maksukorralduse seadusest ja maksuseadustest tulenevate rahaliste ja mitterahaliste kohustuste täielik ja tähtaegne täitmine;\n3) sellise kohustuse rikkumise tõttu on tekkinud maksuvõlg.\nRiigikohus märkis, et maksuhalduri seisukohalt seisnes T.T-le etteheidetav käitumine ilma äriühingu teiste osanike nõusolekuta äriühingule väidetavalt kahjuliku tehingu tegemises, seega siis ühingu- või tsiviilõigussuhetest tulenevate kohustuste rikkumises üldisemalt, ning maksuhaldur leidis sisuliselt, et juhatuse liige on rikkunud maksude tasumise tagamise kohustust sellega, et tegi äriühingu jaoks kahjuliku tehingu, mis oli ebaseaduslik ja mille tagajärjel äriühingul ei olnud enam raha maksude tasumiseks.\nKolleegium maksuhalduri sellise käsitlusega ei nõustunud ning asus seisukohale, et rikkumiseks, mis võib tuua kaasa vastutusotsuse tegemise, saab üldjuhul pidada üksnes MKS § 8 lõikes 1 nimetatud kohustuste rikkumist ehk maksukorralduse seaduses ja maksuseadustes sätestatud kohustusi. Selline põhimõte tuleneb ka otsesõnu normi sõnastusest. Siiski möönis kolleegium, et äriühingu juhatuse liikme tegevus äriühingu sisesuhtes ja sellest tulenevad rikkumised võivad tuua kaasa vastutusotsuse tegemise, kuid üksnes erandjuhul, kui tuvastatakse, et juhatuse liikme tegevuse eesmärk oli jätta maksud tasumata.\nRiigikohus käsitles otsuses ka küsimust, kas maksuhalduril on teiste võlausaldajate ees eelisseisund juhul, kui makseraskustesse sattunud äriühing peab täitma oma kohustusi erinevate võlausaldajate ees. Riigikohus leidis, et käesoleval juhul ei olnud juhatuse liikmel seadusest tulenevat kohustust eelistada maksuhaldurit teistele võlausaldajatele ega kohustuste kollisiooni korral täita mõnd kohustust, rikkudes samas oma kohustusi teiste võlausaldajate suhtes. Äriühingu juhatuse liikmele peab taolises olukorras jääma mõistliku ettevõtja hoolsusstandardi raamides otsustusvõimalus täita oma kohustusi proportsionaalselt võimalustega ning erinevate võlausaldajate huve arvestades ning maksuvõlg ei ole teiste võlgade ees eelisseisundis.\nKolleegium märkis lisaks eelnevale, et osaühingu juhatuse liikmete vastutuse äriühingu ees näeb ette äriseadustiku (ÄS) § 187. Viidatud paragrahvi lõike 2 järgi vastutavad oma kohustusi ühingu ees rikkunud juhatuse liikmed osaühingule tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt. Sama paragrahvi neljanda lõike kohaselt võib eelnimetatud kahju hüvitamist osaühingule nõuda ka osaühingu võlausaldaja, kui ta ei saa oma nõudeid rahuldada osaühingu vara arvel. Seega juhul, kui juhatuse liige on rikkunud oma kohustusi osaühingu ees ja osaühing jätab maksud tasumata ning maksuhalduril ei õnnestu maksusummat osaühingu vara arvel sisse nõuda, on ka maksuhalduril võlausaldajana võimalik esitada ÄS § 187 lõike 4 alusel juhatuse liikme vastu kahju hüvitamise nõue ja nõuda kahju hüvitamist osaühingule, mille tulemusel tal võlausaldajana tekib võimalus maksusumma osa_ühingult sisse nõuda.\nKäsitledes süü küsimust, märkis Riigikohus järgmist: seda, miks maksuhaldur asub seisu_kohale, et juhatuse liige on tahtlikult või raskest hooletusest rikkunud oma kohustust, tuleb vastutus_otsuses põhjendada ning ekslik on seisukoht, et sisuliselt motiveerimata vastutusotsuse puhul peaksid juhatuse liikmed tõendama, et nad ei ole süüdi. MKS § 8 lõike 1 ja § 40 lõike 1 koostoimes kohaldamise eelduseks on süü tahtluse või raske hooletuse vormis. Kolleegium on MKS § 8 lõike 1 ja § 40 lõike 1 kohaldamisel senises praktikas rõhutanud, et tahtlus on seotud eeskätt subjektiivsete tunnustega — teadlikkus käitumise õigusvastasusest ja õigusvastase taga_järje soovimine. Kolleegiumi hinnangul ei ole kohtud kaebaja sellist eesmärki praeguses asjas välja selgitanud — ringkonnakohtu poolt kaebajale omistatud tahtlus on tuvastatud kõnealuse tehingu, kuid mitte maksuõigusliku tagajärje saavutamise suhtes.\nLõpetuseks märkis Riigikohus, et kuna haldusasja lahendamiseks tuleb esmalt välja selgitada, kas kaebaja eesmärgiks oli õigusvastane maksuõiguslik tagajärg, siis kolmanda vastutusotsuse määramise eelduse — põhjusliku seose — analüüs pole enam asjakohane. T.T käitumises puudusid maksukorralduse seaduses ja maksuseadustes sätestatud kohustuste rikkumine ning süü vastutuse kohaldamiseks nõutavas vormis. Siiski märkis kolleegium, et kui maksuvõlg on tekkinud ajaliselt varem kui etteheidetav käitumine või sellest erinevatel põhustel, ei saa kohtu_praktikas kujunenud seisukohtade järgi vastutusotsust sellise maksuvõla osas teha.\nEriarvamusele halduskolleegiumi otsuses jäi riigikohtunik Jüri Põld, asudes seisukohale, et äririske võttes tuleb hinnata, kas tehingu ebaõnnestumise korral jätkub raha maksude tasumiseks. J. Põllu seisukoha järgi hõlmab raske hooletus võlaõigusseaduse (VÕS) § 104 lõike 4 mõttes ka kaudset tahtlust ning eeltoodust tulenevalt on täiesti mõeldav kohaldada MKS § 40 lõiget 1 juhul, kui isik pidi ette nägema, et tehingu ebaõnnestumise tõttu puudub raha maksude tasumiseks, kuid ta suhtus ükskõikselt tagajärge, milleks oli maksude tasumata jäämine.\nEeltoodud kaasuse põhjal on vastutusotsus juhatuse liikmelt äriühingu maksuvõla sissenõudmiseks õigustatud, kui täidetud on järgmised eeldused:\nSeega ei olnud käesoleval juhul maksuhalduri poolt T.T-le vastutusotsuse koostamine põhjendatud. Esiteks ei suutnud maksuhaldur tõendada T.T poolt tahtlikul või raskel hooletusel põhinevast käitumisest tulenenud kohustuse rikkumist. Teiseks ei põhinenud T.T-le ette heidetav käitumine maksukorralduse seaduse ja maksuseadustest tulenevate rahaliste ja mitterahaliste kohustuste rikkumisel, vaid põhines ühingu- või tsiviilõigussuhetest tulenevate kohustuste rikkumises üldisemalt. Kolmandaks tekkis maksuvõlg ajaliselt varem kui etteheidetav käitumine.\nJ. Põllu eriarvamuses välja toodud seisukohtades väljendub sisuliselt soov vastutusotsuse koostamise aluseid laiendada. Iseenesest on põhjendatud riigikohtuniku arvamus, et oleks ebaloogiline, et VÕS § 104, nähes ette vastutuse hooletuse, raske hooletuse ja tahtluse (õigusvastase tagajärje soovimine) korral, ei võimalda vastutust juhtudel, kui isik möönab kahjuliku tagajärje saabumist, kuid suhtub sellesse ükskõikselt. Kuna aga erinevalt hooletusest hinnatakse tahtlust subjektiivselt isikust lähtudes, siis on küsitav eriarvamuses väljendatud seisukoht, et raske hooletus VÕS § 104 lõike 4 mõttes hõlmab ka kaudset tahtlust.\nNõustuda ei saa ka eriarvamuses väljendatud seisukohaga, et äririske võttes tuleb hinnata, kas tehingu ebaõnnestumise korral jätkub raha maksude tasumiseks, kuna siinkohal tekib taas õigustatud küsimus, kas tsiviilõiguslike tehingute ebaõnnestumise korral tuleb eelkõige arvestada maksuhalduri nõuetega. Nii varasemates kaasustes kui ka käesolevas kaasuses on Riigikohus rõhutanud, et maksuvõlg ei ole teiste võlgade ees eelisseisundis ning maksuhalduri positsioon juhatuse liikme vastu ÄS § 187 lõike 4 alusel nõude esitamisel on võrdne teiste võlausaldajate omaga. Seega ei peaks ka juhatuse liige äririskide hindamisel paaniliselt mõtlema, kas tehingu ebaõnnestumise korral jätkub raha maksude tasumiseks ning kas talle võidakse koostada vastutusotsus.\nAdvokaadibüroo Lentsius & CASUS advokaat


OCTAVIA COMBI iV - lihtne parkimine\nOCTAVIA COMBI iV lihtne parkimine\n360-KRAADISE VAATEGA KAAMERASÜSTEEM\nTahad täpselt teada, mis auto ümber toimub? 360-kraadise vaatega kaamerasüsteem kuvab teabe- ja meelelahutussüsteemi ekraanile vaated neljalt lainurkobjektiiviga kaameralt sõiduki ninas ja sabas ning küljepeeglites. Sõiduki 360-kraadine panoraamvaade hõlbustab auto parkimist ja kitsastel tänavatel manööverdamist.\nParkimisabisüsteem juhib sõiduki poolautomaatselt sõidusuunaga risti asuvale parkimiskohale ja paralleelselt sõidusuunaga olevale parkimiskohale või sealt välja. Parkimisabisüsteem aitab Sind rooli optimaalse pööramisega, et mahtuda joonte vahele, Sina pead vaid kiirendama ja pidurdama. Süsteem suudab ka lõpetada juba alustatud parkimismanöövri.\nOCTAVIA COMBI iV-l on olemas ka manööverdusabi süsteem, et vältida olukordi, kus Sa jääd tagurdamisel pidurdusega hiljaks vaatamata hoiatusmärguandele – see süsteem peatab ise auto, et kokkupõrget vältida.\nTagaluugi käepidemes paiknev tagurduskaamera muudab manööverdamise mugavamaks ja pakub orientiire. Süsteem kuvab teabe- ja meelelahutussüsteemi ekraanile auto taha jäävat ala ning sõiduki laiusel põhinevaid dünaamilisi abijooni.


