võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (1) eriti selle artikli 51 lõiget 4, artikli 74 lõiget 4 ja artiklit 91,\nKogemused näitavad, et nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001) (2) II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (edaspidi “ühtne süsteem”) on osutunud mõjusaks ja tõhusaks vahendiks otsetoetuskavade rakendamisel. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 2. jaos nimetatud 2. telje alla kuuluvaid pindala ja loomadega seotud meetmeid käsitlevates haldus- ja kontrollieeskirjades, samuti selliste meetmetega seotud sätetes, mis käsitlevad vähendamisi ja väljaarvamisi valeandmete esitamise korral, järgida põhimõtteid, mis on kehtestatud ühtse süsteemi ning eriti komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid. (3)\nMääruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 2. jaos määratud 2. teljes ja samaväärselt 4. teljes ette nähtud teatavate toetuskavade puhul tuleb haldus- ja kontrollieeskirjad kohandada siiski nende kavade eripäraga. Sama kehtib ka kõnealuse määruse 1. ja 3. jaos vastavalt 1. ja 3. teljes ning samaväärselt 4. teljes sätestatud toetuskavade kohta. Seetõttu tuleb nende toetuskavade suhtes kehtestada erisätted.\nEt tagada kõigi riigiasutuste ühtse tõhusa kontrolli korraldamine kõikide pindalade üle, mille eest ühelt poolt taotletakse makset 2. telje alusel ja teiselt poolt määrusega (EÜ) nr 796/2004 kaetud pindalaga toetuskavade alusel, tuleb maksenõuded pindalapõhistele meetmetele 2. telje alusel esitada nimetatud määruse II osa II jaotise I peatükis sätestatud ühtse taotlusega samaks tähtajaks. Sellest olenemata tuleb vajalike halduskorralduste tegemiseks kohaldada üleminekuaega.\nKontrollide hoiatava mõju tagamiseks ei tohiks üldjuhul väljamakseid teha enne, kui toetuse taotluste kontrollimine on lõpetatud. Siiski on asjakohane lubada väljamakseid teatud tasemeni pärast halduskontrollide lõpetamist. Selle taseme kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta enammaksmise ohtu.\nKäesolevas määruses sätestatud kontrollieeskirjades tuleb võtta arvesse 2. telje alla kuuluvate asjakohaste meetmete eripära. Järelikult tuleb kehtestada erireeglid.\nVastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 51 tuleb nimetatud määruses sätestatud teatavate meetmete alusel antavate toetuste puhul järgida määruse (EÜ) nr 1782/2003 II jaotise 1. peatükis sätestatud nõuetele vastavust. Seetõttu on asjakohane ühtlustada nõuetele vastavusega seotud eeskirjad määrustes (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 796/2004 sisalduvate eeskirjadega.\nLäbi tuleks viia investeeringute järelkontroll, et teha kindlaks vastavus määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 72 lõikele 1 ja tagada, et tegevus teostati nõuetekohaselt ning et ühte ja sama investeeringut ei ole rahastatud ebaõigel viisil erinevast riiklikust või ühenduse allikast. Nimetatud kontrollide alus ja sisu tuleks kindlaks määrata.\nMääruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 62 osutatud ja liikmesriikide poolt heaks kiidetud kohalike tegevusrühmade kontrollimise kohustuse sätestamiseks on vaja erieeskirju.\nEt võimaldada komisjonil oma kohustuste täitmist meetmete haldamisel, peavad liikmesriigid komisjonile aru andma tehtud kontrollide arvu ja nende tulemuste kohta.\nKõik ühenduse või riiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmidega kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid peaksid olema kontrollitavad vastavalt kindlakstehtavate näitajate kogumile.\nLiikmesriigid võivad kasutada teistelt talitustelt või organisatsioonidelt saadud tõendusmaterjali abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks. Siiski peavad nad olema kindlad, et vastava talituse või organisatsiooni tegevusstandard on piisav abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks.\nTuleks kehtestada komisjoni kontrolliõiguse teatavad üldised kontrollipõhimõtted.\nLiikmesriik peaks tagama, et nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artiklis 6 osutatud makseasutustel on piisavalt teavet teiste talituste või organite tehtud kontrollide kohta selleks, et täita oma kohustusi nimetatud määruse alusel.\na) toetusetaotlus– toetuse taotlemiseks või toetuskavaga liitumiseks esitatud taotlus;\nb) maksenõue– toetusesaaja poolt riigiasutusele väljamaksmiseks esitatud taotlus.\nvastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 36 antava toetuse suhtes;\nvastavalt nimetatud määruse artikli 63 punktile a antavale toetusele, mis puudutab 2. teljes määratletud meetmetele vastavaid tegevusi.\na) pindalapõhine meede– meetmed või alameetmed, mille puhul toetus põhineb deklareeritud pindalal;\nb) loomadega seotud meede– meetmed või alameetmed, mille puhul toetus põhineb deklareeritud loomade arvul.\n3. Liikmesriigid kasutavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (edaspidi “ühtne süsteem”).\n1. Liikmesriigid määravad kindlaks kriteeriumid ja kontrollimeetodid, mis võimaldavad toetusesaaja erinevate maksekohustuste ja kohustuste kontrollimist komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 (5) artikli 48 lõike 1 nõuete täitmiseks.\n4. Erandina lõikest 2 ja lõike 3 esimesest lõigust arvutatakse liikmesriikide toetusesaajatele (kellele kohaldatakse ühtse pindalatoetuse kava, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 143b) kohaldatav vähendamine ja väljaarvamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 (6) artikli 138 lõike 1 esimesele ja teisele lõigule.\n1. Ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõike 3 kohaldamist, tähendab “nõuetele vastavus” kohustuslikke nõudeid, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 51 lõike 1 esimeses lõigus, ning samuti minimaalseid nõudeid väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamisel, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 51 lõike 1 teises lõigus.\nmääruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklites 20 ja 52 sätestatud toetusmeetmete suhtes,\nnimetatud määruse artikli 36 punkti a alapunktis vi, punkti b alapunktis vi ja artikli 39 lõikes 5 ning nimetatud määruse artikli 36 punkti b alapunktides i ja iii sätestatud meetmete suhtes asutamiskulude puhul,\nvastavalt kõnealuse määruse artikli 63 punktidele a ja b antava toetuse suhtes, mis hõlmab tegevusi, mis vastavad käesoleva artikli punktides a ja b sätestatud meetmetele.\ntoetuse saamiseks esitatud tegevuse abikõlblikkus;\nmaaelu arengu programmis sätestatud valikukriteeriumidele vastavus;\ntoetuse saamiseks esitatud tegevuse vastavus kohaldatavatele siseriiklikele ja ühenduse eeskirjadele, eelkõige vastavalt vajadusele riigihanke ja riigiabi kohta, ning muudele siseriiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmis kehtestatud asjakohastele kohustuslikele nõuetele;\nkavandatavate kulutuste mõistlikkus, mida hinnatakse nõuetekohase hindamissüsteemi alusel, nagu võrdluskulud, erinevate pakkumiste võrdlus või hindamiskomitee;\ntaotleja usaldusväärsus, viidetega mis tahes eelmistele kaasfinantseeritud tegevustele alates 2000. aastast.\nkaasfinantseeritavate toodete või teenuste tarnimine;\ntaotletavate kulutuste reaalsus;\nlõpetatud tegevus võrreldes tegevusega, millele toetusetaotlus esitati ja toetust anti.\nvajadust kontrollida asjakohast valikut eri liiki ja ulatusega tegevustest;\nkõiki riiklike või ühenduse kontrollimiste käigus avastatud ohutegureid;\nvajadust säilitada telgede ja meetmete vaheline tasakaal.\nkas toetusesaajale tehtavad maksed on vastavuses raamatupidamise ja muude dokumentidega, mis on toetatavaid tegevusi teostavate firmade üksuste valduses;\nkas piisava hulga kululiikide puhul on asjakohaste kulude laad ja ajastus vastavuses ühenduse nõuete, tegevuse heakskiidetud tehniliste näitajate ja tegelikult tehtud töödega;\nkas tegevust kasutatakse või kavatsetakse kasutada nii, nagu on kirjeldatud taotluses ühenduse toetuse kohta;\nkas riiklikult rahastatud tegevused on ellu viidud vastavalt ühenduse eeskirjadele ja poliitikale, eriti riigihanke eeskirjadele ning siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ja maaelu arengu programmis kehtestatud asjakohastele kohustuslikele nõuetele.\nkontrollida vastavust määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 72 lõikele 1;\nkontrollida toetusesaaja väljamaksete tegelikkusele vastavust ja lõplikkust, välja arvatud mitterahaliste sissemaksete või standardsete kulutuste korral;\ntagada, et ühte ja sama investeeringut ei ole rahastatud ebaõigel viisil erinevast riiklikust või ühenduse allikast.\nüksnes maksenõude alusel toetusesaajale makstava summa;\npärast maksenõude abikõlblikkuse kontrolli toetusesaajale makstava summa.\nmaksenõuete arv iga maaelu arengu meetme kohta, kontrollitud kogusumma ning vastavalt vajadusele kohapealsete kontrollidega hõlmatud kogupindala ja loomade koguarvu kaupa artiklite 12, 20 ja 27 alusel;\npindalatoetuse puhul kogupindala üksikute toetuskavade kaupa;\nloomadega seotud meetmete puhul loomade koguarv üksikute toetuskavade kaupa;\nteostatud kontrollide tulemused, märkides ära vastavalt artiklitele 16, 17, 18, 22 ja 23 rakendatud vähendamised ja väljaarvamised;\nartikli 30 alusel tehtud järelkontrollide arv, kontrollitud kulutuste summa ja kontrollimiste tulemused, märkides ära vastavalt artiklile 31 rakendatud vähendamised ja väljaarvamised.\n(1) ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.\n(2) ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).\n(3) ELT L 141, 30.4.2004, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 659/2006 (ELT L 116, 29.4.2006, lk 20).\n(6) ELT L 345, 20.11.2004, lk 1.\nvõimaldab kontrollida komisjonile deklareeritud ülemaailmsete summade ja makseasutuse või muu talituse valduses olevate arvete, raamatupidamis- ja muude täiendavate dokumentide vastavust kõikide Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi tegevuste osas;\nvõimaldab kontrollida riiklike kulutuste maksmist toetusesaajale;\nvõimaldab kontrollida valikukriteeriumide kohaldamist Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi rahastatavate tegevuste suhtes;\nsisaldab asjakohases ulatuses rahastamiskava, tegevusaruandeid, toetuse andmisega seotud dokumente, riigihangete menetlustega seotud dokumente ja mis tahes kontrollimisega seotud aruandeid.