Kösteri ja Foxi heast mängust Riia TTT vastu ei piisanud, G4S Noorteliiga kaotas tippklubi järelkasvule – Korvpall24.ee\nAvaldatud 23.11.2019; 19:20\nAutor Toomas Kiisk 23.11.2019; 19:20\nBalti korvpalliliigas käisid täna väljakul kaks Eesti naiskonda. Kõrgemas divisjonis pidi Tallinna Ülikool tunnistama Euroliigas mängiva Riia TTT paremust ning madalamas divisjonis jäi G4S Noorteliiga alla sama klubi duubelvõistkonnale.\nRiia TTT – Tallinna Ülikool 85:54 (23:15, 23:10, 16:18, 23:11)\nTallinna Ülikool jäi kohe esimeste minutitega 9:21 taha, kuid avaveerandi lõpus jõuti Raven Foxi vedamisel veel korraks kuue punkti kaugusele (15:21). Teine veerand kuulus aga täielikult kodunaiskonnale ja poolajavileks oli Tallinna Ülikool juba 21-punktilises kaotusseisus (25:46). Kolmas veerandaeg oli jälle tasavägisem, kuid lähemale kui 19 punkti Janne Schasmini hoolealused enam ei jõudnud. Mängu lõpuks kärises vahe lausa 31-punktiliseks.\nEesti naiskonna parim oli Annika Köster, kes viskas 16 punkti, võttis 12 lauapalli, andis 4 resultatiivset söötu ja tegi 6 vaheltlõiget. Kaksikduubliga sai hakkama ka Raven Fox, kelle arvele kogunes 12 punkti ja 11 lauapalli. Laura Horvatova, Sofia Kosareva ja Candice Warthen lisasid igaüks 8 punkti. Läti tippklubi resultatiivseim oli 17 punkti visanud Megan Huff, kes hankis lisaks ka 10 lauapalli. Kate Kreslina lisas 15 ja Binta Drammeh 14 punkti.\nTallinna Ülikoolil on Balti liigas nüüd kirjas kaks võitu ja viis kaotust, Riia TTT jätkab täisedu viie võiduga.\nRiia TTT Juuniorid – G4S Noorteliiga 57:43 (12:13, 14:9, 11:13, 20:8)\nAvaveerandi lõpus juhtis G4S Noorteliiga hetkeks kolme punktiga (13:10), kuid seejärel haarasid lätlannad ohjad enda kätte ja poolajavileks oldi taga 22:26. Viimase veerandi alguses jõudsid eestlannad korraks veel 37:37 viigini, kuid mängu lõpp kuulus kindlalt TTT järelkasvule. Lõpuks pidid Audentese spordigümnaasiumi neiud leppima 14-punktilise allajäämisega.\nG4S Noorteliiga resultatiivseim oli 13 punkti visanud Marija Gontšarova, kelle arvele jäi ka 7 lauapalli. Anete Elisabeth Adler ja Victoria-Ida Vähi said mõlemad kirja 9 punkti ning võtsid vastavalt 8 ja 5 lauapalli. Marie Anette Sepp kogus 8 punkti, 7 lauapalli ja 4 korvisöötu. Võitjate parimana viskas Paula Maurina 13 punkti. Elizabete Bulane toetas teda 12 punkti ja 8 lauapalliga.\nG4S Noorteliiga jätkab hooaega kahe võidu ja nelja kaotusega, Riia TTT Juunioridel on kirjas neli võitu ja üks kaotus.\nPrevious Post Kuusmaa debüüt Karude peatreenerina osutus võidukaks, Kuremaa alistas lisaajal Estiko\nNext PostVIDEO | Kriisa ja Prienai said võimsa neljanda veerandi toel Leedu kõrgliigas võidulisa


lawsonduffy0576 - Kirikud Ja Erootika\nVideokokkuvõtte KuldRull2016 võistlusest! Programmidel on tihti imelikud nimed ning neid on keeruline viiruste ja pahavara nimedest eristada. Siis on rikkuse hind teada, kui nad võidavad, ja sõbra hind, kui nad kaotavad. Ta keerab käpad kinni ja aitab peaga - pole asja, et tal on nii kitsas, pikk ja ta liigub igas suunas.\nIseloomu järgi: raketi, Tarzan, hüpnoos, Rimbaud, Barin, Terminator, Casper, Radar, Tuul, vaarao, Caesar, King Zombie, Sheriff, Ninja, Lexus, Jumper, Gluck, Aroma, Buran, Batman, Vampire, Lightning Bug, Godzilla, Thunder, Zador, Ideaalne, Creative, Caprice, Samurai, Epic, Zeus.\nAastal ja esimese nädala jooksul müüdi seda 1 760 000 eksemplari. Võite teha seda protseduuri kui puhastust klistiir. Õpetaja riputab maja tahvlil akendega välja. Targa montaazi abil on siin võimalik jällegi päris palju eelarvet kokku hoida, monteerides materjalist kokku erinevate sõnumitega turundusvideod.\nKasvajate arv: ühekordne, korduv või pahaloomuline. Papilloomide raviks kasutavad meie lugejad edukalt Papilighti. Vähem olulisem pole ka foto kompositsioon ning fotograaf soovitab siinkohal kasutada kolmandiku reeglit. Tihe suguelundite kontakt - see tähendab, et võite herpese saada kelleltki, isegi kui seal pole tungimist, orgasmi ega ejakulatsiooni.\nNii jälgib ta naise keha ja katsub seda meelsasti. Ja teiseks lahendavad nad teatud didaktilise ülesande: uue materjali uurimine või mineviku kordamine ja kinnistamine, haridusoskuste kujundamine. Siiski on oluline, et oleksite kindel, et sellised muudatused on teile tõesti kasulikud.\nMarssal proovis paljusid ameteid, püüdes kuidagi oma ema aidata: ta töötas kelnerina, kokana, hooajatöötajana. Hei hei - juba piiblis oli, et juuksed näitavad inimese elujõudu. Mitteametlikus keskkonnas saab neid sukkpüksid kombineerida nii väga lühikeste seintega kui ka maksimaalse pikkusega.\nAga ma ei oska vastavat seadust hetkel kusagilt otsida… äkki keegi juriidikaga rohkem kursis olija suudab konkreetsemalt viidata. Hiiumaised maitseid toovad laulupeole Hiidlaste Koostöökogu, Hiiu Kala, Hiiumaa Arenduskeskus, Hiiu Köök ja Pagar, Vaba Aed, Hiiu Gourmet, Hõbekala, Hiiumaa Turismiliit, Pähkli talu, Lepaniidi talu ja Õie Laksberg.\nBiz, Twitter Se Mue En Canal Publicitaire\nToday, there have been 41 visitors (163 hits) on this page!


Eesti täispikkade filmide konkursi žürii\nJan Erik Holst on töötanud filmiajakirjade toimetaja, kinodirektori, filmikonsultandi ja produtsendina. Kõrvuti Norra Filmiinstituudi juhtimisega aastast 1988 ning Põhjamaade filmiorganisatsiooni Scandinavian Films juhtimisega aastast 1992 on ta kindlatel perioodidel olnud ka EAVE rahvuslik koordinaator ning Eurimages’i, Nordic Film & TV-Fundi ja Norwegian Cultural Trade Advisory Boardi nõukogu liige.\nGudrun Holz on töötanud vabakutselise filmikriitiku ja ajakirjanikuna päevalehtedes, ajakirjades ja raadios. Aastal 2005 asutas ta Berliinis iga-aastase Baltimaade Filmide Festivali, mis esitleb Baltikumi mängu-, anima- ja dokumentaalfilme.\nRain Tamm on töötanud investeerimispanganduse alal aastast 1992. Aastatel 2001-2004 osales ta Eesti Filmi Sihtasutuse nõukogu töös. Tegeleb fotograafiaga poolprofessionaalsel tasemel, teinud personaal- ja grupinäitusi.


Meie KG - Merle – Rekaya ... „50“!?\nArtikkel, avaldatud 29. juuni 2021, vaadatud 498 korda, autor Eve Tuisk, eesti keele ja kirjanduse õpetaja\nInterpunktsioonilised mõtisklused Autor/allikas: erakogu\n...Ta tabab hetkeplõksatust, aga omab mõtestatud visiooni ka tulevikupildist.\nHea Merle ...\nJuuni heidab õlult jaanipäeva raskuse ja ringutab kesksuvist ringutust, et tulipäiselt suve sülle tormata.\nJa nüüd on aeg mõtelda Sinule.\nMissugune märk on Merle?\nMerle = mõttepunktid = ...\nM – märkav, mitmekülgne, mõistev ...\nE – elav, erk, ergutav ...\nR – rõõmsameelne, reageeriv, rohkeideeline ...\nL – loogiline, loov, loominguline ...\nE – eriline, edumeelne, energiline ...\nÕpetamine on nagu looming, on nagu tõkkejooks, kus pidevalt tuleb ületada takistusi. Selles ei ole kõik väga osavad. Aga üks osavatest on kindlasti Merle.\nTa tabab hetkeplõksatust, aga omab mõtestatud visiooni ka tulevikupildist.\nTa teab tormist ...\nTa teab tuulest ...\nTa teab vormist ...\nTa teab luulest ...\nTa teab keelest ...\nTa teab meelest ...\nTa on tegija ...\nTa on trügija ...\nTa on innustaja ...\nALATI ABISTAJA ... Tänan! ...\nJa kustahes kasvab Sinu kolme punktiga muinasjutupuu – täisnoor ja mõtteist, unistusist pakatav – ma soovin Sulle päikest, uueks lennuks tuult ja värskeid ideid, loomingulist põnevust, sisulist vaheldusrikkust ...\n... et Sa tunneksid rõõmu ja saaksid osa kõigest heast ja ilusast,\n... et Sa ikka ja jälle suudaksid muinasjutupuule sisu anda, luua ja täpselt kujundada, vilju kasvatada ja saavutatut jagada.\nMõttepunktid ütlevad, et natuke on öeldud, aga kui palju, kui palju oleks veel öelda (kasvõi meenutada näiteks koosesinemist M. Karusoo seatud dokumentaalnäidendis Ugala teatri laval ...).\nAga tagasi tänasesse päeva.\nNii palju valgust! Nii palju värve! Nii palju ergavate moonide kirge ja nii palju rukkililli, milles mere ja taeva piir sulab suvel ühte. Selles on midagi merlelikku. Merles on midagi sellelikku ...\n:Merle korraldatud ettevõtmisi ei jõuagi üles lugeda.\nMERLE polüfunktsionaalsust iseloomustab hästi koolon.\nTekstides kasutatakse koolonit näiteks loeteludes enne loendatavaid objekte ja Merle puhul võiks neid loetelusidki olla lõpmatult, rääkimata siis sellest, mis koolonile järgneb ja mis ruumi kokkuhoiu mõttes tuleb asendada mõttepunktidega. Merlel on olnud hordide kaupa õpilasi: … Merlel on arvukalt kolleege: … Merle on lugenud läbi virnade viisi raamatuid: … Merle korraldatud ettevõtmisi ei jõuagi üles lugeda: … Merle on kirjutanud lugematul hulgal artikleid: … jne jne.\nMerle on rööprähkleja: tal on mitu(kümmend) asja korraga käsil ja ta suudab neil kõigil silma peal pidada. Lehte Hainsalu kirjutas: „Kool on koolon.“ „Koolon ehk kaksikpunkt on kirjavahemärk, mis koosneb kujuteldaval vertikaaljoonel olevast kahest võrdse suurusega punktist.“ Kaks võrdset suurust on ka Merle elus: üks neist on kool ja teine tema poeg Eerik Elias.\nKaks soovi lõpetuseks: palju õnne ja edu uues koolis!\n–Tema tegemiste ja toimetuste kestel tekib ka mõttepause.\nMerle ja mõttekriips on praktiliselt sünonüümid.\nPole teksti, mille korrektuuri lugemise järel jääks lühikesed kriipsud pikaks venitamata. See on põhimõtte küsimus. Ning Merle on põhimõttekindel. Tema tegemiste ja toimetuste kestel tekib ka mõttepause, aga seda pigem tema kaasteelistel. Merle energiast ja ideedest pakatav tegutsemisviis tekitab eelkõige kõrvalseisjates tunde, et oot, mis see siis nüüd oli? Ja ongi see mõttekriipsu koht. Mõtlemise koht. Aga Merle tegutseb edasi. Sama tempokalt, sama põhimõttekindlalt, sama innustunult. Ning neil, kes korraks mõtlemiseks peatusid, ei jää muud üle, kui tema energiaga kaasa purjetada.\nSäravaid ideid, originaalseid lahendusi, energilisi taaskohtumisi, armas Merle! Palju õnne sünnipäevaks! Ja ikka Alt+0150!\nLas mõni tühik jääb ka Sinu igapäevaellu.\nKui ülikoolis käisime, siis ei olnud Sul tühikuteks aega, sest kõik vabad kohad ja hetked elus olid täidetud. Ja eks enamasti olid ka meie tekstid kaunis käekirjas paberil, sest arvutimaailma veel peaaegu polnudki. Seda võimsam on Sinu ülikoolijärgne teekond IT-ilmas, kus igas hetkes sõna võtad ja korrektuure teed. Sinu esimesel tõsisel juubelil soovin Sulle ohtralt tasakaalu ja rõõmu, las mõni tühik ehk paus jääb ka Sinu igapäevaellu, et oleks aega perele ja mahti iseendal akusid laadida.\nTühikute kuningannana pead veel võluma ühe tee – jätma endale aega ringi vaatamiseks. Oled kallis ja olen Sulle ütlemata tänulik, et oled abistanud mulgi elus tühikuid täita, kui ise oleksin pikema pausi valinud.\nÜks lubadus on mul Sinu ema ees täitmata, ta lubas Sind saarele tööle vaid ühel tingimusel, aga ma ausalt pingutasin, mäletad ju küll! :-)\nPalju õnne Sulle kogu meie perelt!\nTühik (mis mõtted küll sellesse pausi veel mahuvad, seda teame vaid mina ja armas juubilar)\nMerle on täiesti pretensioonitu sõber.\nMerle on minu jaoks põim-rindlause, sest kõigis tema tegevustes on vähemalt kaks öeldist ja kõik ülejäänu põimub osavalt selle rindlause ümber, täpsustades üht või teist või kolmandat tema tegevustest.\nMerle on põhimõtetega, mis vahel tekitavad kadedust, vahel imestust ja vahel ka nõutust, aga selline ta lihtsalt on.\nMerle on ennastohverdavalt abivalmis.\nMerle on digiajastule sobiva ajuehitusega.\nMerle on väga sihikindel ema, kes on avanud palju uksi, et tema tubli poeg võiks tulevikus vaevata valida erinevate valdkondade vahel, mida talle ema on tutvustanud.\nMerle on hea kolleeg, kellega on võimalik „arukas mõttevahetus“. Merle on täiesti pretensioonitu sõber, kellele saab „iga ilmaga kindel olla“.\nArmas Merle, katsu sellest nüüd ise põim-rindlause moodustada ja auhind on Sinu! (Vihje – muuseumis jäi ju käimata!)\n;Temas on midagi heas mõttes hullumeelset ja üleloomulikku.\nÖeldakse, et normaalses eestikeelses lauses on kuni 16 sõna. Aga kui kasutada semikooloneid, saab keelega pisut mürada, piire ületada.\nMerle on minu jaoks semikoolon, midagi punkti ja koma vahepealset. Temas on midagi heas mõttes hullumeelset ja üleloomulikku. Tal on alati mitu asja korraga käsil, mis kõik on kuidagi omavahel seotud. Kas olete näinud, mitu vahelehte Merle arvutiekraanil korraga lahti on? Need on nii imepisikesed, et võimatu on sealt peale paari esimese tähe midagi välja lugeda. Aga Merle orienteerub selles esitähtede virvarris meisterlikult ja teab täpselt, mis kus ja miks asub. Mul on hea meel, et saan olla osa Merle semikoolonilausest: olgu selleks siis minu esimene tööaasta, mil Merle kinkis mulle võimaluse tajuda suure tunnikoormuse võlu, või rahvatantsutrenn, kuhu Merle mind kutsus ja kuhu ma siiani kinni olen jäänud – koos temaga.\nUskuge mind, Merle tegemiste puhul on ainuõige kasutada semikooloneid – see ühendab, ent samas jätab piisavalt iseseisvust. Nagu Merle isegi!\nPalju rõõmu Su päevadesse, armas Merle. Ära siis unusta, et ühel suvehommikul istume rõõmsalt õuemajas ja naudime seda, kuidas meie pojad meile midagi head vaaritavad!\n!Temas põleb leek.\nMerlet iseloomustab minu jaoks kahtlemata hüüumärk – ta on julge, eristuv, omapärane ja temast õhkub kuumust!\nSeda seetõttu, et temas põleb leek enda kire ja armastuse vastu, milleks on veatu emakeel ja kirjandus. Mäletan enda kooliajast selgelt, et tema poolt ei leidnud halvakspanu ükski originaalne või värske lähenemine. Ta võttis tihti selle hetke, et julge ja ägeda idee või kirjandi eest isiklikult tunnustada ja seeläbi noort arenevat hinge veel enam suunata enda sisetunnet ja omapära usaldama. Mul on olnud au selle šefi ja originaalse naise poolt keskkoolis juhendatud olla ja selle eest talle pikk pai. Võib juhtuda, et kui ta kunagi mu esimest ilukirjanduslikku teost peaks lugema, siis saaksin talt hindeks mõttelise kuue või miinus kolme – vahepealset varianti pole!\nPalju armastust, rõõmu, ägedat eneseteostust ja vimkasid Sulle uuel eluaastal, armas Merle!\nMargus Vaher, 24. lennu vilistlane\n?Suisa põnev on temalt midagi küsima minna.\nIstun Merle kõrval klassis 301 ja kuulan, kuidas ta arutleb EKI keelenõuande telefonil vastanud inimesega, kas a-klassi juhatajad on kõrgema klassiga juhatajad kui b- või, jumal hoidku, c-klassi juhatajad.\nMerle on nagu suur küsimärk – iial ei tea, mis sa sealt saad. Suisa põnev on temalt midagi küsima minna, sest kui Merle hoogu läheb, ei ole ühegi probleemi lahendus liiga kaugel. Eriti kui seda saab lahendada telefonikõnega ning kui juba helistamiseks läheb, on kasvõi kultuuriminister halvimalgi juhul vaid paari telefonikõne kaugusel!\nSuvetööle jäänud õnnetule kümnendikule, kes sisusse süvenemata „Dekameroni“ liigse paksuse üle kurdab, teatab Merle, et mõned inimesed võtavadki end kõige paremini pinge all kokku. Merle on kindlasti selline. Koolilehe toimetuse „tulekustutaja“, nagu mulle ikka meeldib öelda!\nÕnne ja õnnestumisi, Merle!\n„Esimesed sada aastat on kõige raskemad.“\nKuna eesti filoloogina on mul oma sõnu vähe, valisin Merle iseloomustamiseks jutumärgid, sest targad inimesed on tema ja ta sünnipäeva kohta väga täpselt öelnud.\n- „Kui jutt läheb vanusele, siis ma ütlen oma vanuseks 49+ käibemaks.“ (L. Blair)\n- „Esimesed sada aastat on kõige raskemad!“ (W. Mizner)\n- „Ma hindan lojaalsust. Kui naine jõuab vanuseni, mis talle meeldib, siis tuleb selle juurde ka jääda.“ (E. Gabor)\n- „Oma vanust saad hinnata selle järgi, kui suurt piina põhjustavad uued ideed.“ (P. S. Buck)\n- „Kortsud näitavad neid kohti, millega inimene naeratab.“ (M.Twain)\n- „Ilusad noored inimesed on loodusõnnetused. Ilusad vanad inimesed on kunstiteosed.“ (E. Roosevelt)\n- „Sünnipäevad on väga kasulikud. Statistika näitab, et mida rohkem sünnipäevi inimesel on, seda kauem ta elab.“ (J. Glenn)\nRita Ilves, kolleeg Saaremaa ühisgümnaasiumist\n=Võitjana jõuab lõppu nagunii Merle.\nMõtlete, et mängiks Merlega ühte mängu?\n„Raamat“ on nii huvitav lugemine kui ka hariv seltskonnamäng kõigile suurtele raamatusõpradele. „Raamatu“ kaante vahel on 800 küsimust Eesti ja maailma kirjandusest. Kui on soov oma kirjanduslikud teadmised proovile panna, tuleb liikuda raamatus täringut visates, järjehoidjatega järge pidades ja küsimustele vastates. Et rohkem põnevust oleks, tuleb täita ka lisaülesandeid. Aga arvestage, et võitjana jõuab lõppu nagunii Merle.\nMERLE = „RAAMAT“.\nLaura-Liisa Perova, 30. lennu vilistlane\nTheodor W. Adorno on oma essees „Kirjavahemärgid“ mõtisklenud nii: „Ei ole teist elementi, milles keel sarnaneks muusikaga rohkem kui kirjavahemärkides. Koma ja punkt vastavad pool- ning täiskadentsile. Hüüumärgid on nagu hääletud taldrikulöögid, küsimärgid rõhulised taktiosad, koolonid dominantseptakordid; ning koma ja semikooloni erinevust adub tõeliselt vaid see, kes tajub tugevate ja nõrkade fraseeringute erinevat kaalu muusikalises vormis.“ Kuidas kõlab Merle siis, kui ühendada keel ja muusika (loe: muusikud)?\nMerlel on alati usku.\nKui oskaks, kirjutaks Sinule sünnipäevaks laulu, aga kuidagi ei suuda valida, kas õigem oleks luua hümn, kooli laul või hoopis perekonnavalss …\nMerlel on alati usku oma maasse ja rahvasse ning tahet lüüa kaasa poliitikas ja heategevuses, et Eesti riigil läheks hästi.\nKuressaare Gümnaasiumil on Merlega vedanud! Ta on nii mõndagi koolis algatanud, tohutult palju panustanud kooli arengusse, abistanud ja julgustanud töökaaslasi ning õpetanud ilusat eesti keelt nii õpilastele kui ka õpetajatele. Merle tunneb koolis kõiki ja Merlet tunnevad koolis kõik.\nMerle leiab perekonna jaoks aega ja sõidab igakuiselt maha muljetavaldava kilometraaži, et koos midagi toredat ette võtta: nautida kultuurisündmusi, tähistada kõiki pühi ja tähtpäevi, virtsukodus tööd rügada ja saunatada.\n!Merle on alati olemas.\nMerle on hüüumärk!\nKõigile tema toimetamistele lisab võimsat väge sõnapaar „Teeme ära!“.\nTehtud saab kõik, mis ta iganes ette võtab! Ja pole vahet, kas sõbra abipalve on aegsasti planeeritud või tuleb täiesti kahekümne neljanda tunni viimasel minutil. Merle on alati olemas, haakub, loob uusi väärtusi ja hoiab sisul silma peal, ka tühikutel. :)\nÜks tore ettevõtmine koos Sinuga, armas Merle, oli kunagi eelmise sajandi lõpus kolleegide „laulu sisse panemine“. Meie tõeliselt meeleolukad ühisloomeõhtud päädisid alati suurepäraste tekstidega, mis olulistel sündmustel sama meeleolukalt ette kantud said. Sellest ammusest ehedast emotsioonist inspireerituna sündis nüüd spetsiaalne tervitus, ainult Sulle! Esimesel kohtumisel laulame, päikeselist sünnipäeva!\n(R. Valgre „Helmi“ viisil)\nMerle, mulle õpeta,\nkuidas saaks kord minust etleja,\nsest on vallanud mind vaimustus –\nMerle, mulle näita vaid,\nmõni matkasamm või matk kuis käib –\nseda tõesti oskad sa.\nJa kui vahest on vabam aeg,\npojaga olla siis saad.\nTöömure kaob ja paradiis\nteile on avatud siis.\nkuidas Lions klubi juhtida,\nsest nii väga palju jõuad sa\nkuidas olla rahvatantsija\nja veel lisaks see Solistica –\nkuidas kõike jõuad sa!\nJa kui vaja, siis otsemaid\nkõik kohe tehtud sul saab.\nKontsert või paus, sa ütle vaid\nluulega täidetud taas.\nkuidas saaks ka minust tegija,\nkelle toimetamist tunda saab –\nkogu meie kodusaar.\nmeie armas kodusaar,\nparim, et siin oled sa!\nLaine ja Veikko Lehto\n.Pole asja, millega Merle hakkama ei saaks.\nMerle kui kirjavahemärk? Küsimuste küsimus, aga võib-olla ka mitte. Merle on väga äge naine: tark, tugev, kõigega toimetulev, peaaegu kõike oskav, kindlasõnaline, kindlakäeline, alati olemas ja abivalmis, kõikjale jõudev ... Seda positiivset rida võiks jätkata, sest pole asja, millega Merle hakkama ei saaks. Arvan, et Merle võiks olla punkt. Miks?\nPunkt on väitlause lõpumärk. See on kindel mõtte lõpetatus, konkreetne mõtteavaldus. See mõtteavaldus ei pruugi olla alati jaatav, Merle puhul pigem küll, aga ka eitava vastuse korral on see Merle poolt hästi läbi mõeldud, kindel mõte, soov, tähelepanek.\nNagu kirjandi puhul, nõuavad väited tõestust. Merle sõnapidamise ja abivalmiduse kohta võib rikkalikult näiteid tuua. Merle on tehniline taibu, kes on olnud mulle arvutiõpetaja, muuseas väga hea. Ta on olnud minu lõpuklasside lõputunnistuste väljatrükkimise tehniline ekspert ja super abi. Kui Merle poole ükskõik mis abipalvega pöörduda, ei ole Merle vastuses kunagi komakohta, vaid Merle ütleb Sulle alati kindla JAH. Sellel kevadel oli just Merle see, kes õpetas mind arvuti abil 12. klassi proovieksamit teostama ja parandama.\nJuuni algul saatis Merle 9. klassi aineõpetajatele, kes olid seotud lennuraamatu lugudega, teate, et peab minema Gerdi juurde fotot tegema. Lugesin kirja läbi, aga ei võtnud seda väga tõsiselt. Arvasin, et neid pilte on eelnevatest aastatest olemas küll. Kui Merle minult küsis, kas olen kirja lugenud, siis sellise vastuse talle andsingi. Mis te arvate, mida ütles Merle? Tema, kes oli kõik täpselt läbi mõelnud, ei lasknud sellist mõtet tullagi. Kohe oli kõne Gerdile ja hetke pärast oli pilt nagu naksti valmis – ei olnud midagi hullu ega mingit ajakulu.\nSee oli näide sellest, et kui Merle on asja tõsiselt läbi mõelnud, siis ongi punkt ja asi nii toimib ja toimub. Ei mingeid agasid ja komasid. Selline on minu jaoks Merle, hea kolleeg, õpetaja, tubli ema, äge naine – alati olemas! Punkt.\nArvan, et paljud jäävad siin majas igatsema Sinu pulbitsevat energiat ja Sinu sooja sõbrakätt. Aga me ei ela ju mägede taga. Seega – palju uusi kohtumisi!\nTugevad kallistused ja siirad õnnesoovid sünnipäevaks!\nNüüd on tõesti punkt.\nJah, armas Merle, nii on. Oled tõesti kirjavahemärk! Igaühe jaoks oma: tood välja nüansse, lahendad ebakõlasid, lood tähendust ja oled ise tähenduslik.\nPalju õnne kogu koolipere poolt ja müts maha kõikide nende korrigeeritud plakatite, dokumentide ja tabelite ees!