Mis on objektiivne moraal ja mida see meile õpetada saab? - Moraal\nMis on objektiivne moraal ja mida see meile õpetada saab?\nma olen katki\nMoraal on üks paljudest põhjustest, miks inimesed on ainulaadsed. Meil on uskumusi ja põhimõtteid, mida püüame hoida, ja see võib meie kohta palju öelda. Meie moraal võib olla inimeseti erinev, kuid enamikul meist on sarnane moraal. Me ei taha mõrvata, varastada, valetada jne. Põhjuseid, miks me järgime oma moraali, võib olla palju, alates usust jumalasse ja lõpetades kuldreegliga, mis ütleb, et me ei taha kedagi kohelda nii, nagu me ei tahaks, et meid koheldaks.\nOn vaieldud selle üle, kuidas moraal tekkis. Selles postituses käsitleme objektiivset moraali, selle argumente ja vastuargumente.\nMoraali on palju filosoofilisi tõlgendusi, kuid jätkem see lihtsaks. Moraal on meie veendumus selles, mis on vale ja mis on õige, kui tegemist on meie käitumisega. Moraal võib tuleneda meie religioonist, filosoofiast või seadustest. Mõnikord on moraal mustvalge, mis tähendab, et käitumine on kas täielikult hea või täielikult halb. Religioosne moraal kipub nii mõtlema. Muul ajal võib moraal olla hallim. Valetamine ei ole hea moraalne tegevus, kuid võib juhtuda, et valetamine tekitab kõige vähem kahju ja on seetõttu õiglasem.\nMis on objektiivne moraal?\nObjektiivne moraal on kõige lihtsamalt öeldes veendumus, et moraal on universaalne, see tähendab, et seda pole võimalik tõlgendada. Mõni inimene võib pidada objektiivset moraali Jumala käskudeks, teised aga arvavad, et universumis on mingid objektiivsed reeglid, mida me võime järgida. Objektiivse moraali olemasolu kohta on kindlasti mõned argumendid. Religiooni apologeedid määratlevad objektiivse moraali vastavalt oma Jumala käskudele. Teised inimesed võivad vaadata mõnda universaalset seadust, näiteks mõrv on halb.\nObjektiivne moraal ütleb, et moraal on looduses olemas ja see, kuidas meid programmeeriti.\nMis on subjektiivne moraal?\nObjektiivse moraali vastand on subjektiivne moraal. Subjektiivne moraal ütleb, et meie moraal on kõik inimese loodud ja võib inimeseti erineda. Kuigi on olemas tugev moraal, mida jagab enamik inimkonda, näiteks tapmine, on paljud moraalid subjektiivsed, kas need on õiged või mitte.\nReligioon sünnitab sageli subjektiivset moraali. Usk, et homoseksuaalsus on ebamoraalne, tuleneb inimestest, kes on ülimalt religioossed, ja nad usuvad seda, kuna see on pealtnäha ebaloomulik ja vastuolus Jumala sõnaga. Vähem usklikud ei pruugi aga moraalset probleemi näha, sest kaks samasoolist nõusolevat täiskasvanut ei tee kellelegi haiget.\nObjektiivse moraali argumendid\nSiin on mõned argumendid objektiivse moraali kohta.\nKes usub Jumalasse, usub, et meie moraal pärineb Jumalalt ja kuna Jumal ei saa muutuda ega teda kahtluse alla seada, tähendab see, et tema moraal on objektiivne. Kuigi usulisi tekste ja ka usundeid on palju tõlgendatud, kipuvad apologeedid juhtima tähelepanu Jumala poolt tehtud universaalsetele seadustele, nagu näiteks kümme käsku\nTegevus ja tagajärg\nSamuti on ilmalikke argumente objektiivse moraali eest. Pooldajate arvates on palju universaalseid seadusi, mis muudavad mõne moraali objektiivseks, näiteks mõrv. Kellegi külmavereline tapmine ja mitte enesekaitse tõttu ei ole moraalselt õigustatud. See lõpetab inimese elu, teeb tema perele haiget ja teeb koletiseks. Objektiivse moraali pooldajad usuvad, et see on nii.\nKes otsustab, mis moraalil on õigus?\nKui kellelgi on moraalikoodeks, mis ütleb, et mõrvamine ja varastamine on korras, kes ütleb, et ta eksib? Usutakse, et õige ja vale juhtimiseks peab olema midagi.\nOn mõned tegevused, mis on ebamoraalsed\nMõni võib arvata, et on moraali, mis on subjektiivne, kuid meil on ka objektiivsem moraal. Vaatame vägistamise mõistet. Puuduvad argumendid, mis võiksid selle vastu vaielda. Mõrvaga võiks öelda, et see võib olla õigustatud, kui inimene teeb teistele inimestele haiget. Siiski pole väga palju juhtumeid, kus vägistamine on pehmelt öeldes õigustatud.\nArgumendid objektiivse moraali vastu\nObjektiivse moraali vastu on üsna palju argumente ja need hõlmavad järgmist.\nMeie moraal areneb alati\nÜks argument objektiivse moraali vastu on seotud asjaoluga, et see, mida me peame moraalseks ja moraalimatuks, näib aja jooksul muutuvat ja see sõltub teie elukohast. Erinevatel riikidel ja uskudel on erinev moraal. Võib olla mõningaid sarnasusi, nagu mõrv ja varastamine, kuid need tulenevad kuldreegli üldlevinud veendumusest. Samuti tulenevad need moraalid empaatiast, mis on omadus, millega oleme arenenud.\nAja jooksul on muutunud palju uskumusi. Kunagi arvati, et orjus on moraalne. Nüüd peetakse orjandust taunitavaks. Moraal võib isegi kiiresti muutuda. Vaid kümme aastat tagasi oli USA usk homoabieludesse hoopis teistsugune kui praegu.\nSamuti muutuvad meie seadused sõltuvalt moraalist. Mõni päev tagasi ütlesid paljud, et marihuaanat suitsetada on ebamoraalne. Nüüd muutuvad meie seadused, et muuta marihuaana seaduslikumaks. See on tingitud hoiakute muutumisest ja uskumuste kahtluse alla seadmisest. Kindlasti on seadusi, mis ei näi valitsevat ka moraalis, nii et te ei saa väita, et seadused on objektiivne moraali allikas, kui neid saab muuta ja kui paljudel seadustel pole moraalset alust. Kas kiirusepiirangust veidi üle minemine on amoraalne? Vähesed arvaksid nii.\nKuna moraal muutub alati, paneb see inimesi uskuma, et moraal on subjektiivne.\nObjektiivne moraal hõlmab ainult inimlikke uskumusi\nLõppkokkuvõttes on inimene üks liik. Kuigi paljud religioonid usuvad, et oleme ainsad intelligentsed liigid ja et meie looja keskendus meile ja meie tegudele, võib ilmalikum inimene osutada asjaolule, et seal võib olla ka muud intelligentset elu. See, mis meie arvates on objektiivselt tõsi, ei pruugi olla mõnes teises galaktikas, kui usute, et seal on intelligentne elu.\nIsegi ilma tulnukateta on loomadel erinev moraal. Mõned loomad söövad oma elutsükli osana iseenda loomi. Peaaegu kõik meist on kannibalismi idee suhtes vastikud. See on moraalne ebajärjekindlus, mis leiti siin maa peal.\nMis on moraalne, võib painutada\nVaatame uuesti mõrva. Meie ühiskonnas on mõrv halb. Siiski on juhtumeid, kus ühiskond ütleb, et mõrv on okei. Näiteks sõjaajal. Nüüd võite mõelda, et vaenlase tulistamine pole mõrv, kuna kaitsete ennast. Kuid paljudes sõdades on süütud tsiviilisikud sattunud ristitule vahele ja selle eest on harva karistatud. Tundub, et mõrv on okei, kui see on inimkonna suuremaks hüvanguks.\nRäägime varastamisest. Seda peetakse üldiselt halvaks tegevuseks. Siiski on erinevaid olukordi, kus varastamist võib vähem kriitiliselt vaadata. Digitaalpiraatlusel on üsna tuline vaidlus selle üle, kas see on vale või mitte. Kas kodutu varastab supermarketist toitu, et see on ebamoraalne tegevus? Mõnikord võivad isegi moraalsed absoluutid olukorrast sõltuvalt muutuda.\nJumala arvamus võib olla subjektiivne\nNeed, kes ütlevad, et moraal on objektiivne, pöörduvad oma Jumala poole. Oletame korraks, et nende usujumal on tõeline. Mis teeb tema moraali objektiivseks? Sest ta on jumal? See näib olevat autoriteedi argument ja see tekitab paar küsimust. Kas Jumala antud seadus on moraalne seetõttu, et see on pärit Jumalalt või seetõttu, et Jumal paneb meid seda tegema?\nÄrgem unustagem, et Jumalat ja tema moraali tõlgendatakse palju. Isegi Piiblis võivad mõned ignoreerida mõnda moraali ja jõustada teisi. Kõik sõltub sellest, kes usku harrastab ja mida usub.\nMida saame sellest õppida\nObjektiivse moraali mõiste on üsna huvitav. Kas see piirdub ainult usulistega? Kas on olemas teatud objektiivsed moraalid? Objektiivset ja subjektiivset moraali uurides paneb see teid üsna palju mõtlema. Võtame paljusid oma moraale ja seadusi enesestmõistetavaks ning me ei mõtle täpselt nende päritolule ega sellele, et mõnikord võib moraali üle vaielda. Võib-olla peitub tõde kuskil keskel, kus on moraali, mis ei muutu, ja mõnda, mis suudab.\nSee teebki inimeseks olemise nii põnevaks. See, mis meie arvates on moraalne ja ebamoraalne, võib erineda ja on huvitav lugeda paljudest erinevatest tõlgendustest selle kohta, mis on moraalne ja mis on moraalitu.\nKui teil on moraalikoodeks, mida soovite järgida, võib terapeudiga rääkimine aidata teil oma tegevust vaos hoida. Terapeut võib teie moraalile kasuks tulla mitmel viisil. Teraapiat otsides saate veenduda, et teie enda ideaalid ei muutu.\nFiliateraapia: laste sotsiaalsete, emotsionaalsete ja käitumuslike probleemide ravimine\nKas alkoholinõustamine on tõesti minu jaoks?\nMis on spontaanne taastumine? Psühholoogia, määratlus ja näited\nMa ei saa aru, miks ta minuga lahku läks\nÜlemineku määratlus: mis on teraapias ülekanne?\nObjektiivsel moraalil on erinevad tähendused, kuid peamiselt on see see, et inimese moraal on universaalne. Kuidas see erineb subjektiivsest moraalist, arutatakse edasi.


Arengukava | Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia\nÜlikoolist > Arengukava\nKinnitatud EMTA nõukogus 18.03.2015\nEESTI MUUSIKA- JA TEATRIAKADEEMIA ARENGUKAVA AASTATEKS 2015−2020\nArengukava on strateegiline dokument, mis määratleb Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (edaspidi ka EMTA või akadeemia) rolli ühiskonnas, missiooni, visiooni ning olulisemad eesmärgid ja nende saavutamise meetmed aastani 2020. Arengukava juurde kuulub tulemusnäitajate tabel sihtväärtustega aastaks 2020.\nEMTA arengukava on kooskõlas Eesti ja Euroopa Liidu üldiste arengusuundadega ning järgmiste riiklike strateegiate ja Riigikogu otsustega:\nEesti elukestva õppe strateegia 2014–2020;\nEesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia 2014–2020 „Teadmistepõhine Eesti”;\nKultuuripoliitika põhialused aastani 2020;\nRiigikogu 5. novembri 1996. a otsus Eesti Muusikaakadeemia, Eesti Kunstimuuseumi ja Eesti Rahva Muuseumi ehitamise kohta.\nArengukava 1. strateegiline eesmärk tugineb Riigikogu 1996. aasta otsusele kolme riiklikult tähtsa kultuuriobjekti ehitamise kohta. Arengukava koostamisel on arvestatud EMTA välishindamiste käigus tehtud ekspertide soovitustega ning struktuuriüksuste eneseanalüüside, üliõpilaste tagasiside ja töötajate rahuloluküsitluse tulemustega. Arengukava on läbinud arutelu akadeemia liikmeskonnas, selle on heaks kiitnud EMTA kuratoorium ja kinnitanud nõukogu.\nTegevuse lähtealused ja roll ühiskonnas\nEesti ülikoolimaastikul on EMTA vastutusvaldkonnaks muusika ja teatrikunst. Vastavalt Haridus- ja Teadusministeeriumiga sõlmitud halduslepingule vastutab EMTA kõrgel tasemel ja ühiskonna vajadustele vastava muusika- ja teatrialase õppe läbiviimise, kvaliteedi ja arendamise eest. Kõrgtasemel erialaõppe kõrval pöörab akadeemia tähelepanu üliõpilaste laiematele võtmepädevustele, soovides oma lõpetajatest kujundada vastutustundlikke ja algatusvõimelisi kodanikke. Oma tegevuses lähtub EMTA põhiseaduses sõnastatud veendumusest, et meie riigi peaülesanne on tagada eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimine läbi aegade. Eesti muusika- ja teatrihariduse juhtiva institutsioonina on EMTAl selle ülesande täitmisel kanda oluline roll.\nOma umbes 700 üliõpilasega kuulub EMTA Euroopa keskmise suurusega muusika- ja teatrikõrgkoolide hulka. Rahvusvaheliselt võrreldavad on ka EMTA erialade valik ja õppekavad, mis aastatel 2009-2014 läbisid edukalt Eesti Kõrghariduse Kvaliteediagentuuri korraldatud üleminekuhindamise. Akadeemilise tasemeõppe kõrval pakub EMTA täienduskoolitust Eestis tegutsevatele muusikutele ja muusikaõpetajatele. EMTA on Eesti muusikateadusliku uurimistöö keskus, kuid teadustööd tehakse ka muusikapedagoogika, teatri ja kultuurikorraldusega seotud teemadel. Suurem osa EMTA õppejõududest on aktiivsed loovisikud. Ka üliõpilased osalevad väga erinevates EMTA korraldatud loomingulistes projektides, millest osa toimub koostöös professionaalsete etendusasutustega.