Uudised - Kas TÜ/Rock saab teist aastat järjest Balti liiga pronksi?\nTalts vs Dimša\nKas TÜ/Rock saab teist aastat järjest Balti liiga pronksi?\nTäna õhtul saab läbi Balti liiga hooaeg. Meister selgus juba eile, kui Šiauliai alistas kodusaalis lisaajal 88:80 Ventspilsi. Täna on Utenas pronksi korduskohtumises vastamisi kohalik Juventus ja Tartu Ülikool/Rock. Mäng algab kell 19:30, otseülekannet on võimalik jälgida Viasat Sport Balticu kanalilt.\nEsimesest Tartus peetud mängust on Rockil ette näidata 9-punktiline eduseis. Võitja selgub kahe mängu kokkuvõttes, nõnda annab ka kuni 8-punkitline kaotus TÜ/Rockile pronksise autasu.\nLeedu liigas neljandat kohta hoidev Juventus alistas 2 päeva tagasi võõral väljakul EuroCupi alagrupirurniiril kaasa teinud Klaipeda Neptunase 71:69. Laupäeval oldi kodusaalis 67:61 parem värskest BBLi võitjast Šiauliaist, kes Leedu liigas hoiab küll alles 7.kohta.\nTartu Ülikool/Rock mängis pärast pronksiseeria avakohtumist ühe mängu koduses Alexela meistriliigas ning võitis kindlalt 85:57 Rakvere Tarvast ning vormistas sellega põhiturniiri võidu.\nTÜ/Rock kaotas Balti liiga pronksi punktiga\nTV-s: täna Rocki pronskimäng, laupäeval VEF-Kalev\nTallina Ülikool mängis ennast finaali


Arbuus – maitsev, magus ja mahlane! | Buduaar\nArbuus – maitsev, magus ja mahlane!\n2012. aasta 18. juuli 00:02\nArbuus on suve üks armastatumaid maiuspalu. Lisaks sellele, et ta on maitsev, on ta ka suur magneesiumiallikas ning räägitakse, et tal olla isegi Viagra efekt… .\nArbuus pärineb Aafrika mandrilt. Enamik arbuusisorte sisaldab 10% ja enamgi suhkrut, vili koosneb 92% veest, sisaldab rauda, magneesiumi, kaaliumi ja kiudaineid ning ohtralt A-, C-, B1- ja B6-vitamiine. Kõigest 150 grammist arbuusist piisab, et saada kätte oma päevane magneesiumivajadus. Eriti väärtuslikuks muudab arbuusi selle lükopeenisisaldus. Lükopeen on antioksüdant, mis vähendab vähi-, südamehaiguste ja vanusest tingitud nägemisprobleemide riski. Arbuus on ka hea kolesteroolialandaja ning suurepärane dieetoit – 100 grammis arbuusis on kõigest 40 kcal.\nTeaduslikud uuringud tõestavad, et arbuusil on tõeliselt tugev mõju meie seksuaalsusele. Räägitakse isegi, et arbuusil on Viagra-efekt – üllatuseks on toimeained pigem koores ja eriti just kollase sisuga arbuusides. Nagu Viagragi parandab arbuus erektsioonihäireid, aitab lõdvestuda ja laiendab veresooni. Aga selleks, et mõju oleks tunda, ei piisa vaid paarist ampsust, vaid vähemalt 1,5 liitrisest kausitäiest.\nArbuus on ka hea liigse vedeliku väljutaja kehast. Sellele ei aita mitte ainult hästi kaasa viljaliha, vaid ka arbuusikoor. Arbuusikoorest valmistatud jook aitab vabaneda tursetest. Selleks vala kuivatatud arbuusikoor keeva veega üle ning keeda 5 minutit. Jahuta, kurna ning joo 3-4 korda päevas poole klaasi kaupa.\nTeiste toiduainetega kombineeritult võib arbuusi viljaliha pidada lausa maailma parimaks dieettoiduaineks. Välja on töötatud isegi erinevaid arbuusidieete ja paaste. Arbuusidideeti on soovitav teha kahepäevase kuurina ja kindlasti mitte kauem kui viis päeva. Selle aja jooksul vabaned jääkainetest, üleliigsest veest organismis ja ka liigsetest sooladest. Söö päeva jooksul ära 1 kg arbuusi pehmet viljaliha iga keha 10 kilogrammi kohta – seega 50 kg kaaluv neiu peaks sööma 5 kg arbuusi. Jaga arbuusikogus 5-6 toidukorraks päevas. Tugeva näljatunde korral võid 20 minutit enne arbuusisöömist süüa mõned viilud kuivikleiba.\nDieedi ajal jälgi tähelepanelikult oma seisundit: organism võib sellisele dieedile reageerida halvasti. Arbuusidieeti ei tohi pidada neerukivide, diabeedi või kõhunäärmehaiguste korral. Sellise range dieedi korral võib kaotada kuni kuus kilo. Dieedi lõpetamise järel söö hommikusöögiks portsjon veega keedetud kaera-, riisi- või tatraputru koos veidikese kohupiima, keedumuna või tükikese juustuga. Lõunaks söö portsjon lahjat veise- või linnuliha või kala. Õhtusöögiks võid arbuusi süüa nii palju kui jaksad.\nLõika arbuus pooleks ja õõnesta seest tühjaks, nii et viljaliha jääks võimalikult terveks. Puhasta viljaliha seemnetest ja lõika kuubikuteks. Tükelda sinihallitusjuust. Võta üks tühjendatud arbuusipoolik ning pane sinna arbuusi- ja juustutükid. Söömiseks kasuta bambusvardaid.\n1 keskmise suurusega arbuus\n1-2 dl vahuveini (roosa)\n0,5 sidruni värskelt pressitud mahla\n2 dl rõõska koort, 35%-line\n150 g valgehallitusjuustu\nServeeri igale sööjale kausitäis külmkapis jahutatud maasika-arbuusisuppi, puista keskele arbuusitükke ja aseta peale suur pall juustujäätist. Kaunista piparmündilehtedega.\nMillist arbuusi osta?\n* Vali arbuus, mis on pealt kerge läikega, mitte tuhm.\n* Vali arbuus, millel on peal kollakas laik, see näitab kohta, kus arbuus küpsenuna toetus. Kui laiku pole, on arbuus korjatud toorena.\n* Mida raskem ja tugevam arbuus, seda parem.\nallikas: toidutare.ee/mees. eu/ raamat “Toit.Kirg”\nEKSKLUSIIV! TIINA TALUMEES soovitab kanda just seda värvitooni: see on väga seksikas! 12\nKUUM NAHAARSTI NIPP: nii saad higistavatest kaenlaalustest lahti 12\nFOTO! KUUM KAADER: koroonast paranenud Sissi Nylia Benita naudib elu rannaliival 14


Mida arvavad külalised Elva majutusasutustest? | elva24.ee\npühapäev, 20. august 2017\nMida arvavad külalised Elva majutusasutustest?\nAutor: Diana Griffel\nMillised on head ja vead Verevi ja Waide motellis? Mida arvavatakse hotell Revionist ning Tartumaa Tervisespordikeskusest? Külalised on booking.com veebilehe vahendusel hinnanud Elva majutusasutusi.\nKõrge 8 punktiga hinnatud Verevi motelli kohta on üks külastaja kirjutanud, et talle meeldis motelli asukoht Verevi järve lähedal ning teenindus jättis talle hea mulje.\nItaallanna Maria leidis, et motelli asukoht oli hea jooksutrenniks ja tasuta wifi töötas suurepäraselt.\nTeine on jälle kommenteerinud, et kohapeal olevad saunalinad ning rätikud on kulunud ja luitunud, samuti oleks võinud hommikusöök mitmekesisem olla.\nÜks külaline on kurtnud, et dušširuumis polnud riiulit, millele oma hügieenitarbeid paigutada ning teisel ei läinud televiisor tööle.\nBelgane Leo kirjutas, et kuigi voodi oli ebamugav oli ta asukohaga rahul. Järves sai ujuda, poed olid piisavalt lähedal ja koht oli vaikne, ümbruses on mets ning teenindus oli hea, kirjutas Leo.\nHEA TEENINDUS, PUUDULIK HÜGIEEN\nElva keskusest kaugemal asuva Waide motelli hinnanguks on kujunenud 7,2 punkti.\nMitmed külalised on märkinud, et motellitoad asuvad erinevates majades ning tänu sellele oli toas meeldivalt vaikne.\nSamas oli toas väga niiske õhk, saunalinad ära ei kuivanud, voodipesud olid samuti niisked, kirjutab üks Waide motelli külastanu. Veel häirisid teda kesine hommikusöök ning toas lendlevad tolmurullid.\nKa Risto arvates jättis puhtus soovida. Omanikud andku koristajatele õiged puhastusvahendid, kirjutab Risto.\nSamas leiab ta, et motelli asukoht on ilus ning personal on väga vastutulelik, kui vaja hilisemal ajal lahkuda.\nEha-Mai on kirjutanud, et toad kostsid läbi, aga teenindus ja vajalikud asjad on olemas ning öö eest ei pidanud palju maksma.\nMerikese pere jaoks olid jällegi voodid väga ebamugavad, aga ta oli rahul asukoha, hommikusöögi valikuga.\nAnne kiitis rõdude olemasolu.\nNÕUKAAEGNE SPORDIBAAS VAJAKS INVESTEERINGUID\n7,5 punkti vääriliseks hinnatud Tartumaa Tervisespordikeskuse kohta märkis Liina, et asukoht on ilusas looduses ning terviseradade lähedal.\nVäga abivalmis personal, palju vabaaja veetmise võimalusi, korralikud tualetid ja dušširuum, arvab Kristiina.\nSeevastu kirjutab Riho, et pesemisvõimalused peaksid olema paremad, toas oli tugev hallituslõhn ning kümnete külastajate peale oli üksainus külmkapp, mis oli puupüsti täis. Ning kui ise süüa tegid, tuli kööki jagada maja kokkadega, kellel oli alati kõiges eelis, kirjutas Riho arvustusse.\nLisaks arvab ta, et haldajad püüavad tulu teenida nõukaaegsest spordibaasist, mis vajaks uuendamist, aga ta soovitab Tervisespordikeskust kasutada, kui võimalust paremaks pole, sest hinna ja kvaliteedi suhe on paigas.\nImbile meeldisid jällegi sealne loodus ja matkarajad, lisaks sõbralik teenindus, spordikeskusele omane lihtsus ja maalähedus.\n6,5 palliga hinnatud Hotell Revioni kohta on külaline Margus kirjutanud,et töötajate suhtumine oli ebameeldiv, samuti oli maja ümbrus must ning hommikusööki ning kohvi ei pakutud. Lisaks oli Marguse arvates hinna-kvaliteedi suhe paigast, ent toad on ruumikad.\nKa Jaanikat häiris personali suhtumine külalistesse ning läbikostvad seinad, mille tõttu oli kuulda naabertoa televiisorit ning inimeste hääli.\nSamas kiidavad Gerli ja Aivar just personali ning tubade seisukorda.


Jaan Krossi 100. sünniaastapäeval heisatakse lipud\n19.02.2020. Autor: MM\nVabariigi valitsuse korralduse kohaselt heisatakse täna Eesti lipud. Ühekordse lipupäevaga tähistatakse Eesti kirjanduse suurkuju, luuletaja, esseisti ja tõlkija Jaan Krossi 100. sünniaastapäeva.\nParim Eesti kirjanik on Anton Hansen Tammsaare. Mina olen teda alati pidanud kogunisti üheks maailma parimaks kirjanikuks. Oma suureks rõõmuks lugesin hiljaaegu, et ka Mihkel Mutt on samal arvamusel!\nKross jätab mind külmaks, igav ning puine.\nIgal peol oma Milvi kohal, kes teab rääkida et peigmees on paras parm ja pruut igavene litutaja.\nSee kui sinu saast siit ära kustutatakse ei tähenda seda, et sa pead selle uuesti kirjutama.\nvaatasin oma raamaturiiulit, seal on ainult klio silma all, mida ma ka pole kunagi lugenud, järelikult lipp jääb heiskamata\nEks Krossi olegi Cartlandi või koomiksitega harjunuil raske lugeda.\nTeadmiseks njahile, Cartland on prints Charlesi lemmikkirjanik! Kui sellest kunagi lugesin, ei tahtnud seda algul uskudagi. Meil püüdis "Molekul" Cartlandi vaat et ära keelata, aga mida meie teismelised siis loeksid, kui nad üldse loevad.\nTeismelised ja Cartland?!! Nagu päriselt või? Hahaaaaaa...\nKross pole Tammsaare\nÜhtegi Krossi raamatut ei ole vist lugenud, meelde küll ei tule. Mida tean kindlasti, on Krossi nimega seoses tema poja Eeriku ja selle naise Meeri sigadused. Mis puhul lippe lehvitada, ei tea!\nKross ei ole isegi Tammsaare vari mitte.\nKrossi loomingu mõistmine nõuabki vähemalt keskmist intellekti. Kui aru ei saa, siis ei saa. Tammsaare on fenomen omaette, aga tema loomingu tipp oli Krossi omast pool sajandit varasemal ajal ja teemad lihtsamini mõistetavad, kuigi ega Tammsaare ise seepärast lihtne pole. Temas on õige mitu kihti nagu Krossi loominguski.\nKarta on, et mees oli 30ndate lõpus Tartu ülikoolis juurat õppides vabamüürlaste looži liige.\nMis liig, see liiast. Luukered kapis klõbisevad.\nEks vana kommar ja ikka vanaks kommariks, mis muud.


Hilding Anders Baltic laiendab tootmist – Harju Elu\nEsileht / Hilding Anders Baltic laiendab tootmist\nHilding Anders Baltic laiendab tootmist (0)\nRae vallas tegutsev Hilding Anders Baltic on üks Harjumaa suurimaid ja edukamaid ettevõtteid. Viimase aastaga on tootmishoonet laiendatud 7000 ruutmeetri võrra ning juurde värvatud sadakond töötajat.\nHilding Andersi juured Eestis on sügaval – siin alustati 1994. aastal ettevõtte Soome haru kaudu, ask mis hakkas tellima madratsikatteid. Tootmistsehh kümne inimesega asus algul Viimsis. Hiljem koliti Tallinnasse Laki tänavale.\nJärk-järgult toimunud kasv tõi ettevõtte Rae valda. Aastatel 2007-2008 ehitas Kawe Group Loomäe teele Hilding Andersile kui rentnikule 15 000-ruutmeetrise tootmishoone. Seal oli ruumi juba 250 töötajale.\nEelmise aasta novembris alustati Loomäe tee tootmishoone laiendamist. Koos neljapäeval valminud juurdeehitusega on Hilding Andersil Rae vallas nüüd 22 000 ruutmeetrit tootmispinda.\nTänu suurematele ruumidele tõusis töötajate arv 360 peale. “Ei ole ju saladus, et Eestis on õmblustööd odavam teha kui Skandinaavias, ” väidab Hilding Anders Balticu tehasejuht Janek Haud.\nPalju laiendus maksis? “Majaomanikule ehk Kawe Groupile maksis ta neli miljonit eurot, meie oleme investeerinud uude masinaparki ja tootmispaigutuse paremaks muutmisesse poolteist-kaks miljonit eurot,” kalkuleerib Haud.\nTehasejuht Janek Haud teppimismasina juures.\nKuna Harjumaal on töötuse protsent kolm, siis uusi töötajaid ei olegi nii lihtne leida. Lisaks Eesti inimestele askeldavad Loomäe teel renditöötajad Ukrainast, keda hakati värbama kolme aasta eest. “Esimese aasta pilootprojektina oli kaks inimest, järgmisel aastal oli kümme inimest ja täna on kolmkümmend,” räägib Haud.\n“Tähtajalise elamis- ja tööloaga on meil kuust töötajat Nigeeriast, aga nemad ei ole renditöötajad. Nad on tudengid ja seoses õppimisega on nad saanud loa töötada. Nad õpivad Tallinna tehnikaülikoolis ja Euroakadeemias,” täpsustab personalijuht Carmen Froš.\n“Eelmisel aastal panime veel bussi käima Märjamaalt. Seal üks õmblusettevõte sulges oma uksed ja umbes kahekümnel õmblejal oli huvi meile tööle tulla,” lisab Froš. Märjamaa inimeste kõrval võtab buss töötajaid peale ka Raplast.\nTubli õmbleja teenib hästi\n“Meil on plaan palgata järgmisel aastal ca 40 inimest veel juurde,” ütleb Haud. See tõstaks töötajate üldarvu 400 peale.\nHilding Anders Balticu keskmine brutopalk on praegu 1005 eurot. “Meie eesmärk on maksta inimestele konkurentsivõimelist palka ja me ei tee vahet, kas tegu on renditöötajaga Ukrainast või kohaliku inimesega,” räägib Haud.\n„Õmbleja alustab kuskil 750 euro pealt. Kui ta on siin kaks-kolm aastat tööd teinud, siis hea õmbleja teenib 1200-1300, olenevalt tema kiirusest,“ täpsustab Haud palgapoliitikat.\nHilding Anders Balticu eelmise aasta käive oli 28 miljonit eurot, kasum 1,5 miljonit. Enamus toodangust tarnitakse Soome, Rootsi, Norrasse ja Taani.\nMida Loomäe teel valmistatakse? “Meie toodanguks on suuresti madratsite ja kušettide katted Skandinaaviasse, mis moodustavad meie müügist umbes 90 protsenti. 10 protsenti on madratsid ja kušetid Baltikumi,” selgitab Haud.\nEesti tehas on osa suuremast rahvusvahelisest ettevõttest, mille peakontor paikneb Rootsis Malmös. Hilding Andersil on Euroopas, Venemaal ja Hiinas kokku 23 vabrikut 9500 töötajaga, mis annavad käivet peaaegu miljardi euro eest aastas.


Lumekool kutsub Himosele – Lumekool\njaanuar 4, 2020 Lumekooli uudised, Uncategorized 672Views 0Likes\nLumekool kutsub Himosele\nHomeAll Posts...Lumekool kutsub Himosele\nlaupäeval 4. jaanuaril 2020.\nLumekool läheb jälle 1 päevasele Himose lumereisile. Lähme hommikul vara ja hilisõhtuks jõuad oma koju tagasi, päeva sisse mahub pikk mäepäev Himose mäekeskuses. Anna avalöök oma suusa- või lumelauatalvele ja rõõmusta oma lumesõbrast koolilast koolivaheaja minireisiga.\nKuidas reisipäev välja näeb? Tallinna Sadama D-terminalist väljume Tallink Megastar laeval kell 7.30, Helsingis oleme 9.30 ja Himosele jõuame keskpäeva paiku. Kui soovid, võid osa võtta Lumekooli instruktorite läbiviidavast tehnikat korrigeerivast grupiõppest (kaasas on mäesuusa ja lumelaua instruktorid). Himoselt väljub buss õhtul kell 18.00, asudes taas teele Helsingi poole, et minna laevale. Tallinnasse jõuab laev 00.30.\nKaasa on oodatud kõik, kes mäesuusal või lumelaual varem on sõitnud ja sellega iseseisvalt toime tulevad. Algõpet sellel päeval ei toimu ja alaealisi ootame koos täisealise saatjaga. Väga noortele suusa- ja lauasõpradele selline reisivorm kõige paremini sobi.\nReisi hind: LASTELE (kuni 18 aastani) 100 €\nTÄISKASVANUTELE 125 €\nhommikusööki Rootsi lauas\nbussisõitu sadama ja mäekeskuse vahel\nhuvilistele Lumekoolv instruktoriga grupiõpet\nRegistreerimine kuni 20. detsembrini: info@lumekool.ee\nTäiskasvanute grupitreeningud alustavad 17. jaanuaril\nLumekooli treeningud välistingimustes saavad jätkuda tavalises korras – ettevaatlikkuse ja vastutustundega\nHarku valla lumelaste ettevalmistustrennid algavad oktoobris\nveebruar 22, 2021\nTRIKITRENN – NO LÕPUKS OMETI!!!


Elanikud vaidlustavad Pärnu masinatehase asemele elurajooni ehitamise - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nKohalikud elanikud plaanivad kohtus vaidlustada Pärnu linnavolikogus kehtestatud detailplaneeringu, mis lubab endise masinatehase asemele ehitada 10 kolme- kuni kuuekorruselise maja, kirjutab Pärnu Postimees.\n"Tõenäoliselt läheme nüüd kohtusse," ütles lehele Ago Kalmer, kes elab endise masinatehase naabermajas ning saatis koos Rääma seltsiga volikogu liikmetele enne otsuse vastuvõtmist pöördumise.\nMasinatehase kinnistu omanikud on AS Nordecon, OÜ Kalda Ehitus ja AS Eston Ehitus. Volikogus kehtestatud detailplaneering lubab kinnistule 15 aasta jooksul püstitada 10 äri- ja eluhoonet. Majadesse on kokku planeeritud 133 korterit. Kinnistu omanikud on lehe teatel lubanud endise masinatehase varemed kuue kuu jooksul lammutada.\nKohalikud elanikud kardavad Pärnu Postimehe teatel, et uue elurajooni tõttu halvenevad Rääma tänavalt Kesklinna sillale ja mujale sõitmise võimalused. Samuti oleks detailplaneeringu vastaste hinnangul majad liialt kõrged; üks plaanitud maja on kuuekorruseline kõrgusega 22 meetrit, samas kui praeguste majade kõrgus on 11 meetrit.\nLinnapea Romek Kosenkranius on öelnud, et Rääma selts oli detailplaneeringu vastu juba siis, kui masinatehase asemele sooviti ehitada 13- kuni 15-korruselisi elamuid. Nüüdne asjakorraldus on tema hinnangul igati mõistlik kompromiss.