\nEMTA õppekeskkond on nüüdisaegne ja õppehooned heas seisukorras, kuid suureks probleemiks on juba pikemat aega olnud oma kontserdi- ja teatrisaali puudumine. Kuna ilma nendeta pole akadeemial võimalik täiel määral täita oma rolli õppe- ja kultuuriasutusena, jääb saalikompleksi väljaehitamine ka selle arengukava esimeseks prioriteediks.\nEMTA arendab koostööd teiste ülikoolide, erialavõrgustike jm organisatsioonidega Eestis ja välismaal, toetab üliõpilaste ja õppejõudude mobiilsust ning osaleb aktiivselt Euroopa Liidu ja Põhjamaade haridusprogrammides. EMTA on Eesti Muusikanõukogu ja Eesti Muusika Arenduskeskuse, Euroopa konservatooriumide ja muusikaakadeemiate assotsiatsiooni (AEC), Euroopa kunstikõrgkoolide liiga (ELIA), Põhjamaade muusikaakadeemiate assotsiatsiooni (ANMA), Balti muusikaakadeemiate assotsiatsiooni (ABAM) ning kultuurikorralduse võrgustiku ENCATC (European Network on Cultural Management and Cultural Policy education) liige. EMTA osaleb aktiivselt Eesti haridus- ja kultuuripoliitika kujundamisel ning peab oluliseks muusikute, näitlejate ja lavastajate töö väärtustamist ühiskonnas. EMTA jaoks on olulised muusikahariduse kõik astmed ja suunad, EMTA teeb erinevates vormides koostööd nii alg- kui ka keskastme koolidega.\nEesti Muusika- ja Teatriakadeemia missioon on muusika- ja teatrialase õppe-, loome- ja teadustöö edendamise kaudu aidata kaasa inimkeskse Eesti ühiskonna arengule, loova mõtteviisi levikule ning eesti keele ja kultuuri säilimisele.\nEesti Muusika- ja Teatriakadeemia on tunnustatud ja atraktiivne haridus- ja kultuurikeskus ning rahvuskultuuri traditsioonide kandja, mis arendab aktiivselt rahvusvahelist koostööd ning on avatud uudsetele ja interdistsipl naarsetele õppekavadele, loomingulistele ideedele ja teadusprojektidele.\nStrateegilised eesmärgid ja meetmed aastani 2020\nKäesoleva arengukavaga seab EMTA endale 5 strateegilist eesmärki, mis on seotud akadeemia kui organisatsiooni parema toimimise, õppetegevuse, teadus- ja loometegevuse ning laiema ühiskondliku rolliga. Iga eesmärgi juures on välja toodud selle saavutamiseks vajalikud meetmed koos kavandatud sammude ja tegevuste loeteluga.\nEMTA ehitab praeguse peahoone juurde saalikompleksi, mille tulemusena saab välja arendatud akadeemia õppekeskkond, tõuseb õppetöö kvaliteet, tiheneb riigisisene ja rahvusvaheline koostöö ning kasvab akadeemia nähtavus ja mõju ühiskonnas.\nEMTA praegune õppehoone avati 1999. aastal sisuliselt poolikul kujul, sest rahapuudusel jäid välja ehitamata suuremad esinemisruumid. Kontserdisaali ja lavakunstikooli õppelava puudumine on EMTA muidu igati nüüdisaegse infrastruktuuri väga tõsine puudus, mille lahendamine peaks olema akadeemia arengu kõige prioriteetsem küsimus, märkisid EMTAt institutsionaalse akrediteerimise käigus hinnanud väliseksperdid juba 2007. aastal.\n1.1. Ehituse rahastusküsimuste lahendamine ja saalikompleksi mõistliku aja jooksul valmisehitamine. Vaatamata sellele, et EMTA on aastaid saalikompleksi vajadust põhjendanud ja ehituseks vahendeid taotlenud, ei ole 2015. aasta alguseks Vabariigi Valitsuse tasandil sellekohast lõplikku otsust langenud. EMTA algatusel on valminud ehitusprojekt ja tehtud muud ettevalmistused ehituse alustamiseks.\njätkab Haridus- ja Teadusministeeriumi kaudu vahendite taotlemist ehituse finantseerimiseks;\nkuulutab ehitushanke välja esimesel võimalusel pärast rahastusküsimuste lahenemist.\n1.2. Saalikompleksi kui Eesti muusika- ja teatrihariduse kvaliteedi tõstmisele suunatud loomingulise keskkonna väljaarendamine. Saalikompleksi valmimine loob akadeemiale ning kogu Eesti muusika- ja teatrihariduse arengule täiesti uued võimalused, mis tuleb õppetöö kvaliteedi tõstmiseks maksimaalselt ära kasutada.\nseostab saalikompleksi kasutuselevõtu üliõpilaste loomingulise praktika uue korraldusega;\nkasutab kontserdisaali koostöö edendamiseks Eesti muusikakoolidega (sh õpilaste konkursside korraldamiseks koostöös Eesti Muusikakoolide Liiduga);\nlepib loodava Tallinna muusika- ja balletikooliga kokku EMTA kontserdisaali ühiskasutuse tingimustes;\nkujundab EMTA teatrisaalist kõigi etenduskunstidega tegelevate Eesti ülikoolide keskse õppelava, soodustades ühist õppetööd ja ühiseid loomingulisi projekte.\n1.3. Saalikompleksi kujundamine kaasaegseks muusika- ja teatriettevõtluse inkubaatoriks. EMTA saalikompleksi kontseptsiooniks on ettevõtlike noorte muusikute ja teatritegijate koostööd inspireeriv, toetav ning aktiivset tegevust abistav ruum Tallinna südames. Kuigi muusika interpreteerimise alused omandatakse suurel määral individuaalse tegevuse kaudu, kujunevad professionaalsele interpreedile vajalikud oskused muusikamaailmas tulemuslikuks toimimiseks lõplikult välja loomingulises sümbioosis kultuuriettevõtlusega. Sama kehtib ka etenduskunstide kohta.\narendab praeguse kontserdibüroo baasil välja EMTA kontserdi- ja etenduskeskuse, mille ülesandeks saab saalikompleksi haldamine ja infovahetus;\npakub EMTAga seotud spin-off-ettevõtetele loomemajanduse valdkonnas ruume, esinemis- ja salvestusvõimalusi ning ärialustusteenuseid;\ntoetab üliõpilaste seas õppimist läbi ettevõtluse ning iduettevõtjate klastri kujunemist;\nkaasab Eesti ja välismaa loomeettevõtjaid saalikompleksi arendustegevustesse, sh EMTA üliõpilaste showcase'ide korraldamisse;\nkorraldab ühisprojekte Eesti professionaalsete kontserdikorraldajate ja etendusasutustega.\nAkadeemia kui organisatsioon toimib tõhusalt, selle töötajad on motiveeritud ja töökeskkond kaasaegne.\nEhkki novembris 2014 läbiviidud EMTA töötajate rahuloluküsitluse tulemused olid üsna positiivsed, tõi see välja ka rea probleeme ja kitsaskohti, mis nõuavad senisest suuremat tähelepanu ja konkreetseid muutusi.\n2.1. Akadeemia juhtimise ning arengu kavandamise ja tulemuste hindamise süsteemi täiustamine. EMTA peab senisest järjekindlamalt rakendama kaasaegseid kvaliteedijuhtimise põhimõtteid, võttes arvesse oma organisatsiooni vajadusi ja spetsiifikat.\nanalüüsib EMTA juhtimist ja algatab EMTA seaduse ettevalmistamise;\nrakendab kaasaegseid kvaliteedijuhtimise põhimõtteid personalitöö valdkonnas;\ntöötab seatud eesmärkide saavutamiseks välja konkreetsed tegevuskavad ja jälgib nende täitmist;\nkorraldab iga kahe aasta järel töötajate rahuloluküsitlusi;\nleiab kõrgkoolid, kellega oma tulemusnäitajaid võrrelda;\npöörab suuremat tähelepanu vilistlaskonna kaasamisele arendustegevusse.\n2.2. Info liikumise ning liikmeskonna akadeemilise ja sotsiaalse suhtluse parandamine. Vaatamata sellele, et EMTA on suhteliselt väike kõrgkool, ei saa rahul olla selle sisekommunikatsiooniga. Probleeme esineb nii nõukogus ja rektoraadis otsustatu jõudmisega liikmeskonnani kui ka struktuuriüksuste omavahelise infovahetusega. Ametliku teabe levitamise kõrval tuleks toetada ka liikmeskonna mitteformaalset läbikäimist.\nkaardistab info liikumise kanalid ja rakendab need senisest paremini tööle;\nanalüüsib ja vajadusel muudab akadeemilist struktuuri ning näeb ette mehhanismid akadeemiliste üksuste koostöö tihendamiseks;\narendab edasi siseveebi;\nloob peahoones paremad tingimused inimeste omavaheliseks suhtluseks ja vabaks mõttevahetuseks.\n2.3. Töötajate motiveerimise ja arendamise süsteemi loomine. Avatud ühiskonna ja rahvusvahelise suhtluse arenedes suurenevad ootused EMTA palgatingimustele, kuid töötajate motiveerimisel ei tohi alahinnata ka mittemateriaalset tunnustamist, enesetäiendamise võimaluste loomist ja karjääri arenguks selge perspektiivi pakkumist.\njätkab pingutusi töötajatele konkurentsivõimelise palga maksmiseks ja pöörab enam tähelepanu oma liikmete mittemateriaalsele tunnustamisele;\nkirjeldab akadeemilise töötaja karjäärimudeli;\nrakendab ellu akadeemiliste töötajate atesteerimise süsteemi ning seob selle õppejõudude arengut toetavate meetmetega;\npakub enesetäiendamise võimalusi, sh välismaal, nii akadeemilistele kui ka mitteakadeemilistele töötajatele.\nEMTA üliõpilased saavad kvaliteetse, rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise ja erialase töömaailma nõudmistele vastava hariduse.\nEMTA on eelmisel arengukava perioodil aktiivselt tegelenud üliõpilaskeskse ja väljundipõhise õppe arendamisega. Hulk õppekavu on liidetud, parandatud on praktika korraldust, õppekavadesse on toodud kultuuriettevõtluse aluseid tutvustavad ained jm. Õppekavade analüüs ja õppemeetodite uuendamine on aga jätkuvalt aktuaalsed. Sama kehtib rahvusvahelistumise kohta, kus akadeemia on olnud Eesti kontekstis suhteliselt edukas, kuid mitte kõigis tegevussuundades.\n3.1. Õpikäsituse uuendamine. Õpikäsitus hõlmab nii õppekavu kui õpetamismeetodeid, aga samuti üldist arusaama õppimise olemusest ja erinevate osapoolte rollist õppeprotsessis. Ajaga sammu käimiseks peab EMTA julgemalt uuendama õppemeetodeid ning laiendama digitehnoloogiate kasutamist õppetöös. Tõsta tuleb üliõpilaste vastutust oma õpingute kujundamise ja õpitulemuste saavutamise eest.\nmoodustab haridusuuenduste eestvedamiseks akadeemiliste üksuste vahelise nõukoja;\nsoodustab avatud õppevormide kasutamist, erinevate ainete integratsiooni ning üksteiselt õppimist;\ntöötab välja meetodid hindamise läbipaistvuse ja võrreldavuse suurendamiseks;\nrakendab aktiivsemalt õppetöö vorme, mis arendavad üliõpilaste algatusvõimet, ettevõtlikkust ja meeskonnatöö oskusi.\n3.2. Eesti ülikoole ühendava etenduskunstide võrgustiku loomine. Etenduskunstidega seotud erialade õpetamine Eestis on killustunud kahe linna ja nelja ülikooli vahel. Seejuures ei ole valdavalt tegemist mitte dubleerimise, vaid üksteisega tihedalt seotud erialade õpetamisega eri institutsioonides. EMTA kui muusika- ja teatrihariduse arendamise eest vastutav ülikool peab võtma initsiatiivi, et vähendada sellise killustatuse negatiivset mõju õppe kvaliteedile ja tihendada oluliselt ülikoolidevahelist koostööd. Senisest tihedamat inegreerimist vajab ka teatri- ja filmialane õpe.\ntöötab välja ja esitab teistele etenduskunstide ja filmikunstiga tegelevatele Eesti ülikoolidele aruteluks konkreetse koostöömudeli;\narendab mitme ülikooli ühiste õppelavastuste produtseerimiseks vajalikku materiaalset baasi ja organisatsioonilist võimekust.\n3.3. Rahvusvahelisest kogemusest õppimine. Ehkki EMTA mobiilsusnäitajad pole halvad, ei ole üliõpilas- ja õppejõuvahetuses osalemine muutunud akadeemias veel üldtunnustatud normiks. Ka püsivamalt akadeemiaga seotud välisõppejõudude arv peaks olema suurem. Eesmärk on, et rahvusvahelisest suhtlusest ja rahvusvahelisest kogemusest saaksid osa võimalikult paljud akadeemia liikmed.\nsoodustab üliõpilaste ja õppejõudude rahvusvahelist mobiilsust;\ntoetab üliõpilaste osalemist rahvusvahelistel konkurssidel ja rahvusvahelistes koostöö- ja uurimisprojektides;\nkaasab õppetöösse välismaa tippmuusikuid, -näitlejaid, -lavastajaid ning väljapaistvaid pedagooge, kultuurikorraldajaid ja kultuuripoliitikuid;\nkujundab akadeemiasisest rahvusvahelist õppekeskkonda, soodustades kohalike ja välisüliõpilaste nii erialast kui ka õppetöövälist suhtlemist.\n3.4. Aktiivne koostöö haridusasutuste, professionaalsete organisatsioonide ja erialaliitudega. Üliõpilaskonna järelkasvu tagamiseks ning EMTA õppetöö paremaks seostamiseks lõpetajate tulevase töömaailmaga on vajalik tihe koostöö muusikakoolide, Rahvusooperi, teatrite, ERSO, Eesti Kontserdi, Eesti Filharmoonia Kammerkoori, Eesti Rahvusringhäälingu ja teiste tööandjatega ning loome- ja erialaliitudega.\nseisab kvaliteetse muusikahariduse võimalikult laia kättesaadavuse eest;\njätkab koostööd Tallinna Muusikakeskkooli, G. Otsa nim Tallinna Muusikakooli ja H. Elleri nim Tartu Muusikakooliga õppeakavade, õpetamismetoodika, ühiseksamite ja üliõpilaste praktika vallas;\nteeb koostööd põhikoolide ja gümnaasiumidega muusikapedagoogika eriala üliõpilaste praktika efektiivsemaks korraldamiseks;\ntoetab karjäärinõustamise abil lõpetajate tööleasumist muusikaõpetajana ning arendab selleks koostööd Eesti Muusikakoolide Liidu ja Eesti Muusikaõpetajate Liiduga;\ntugevdab koostöösidemeid lõpetajate olulisemate tööandjatega üliõpilaste õppetöö ja praktika korraldamisel;\nkaasab tööandjate esindajad senisest tulemuslikumalt õppekavaarendusse.\nAkadeemia teadustöö toetab õppe- ja loometegevust ning Eesti rahvuskultuuri hoidmist ja arengut.\nVõrreldes teiste teadus- ja arendusasutustega on EMTA teadustegevuse maht väike. Teadustöö rolli EMTA missiooni täitmisel ei tohi aga alahinnata. Ilma teadlaste osaluseta poleks ka praktilistel loomeerialadel tänapäeva nõuetele vastava kõrghariduse andmine võimalik. Samuti on EMTA ülesanne anda oma panus Eesti kultuuri uurimisse.\n4.1. Teadustöö mahu hoidmine vähemalt stabiilsel tasemel. Viimastel aastatel toimunud muudatused teaduse rahastamisel on EMTA teaduseelarvele mõjunud halvasti, aastatel 2010-2015 vähenes see 15%. Üksikteadlastel ja väikestel teadusrühmadel on oma projektidele rahastuse hankimine muutunud üha keerukamaks. Sellises olukorras on EMTA peaülesanne tagada oma teadustegevuse jätkusuutlikkus.\nmoodustab teadustegevuse strateegiliseks juhtimiseks teadusnõukogu;\nseab teadusteemade kavandamisel prioriteediks Eesti kultuuri uuringud;\nparandab teadustöötajate töötingimusi.\n4.2. Teaduskoostöö laiendamine ning praktilise väljundiga teadus- ja arendustegevuse võimekuse kasvatamine. EMTA teadlastel on välja kujunenud üsna tihedad koostöösidemed välismaa kolleegidega, eelkõige Läänemere regioonis. Seevastu Eesti sees on sidemed teiste humanitaar- ja sotsiaalteaduslike erialadega suhteliselt nõrgad. Teadus- ja arendusalased koostöölepingud avaliku ja erasektori asutustega praktiliselt puuduvad, ehkki kompetentsi nende läbiviimiseks EMTAs oleks.\njätkab ja arendab edasi teaduskoostööd Läänemere regioonis;\notsib konkreetseid koostöövõimalusi Eesti ülikoolide ja teiste teadus- ja arendusasutustega;\narendab, eelkõige elektronmuusika stuudio ja kultuurikorralduse eriala baasil, oma võimekust rakendusuuringute ja arendusprojektide läbiviimiseks ning pakub oma kompetentsi võimalikele partneritele avalikus- ja erasektoris.\n4.3. Doktoriõppe arendamine. Doktoriõppe efektiivsus ja kvaliteet peavad jääma akadeemia erilise tähelepanu alla. Tuleb ellu viia 2013. aastal nõukogu poolt kinnitatud doktoriõppe arendamise kava, analüüsida sellega saavutatud tulemusi ning vajadusel kavandada uusi muudatusi. Võtmesõnaks doktoriõppe läbiviimisel on koostöö – akadeemia eri üksuste vahel, riigisiseselt ja rahvusvaheliselt. Väga oluline on doktorantide rahvusvaheline kogemus.\nmoodustab doktoriõppele selgema struktuurse raamistiku andmiseks doktoriõppe keskuse;\nosaleb koos teiste Eesti ülikoolidega doktorikoolide tegevustes;\nosaleb aktiivselt rahvusvahelises muusika- ja teatrikõrgkoolide doktoriõppe võrgustikes;\ntoetab doktorantide stažeerimist välismaal ja osalemist rahvusvahelistes projektides.\nEMTA on positiivse kuvandiga institutsioon, mille tegevus aitab kaasa loovuse ning elukestva õppe väärtustamisele ühiskonnas.\nEMTA näeb oma laiemat ühiskondlikku rolli loova mõtteviisi ja loominguliste tegevuste propageerimises, millel on kaudne mõju üldisele elukeskonnale ja inimeste heaolule. Selleks peab EMTA olema ise institutsioonina nähtav ja omama positiivset kuvandit.\n5.1. Kontsertide ja etenduste korraldamine erinevatele sihtgruppidele. Vaatamata piiratud võimalustele korraldab EMTA igal aastal üle 100 kontserdi ning toob välja, osaliselt koos professionaalsete teatritega, mitu uuslavastust. Muusika- ja teatriüliõpilaste jaoks on avalikud esinemised õpingute loomulikuks ja vältimatuks osaks, akadeemia kui institutsioon saab aga nende kaudu täita oma laiemat ühiskondlikku missiooni ja osaleda Eesti kultuurielus.\nkasvatab pärast saalikompleksi valmimist avalike kontsertide ja etenduste arvu;\npöörab suuremat tähelepanu koolinoortele suunatud loomingulistele tegevustele;\njätkab uuendusliku Sügisfesti ja vanamuusikat propageeriva festivali Caeciliana korraldamist.\n5.2. Akadeemia tegevuste populariseerimine erinevate kanalite kaudu. Akadeemia maine ühiskonnas on üldiselt hea, kuid selle eesmärkidest, arengusuundadest ja saavutustest teatakse liiga vähe.\ntöötab välja kommunikatsioonistrateegia;\nkasutab kontsertide ja etenduste reklaamimisel otseturundust ja otsesuhtlust koolidega;\nkaasab vilistlasi avalike suhete kujundamisse;\narendab oma liikmete meediasuhtluseks vajalikke oskusi.\n5.3. Aktiivne osalemine ühiskondlikus diskussioonis, eriti kultuurielu puudutavates küsimustes. EMTA liikmeskond peab seisma muusika ja teatrikunsti ühiskondliku rolli väärtustamise, loova mõtteviisi leviku ja avaliku ruumi muusikalise kvaliteedi tõstmise eest. Akadeemia peab oluliseks oma liikmete esinemist meediaväljaannetes ja osalemist kolmanda sektori erialaorganisatsioonides.\n5.4. Täienduskoolituse pakkumine muusika ja teatri valdkonnas tegutsevatele õpetajatele ja loovisikutele. Muusika ja muusikaõpetuse kompetentsikeskusena peab EMTA säilitama juhtiva rolli selle valdkonna täiendõppe kavandamisel ja korraldamisel. Õpetajate koolitamisel lähtub EMTA Eesti elukestva õppe strateegias sõnastatud eesmärkidest ja põhimõtetest ning muusika õpetamise tervikpildist.\nkavandab ja korraldab täiendusõpet koostöös teiste haridusasutuste ja kolmanda sektori erialaorganisatsioonidega;\nosaleb ülikoolide täienduskoolituse koostöövõrgustikes;\narendab uusi täiendusõppe vorme, sh e-õpet ja iseseisvat täiendusõpet;\nkoostab didaktilisi materjale.


Pro Akuseadmed | Aiatäht\nAkuhekipügaja STIHL HLA 86 PRO\nVäga suure lõikeulatusega uus akuhekipügaja.Teleskoophekilõikur, mis on pööratava teraga, ergonoomiline ja hästi tasakaalustatud. Hekipügaja säilitab püsiva mootori kiiruse sõltumata töökoormusest tänu STIHLi harjabava EC mootrile, mis seirab lõikekoormust igal ajahetkel. Harjavaba mootor on eriti energiatõhus, kergekaaluline ja väike. Lisaks madala vibratsioonitasemega ja hooldevaba. Teleskoopvarre pikkus on 260-330 cm, transportasendisse kokkuklapitult 180 cm.\nHekilõikur on kohandatav vertikaalseks lõikamiseks ja pügamiseks pea kohal, seetõttu sobib suurepäraselt väga kõrgete ja laiade hekkide pügamiseks. Suurepärane lõikeulatus seinte või muude objektide taga asuvate hekkide pügamiseks. Lõiketerade vahe on 33 mm.\nLisavarustus: Aku AP 300 S PRO (281Wh, 7,8 Ah / IEC 7,2 Ah), aku AR 3000 (1148Wh, 31,9 Ah / IEC 29,3 Ah), akulaadija AL 300 ja AL 500 ning terade puhastamiseks ja määrimiseks hekipügaja määrdesprayd.\nVõimas ja vaikne PRO seeria akutoitel töötav hekitrimmer, mis on suure käikude kiiruse ja spetsiaalsete lõiketeradega, mille lõikepikkus on 62 cm. Kahepoolse teritusega stantsitud lõikehambad lõikavad võrdselt hästi nii horisontaal- kui ka vertikaalsuunal. Lai lõikehammaste samm ja suur hambapikkus on mõeldud okste lõikamiseks läbimõõduga kuni 33 mm.\nLõiketera otsas on kaitse, mis on heaks abiliseks siis, kui lõiked tuleb teha näiteks vastu maja seina või aeda. Mootori korpus on siledate pindade ja ümarate kontuuridega. See hoiab ära tööriista okste külge takerdumise. Hekilõikureid on lihtne puhastada ja riputusaasaga on seda mugav seinale panna.\nSobib suurepäraselt kasutamiseks kodumajapidamises ja ka professionaalses haljastuses.\nLisavarustus: Aku AP 300 S PRO (281Wh, 7,8 Ah / IEC 7,2 Ah), aku AR 3000 (1148Wh, 31,9 Ah / IEC 29,3 Ah), akulaadija AL 500 ning terade puhastamiseks ja määrimiseks hekipügaja määrdesprayd.


Pirita klooster sai uued gaasikatlad ja uuendatud küttesüsteemi - Tallinn\nPirita kloostris lõppes küttesüsteemide remont, uued gaasikatlad ja uus küttesüsteem on ökonoomsemad ning peaksid lisaks soojale andma ka märgatava kokkuhoiu. Katlamaja korrastustöid toetas Tallinna linn 11 472 euroga.\nPirita linnaosa vanema Tõnis Liinati sõnul pöördus Pirita kloostri juhtkond suvel Tallinna Linnavalitsuse poole tõsise murega toetada Pirita kloostri katlamaja korrastustööde tegemist.\n"Pirita uues kloostrikompleksis olevate gaasikatelde kasutamiseaeg oli läbi saanud ning küttesüsteem vana ja amortiseerunud. Uute gaasikatelde soetamiseks ja küttesüsteemi remondiks palus klooster linnavalitsuselt rahalist abi, mida linn ka andis," sõnas linnaosavanem.\nTallinn toetas Pirita kloostri gaasikatla ostu ja küttesüsteemide remonditööde maksumust 11 472 euroga ehk 50% ulatuses kogu tööde maksumusest. Ülejäänud raha saadi kloostri esindaja sõnul kloostrilt ja heategevuse abiga ning annetajatelt. Kloostri esindaja sõnul oli vana küttesüsteem sama vana nagu Pirita kloostri uus kloostrihoone ehk siis 18 aastat.\nTöödega plaaniti valmis saada enne külmade tulekut ja nii on ka läinud. "Praeguseks on Pirita kloostris uued gaasikatlad paigas ning uuendatud ja muudetud on torustike süsteemi. Nii et põhimõtteliselt uued katlad ja uus süsteem töötavad," kinnitas töid teinud ettevõtte Ventimo OÜ esindaja Aleksandr Vitkovski. Tema sõnul on uued katlad ja uus süsteem ökonoomsemad ja peaksid võimaldama kloostriperel kütte pealt kokku hoida.\nPirita kloostris kehtiva korra kohaselt võttis Pirita kloostri juhtkond katlamaja remonditööde tegemiseks pakkumise kolmelt ettevõttelt, mis saadeti ülevaatamiseks Roomas resideeruvale Pühima Päästja Birgitta Ordu ülemale Fabiale. Parima pakkumusena valiti välja Ventimo OÜ pakkumus summas 22 944 eurot.


Riik ja linn investeerivad Pärnu sõudjate olmetingimustesse – Pärnumaa Spordiliit\nRiik ja linn investeerivad Pärnu sõudjate olmetingimustesse\nAvaldatud 10. okt. 2017 Lisas: Pärnumaa Spordiliit Kategooria: Määratlemata\nKultuuriministeerium, Pärnu linn ja Pärnu Sõudeklubi allkirjastasid 9. oktoobril mitmete olümpiamedalistide koduklubis Räämal sealse sõudekeskuse kaasajastamiseks ühiste kavatsuste protokolli, mis näeb paari aasta jooksul üle kahe miljoni eurost investeeringut olmetingimuste uuendamiseks.\nKultuuriministeeriumi pressiteate kohaselt planeerivad ministeerium ja linn eraldada sõudekeskuse arenduseks kumbki miljon eurot. Sõudeklubi kuulutab lähikuudel välja ka arhitektuurikonkursi. Ehitustöödega soovitakse alustada juba järgmisel aastal.\nMTÜ Pärnu Sõudeklubi president ja Eesti Sõudeliidu juhatuse liige Toomas Rapp rõhutas sõudmise treeningkeskkonna kaasajastamise hädavajalikkust. “Pikaajaline järjepidev ja tulemuslik treeningtöö kinnitab meie võimekust kasvatada jätkuvalt maailma tippsõudjaid, kuid ka lihtsalt tublisid, terveid ja aktiivseid noori inimesi. Eesti sõudmine vajab ja väärib keskuse uuendamist. Konkreetse kokkuleppe allkirjastamine legendaarse sõudetreeneri Mihkel Leppiku 85. juubeli eel valmistab veel täiendavalt heameelt,” rõõmustas Rapp.\nPostituse foto: Indrek Saar, Romek Kosenkranius ja Toomas Rapp lepingule allkirju andmas (foto: Madis Sinivee)