psühholoogiline draama | Loe seda, mida Sa filmis ei näinud\nPosts Tagged ‘psühholoogiline draama’\nAlice Munro, hispaania, naised, Pedro Almodóvar, psühholoogiline draama\n„Julieta” kolmapäeval, 15. märtsil kell 21.35 ja laupäeval kell 23.00 ETV2-s\nIn raamatukava on 14/03/2017 at 17:30\nPedro Almodóvar on tegija, kelle filme ma alati väga ootan, paraku enamasti näen ma neid televiisorist, sest isegi PÖFFil ei pruugi need alati Tartusse jõuda. Telesse jõuavad õnneks päris hästi.\nUhiuue filmi sisust: Madridis elav noor lesknaine Julieta leinab koos tütre Antiaga abikaasat ja isa Xoani. Lein ei ühenda ema ja tütart, vaid lahutab. Täisealiseks saades lahkub Antia kodust, katkestades emaga kõik suhted. Taaskohtumise lootus tärkab aastaid hiljem, kui Julieta kohtab Antía lapsepõlvesõbrannat. Lootuses, et tütar võiks teda mõista, asub Julieta kirjutama talle kirja möödunust ja oma elust.\n„Julieta“ aluseks on Nobeli auhinna laureaadi Alice Munro lühijutud. Filmi stsenaariumi sünnist saab lugeda siit.\nFilm osales Cannes’i võistlusprogrammis ja pälvis Euroopa filmiauhindade jagamisel neli nominatsiooni, üldse kokku erinevatelt festivalidelt 8 võitu ja 48 nominatsiooni.\nTõnu Karjatse kirjutab: Almodóvari filmide, peamiselt just melodraamade eripära on nende emotsionaalne laetus ja teravalt riivav psühholoogilisus. “Julieta” käsitleb sarnaselt mitmetele teistele Almodóvari parematele filmidele inimese suurimat hirmu – üksindust. See on lähedalt seotud armastuse otsingu ja perekonnaga, kooslusega, mida Almodóvar institutsioonina oma lugudes küsimuse alla paneb, kuid mille vajalikkuses toetava struktuurina ta kordagi ei kahtle.\n“Julieta” on Almodóvarile 20. mängufilm ning see märgib ta naasmist “naistedraama“ juurde ehk siis filmi juurde, kus peategelased ja konflikti osapooled on naised. Sellest printsiibist pole Almodóvar tegelikult kunagi kaugenenud ja väidetavalt on ta üks tänapäeva paremaid meesrežissööre, kes naise tundemaailma mõistab.\n“Julieta” on tõsisem film kui Almodóvari varasemad tööd. Selles puudub groteskne koomilisus ja keigarlik flirt glamuuriga. Selle asemel on see uurimus depressioonist, ülekohtusest hüljatusest ja süümepiinadest. Ükski filmi kangelane ei vala seal pisaraid, ehkki selleks oleks neil põhjust küllaga, seda raskem on sellele vastu panna aga vaatajatel.\nPedro Almodóvar on meie raamatukogus päris hästi esindatud – 2 komplekti 8 filmiga ja veel mõned eraldi, saadaval muusikaosakonnas.\nEesti keeles saab meie raamatukogust laenutada Alice Munro raamatuid „Kerjustüdruk” ja „Kallis elu” , ingliskeelseid raamatuid on kümmekond. “Kallis elu” on muide ka 28. märtsi kirjanduskohviku teemaks.


Viisitamme olematu maine hoidmiseks kulub 100 000 krooni kuus - Äripäev\nViisitamme olematu maine hoidmiseks kulub 100 000 krooni kuus\n31. mai 2008, 14:55\nMariliis Pinn 31. mai 2008, 14:55\nPärnu linnapea Mart Viisitamm kulutab iga\nkuu peaaegu 100 000 krooni maksumaksjate raha oma vähese elukogemuse\nkompenseerimiseks, pingutustele vaatamata pole tema maine aastate jooksul\nViisitamme valitsemisajal on linnavalitsus hakanud välja kuulutama riigihankekonkursse mainekujundusalaste teenuste ostmiseks, kirjutas Pärnu Postimees.\nOma teenuseid on linnavalitsusele osutanud nii Eesti suhtekorraldusbüroode paremikku kuuluv kommunikatsioonibüroo Jugaste, Liiva ja Seimann kui keskerakondlase Madis-Ilmar Salumi osaühing Elavaneelataja. Praegu maksab linnavalitsus iga kuu osaühingule Passion ligi 58 000 krooni.\nKui Pärnu Postimees Passioni teenuste vastu huvi tundis, lubas Viisitamm nendest paari päeva jooksul täpse ülevaate anda. Päeva lõpus saabuski Paldiselt elektronkiri, milles teatati, et OÜ Passion valmistab ette linnavalitsuse liikmete artikleid, kõnesid ja presentatsioone, aitab teha suurüritusi (näiteks “Pärnu kuurort 170”), konsulteerib linnavalitsuse töötajaid, on korraldanud meediakoolitusi ja osalenud ajalehe Pärnu koostamisel.\nPaldise andmetel kõigub firma töömaht 40-60 tunni vahel, mis teeb ühe töötunni hinnaks 966-1450 krooni. Keskmiselt valmib OÜ Passioni abiga neli-viis kõnet kuus.\nKui toimetus hakkas huvi tundma Passioni töö igakuise kirjelduse ja selle eest tasumise vastu, selgus, et 58 000 krooni kulutamist kuus ei dokumenteerita. Peale väljastpoolt sisse ostetava “probleemide lahendamise” on linnavalitsuse palgal avalike suhete teenistuse juhataja ja pressiesindaja. Hiljuti lahkunud avalike suhete teenistuse juhataja Maily-Maria Kiviselja kuupalk oli 25 000 krooni, pressiesindaja saab iga kuu 15 000.\nPeale sisemiste ja väliste mainekujundajate on linnavalitsus palganud linnapea 15 000 krooni suuruse kuupalgaga nõuniku. Linnavalitsuse kodulehekülje järgi on tema ametiülesanneteks linnapea assisteerimine, organisatsioonisisese infoliikumise korraldamine ning linnapea nõupidamiste ja kohtumiste ettevalmistamine, ometi istub linnapea kabineti ees üks teine sekretär.\n04. juuni 2008, 08:57\nMart Viisitamm punnib palkade kärpimisele vastu 5\n04. June 2008, 08:54


24-10-2017, 20:22 PM\nÄsjasoetatud T40 AM rolivõim ei taha kuidagi ellu ärgata.Originaalvõimu tihendid vahetatud.Kõik.Hüdropump uus,jagaja uus.Roolivõim ikka ei toimi.Pumba peal oleva klapi vedru alla oli keegi 5 seibi toppinud,et vedru pingsust suurendada.Sai teiselt traktorilt klapp pandud.Ikka ei miskit.Esisahk küljes ja kui selle abil rattad õles tõsta siis rattad liiguvad kergelt.\nKui traktori koju tõin siis avastasin,et õli vahus ja vett täis ,see sai ära vahetatud ,filter puhastatud.\nSümtomid sellised,et kui ülestõstetud sahaga proovida rattaid pöörata siis pisut nagu ängistaks mootorit ja pöörded muutuvad.Kohati on roolivõm tööle hakanud kui esisaha näiteks ülemisse asendisse tõstan ja jätan selle silindri surve alla.See on juhuslik muidugi.On kellegil ideid?.\nAlgne hüdropump oli vana see on kindel ,hüdraulika oli aeglane ,jagajasse oli keegi nõukogude kangelane keskmise pulga ise treinud.Muidu pill täitsa ok.Raamatuid ja seda foorumit ka igati lugenud aga jonni ei tahaks jätta.\n24-10-2017, 21:58 PM\nТ-40 усилитель руля не работает\nNo vaata seda videot, otsinguks panin ka vene keelsed sõnad kui videost väheks jääb.\n25-10-2017, 00:26 AM\n99% tõenäosusega on kulunud roolivõimendi kolvi siibrid ava ovaalseks. Enne tihendite vahetamist ilmselt mi gi määral töötas paremini?\n25-10-2017, 18:55 PM\nTänud videolingile aga vahtisin seda kõik lugu üsna tuttav ja läbitehtud juba .Ainuke asi,et homme hangin uuesti manomeetri ja topin selle süsteemi vahele.Näen selle surve täpselt ära mis seal toimumas on.Originaalvõimendi oli sisult pisut kriimus ja panin teise traktori pealt teise millel ka tihendid vahetatud/antud isendil oli ka rooliga probleemi aga kohati viskas ainult raskeks ,selle traktori peal ei toimeta.Muutusi 0\nMida see roolivõim ettenähtust suurema surve korral teeb ?\nMis puudutab seda kas enne oli parem või mitte siis ma ei tunneta erinevust.\nKui palju võiks seda roolisüsteemi häirida mõni sisemiselt lekkiv silinder mida välisvaatlusel raske tuvastada,samas kui jagaja neutraalis siis loogika justkui ütleb ,et ei tohiks.\nKui aisad toimivad ilusti/kiirelt üles-alla, siis pump ja jagaja korras. Ma ise tegin roolivõimul täieliku remondi ja ikka jäi pisut raskeks rool. vaata kriitilise pilguga üle käändmiku puksid jutud. Ma ise pole selleni veel jõudnud, kuid tean,et vajavad vahetamist. Kohapeal on endiselt rool raske, kuid sõites keera või ühe näpuga.\nKevadel töökaaslane kurtis sama murega, et rool raske neljakümnel. Midagi oli tal seal ikka päris tuugalt kinni olnud. Vist needsamad käändmiku puksid ja jutud. Leotas lahti, vahetas ära ja nüüd pidavat väga hea olema.\n27-10-2017, 19:35 PM\nNii sai kell külge pandud.Ülesurveklapp jäi pisut kinni küll kogemata aga test tehtud.ca 5 bari juures näitab survet.Kui rooli keerata suurt miskit ei muutu.pisikõikumine .Kui nüüd proovisin saha üles asendisse,ehk siis jagaja vasakpoolseim kang ülemisse asendisse ja seda hoida siis keera jah näpuga rooli lükkas kellal seieri 155 barini .Igaks juhuks tegin uue testi sulgesin silindri voolikud,täpselt sama teema-Kangi alumises asendis ei muutu suurt miskit aga üles lükates lükkab 155 bari ja roolivõim töötab.Jagaja on vahetatud ja tutikas seega selle viga ei saa olla.Vanaga oli sama asi,vasakpoolne sektsioon mõjutas tööd.Väike mõte keerleb peas,et ehk on pumba peal oleva klapi teema.Kuigi see sai ka vahetatud töötava roolivõimuga trakatsi pealt .Kuid klapi korpus jäi vana.\n27-10-2017, 20:28 PM\nSee klapiniru ei anna sul siis roolivõimule survet ju.\n27-10-2017, 22:02 PM\nSelline pump peale ja need jamad kaovad.\n27-10-2017, 22:34 PM\nHüdrosüsteemide remondil on abiks kui enne on selgeks tehtud, misasi mida teeb ja milleks vajalik on. Siis alles saab vea diagnoosida. Umbes komponentide vahetamine ja eelmiste rikete ja doonorite rauapuru jälle süsteemi laskmine on selline kahtlane tegevus, mis annab küll tööd, aga tulemus on raskestiennustatav. Lisame valemisse veel praeguste uute osade äraarvamatu kvaliteedi ja läheb aina kirjumaks see pilt.\nMa ei ole traktoreid parandanud, aga näiteks automaatkastiga sõiduautole panna rikkis kastiga doonorilt õliradiaator plug and play meetodil lõpeb üldjuhul kasti rikkega. Jahutatud õli läheb määrimiskanalitesse koos sodiga, sealt edasi saalede vahele ja finito.\nSüsteemis olevad sõelad ja filtrid annavad ainult natukene leevendust.\nSee post pole norimine, lihtsalt liiga tihti torkab siin analoogseid muresid silma.\n27-10-2017, 22:54 PM\n(27-10-2017, 22:02 PM)2715 Kirjutas: Selline pump peale ja need jamad kaovad.\nSellise raha eest täiesti mõtetu lahendus, tavaline 30 eurine ns32 teeb täpselt sama töö ära... See klapp on tegelikult ju loomult nii lihtne et seal on raske midagi ära lõhkuda või kulutada... aga näedsa\n27-10-2017, 23:50 PM (Seda postitust muudeti viimati: 28-10-2017, 15:01 PM ja muutjaks oli pen.skar.)\nOot-oot, 2715 soovitusel on iva sees. Tekib kaks hüdrosüsteemi-Nš 32 jääb jagajat toitma(olgu sinna või 80 oma pandud), Nš 10 toimetab roolivõimuga. Meelise osutatud kurja juur-klapp jääb hoopis mängust välja.\nViga saab olla korpuses olevas klapitees, mis jäi vana. Laseb suletunagi õli otse jagajasse ja sealt tagasivoolu kaudu paaki. Kui jagajakangiga tagasivoolu suled, jõuab sul ka roolivõimu õli.\nKas pumba pealsest klapist väljuvad torud on õigesti? Kirjelduse järgi jääb mulje, et jagaja saab esimesena surve. mitte roolivõim\n28-10-2017, 13:01 PM\nPumba peal on jagaja toru enne ja siis otsas roolivõim .See tundub päris originaalis kohe nii olema,sest see toru mis läheb jagajasse on originaal ja nurka ,asendit sellel suurt muuta ei saa.Õhtul vaatan seda klapi teemat uuesti mis see tahab saada.Vanal klapil oli keegi vedru alla toppinud lisaks veel 5 vedruseibi mingil teadmata põhjusel .\n28-10-2017, 16:04 PM\n(28-10-2017, 13:01 PM)Teenelikümmend Kirjutas: Vanal klapil oli keegi vedru alla toppinud lisaks veel 5 vedruseibi mingil teadmata põhjusel .\nVedru surnud? Kui need välja jätsid, ongi põhjus teada.\n28-10-2017, 16:56 PM\nSiinna läks uus klapp ja vedru .Viga hetkeks lahendatud .Klapikorpuses oli viga,keegi oli selle alumise otsa seest poolt ära retsinud,et klapp ei sulgunud korralikult vaatasin seda vana klappi ja esialgu ei pannud tähelegi,et esimese otsa oli keegi maha treinud või lihvinud,et selles vigases pesas istuks.Ainuke asi mis sellest nimistust veel oleks kannatanud tegemata jätta oleks olnud jagaja vahetus.Noh nüüd jääb tagavaraks.\nIseensest tulevikus kavatsen kui pump õhtale läheb osta pumba Hüdropump NS32M-10G-3L vasak nii nagu keegi eespool juba soovitas.Või siis panna teine pump lisaks.\nKorra mõtlesin ka ,et teeks hüdrosilindrite ja jagaja peale ringi aga nii vist ei lähe ülevaatuselt enam läbi.\n29-10-2017, 22:09 PM\nKodustamata ülevaatuspunktis ei lähe jah. Kodustatud punktis ei tekita korralik töö viisaka traktori küljes mingeid emotsioone.\nKahe eraldi pumba paigaldus teeb endal elu lihtsamaks tulevikus\n01-11-2017, 20:25 PM\nmul vahest on rool kerge, aga enamasti raske. Kust ma viga otsida võiks?\nTöörõhu mõõtmine raskel hetkel võimaldab ennustamise asemel diagnoosida , aga kas rool läheb kergemaks, kui samal ajal mõnda umbset hüdrokangi kasutada? Ehk tõsta hüdrosüsteemi rõhku.\n02-11-2017, 16:29 PM\nRisustaks teemat. Loodan, et ei pahandata.\nKui keeruline on teha mittevedava esillaga t-40 teha vedava esisillaga variandiks? Kui keerukas käigukasti väljavõtte paigaldamine on?