Sally Stuudio, Pärnu mnt 154, Tallinn (2021)\nHome > Estonia > Tallinn > Sally Stuudio\nEdastan koolikaaslaste üleskutse:\nOled vanuses 12-25 ning tegus kunstihuviline?\nSoovid oma teoseid müüa ja sellega raha teenida?\nOtsime noori entusiastlikke kunstnikke, kes sooviksid oma kunstiteoseid müüa.\nOleme Rocca al Mare koolis tegutsev õpilasfirma nimega Amblar, mis pakub kunstivahendamis teenust.\nMeie põhieesmärk on tuua kunst noortele kättesaadavamaks ja panna noored kunsti rohkem väärtustama.\nAlustame hetkel ainult tänapäeva kujutava kunstiga. Hiljem soovime liikuda skulptuuride ja riietusesemeteni.\nKui tekkis huvi, kirjuta meie meilile.\nVõi otsi meid üles Instagrammis ja kirjuta meile seal sõnum.\nKuidas ehtida kuuske ehk parim meeskonnatöö ehk kvaliteetaeg parimatega :)\nKui kõiki kingitusi ei jõua ise valmis:\nSally haugub nüüd ka vene keeles! Gaf-gaf, kõik Sally sabas näitusele!\nJõulukaart teeb head!\nKuidas tänavakunstnikud ajalugu ümberkirjutavad:\nInspiratsiooni! Head silma ja kiiret kätt ka! ;)\nVärv on lummav! Sally Stuudio "Värvusõpetuse tööraamatu" esitlus stuudios 1. septembril kell 16. Seniks sissejuhatuseks midagi NYst ;)\nKes Hiiumaale satub, astub Luidja Tsirkusetalu juurest läbi ja võtab mõne mõnusa külma raamatu! Ja jätab midagi järgmist teelist ootama ka :)\nMärgatud: Sally õpilaste kunst tee ääres\nHead SALLY STUUDIO loojad. Imelist Vabariigi aastapäeva teile Eesti kõige pisematelt loojatelt!\nSally Stuudio (asutatud 1991) on avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mille missioon on aidata kaasa tähelepanelikuma ja hoolivama ühiskonna loomisele panustades kunstihariduse võimele muuta maailma. Stuudio korraldab rahvusvahelist kaasaegse kunsti triennaali Eksperimenta! (www.eksperimenta.net), Tallinna Kunstihoone publikuprogramme (www.kunstihoone.ee) ja Sally Stuudio kunstikooli (www\n.sallystuudio.ee) õppetööd. Soovime, et igast meie õpilasest kasvab õnnelik, tähelepanelik ja kunstiga Sina-sõber maailmakodanik, kes tahab ja oskab muuta meie kõigi elu paremaks. Sally Stuudio Kunstikoolis õpime joonistamist, maalimist, värvusõpetust ja kompositsiooni tasakaalus installatsiooni-, tegevus- ja fotokunsti ning teiste kaasaegsemate kunstinähtustega. Olulisel kohal on õppereisid ja aktiivne kunstielus osalemine nii näituste külastamise kui neil osalemise kaudu.\nPhotos from Sally Stuudio's post\nPühapäeval pidasime Sally Stuudio jahutavate seinte vahel mudilaste perepäeva. Teemaks ja värviks seekord perekond, kivid ja konnad – "Kivil istub perekond!" :) Aitäh, olite võrratud!\nSally kõige pisemate alanud suvetervitused ehk ülevaade mai-juuni kunstitamisest ja uutest maasikasortidest. Mmmagusat suve!\n1. astme selle hooaja viimased tööd.\nVastuvõtt Sally Stuudio kunstikooli on alanud! Siin leiad omale head sõbrad, kes jagavad sinu huvisid ning õpid veel paremini joonistama ja maalima! Saad harjutada klassikalisi maalitehnikaid (akvarell, akrüül, õlimaal) ja panna neid proovile kaasaegses kontekstis oma mõtte väljendamisel. Saad tõenäoliselt lähiregiooni parima hariduse värvusõpetuses, kunstiajaloos ja kaasaegse kunsti teoorias. Ja seda kõike kiirustamata ja süvenedes.\nTule kunstikooli! - Sally Stuudio - kunstikool Sinule! Vastuvõtt Sally Stuudio kunstikooli on alanud! Siin leiad omale head sõbrad, kes jagavad sinu huvisid ning õpid veel paremini joonistama ja maalima! Saad harjutada klassikalisi...\nTähelepanu! Valmis olla! Start! Sally Stuudio 30. hooaeg juba paistab! Algab registreerimine 2021-2022 õppeaasta 5-12-aastaste laste kunstiringidesse, mis toetavad lapse loomingulisust ja käeliste oskuste arengut! Kunst tasakaalustab nutimaailma ekraanide helendavat lumma ning pakub ehedat loomis- ja eduelamust :)\nTule kunstiringi! - Sally Stuudio - kunstikool Sinule! Tähelepanu! Valmis olla! Start! Sally Stuudio 30. hooaeg juba paistab! Algab registreerimine 2021-2022 õppeaasta 5-12-aastaste laste kunstiringidesse, mis toetavad lapse loomingulisust ja käeliste oskuste arengut! Kunst...\nHooaja viimased 🎨tunnid - pigmendid, kummiaraabik, mesi, vesi, glütseriin, puuvill ja kutsikas Della. Ja just niiii palju valgust! 😎\nPlenäär - Sally Stuudio - kunstikool Sinule!\nKunstikooli kuulus plenäär tuleb taas! Vaata lähemalt, kutsu sõber kaasa ja tule loodusesse joonistama-maalima! :)\nPlenäär - Sally Stuudio - kunstikool Sinule! Suvi on just see aeg, mil saab aja maha võtta – veeta aega sõprade seltskonnas, nautida päikest ja lopsakat loodust ning tegeleda meelepäraste tegevustega. Eriti...\nLoomaaed või koerustükk? Või lausa mõlemad? Selle suve kunstimenüüs on 7-12-aastastele kaks toredat kunstitamise linnalaagrit augustis. Vaata lähemalt ja reserveeri koht kohe - elukogemus meenutab, et ruumi jagub vaid kiirematele :)\nLinnalaagrid! - Sally Stuudio - kunstikool Sinule! Kohe-kohe on suvi käes ja see tähendab vaid üht – kas paistab päikest või sajab vihma, igal juhul saab saab sõpradega koos kunstitada! Sel hooajal...\n29. hooaja lõpetamine\n13. juunil kell 12 lõpetame hooaja dogikrokiiga ja seekord on meil modelle lausa kaks - kutsikas Luna ja noormees Villu! Lisaks võrratute dogide joonistamisele nuusime ringi ARS-i territooriumil ja teeme tutvust nii mõnegi näituse ja nähtusega. Osalema on oodatud kõik Sally sõbrad :)\n29. hooaja lõpetamine 13. juunil kell 12 lõpetame ühiselt Sally Stuudio hooaja ja tähistame stuudiole nime andnud dogi Sally päeva! Aukülalisteks ja dogikrokii modellideks on võrratud dogid Luna...\nFotograafia baaskursus noortele\nHead uudised! Peale päikselist suve alustame taas valgusmaalingutega ehk fotograafiakursusega koolinoortele! Vaata täpsemalt ja pane nimi kiri - kohti jagub 15-le kiiremale huvilisele! Juhendab Reti Kokk\nFotograafia baaskursus noortele Sellest sügisest saab Sally Stuudios taas fotograafiat õppida! Valikkursuse tunnid hakkavad toimuma 1xnädalas neljapäeva õhtuti kell 18:00-19:30, juhendaja on fotograaf Reti Kokk. Kursusega saavad liituda...\nLapsed ja moodne kunst: 3 | ERR | Digihoidla\nValmistume järgmiseks, Sally Stuudio 30ndaks hooajaks. Vaatame läbi fotoalbumeid ja filmirulle, tele- ja raadiosaateid. Põnev on! Täna tahaksin teiega jagada üht telesaadet aastast 1997, kus koos Sally Stuudio lastega astuvad üles teiste seas Jaan Toomik, Jüri Ojaver, Jürgen Ligi jt superstaarid. Uurisime inimeste maailma :)\nLapsed ja moodne kunst: 3 | ERR | Digihoidla Avalik-õigusliku ringhäälingu kodulehekülg\nTäna astub teie ette oma portfoolioga Sally Stuudio 3. kursuse õpilane Amina Okbani.\nTema loominguline impulss tuleb eelkõige ümbritsevast ühiskonnast ja selle probleemidest. Amina on sotsiaalselt tundliku närviga noor looja, kes üllatab oma tähelepanelikkusega ja ootamatult teravate seoste loomise oskusega. Loomingus kasutab ta kõige rohkem markereid ja leiutab omale sobivaid segatehnikaid. Praegult on tal käsil põhikooliga seoses loovtöö, mille teemaks on koolistress ja sellega hakkama saamine.\nAMINA OKBANI AMINA OKBANI\nErinevate vanusegruppide õuetunnid ja teosed.\nKunstikooli maaliklassis hakkavad tasapisi valmis saama akvarellid vabal teemal ja suuremal formaadil. Päris uhke saak tuleb! Juhendaja Annely.\nTäna tutvustame teile luulelist noort loojat - Kaspar Kähri portfoolio on teie ees!\nKaspar loob sally Stuudio kunstikooli 3. kursusel ja kõikjal, kus midagi inspireerivat leiab. Kõige paremini tunneb ta ennast maalides ja voolavaid jooni tõmmates. Veel meeldib talle loodusfotograafia ja kirjandus - kindlasti märkate seda isegi, kui ta portfooliot sirvite.\nKasparit kannustab tung teha midagi ilusat, mis näiteks elutoa seinal silmailuks võiks olla. Kui märkad tema portfoolios mõnd tööd, mis sulle meeldib - võta julgelt ühendust! Äkki ehib see varsti juba sinu eluruume ja aitab leida rahuliku kulgemise teed :)\nKASPAR KÄHRI KASPAR KÄHRI\nKunstikooli 3. kursuse portfooliotest on täna teie ees Iiris Vare looming.\nTeda inspireerivad esmapilgul vastandlikud valdkonnad - loodus ja digimaailm. Need seob ta orgaaniliseks tervikuks lugude ja mütoloogia abil. Iirise jaoks on tähtis, et tööd oleksid mängulised. Talle meeldib oma tööde kallal rahulikult nokitseda, mängida värvidega ja erinevate (tähendus)kihtidega. Iirise arvates võib töö valmis lugeda, kui pärast selle mitmekordset vaatamist ei tule enam ühtegi ideed pähe.\nVaata lähemalt, mis tööd on loetud juba valmis olevaks ja millistega töö veel käib!\nIIRIS VARE IIRIS VARE\nTänased erinevate vanusegruppide õuetunnid.\nJätkame Sally Stuudio 3nda kursuse õpilaste portfooliote tutvustamist. Saage palun tuttavaks, Karola Mitt!\nKarolale meeldib maalida ja katsetada erinevaid tehnikaid, et leida üles see päris oma väljendusvahend ja -laad. Praegu on tal käsil oma portfoolio täiendamine, nii et vaata ja tule kindlasti mõne aja pärast sellele leheküljele tagasi. Eriti, kui sulle meeldivad maalid kahe- ja neljajalgsetest sõpradest :)\nKarola Mitt Karola Mitt (snd 2004. aastal Tallinnas) on õpilane ja kunstnik, kes elab ja töötab Tallinnas. Ta õpib hetkel Tallinna Prantsuse Lütseumis (alates aastast 2012) ja ühtlasi ka Sally Stuudios...\n7 - 16 aastaste õpilaste tänased õuetunnid ja nende saavutused. Õpetaja Anniki.\nNew video by Anniki Kari\n3. aste põgenes paduvihma eest. Padukas aitas abstraheerida maastikumaali.\nMinu 7-16 aastaste õpilaste tänased õuetunnid ja nende saavutused. Õpetaja Anniki.\nTuul, päike, süsi ja sõbrad! Sally tunnid sel ja järgmisel nädalal õues ja online. Huvikoole ei lubatud veel avada.\nJätkame noorte kunstnike, kelle tegemistel soovitame silm peal hoida, tutvustamist.\nJärgmisena on teie ees Inger Karjus, kelle kujutamisviis on tihtipeale karikatuurne. Peamiseks inspiratsiooniallikaks on talle inimesed ja teiste kunstnike looming. Tal on tunne, et tema karikatuursed joonistused kujutavad tihti ka teda ennast, tema tundeid ja olemust erinevatel hetkedel.\nIngeri kaasaegse kunsti huvi on laiem kui vaid kujutav kunst. Lisaks Sally Stuudio kunstikoolile õpib ta ka Eesti Tantsuagentuuri tantsukoolis. Ingerile on kunst just see, millega ta tahab lisaks olevikule ka oma tuleviku siduda. Hoidke silm peal ja avastage anne enne teisi! Kontaktandmed leiate portfooliost!\nINGER KARJUS INGER KARJUS\nTäna avalikustame Andrea Tamsalu portfoolio. Andrea peamiseks inspiratsiooniks on muusika ja unenäod. Tihtipeale kujutabki ta oma töödes seda, mida muusikat kuulates ja unenägudes uidates näeb. Andrea puhul kohtuvad loomupärane andekus ja sihikindel töökus moel, mis aitab jõuda suurepäraste tulemusteni väga erinevates tehnikates ja väljendusviisides värvipliiatsi joonistustest akvarell- ja õlimaalini.\nAndrea õpib Sally Stuudio kunstikooli 3ndal kursusel. Järgmisel aastal on tal plaanis kunstikool lõpetada. Vaadake tema töid ja võtke julgelt ühendust!\nTäna on meie Annely sünnipäev. Kõike kaunist!\n1. Sally LOOVbiennaal Pivarootsis\nTasapisi tuleme isolatsioonist välja! Sally Stuudio 30nda hooaja juhatab sisse 1. kuni 6. augustil toimuv 1. Sally LOOVbiennaal, mille fookus on loomulikult loovusel ja kunsti võimel üllatada, avada uusi vaatenurki ja -suundi.\nOsalejate registreerimine on avatud!\n1. Sally LOOVbiennaal Pivarootsis Vaata ja registreeri kohe, osalemisvõimalus on vaid 2 x 30 noorel!\nSaage tuttavaks, isikupärane noor kunstnik, kelle tegemistel ja töödel tasub silm peal hoida - 👉Leena Kilmi!\nHetkel lõpetab ta põhikooli ja 🎨Sally Stuudio 3ndat kursust. Kunstis köidab teda suhe teose ja idee vahel, midagi, mida kohe ei märka. Oma töödes meeldib talle lisada värve, mida päriselus pole. Vaadake lähemalt, verivärske portfoolio on teie ees!\nLEENA KILMI LEENA KILMI\nSally Stuudio on kunstikool Sinule, kes Sa armastad kunsti, head seltskonda ja... sõbralikke koeri. Soovime, et Sul oleks võmalus end loominguliselt avastada ja õppida turvalises, inspireerivas keskkonnas. Et saaksid olla õnnelik, tähelepanelik ja kunstiga Sina-sõber maailmakodanik, kes tahab ja oskab muuta meie kõigi elu paremaks.\nKunstikoolis õpime joonistamist, maalimist, värvusõpetust ja kompositsiooni tasakaalus tegevus- ja fotokunsti ning teiste kaasaegsemate kunstinähtustega. Olulisel kohal on õppereisid ja aktiivne kunstielus osalemine nii näituste külastamise kui neil osalemise kaudu. Arendavat ja eakohast tegevust leiab meilt nii 5-aastane kui täiskasvanud kunstihuviline.\nSally Stuudio (asutatud 1991) on vanim pidevalt tegutsenud erahuvialakool Eestis, mille missioon on aidata kaasa tähelepanelikuma ja hoolivama ühiskonna loomisele panustades kunstihariduse võimele muuta maailma. Stuudio korraldab rahvusvahelist kaasaegse kunsti triennaali Eksperimenta! (www.eksperimenta.net), Tallinna Kunstihoone publikuprogramme (www.kunstihoone.ee) ja Sally Stuudio kunstikooli (www.sallystuudio) õppetööd.\nJa... miks on kooli nimi Sally Stuudio ja logol koera pilt? Kool sai oma nime üliseltskondliku dogipreili Sally auks, kes esimesed 11 aastat stuudios kohapeal kunstihuvi ja mõnusat õhkkonda aitas luua. Seejärel jätkas tema tegevust Sallykoer Gracie. Praegu lehvitavad mõlemad Pegasustena tiibu ja hoolitsevad selle eest, et inspiratsiooni jaguks küllaga!\nRepro: Adeele Must, 2020\nHaridusprogrammid Tallinna Kunstihoonele