Kes on Galojani mõjuvõimas ajakirjanikust tunnistaja Londoni kohtus? | Õhtuleht\nKes on Galojani mõjuvõimas ajakirjanikust tunnistaja Londoni kohtus?\n3. juuni 2012, 18:21\nPean kiirelt parandama oma eelmises blogis tehtud vea pärast. Eelmises sissekandes kirjutasin sellest, et Galojani advokaat nimetas neljapäeval London Magistrates Court kohtuhoones toimunud istungil, et tema kliendil on kolm olulist tunnistajat. Üks neist on Galojani ema ning teine isik kõlas briti kohtuniku suust minu kõrvade jaoks nagu nimi Veiko Lepasuu. Kuigi Galojani advokaat ütles kohtunikule, et see isik on tuntud Eesti ajakirjanik, ei olnud mina sellest mehest midagi kuulnud. Üks hea sõber ja endine kolleeg, aga luges minu viimast siinset sissekannet ja viis nime ja inimese kiirelt kokku ning tegu pole mitte Veiko Lepasuu, vaid Galojani endise elukaaslase ja tõesti ajakirjaniku Virkko Lepassaluga.Kolmanda eraisiku nimi oli minu jaoks nii tundmatu, et mulle ei jäänud see istungit kuulates isegi meelde. Galojan on Virko Lepassaluga koos Eestimaiseid üritusi väisanud ja neist kahest on meedia arhiivis hulgaliselt pilte. Ma olen enam kui kindel, et briti uurija (kes külastab Eestit augusti teisel poolel) viib end Galojani tunnistajate ning nende taustaga kurssi. Kommentaarid\n18:41, 3. juuni, 2012\non üks väheseid Eesti uurivaid ajakirjanikke,kes on ka kirjanik ning avaldanud ülihuvitavaid raamatuid,mille järele on raamatukogudes mõnekuulised järjekorrad.Hoidke alt,bojaarid ja Elu Peremehed kodumail,kelle näpud on sellest rahast rasvased.Teid ootab kohutav paljastus kui Virkko ei sure Londonis polooniumimürgitusse.Seda Kremli poiste meelismürki on neil kohalikel käsilastel vist ohtrasti käes.\nFreakShow must Go ON!,\n19:04, 3. juuni, 2012\nKohtusse tuleks kutsuda Hillar Kohvipaks, kellel kindlasti nii mõndagi pajatada, ja mõistagi ennustajamees Edgar. Kõike edastaks otsepildis üks veiniäädikakärbse sugulane..\n19:18, 3. juuni, 2012\nesiteks, kuidas saab nii valesti kuulda, need nimed on piisavalt erinevad.See selleks. Aga ilmselgelt on siin tegemist ebaprofessionaalse ajakirjanikuga, kes ei suuda ühte keissi erapooletult võtta. Mingi isiklik vaen? Samas süüdistab blogipidaja Sääske, et ta polnud neutraalne. Märkasin ka seda, et Sääsk on nüüd delfis "otse Londonist" reporter. Kas äkki see ongi põhjus, miks oma kolleegi taga kirutakse? Minu arvates ei tohiks ajakirjanikud isiklikuks minna ja kui seda ei suudeta, siis tuleb uus amet valida. Niigi on see ajakirjandus soppa täis, nüüd hakkavad nad omavahel ka veel üksteisele soppa loopima.\n20:15, 3. juuni, 2012\noled sa kunagi kuulnud üht inglast eesti nime välja ütlemas? Mul oli seal maal probleeme, et aru saada iseenese nimestki, kui teinekord miskis asutuses vaja läks ja nad selle välja hüüdsid. Mulle ei meeldi Kati kirjutised üldse, aga tobedaks oma kriitikaga ka ei tasu minna.\nVeri on paksem kui vesi,\n21:23, 3. juuni, 2012\nMõelgem nüüd natuke, kes on Briti tuntud ajakirjanik ja Galojani heategija. Halloran. Pangem nüüd nimele j vahele ja saame Hallorjan. Muide Armeenia kirikud on maailmas levinud, Singapores on see keset linna kallimas kohas. Nii, et armeenlastega tüli noridaon reformipandel tõsine möödalask. Nemad on korrumpeerunud aga armeenlastele ära teha - no tulge maa peale reformikommud.\n21:30, 3. juuni, 2012\nKust selle Sääse artikli lugeda saab? Kas keegi teab vastust?\n21:39, 3. juuni, 2012\n21:43, 3. juuni, 2012\nKuule Kõõma Lusti kas sa oled täitsa peast soe või sa pole ammu oma mehe käest saanud????\n21:45, 3. juuni, 2012\nIssand vaadake Katsi pildi peal!!!! närakas näed välja Lust! millal sa viimati pesemas käsid Katrin???\n22:35, 3. juuni, 2012\nVeri on paksem kui vesi - no kui armeenlased (Galojan) ning "juudid ja kommunistid" (nn. reformibande) joonele panna siis mina teeks panuse viimastele. Go, Kats, go!\n22:57, 3. juuni, 2012\nmis närakas.. üles vurhvimata normaalne ilus ja loomulik naine! Peaks ta ka oma näo botoxit täis süstima ja riided selga varastama, siis oleks tip top??.. saa üle ükskord - Katrin on väga ilus naine.\n23:03, 3. juuni, 2012\nnõus seekord...nii ongi. galojann on aferist...\nvaatan ja imestan,\n01:18, 4. juuni, 2012\nPeatunnistajaga seonduv on veidi segane! Midagi siin ei klapi. Ühest küljest arutab auväärne kohus, mismoodi teda kunagi üldse Eestist Londonisse saaks transportida, teisest küljest on ta aga ammu kohal ja isegi poseerib fotograafile. Pean silmas Anna-Maria Galojani ema. 01:49, 4. juuni, 2012\nnoh me kõik teame, et orjast sõnnikut kraapiv lust vajab tähelepanu aga et eit nii haige on et lausa ilastab oma keelega kohtusaalis on ikka täitsa haige värk\n01:56, 4. juuni, 2012\nusun,et Galojan tuleb sellest jamast puhtalt valja,see on poliitika ,mis nii noorele inimmesele pahe maariti,,akki ma arvan valesti.,aga ma toesti loodan,vahemalt on ta palju kenam,asjalikum ja ajudega,kui see lollakas lustikummut,kes teda siin maha teeb,kui tahad sampooni raha ,saada konto nr,aitame alati,sa loll lust ju ikkagi EESTLANE.\n02:28, 4. juuni, 2012\nkata uhest asjast ei saa aru,sa tulid siia Inglismaale mingid aastad tagasin ja olid ettekandja kuskil Londonis ja sa ei saanud omadega hakkama ja ei teeninud piisavalgt,....tead see on suur jama,meile tuleb iga nadalal l Eestist inimesi,koik saavad toole ja teenivad kuskil 1200 naela kuus,kas see on paha,..arvan,et ei okle,aga kui sa tahad oma miljonari elu elada,siis jah ei kuuni,aga koik need inimesesed on siin happyd,sulle aga edu su hobuste kasimisel ja vaata peeglisse,enne kui pilte ulesse paned,sa lolll ajakirjanik Eestist,pean sinna jargmine nadal soitma,tahan oma peret naha,aga tegelikult ei taha ma sinna uldse minna,koik mu elui on siin Inglismaal.,\n07:40, 4. juuni, 2012\nWestminster mitte Westminister\n07:46, 4. juuni, 2012\nSee k2is eelmise artikkli kohta\n08:11, 4. juuni, 2012\nA kuna siia saabub keegi, kes on esimest korda ja kellele blogi ja jutt nii väga meeldivad? Ning kes meid, kadedaid ja õeldaid eestlaseid korrale kutsuks? Kas otsa on sanud need "loen seda blogi esimest korda ja mulle väga meeldib" ??? Hallooo! Natuke nõrk esinemine "teil", esmakordsed!\n08:22, 4. juuni, 2012\n" ...kuid tegelikult olid britid Westminister Magistrates Court ette kogunenud palju olulisema kohtuistungi pärast. ".Lustil uus minister välja mõeldud - Lääne Minister...irw.Tere talv, kui niisugune "ajakirjanik" peaks eluliselt olulisi sündmusi kirjeldama - see oleks ju katastroof! Kirjutab näiteks, et Gruusias oli maavärin, aga tegelikult oli see Guatemalas ja pärast "vabandab", et mis vahet, mis koht... üks G-tähega paik kõik.Kahju, et inimesel enesekriitika puudub. Tavakodanikule annaks andeks, aga kelellegi, kes ennast rahvusvaheliseks ajakirjanikuks peab, on selline soperdamine andestamatu. Ja küsimus ei ole mitte praegu selles ühes tähes vaid selles, et "ajakirjanik" pole suvatsenud endale algselt juba nime selgeks teha, pole hoolinud kirjapidist ega hääldusest, lasi vaid korra silmadega üle teksti ja puterdas otsemaid üllitise teha. Hoolimatus, lugejatele s*ta ettelaotamine ja selle üle irvitamine (loodan, et mõistukõnet see proua ikka oskab?) on Lusti leib. Mina olen solvunud niisugusest suhtumisest ja see naisterahvas ei ole minu silmis enam ei loomaarmastajast matroon ega üldse keegi muu, tühipaljas tühikargaja, eputaja ja kahjuks ka valevorst. Nii vanalt nii loll olla ja seda nii suure häälega demonstreerida? Anna Jumal abi ja kannatust..\n08:29, 4. juuni, 2012\n08:32, 4. juuni, 2012\nOLEN JAH ESIMEST KORDA .mu kommentar oli LUSTILE M6ELDUD MITTE SULLE. ANTSUKE,\n08:36, 4. juuni, 2012\nkuigi esimest korda ei pea ju kohe inimest no ma ei tea tapma. Sina to no ole yldse kuss.\n11:45, 4. juuni, 2012\nVika, kas sa oled koguaeg purjus? Tee üks teene iseendale ja teistele inimestele, mine ravile.\n11:53, 4. juuni, 2012\nto 11.45 -Sinu ravi, nagu näha jai napiks ja seegi pole tõhusaid tulemusi andnud.Jäta Vika rahule ja keskendu millegi produktiivsema tegemisele.\noi oi West Minister,\n12:38, 4. juuni, 2012\nhoia üldse oma mulk kinni , irv\n01:34, 5. juuni, 2012\nLust sa ei oska kirjutada vä hale tibin juMa olen kuulnud Lust et su mees olevat sind taga rääkinud kui räppane ja milline valetaja sa oled. kas vastab tõele???\n01:39, 5. juuni, 2012\nKatrin kas oled oma facebooki kontole ka mõned hobuse pildid üles saanud hmmmm kas sa panid naad üles kuna keegi ei usu sind ja su välja mõeldud valesid hobustest?? Mul on ka pilte hobustest ja lausa ratsutamas nendega ma arvan, et mul on kuskil 100 hobust :DDD\n08:35, 5. juuni, 2012\nMinu teada ka on need pigem Adami hobused, kui Lusti omad, aga ega unistamine pole keelatud ju!\n08:36, 5. juuni, 2012\nKui tõuhobuste (ja sporthobuste) nimekirju ja omanike vaadata, siis KLB nime seal küll silma ei torka. Adam ikka teab, et sa tagaselja tema varanduse enda nimele oled kirjutanud?