sergio perez - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFTeisipäev, 27. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastsergio perezInfoSergio Pérez Mendoza (sündinud 26. jaanuaril 1990 Guadalajaras) on Mehhiko vormelisõitja.Allikas: Wikipedia.org "Sergio Pérez"Seotud isikud Sebastian Vettel Lewis Hamilton Daniel Ricciardo Felipe Massa Daniil Kvjat Fernando Alonso Seotud kohad Abu Dhabi Suurbritannia Melbourne Monaco Hamilton New Delhisergio perez - Viimased uudisedPM+Bottas jõudis esimese võiduniEnne pühapäeva oli vormel 1 sarjas neli soomlasest etapivõitjat. Nüüd on viis – Kimi Räikköneni, Keke Rosbergi, Mika Häkkineni ja Heikki Kovalaineni kõrvale astus Valtteri Bottas.\n01.05.2017, Kristjan Jaak KangurSpVõidukas Vettel: oluline oli Mercedest kohe alguses ärritadaBahreini vormel-1 etapp pakkus kõige rohkem rõõmu Ferrarile – kolmandalt kohalt alustanud Sebastian Vettel võttis lõpuks võidu ja tõusis MM-sarja ainuliidriks. Loomulikult sai Vettel võistluse järel väljendada enda rõõmu.\n27.03.2017, Kristjan Jaak KangurSpVormel-1 meeskond pani oma sõitja kummalisel põhjusel karmile dieedileF1 meeskonna Force India sõitja Sergio Perez selgitas, et meeskond on pannud ta ekstreemsele dieedile, sest tiimi masin on konkurentidega võrreldes veidi raskem.\n14.03.2017, Kristjan Jaak KangurSpVormel-1 võistkonna miljardärist omanikku ähvardab vangiminekForce India vormel-1 võistkonna omanikku Vijay Mallyat süüdistatakse kodumaal Indias korruptsioonis ja pettuses, kirjutab Financial Times. Võimud on nõudnud, et Suurbritannia Mallya neile välja annaks.\n13.02.2017, Kristjan Jaak KangurSpNimekiri: vormel-1 sarja sõitjakohad on paigas, erandiks vaid Manor (1)Tänase päevaga sai vormel-1 sarjas selgeks veel kolm sõitjakohta ning see tähendab, et algavaks hooajaks on vabu platse veel vaid Manori tiimis. Võistkonna tulevik on aga ebaselge ja nii ongi võimalik, et algava hooaja sõitjaterivi on paigas.\n16.12.2016, Kristjan Jaak KangurSpMainekas portaal valis Ott Tänaku aasta poolesaja parema võidusõitja hulkaMootorisporti kajastav mainekas portaal Autosport valis Ott Tänaku lõppeva aasta 50 parema võidusõitja hulka. Eestlane hõivab pingerivis 43. koha, olles üks kolmest rallimehest, kes poolesaja sekka pääsemise au välja teenis.\n13.12.2016, Kristjan Jaak KangurSpAbu Dhabi esimene vabatreening: Hamilton sõitis kiireima aja, Rosberg sai teise tulemuseSel nädalavahetusel sõidetakse tänavuse hooaja viimane F1 etapp Abu Dhabis ja täna lõunal oli kavas esimene vabatreening.\n25.11.2016, Kadi PartsSp Vormelibossi verine ideeVormel-1 sarjale oma näo andnud 85-aastase Bernie Ecclestone’i aeg kuningliku võidusõidu sarja eesotsas hakkab lõppema. See aga ei tähenda, et skandaalne vanahärra oma suu kinni hoiaks. Viimati jõudis Briti ärimees järeldusele, et vormel-1 on liiga turvaline. USA presidendivalimistel vabariiklaste ridades kandideeriva Donald Trumpi eeskujul sooviks Ecclestone ringradade äärde ehitada müüri.\n02.11.2016, Siim KaasikSpSuur segadus Mehhikos: Vettel langes enda nõutud uue reegli ohvriks ja kaotas kolmanda koha (2)Mehhiko vormel-1 etapp lõppes tuliselt, kui pärast ruudulippu võeti Red Bulli sõitjalt Max Verstappenilt kolmas koht ja anti see Sebastian Vettelile. Ferraril kihutav Vettel sai end siiski esikolmikumehena tunda vaid paar tundi, siis jäi temagi kohast ilma ja kolmandaks kuulutati kohtunike otsusega hoopis Daniel Ricciardo.\n25.10.2016, Madis KalvetSpRosberg võidutses Singapuris ja tõusis taas MM-sarja liidriksSingapuri vormel-1 etapil sai tunda võidurõõmu Mercedese piloot Nico Rosberg, kes tõusis ühtlasi taas ka MM-sarja üldliidriks. Hooaja neli esimest etappi võitnud Rosberg on taas sattunud hea soone peale ning praeguseks on ta võitnud ka kolm viimast etappi.\n18.09.2016, Postimees SportSpVihane Perez topeltkaristusest: reeglid võiksid kõigile samad olla (1)Vormel-1 sarja Singapuri etapil eilses kvalifikatsioonis kümnenda stardikoha välja sõitnud Sergio Perez tõsteti kohtunike otsusega kaheksa kohta tahapoole ja peab seega alustama 18. stardiruudust.\n02.09.2016, Kristjan Jaak KangurSpVerstappeni kaitsev sõidustiil võetakse sõitjate koosolekul päevakordaMöödunud nädalavahetusel sõidetud Ungari GP-l tõstatas küsimusi Max Verstappeni sõidustiil. Nimelt kaitses ta oma positsiooni Ferrari piloodi Kimi Räikköneni eest selliselt, et vahetas mitmel korral sõidujoont. Saksamaa GP eel võetakse see teema sõitjate koosolekul arutelu alla.\n17.06.2016, Kristjan Jaak KangurSpMonaco etapi parima sõitja auhind läks Force India meeskondaForce India sõitja Sergio Perez valiti fännide poolt Monaco etapi parimaks sõitjaks.\n30.05.2016, Kadi PartsSpVettel ja Ricciardo näitasid ülipehmetel rehvidel vägevat kiirustBarcelonas jätkuval vormel-1 sarja hooajaeelsel testil sai täna ennelõunal parima aja kirja Sebastian Vettel Ferraril, talle järgnes Daniel Ricciardo Red Bullil. Mõlemad kasutasid Pirelli täiesti uut ja kiireimat ülipehmet rehvi, keskmise seguga rehvidel sõitnud lähemad konkurendid kaotasid Vettelile üle kahe sekundi.\n01.02.2016, Kristjan Jaak KangurSpRosberg võitis kvalifikatsiooni, Räikkönen esikolmikusAbu Dhabi vormel-1 etappi alustab homme parimalt positsioonilt Nico Rosberg Mercedesel, kes näitas tänases kvalifikatsioonis parimat minekut.\n27.11.2015, Laura KalamSpRosberg edestas viimasel vabatreeningul HamiltoniMehhiko vormel-1 etapi viimasel vabatreeningul näitas parimat minekut Mercedese piloot Nico Rosberg.\n29.10.2015, Kristjan Jaak KangurSpUSA vormel-1 etappi alustavad esireast MercedesedUSAs Austinis peetavat vormel-1 etappi alustab esimeselt stardikohalt Mercedese piloot Nico Rosberg. Teiselt positsioonilt stardib tema tiimikaaslane Lewis Hamilton.\n25.10.2015, Kristjan Jaak KangurSpAmetlik: Force India kinnitas järgmiseks hooajaks sõitjaVormel-1 sarja sõitja Sergio Perez ja tema praegune meeskond Force India teatasid, et mehhiklane sõidab ka järgmisel hooajal Force India tiimis.\n24.09.2015, Kadi PartsSpSingapuri GP teine vabatreening: Kvjat napsas Räikköneni ees esikohaF1 sarjas kihutatakse sel nädalavahetusel Singapuris ning tänasel teisel vabatreeningul üllatas kiireima ajaga Red Bulli sõitja Daniil Kvjat, kes sõitis välja aja 1.46,142.\n18.09.2015, Kadi PartsPM+Hamiltonile jäi võit alles, edu kasvasMonzas peetud vormel-1 hooaja 12. etapil sai esikoha Lewis Hamilton, kuid valitseva maailmameistri esikoht oli paar tundi küsimärgi all. Nimelt leidsid kohtunikud sõidu ajal, et Hamiltoni Mercedese ühes tagarehvis oli rõhk liiga madal — 0,02 baari võrra madalam kui rehvitootja Pirelli ohutuskaalutlustel soovitatud näitaja.\n06.09.2015, Kristjan Jaak KangurSpFotod: Hamilton võitis taas, Vettelit tabas karm ebaõnnBelgia vormel-1 etapil võidutses MM-sarja üldliider Lewis Hamilton, kes edestas tiimikaaslast Nico Rosbergi.\n22.08.2015, Kristjan Jaak KangurSpVabatreeningul tõsise õnnetuse üle elanud Perez: katuse peale lennates hakkasin küll kartmaTäna sõideti vormel-1 sarja Ungari GP-l esimesed vabatreeningud ning kohe esimesel treeningul tegi ränga avarii Sergio Perez. Oma masinaga üle katuse käinud Force India sõitja tunnistas avarii järel, et ühel hetkel oli olukord päris hirmus, kuid seni ei teata, mis õnnetuse põhjustas.\n24.07.2015, Kadi PartsPM+Poolteist tundi sõitu ja lõpuks võidab ikka MercedesVORMEL-1. Kui kunagi naljatati, et jalgpall on lihtne 90-minutiline mäng, mille võidab lõpuks alati Saksamaa, siis teist hooaega võib täpselt sama öelda vormel-1 sarja ja Mercedeste kohta.\n05.07.2015, Kristjan Jaak KangurSpKolm vormel-1 sõitjat said Malaisias kohtunikelt karistadaMalaisia vormel-1 etapi kohtunikud määrasid võistluse järel karistuse Pastor Maldonadole, Nico Hülkenbergile ja Sergio Perezile.\n16.03.2015, Madis KalvetSpMillised on Hamiltoni ja Rosbergi tiitlivõimalused?Vormel-1 MM-sarjas on tänavu kavas veel vaid üks etapp, mis on kavas 23. novembri Abu Dhabis. Tänavu jagatakse viimasel etapil topeltpunkte, et anda viimasele võistlusele rohkem kaalu.\n03.11.2014, Madis KalvetSpAlonso oli Singapuris Mercedestest kiirem, Räikköneni auto süttis põlemaVormel-1 sarjas sel nädalavahetusel sõidetava Singapuri GP esimesel vabatreeningul näitas parimat aega Fernando Alonso Ferraril, edestades mõlemat Mercedese sõitjat.\n09.06.2014, Kadi PartsSpAvarii põhjustanud Perezile määrati karistus\nKanada vormel-1 etapi viimane ring sõideti kollaste lippude all, sest lõpuringile minnes tegid avarii Williamsi sõitja Felipe Massa ja Sergio Perez (Force India). Süüdi jäi juhtunus Perez.\n09.06.2014, Mariel GregorSpFotod: Felipe Massa ja Sergio Perezi karm kokkupõrge\n09.06.2014, Kristjan Jaak KangurSpPerezil on vormel-1 sarja allakäigu tõttu piinlik\nForce India vormelitiimi mehhiklasest piloot Sergio Perez kritiseeris teravalt vormel-1 sarja ja Pirelli rehve. Mehe sõnul on piinlik, et vormel-1 masinad on jäänud pea sama aeglaseks kui GP2 sarja vormelid.\n10.05.2014, Kaarel TällSpRäikkönen: Ferrari on nagu madalama klassi vormel\n12.12.2013, Kadi PartsSpHülkenberg ja Perez sõidavad uuel hooajal samas meeskonnas\nSaksa usaldusväärse spordilehe Sport Bild teatel on Force India vormel-1 meeskond sõlminud uueks hooajaks lepingu Nico Hülkenbergi ja Segio Pereziga.\n25.11.2013, Kristjan Jaak KangurSpAuto lõhkunud Perez tõsteti stardirivis viis kohta tahapoole\n24.11.2013, Kristjan Jaak KangurSpAmetlik teade: McLarenis vabaneb hooaja lõpus sõitjakoht\n24.10.2013, Madis KalvetSpPerez kritiseeris Pirellit: rehvide plahvatamine ei ole normaalne\nPärast möödunud nädalavahetusel sõidetud Lõuna-Korea vormel-1 etappi kritiseerisid mitmed piloodid Pirelli rehve ning nende vastupidavust. Nüüd on oma kriitikaga välja tulnud ka Sergio Perez, kelle rehv keset Korea GP-d lõhkes.\n10.10.2013, Kadi PartsSpEksmaailmameister: McLaren tegi Perezi palkamisega vea 1964. aasta vormel-1 sarja maailmameistri John Surteesi meelest tegi McLaren Sergio Perezi palkamisega vea.\n26.07.2013, Kaarel TällSpPerez agressiivsuses järgi ei anna: mind ei huvita, kui teisi närvi ajan\nKuigi Mclareni vormel-1 meeskonna piloot Sergio Perez on oma liialt agressiivse sõidustiiliga mitme konkurendi viha pälvinud – näiteks Kimi Räikköneni arvates tuleks mehhiklasele vastu vahtimist virutada –, ei kavatse mees edaspidi järeleandmisi teha.\n28.06.2013, Oliver LompSpPaljukirutud vormel-1 piloot: kriitika mind ei huvita\nMcLareni vormel-1 meeskonna piloot Sergio Perez on tuntud oma riskeeriva sõidustiili poolest. Pärast Monaco GP-l Kimi Räikköneniga kokku põrkamist kinnitas Perez intervjuus ESPNile, et kriitika teda ei kõiguta.\n16.06.2013, Mariel GregorSpRäikkönenile otsa sõitnud Perez: ma ei teinud midagi valesti\nEelmisel vormel-1 etapil Monacos Lotuse sõitjale Kimi Räikkönenile tagant otsa sõitnud Mercedese piloot Sergio Perez endal süüd ei leia.\n08.06.2013, Mariel GregorSpRäikkönen avarii põhjustanud Perezist: on sõitjaid, keda ei saa usaldada\nKimi Räikkönen, kes põrkas vormel-1 sarja eelmisel etapil Monacos kokku Sergio Pereziga ja pidi seetõttu leppima vaid ühe MM-punktiga, tunnistas, et tema suhtumine mehhiklase sõidustiili pole muutunud.\n07.06.2013, Kristjan Jaak KangurSpMcLaren kiidab: toetame Perezi sõidustiili täielikult\n06.06.2013, Oliver LompSpMcLareni piloot Perez: meil pole Monacos mingil juhul šanssi\n21.04.2013, Madis KalvetSpPerez oli testipäeva kiireim, Räikkönen ja Bottas esikuuikus\nBarcelonas toimuval vormel-1 sarja hooajaeelsel testimisel sõitis kolmapäeval kiireima ringiaja välja McLareni mehhiklasest piloot Sergio Perez, kes sai kirja aja 1.21,848.\n20.02.2013, Mariel GregorSpMcLarenisse siirdunud Perez sihib juba järgmisel aastal MM-tiitlit Järgmisel aastal McLareni rooli istuv mehhiklasest vormel-1 piloot Sergio Perez seab kohe debüüthooajal eesmärgiks maailmameistritiitli.\n13.12.2012, Kaarel TällSpPerezit karistati kaasvõistleja takistamise eest\nSauberiga kihutav Mehhiko vormel-1 piloot Sergio Perez sai Saksamaa GP kohtunikelt kaasvõistlejate takistamise eest karistada.\n21.07.2012, Kaarel TällSpPerez: Maldonado ei austa teisi sõitjaid Silverstone’i ringrajal toimunud vormel-1 sarja Suurbritannia GP etapil põrkasid ühes kurvis omavahel kokku Sergio Perez ja Pastor Maldonado.\n08.07.2012, Mariel GregorSpFerrari president: Perez ei asenda Massat\n02.06.2012, Kaarel TällSpÜllataja Perez: ma pidanuks võitma\nTänu õnnestunud boksipeatuste taktikale vormel-1 Malaisia GP etapil teise koha saanud Sergio Perez kahetses, et ta sõitu ei võitnud.\n25.03.2012, Madis KalvetSpItaalias nõutakse Felipe Massa vallandamist\n22.03.2012, Madis KalvetSpPerez: usun, et suudan järgmisel hooajal tugevam olla\n10.08.2011, Jaanus NuutreSpMehhiko soovib taas vormel-1 etappi korraldada\nMehhiko soovib ligi 20-aastase vaheaja järel taas vormel-1 MM-sarja etappi koraldada.\n09.08.2011, Maarja VärvSpSauber pikendas mõlema piloodiga lepingut\n29.05.2011, Maarja VärvSpButton Perezi avariist: tean, kui kõva on rajapiire selle koha peal\n28.05.2011, Madis KalvetSpVideo: raske avarii varjutas Monaco vormel-1 etapi kvalifikatsiooni\nSel nädalavahetusel kihutavad vormel-1 sarja masinad Monaco tänavaringrajal ning täna pandi paika stardijärjestus.\n28.05.2011, Madis KalvetSpSuurepärase võistluse teinud Sauberid diskvalifitseeriti\nAustraalia vormel-1 etapil suurepärase võistluse teinud Sauberi meeskonna mõlema piloodi tulemus tühistati, kuna nende tagatiib ei vastanud nõuetele.\n27.03.2011, Madis KalvetSpSauberi piloot Perez näitas parimat aega\n10.03.2011, Andres Kalvik Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaViimased uudised10:05Suurbritanniast võib lahkuda üle tuhande telekanali 10:03Video ja pildid: USA rahandusminister Steven Mnuchin abiellus 09:58Amet: Kanal2 ja TV3 vaatamiseks on mitmeid võimalusi 09:56Rohkelt ebaõnne kogenud Astana teatas Touri liidrid 09:56Retseptisoovitus: kiire rosmariini-laimikana 09:51Euroopa Liit leppis kokku energia tarbimise 30-protsendilise vähendamises 09:50Vaba Lava edukaim lavastus oli «Ürgmees» 09:42Bolt ei pruugi MMi järel veel karjääri lõpetada 09:41Sel sügisel ilmub miniatuurne Super Nintendo konsool 09:40Tallinnas asuvaid Sokos hotelle asus juhtima Klaus Ek 09:33Lääne Elu: Oravad viskavad erakonna raudvara üle parda (1)09:32Elisa uuendas 4G võrku Tallinnas 09:31Tänased reisileiud: Tallinnast Prantsuse Rivierale 150 euroga 09:30Blogi: tantsijad alustavad teekonda noortepeole 09:20Kas Melania Trump põgeneb New Yorki tagasi? 09:16Tööandjad: elatisvõlgnike seadus on liiga karm 09:16Jupiterist, virisemisest ja võiduihast 09:13Ratas kirjas koalitsioonipartneritele: Tsahkna ja Mihkelsoni lahkumise pärast valitsus ei lagune (3)09:07Tasub teada: miks võiks lõikelauda vesinikperoksiidis leotada 09:07Venemaa korraldas eduka mandritevahelise raketi katsetuse (1)Kõik viimased uudised


www.militaar.net • Vaata teemat - Titanic\nTänane kuupäev 28 Veebr, 2021 0:58\nTeema pealkiri: Titanic\nPostitatud: 15 Apr, 2012 19:57\nSooviatan soojal vaadata täna ETV 2 kell 21.25 inglise filmi Titanic -ust sest see on seni tehtutest kõige parem!\nNat Geo pealt tuli dokumentaalfilm Titanicu uppumisest, pole etv pealt näinud, ei tea kas oli sama.\nSoovitan Natioal Geographicu tv kava aeg-ajal vaadata kel see kanal on, ehk õnnestub näha teil kordust.\nPostitatud: 16 Apr, 2012 21:12\netv2 tulnud 2 osaline sari oli parem !\nPostitatud: 17 Apr, 2012 14:11\nCorvus, nende võrede nimi on "illustreeritud ja ilmekad klassvahed" (mitte laeva pileti, vaid ühiskondlikus mõttes).\nTegelikult on üsna huvitav see mütoloogia, mis Titanicu uppumise asjaolude kohta käibel on.\nPaljud "uurijad" ei tea näiteks seda, et sellise suurusega laeva peatamiseks täiskäigult kulub aega kuni tund aega.\nNäiteks suured tankerid, mis Naissaare taga sõidavad, pidid vajama selleks 45 minutit.\nSelle ajaga liigub laev inertsiga nii 10 miili.\nPostitatud: 17 Apr, 2012 15:07\nTänased laevamootorid (diislid) peatuvad ka analoogse metoodika ja tempoga - ainult kasutatakse suruõhku. Sõuvõll ja vint on "otse" mootori otsas, reverseeritakse mootorit tagurpidi käivitades. Meil kasutusel olnud lootsilaevadel pidi toimuma mõne sekundiga. Selle peatumise aja kohta tuginen väikelaevajuhi kursustel õpitule, kus vanad kaptenid manitsevad igasugu lõbusõidupaate mitte ronima suurte laevade teele, sest peatumiseks vajatakse miile ja kapteni närvid kuluvad.\nTol saatuslikult ööl ant väidetavalt esimese käsuna masinaruumi just "täiskäik tagasi" (full astern) ning alles sellele järgnes käsk "järsk pööre vasakule" ehk tüürpoordi (hard-a-starboard\nIseenesest kõik õigesti - ilmus takistus, üritati pidurdada - selgus, et ei jõua, hakati keerama.\nTol ööl oli ookean plekksile ja vaatlemine seetõttu probleemne - silmapiiri polnud näha ja tähti oli ookean täis.\nPostitatud: 17 Apr, 2012 15:25\nNo ma ei saa... ei ole ma küll eriline kirjamees aga praegu küll kirjutamata ollaei saa.\nKõige lugupidamise juures...\nMis puutub aega selle laeva täielikuks seiskamiseks, siis oli aurujõul töötavate mootoritele reversi andmine lihtsam (kuskil on see ajusoppi jäänud) kui hilisematel mootori tüüpidel.\nIgatahes näitasid katsetused, et 20 sõlmelise kiiruse puhul peatus Titanic peale käskluse "täiskäik tagasi" andmist poole meremiili jooksul täielikult. Väike matemaatiline tehe näitab, et laev vajas 20 sõlmelise (37 km/h) kiiruse juures nö täielikuks peatumiseks 1.5 minutit. Ehk 90 sekundit. Pool meremiili on c.926 meetrit.\nCorvus, ärasellist JAMA rohkem aja, selle kohta ei saa lihtsalt muud öelda kui JAMA. Tundud olema igati arusaaja muudes küsimustes, ära vähemalt roni valdkondamida sa ei jaga. Nõuad alati teistelt allikaid, võiksid selle kohta ka allikaavaldada?\nTitanicul ma muidugi sõitnud pole aga haridus on laevajuhi oma ja kaptenipaelad olemas.\nPostitatud: 17 Apr, 2012 16:04\nMeelde om jäänud, et laeva peatumisteekond peaks peatatud propelleritega olema 25-30 laeva pikkust ja selleks kulunud aeg 10-20 minutit. Täiskäigul tagasi töötavate mootorite puhul aga 4-7 laevapikkust. Selle väljaarvutamiseks peaks isegi ju valem olemas olema...\nOn selle peatumise, kiiruse ja pööramisega kuidas on, aga:\nsee on küll äärmiselt loll lause.\nKui ma seda pläma sealt vaatasin, oli see selline kokkukeedetud soust, et anna olla. Tegelikkusega oli seal sama palju pistmist nagu kinodes näidatud menufilmil, või isegi vähem!\nOsa näiteid on siin juba toodud aga kõige komöödilisem oli see kuidas "ainult lapsed ja naised" päästepaatidesse ronisid. Mis on ju absoluutne nali!\nSiinkohal on eriti heaks näiteks "Titanicu" päästepaat nr.1 - kus istus kokku vaid 12 inimest, neist vaid 2 olid naised, ülejäänud täies elujõus mehed ning neist meestest pooled veel meeskonnaliikmed! Ja kui ka enamik paatides oli nii 30 inimest ja peale, siis pääsenutest pooled olid mehed oma parimates aastates.\nJa see oli vaid üks näide. Ma ütleks et see etv2 näidatud asi oli täielik soga ja sellest jurast poleks pidanud siia üldse teemat tegema...\nedit: muuseas tänapäeval räägitakse <täiskäik tagasi> peatumise teekonnaks 20 laevapikkust.\nPostitatud: 17 Apr, 2012 16:20\nFga polegi põhjust targutamiseks, õnneks on laeva aktiivne pidurdamine küllaltki täpselt füüsikaseaduste ja valemitega kaetud...pisut õpikus kaevamist peaks ju vastuse kätte andma. Mitte küll millimeetri täpsusega, aga seda pole antud juhul ju tarviski.\nInternett on ikka asendamatu...\nPassivse pidurduse graafikud.\nKellel rahu ei anna, võib aktiivse pidurduse ise välja arvutada, ei midagi müstilist...\nViimati muutis Lemet, 17 Apr, 2012 16:43, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 17 Apr, 2012 18:06\nMorgan Robertson kirjutas 14 aastat enne Titanicu hukkumist raamatu reisilasevast nimega Titan, mis põrkab Atlandi ookeanil kokku jäämäega ja hkkub. Muide ühes teises oma raamatus kirjutab ta USA ja Jaapani vahelisest sõjast, mille USA lõpetab ülivõimsa Päikese Pommiga.\nhttp://en.wikipedia.org/wiki/SS_Titan_% ... al_ship%29\nPostitatud: 17 Apr, 2012 21:22\naga millele see siis näiteks sinu täpsemalt mõtlema paneb? mina mõtlen selle peale, et tõenäosus aeg-ajalt juhuslikeks kummalisteks kokkulangevusteks on palju suurem kui tõenäosus, et mingeid kokkusattuvusi ei esine. nagu mingi teadlane on tõdenud näiteks pareidooliajuhtumitekohta: "ma oleks oluliselt rohkem üllatunud kui taolisi juhuseid üldse ei esineks".


51. jooks ümber Harku järve pakub kõigile jõukohast sportlikku pingutust ja meeldivat päeva looduses – Eesti Kergejõustikuliit\n51. jooks ümber Harku järve pakub kõigile jõukohast sportlikku pingutust ja meeldivat päeva looduses\nSel aastal 21. korda toimuv Maru Järvejooksude sari alustab juba sel pühapäeval, 22. mail, kui toimub 51. jooks ümber Harku järve ning jätkub 9. juulil 41. jooksuga ümber Pühajärve. Jooksusarjale paneb kauni lõpp-punkti 27. augustil 50. juubelit tähistav jooks ümber Ülemiste järve.\n6,5 km pikkusele järveringile antakse start kell 12:00, kuid juba hommikul on avatud võistluskeskus, kus väljastatakse stardimaterjale ja toimub kohapeal registreerimine.\nKell 11 saavad stardi Harku järve rannas Tere lastejooksud, kus kuni 12-aastased jooksusõbrad osalevad 250 m distantsil. Registreerimine lastejooksule algab samal päeval alates 10-st ja osalemine on kõikidele lastele tasuta. Finišis saavad kõik lõpetanud endale diplomi ning maiustuseks Tere kohukese ja joogijogurti.\n6,5 km pikkusele Harku järve ringile stardivad favoriitidena eelmise aasta Maru Järvejooksude sarja võitjad Leonid Latsepov ja Pille Hinn. Meestest pakub head konkurentsi Eesti Maratonitiimi liige Roman Fosti. Naistest on osalema tulemas Eesti laskesuusatamise koondise liige Susan Külm koos teiste Tuuli Tomingas Tiim liikmetega, kes pakuvad konkurentsi parimatele naisjooksjatele. Noori tuleb oma osalemisega innustama Henry Sildaru.\nKuigi ürituse peatähelepanu keskendub juba 51. korda Harku järvele ühiselt ringi peale jooksmisele või kõndimisele, siis lisaks järveringi läbimisele on võistluskeskuses ka palju muud huvitavat.\nKuna Harku järve jooks on 2022. aasta Maru Järvejooksude sarja esimene võistlus, siis on võimalik veel registreerida ka kogu sarjale ning kõik sarjale registreerunud saavad kingituseks ajakirja Jooksja aastatellimuse.\nEelregistreerimine 51. jooksule ümber Harku järve ja Maru Järvejooksude sarjale lõpeb reedel, 20. mail kell 24.00.