Riik toetab Volare vraki keskkonnareostuse likvideerimist enam kui 200 000 euroga - Maaleht\nTarbija 4. detsember 2014\nRiik toetab Volare vraki keskkonnareostuse likvideerimist enam kui 200 000 euroga\nRiigile kuuluva sihtasutuse KIK nõukogu otsustas toetada Saare maakonnas Ariste lahes uppunud kaubalaeva Volare vraki keskkonnareostuse likvideerimist 207 815 euroga. Keskkonnareostuse likvideerimisega hakkab tegelema Politsei- ja Piirivalveamet.\n„On väga oluline, et üks pikalt lahendust oodanud reostusallikas saab lõpuks likvideeritud. Lekkiv Volare vrakk asub Natura ala mõjupiirkonnas ja probleemi lahendamist on oodanud nii kohalikud elanikud kui ka looduskaitsjad pikkisilmi,“ ütles keskkonnaminister ja KIKi nõukogu esimees Mati Raidma.\nTööde lähteülesanne ja riigihangete dokumentatsioon valmib tuleva aasta jaanuariks. Hanked on plaanis läbi viia aprilliks ning töödega alustada hiljemalt mais, et vältida suvel soojenevast mereveest tingitud ohtu naftareostuse suuremaks levikuks merealal. Projekt on kavas lõpetada septembriks 2015.\nTööde käigus eemaldatakse laeva kütusetank, torustik ja kraanide süsteem. Lisaks puhastatakse masinaruumi alune osa õlist ja raskest kütteõlist.\n2014. aasta suvel toetas KIK uppunud kaubalaeva Volare vraki keskkonnaohtlikkuse uuringut Ariste lahes 39 000 euroga. Uuringu tellis Keskkonnaministeerium ning selle tulemused on oluliseks sisendiks tööde teostamisel.\nToetus vraki keskkonnaohu likvideerimiseks antakse KIKi keskkonnaprogrammi merekeskkonna programmist. Kõiki sellest programmist rahastatud projekte näeb KIKi kodulehelt.\nSA Keskkonnainvesteeringute Keskus (KIK) hoiab tervet elukeskkonda, väärtustab puhast loodust ning säästvat arengut. Juhtiva keskkonnaabi ja -investeeringute suunajana rahastab KIK erinevaid keskkonnaprojekte Eesti keskkonnatasudest laekuvast rahast, CO2 kvoodimüügi tuludest ning Euroopa Liidu struktuurifondidest. Lisaks pakub KIK võimalust taotleda sihtotstarbelist laenu keskkonnaprojektide elluviimiseks. Kokku on KIKist neljateistkümne aastaga toetust saanud üle 16 tuhande projekti.


... eriti siis, kui sind kingitustega üle külvatakse.\nAlgusest alustades sain M. vanaema käest sünnipäevaks sellise raamatu\nSeejärel saatis Melaguendy, kellega sain tuttavaks tänu Raasiku lõngaafäärile number 2, mulle 2 komplekti imelisi silmusemärkijaid, mille ta oli minu jaoks meisterdanud. Grazie di cuore, Barbara!\nJa täna hommikul tõi postiljon mulle veel ühe imelise raamatu, nimelt Asuka käest - otse Jaapanist ja midagi, mida ma olen kohutavalt kaua tahtnud.\nQuindi ora non ridere, Asuka (casomai leggi questo post) ma 本当にありがとう!\n1. vaatus. Uvertüür\nIsetegijas toimub oivaline projekt nimega\nEhk siis ingliskeelse nimega stashbusting.\nMa kaalusin oma lõngakraami spetsiaalselt selle projekti tarvis ära ja laias laastus tuli kokku 25 kg. Mis muidugi ei takistanud mul uue aasta esimestel päevadel VEEL lõnga osta. Aga nagu öeldakse, esimene samm sõltuvuse ohjeldamisel on sõltuvuse tunnistamine (ma pole küll väga veendunud, et ma oma sõltuvust ohjeldada soovin, aga...).\nIgal juhul on esimesed 300 g langenud, seda nimelt My So Called Scarf näol.\nVarras 8 (hoidsin elus esimest korda nii jämedaid vardaid peos), lõngaks Filati Campolmi heidelõng, salli sisse läks niisiis 3 100-grammist tokki.\nMulle meeldib enesele väga selle lõnga tekstuur, sestap üks pilt ka lähemalt.\nMuuseas, täna hommikul avastasin, et ma olen oma sidurnipuu ise kihva keeranud, nimelt sellega, et ma ta tuppa tõin. Viisin puukese nimelt kolme päeva eest uuesti õue, ehkki süda tilkus enesel verd, sest tema suvisest tihedast lehestikust oli järele jäänud täpselt neli lehte. Aga hullemaks minna ei saa, mõtlesin am endamisi. Ei läinudki, ühe lehe murdsin transpordi käigus veel ära, aga need viimase kolm püsivad hoolimata märatsevast uragaanist nagu liimitult. Õue viies tuleks muld ja juurekael ilmselt millegagi kinni katta (mina kasutasin ühte Camilla ohtratest tekkidest), kuna kastmisel (mis, nagu ühest siinsest aiandusfoorumist teada sain, on kohustuslik ka talveperioodil) võib minu aru järele vaesekesel lihtsalt külm hakata. Nii et sidrunipuu EI TAHA OLLA TOAS.\nLabels: ego quoque lanam facio, kaal langeb\nKa Itaalias on talv. Sain seda oma nahal tunda, kui hommikul ärgates maa valge oli. Ja mina arvasin naiivselt, et siin on SOE maa...\nTalvega sobilikult ka üks kudum, ainus, mille olen suutnud viimasel ajal valmis teha.\nMustriks taas Selbu modern, aga seekord Raasiku 6/3 valgest ja Koigu sinisekirjust. Varras 2,5, lõngakulu u. 60 g valget ja 25 g sinist. Mulle endale meeldib kohutaval kombel (inspiratsiooniallikaks, õigemini pesuehtsaks ilmutuseks seejuures oli Alexandra blog - kui ma peaksin koostama netipäevikute edetabelit, siis see oleks kindel kandidaat esikohale). Pooleli on käpikud selle juurde, kusjuures elus esimest korda kasutan ma mõlemat kätt kudumisel ja edeneb kangesti hästi - ma poleks iial uskunud, et "continental knitting" (või mis iganes ta pagana nimi on) mulle kunagi selgeks saab. Õppisin selle video järgi.\nJa siis üks vidin, kolapoest sentide eest ostetud kastekann (üks kuuest kastekannust õigemini), millele ma naelaga augud sisse tagusin. Taustaks lumi meie jõe kallaste.


Märts 2019 metsanduses » Vestman Grupp\nVõta meiega ühendust : +372 433 6570\nMärtsis ilmus mitmeid artikleid kuuse-kooreüraskist, nimelt on käesoleval aastal suurem oht kuuse-kooreüraski kahjustusteks. Tulenevalt, eelmise aasta soojast suvest, jõudis kuuse-kooreürask ilmale tuua mitu põlvkonda järglasi ning ka käesolev talv oli igati soodne kuuse-kooreüraskile. Seega tuleks nüüd tähelepanelikult jälgida oma metsas kuuskede kuivamist. Kui kuuski on kuivanud rohkesti, on tõenäoliselt selle põhjustajaks kuuse-kooreürask ning kahjustuste levikule tuleks raiega piir panna.[1, 2, 3]\nKuusikutest rääkis ka EMÜ õppejõud Ivar Sibul, kuid veidi teise nurgaalt. Õppejõud tõdeb osad inimesed ei mõista, et see ilus kuusik, millest räägitakse, on tegelikult majandatud mets. Ürgmets on koht, kus pole võimalik ilusasti jalutada, seal on maha langenud puud ning üldse rohkem elurikkust. Seega on metsamajandjatel oluline leida tasakaal loodusuliku elurikkuse ja inimestele meeldiva marja/seene metsa vahel. Samuti tõdeb Erametsaliidu juht, et igal metsaomanikul peab olema õigus ise otsustada, mis ta oma metsaga teeb. Kui soovib raieküpsuse saavutamisel metsa maha raiuda, siis peab tal see õigus olema. Kui omanik tunneb oma metsa ja vastutab oma metsa eest, siis suudab ta ka kõige õigemaid otsuseid vastu võtta.\nMetsa- ja puidusektori ettevõtted on viimase 5 aastaga teinud investeeringuid ca 1,5 miljardi euro eest, seega kasutavad ettevõtted järjest enam paremat tehnoloogiat. Samuti on ka käesoleval aastal mitmetel ettevõttel plaanis teostada suuremaid investeeringuid. Kuid siinkohal tasub ära märkida, et Eesti puidutööstuse konkurentsieelis Skandinaavia ees on vaikselt vähenemas. See on tingitud sellest, et nii toorainekulud kui palga kulud järjest ühtlustuvad Eesti ja Skandinaavia vahel.\nSildid:metsa kahjustused, metsade majandamine, metsandus, metsatööstus\nEelmine postitusDetsember 2018 ja jaanuar 2019 metsanduses\nNext PostAprill 2019 metsanduses


VIDEO | ÕPI TEISTE VIGADEST: nelja autoga õnnetuseni Peterburi teel viis mitu valearvestust | Õhtuleht\nVIDEO | ÕPI TEISTE VIGADEST: nelja autoga õnnetuseni Peterburi teel viis mitu valearvestust (2)\nOhtuleht.ee, 26. veebruar 2021 22:49\nTeisipäeval sadas üle Eesti jäävihma ja teeolud olid ülimalt keerulised. Liiklusõnnetustest laekus teateid pea 300 ja üks nendest oli ka meediakünnise ületanud liiklusõnnetus Tallinnas Peterburi teel. Selles õnnetuses osales kokku neli sõidukit, millest ühes olnud reisija toimetati kontrolliks haiglasse.\n„Selle konkreetse õnnetuse põhjuseid saab otsida nii ebaõigest pikivahest, kui valedest sõiduvõtetest katsel olukorda päästa,“ kirjutab liiklusjärelevalvekeskus sotsiaalmeedias. „Juht kaotas sõiduki üle kontrolli juba liiklusõnnetusele eelnenud reavahetuse ajal.“\nLiiklusjärelevalvekeskus rõhutab, et autoga sõitmine ei ole pidev „ralli“ foorist foorini ning sagedaste reavahetustega kiiremini kohale jõunud juht medalit ei saa. Olematu ajavõiduga seatakse aga lisaks endale ohtu ka kaasliiklejad.\n„Pikivahe on põhjusega seaduses määratud. Ka parimad eksivad, jäta ruumi eksimiseks!“\nNädalavahetusel lubab ilmateade päevasel ajal päikeselist ilma koos plusskraadidega. Ilus ilm muudab paljud juhid julgemaks. Füüsikaseadused kehtivad aga edasi samamoodi nagu enne.\n23. veebruaril kella 11.10 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Peterburi teel Tartu mnt 84D juures, kus esialgsetel andmetel juhtis 55aastane mees sõiduautot Kia Sorento ja kaotas libedal teel sõiduki üle kontrolli ning põrkas vastu sõiduautot Subaru Forester, mida juhtis 45aastane naine. Pärast kokkupõrget Subaruga sõitis Kia üle äärekiviga eraldussaare vastassuunda, kus põrkas kokku sõidukitega Volkswagen Sharan ja Hyundai Getz. Sündmuskohalt toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse sõiduautos Kia kaasreisijana viibinud 49aastane naine.