TASUTA TUMEDAD JUUKSED LATIINO SEKS TORUD - TUBE LATINA.COM\nTumedad juuksed toru latiino porno klipid juures Tube Latina.com\nBrasiilia Tumedad juuksed seks videod\nKiimas Tristan Kingsley Plays Koos Suur Mängu...\nSassy Vene Beib Judit Kidnapped Ja Gangbanged\nSlutty Latiino Sucks & Sügav Throats A Suur R...\nCarrie Ann Goes Solo Jaoks Kaamera\nbrünett, mänguasjad, big breast, soolo masturbatsioon, tumedad juuksed, tattoo / piercing, carrie ann\nBlackhaired Tšikk Riidest lahtivõtmine Ihuala...\nstriptiis, alasti, eelmäng, kiusasid, meeleline, stripper, kirg, aluspüksid, flasher, alusrõivad, filmitud, striptiis\nhardcore sex, suur dicks, prillid, suured tissid, pornstars, hardcore, latina, kiara mia\nKolm Super Kuum Babes Nautima Mängimine Koos ...\nmänguasjad, sitapea, buttfucking, äärmuslik, lesbian, anal haigutus, threesome, julm, tumedad juuksed, haigutus, hd movies, haigutav augud\nTõmmud Nyomi Banxxx Ja Tema Valge Tüdruksõber...\nMichelle Panema Ja Zoey Holloway Enjoying Kok...\nbrünett, lesbian, füüsiline argpükse, tumedad juuksed, michelle lay, zoey holloway\nThe Buttman Sniffs A Sweaty Perse Hole Siin\nkolledž, gonzo, päevitunud, big breast, füüsiline argpükse, pornstar, alexis texas, tumedad juuksed, vana / noor, brooklyn lee, jynx maze, angel vain\nCoral Aorta Goes Edasi A Kuupäev Et Goes Vale\nmasturbation, bdsm, augustamine, pärisorjus, tumedad juuksed, james deen, john strong, mr. pete\nAmber Chase Gives Jasmine Jems Tuss A Proovim...\nAsa Akira Brings Manuel Ferrara A Kena Suhuvõ...\nkolledž, blowjob, big breast, tumedad juuksed, asa akira, hardcore, aasia, manuel ferrara\nSeksikas Perse Sluts Saama See Perses Kuni Lõ...\nassfucking, anal sex, rimming, buttfucking, blowjob, perse suhu, päraku-, anal haigutus, threesome, tumedad juuksed, haigutav augud, anal mänguasjad\nkolledž, pornstar, tumedad juuksed, mature / milf, blond, nica noelle, magdalene st. michaels\nThe tumedad juuksed latiino toru videod me pakkumine are sisse fakt lingid kuni third pidu websites et me tegema ei enda ja tegema ei kontroll. Me tegema ei enda, tootma või võõrustaja iga kohta the tumedad juuksed latiino porno filmid saadaval juures see website. Me are ei responsible jaoks nende tumedad juuksed mehhiko torud content ja privacy poliitika.


Kirjed kus märksõnaks on "salaküttimine" (23)\nEesti-Vene piiriääres lasti maha isa-põder. Eesti-Vene piiriääres, Kose vallas Risõi vahtkonna piires on salaküti poolt maha lastud isane põder. Riigi poolt on kahjusumma hinnatud 1000 kroonile. Asja juurdleb kriminaal politsei.\nElva jõel harrastatakse röövpüüki. Nädala alul algas Tõravere veskis remont. Veskitammid võeti eest ja sellega tühjenes jõgi ja jõe asemel niriseb praegu väike ojake. Seda silmapilku kasutasid saagihimulised kalamehed ja jõgi kubises hommikust õhtuni kuuritsa- ja ka noodameestest. Öösel aga ilmusid jõele hõõglampidega röövpüüdjad, kes kalu tulevalgel västraga raiusid.\nKalade röövpüük Kuremaa järvel. Viimasel ajal on Kuremaa järvest tundmatute poolt hakatud lõhkeainetega kalu hävitama. Sageli võib tähele panna mürskudega surmatud kalamaimukesi hulgana veepinnal. Isikud, kelle kätesse kuulub nimetatud järve kaitse, peaksid niisuguste pahede vältimiseks kõige radikaalsemaid abinõusid tarvitusele võtma.\nLaevas salakütid tegutsemas. Enamjagu jahiraioone on ametlikult registreerimata, kuid jahti ometi peetakse. Salaküttide tegevusväljaks on peamiselt Laeva-Peenarsoo.\nMetsaarmastajad. Vaivara Sinimäed laastatakse.\n741.5:17 + 343.77\nkalapüük (loata) / karikatuurid, šaržid (inimestevahelised suhted, moraal, perekond, inimlikud nõrkused, pahed) / karikatuurid, šaržid (tõusiklus, rumalus, alkoholism) / loomade karjatamine (võõral maa-alal) / metsavargus / röövpüük / salakütid / salaküttimine\nMetsarevideerimise üllatavad tulemused Elvas. Alevi metsast 1300 puud varastatud.\nMetsarevideerimise käigus selgus, et Elva alevi metsast on varastatud 1300 puud. Puude massiline varastamine oli tingitud nõrgast metsavalvest.\n352.1Elva + 343.77\nalevite omavalitsus / alevivalitsus / külavanemad / kümnikud / kalapüük (loata) / loomade karjatamine (võõral maa-alal) / metsavargus / röövpüük / salakütid / salaküttimine / valdade omavalitsus / valdade piirid / vallaametnikud / vallakäskjalad / vallakasakas / vallanõukogud / vallasekretär / vallavahimees / vallavalitsus (kohtadel) / vallavanem / vallavolikogu (kohtadel)\nPangodis kestab salaküttimine. Pangodi metsadest on kadunud pea eranditult kõik jahiloomad ja ka linnud, kelle kadumises süüdi on rohkete salaküttide võrk vallas. Nii peavad mõned vabadikud otse auasjaks päevade viisi võõrastes metsades hulkuda ja maha tappa jahiloomi ja linde, vaatamata küttimiskeelu ajale.\nPühajärvel tulistati röövkalapüüdjaid. E. Turistide Ühingule kuuluvas Pühajärve osas on kalapüük rannavete püügiriistadega keelatud, kuid siiski lokkab järvel päris suurejooneline röövpüük. Neil päevil hakati ühel õhtul järvel olevaid kalapüüdjaid metsast püssidega tulistama. Laskjaid oli mitu. Arvatakse, et "lahing" röövkalapüüdjaile hirmutuseks ette oli võetud.\nSalakütid Ahjal. Ehk küll uus jahiseadus karm, ei kohuta siiski see veel mõnd salakütti. Hiljuti tabas Ahja metskonna metsavaht oma töölisega Kõnnu vahtkonnast tuntud salaküti K. Luha, kuna teisel salakütil läks korda põgeneda. K. Luha on juba salaküttimise eest mitmeid kordi karistatud.\nSalakütid Alatskivil. Alatskivi metskonna metsnik kohtas metsas salakütti, kes hoiatuse peale seisma ei jäänud. Metsvaht tulistas salakütti, kuid salakütt põgenes, ilma et isikut oleks suudetud kindlaks teha.\nSalakütid Virumaal. Sagadi metskonnas leiti tapetud sokk. Süüdlase kahtlusaluseks langes Vihula vallas Karula asunduses elutsev Arnold M., kelle juurest leitigi vintpüssi osi ja laskemoona ning kitse karvadega kaetud kuub. M. puudus jahi- ja püssiluba. Samal päeval tabati Vihula valla küla maadelt metsavahtide poolt teisi salakütte. Tabajate saagiks langes 2 püssi ja üks lastud jänes.\nTapetud hiiglapõder zooloogia muuseumi. Salaküti saak Sirtsu soost\nFotol: tapetud põder. 24. oktoobril lasti Püssi metskonnas suure Sirtsu soo peal tundmata salaküttide poolt maha hiiglasuur isapõder. Laskjaile sattus peale Sirtsu metsavaht Pärk. Salakütid põgenesid ja ja jätsid saagi maha. Hiiglapõdra olemasolust teatati Tartu Ülikooli Zooloogiamuuseumile, kust sõitsid kohale konservaator M. Lepik ja abiassistent Lepiksaar. Hiiglapõder on 12-15 aastat vana ja kaalub 30 puuda. Tavaline põdra raskus on 17-20 puuda.\n343.77 + 006.9:59Trt., ZM\nkalapüük (loata) / loomade karjatamine (võõral maa-alal) / metsavargus / röövpüük / salakütid / salaküttimine / Tartu Ülikooli Zooloogiamuuseum\nV. Emajões harrastatakse röövpüüki. Jõgevestes, V. Emajõe ääres on juba pikemat aega kalade röövpüük. Surmatakse kalu omavalmistatud lõhkepommidega. Viimasel ajal on politsei mitmele röövpüüdjale koostanud protokolli, kuid vaatamata sellele kestab pommidega kalade hävitamine Emajões edasi.\nVarastati 3000 palki. Kahjusumma 10.000 krooni. 26. septembril teatati metsafirma E. Kopelevski ja Ko poolt, et möödunud talve ja suve jooksul on Narva jõest, jõe äärest ja ümbruskonna metsadest ära varastatud 3000 palki. Keskmiselt on palgi väärtus 3-4 krooni ja seega tõuseb kahjusumma 10.000 kroonile. Kahjusaaja arvab, et palkidevarasteks on kohalikud elanikud.\n343.77 + 634.03\nküttepuude tegemine / kalapüük (loata) / loomade karjatamine (võõral maa-alal) / metsamaterjali vedu / metsaraie / metsatööstus (üldiselt) / metsatöötlemine / metsavargus / parvetamine / puude sunnivedu / puuraiumine / röövpüük / salakütid / salaküttimine\n150 kr. sellele, kes teatab salaküttidest. 150 krooni on põllutööministeerium määranud sellele, kes aitab avastada neid salakütte, kes 24. okt. s. a. Püssi metskonnas maha lasksid põdra ja viibisid tulevahetuses metsavahiga. Metsavahi seletuse järgi on salakütte olnud kolm.\n343.77 + 354.83\nagronoomilise abiandmise büroo (põllutööministeeriumi juures) / asunduskomisjon (põllutööministeeriumi juures) / kalapüük (loata) / loomade karjatamine (võõral maa-alal) / loomatervishoiu peavalitsus / metsade peavalitsus / metsavargus / põllumajanduse nõukogu (põllutööministeeriumi juures) / põllutööministeerium / röövpüük / ringkonnavalitsejad / salakütid / salaküttimine\n1000 kasepuud kooritud. Täna [22. juuni] tuli avalikuks, et riigimetsades, mis asuvad Narva ümbruses, on ära kooritud 1000 kasepuud. Metsakratid on kasetohu müünud Narva kaluritele silmumõrdade valmistamiseks. Narvas on nimelt suur nälg kasetohust, sest läinud talvel hävitas jää 2000 silmumõrda. 1. augustil aga algab silmupüük ja nüüd püütakse kududa veel niipalju mõrdu, kui vähegi saab. Siin tulidki siis kasetohukratid kalameestele appi ja koorisid ära hulga puid. Asja juurdleb kriminaal-politsei.\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 206672487


DISKRIMINEERIMINE – Ethical Links\nHarjutus 8 – MIS TUNNE ON…?\nLinnavalitsus tegi uue korralduse: kõik õpilased, kes elavad paneelmajades, võivad nüüdsest lahkuda koolist reedeti kl 14.00 (kohandage vastavalt sellele, mis kell tavaliselt klassis tunnid lõppevad – nt. tund aega varem).\nNeed õpilased, kellel on kodus lemmikloomad, võivad nüüdsest uue reegli kohaselt jätta vahele kaks bioloogia tundi semestri jooksul.\nNeed õpilased, kelle peres on auto ja kelle vanemad on nõus kooli heaks autoga 1-2 sõitu kuus tegema, on vabastatud koolis kunstiajaloo tunnist (või mingist kohustusest, nt. teised peavad tulema iga kuu viimasel pühapäeval heakorratöid tegema/aknaid pesema jms.)\nKoolis avatakse puhketuba, aga seal võivad viibida vaid need, kelle vanemad toetavad selle sisustamist rahaliselt.\nVõite ka lihtsalt öelda, et koolis on nüüd selline reegel, et need, kes kannavad teksapükse, istuvad esimestes pinkides ja teised tagumistes (või seisvad).\nHarjutus 8a- MIS TUNNE ON …?\nmõelda mingi aja peale, kui nad olid mingis grupis või meeskonnas teistest erinevad.\nmõelda välja 1-2 sõna, mis iseloomustaksid nende tundeid sellel hetkel.\nDiskrimineerimine all mõeldakse ebavõrdset kohtlemist, mil üht isikut koheldakse halvemini kui teist isikut samas olukorras. Diskrimineerimise põhjuseks võib olla mingisse teatud rühma kuulumine, nagu etniline päritolu, kodakondsus või usk. (Helsingi linnavalitsus)\nVähemalt 11 miljoni inimest tapetud Natsi-Saksamaa holokausti käigus, 1933-45\nHarjutus 9 – EESTI LOOD\nHarjutus 10 – VÕRDSED VÕIMALUSED\nSeletage õpilastele, et intelligentsustestid peaksid mõõtma inimese vaimseid võimeid või analüüsioskust, mitte pelgalt koolis õpitut. Intelligentsustestide üle on palju vaieldud ja sageli on kritiseeritud, et küsimused on liiga Lääne kultuuri kesksed. Ühe lahendusena on pakutud välja kultuurilisest taustast lähtuvate testide tegemine. Paluge õpilastel tutvuda väljavõttega kahest intelligentsustestist, seejärel viige läbi arutelu (vt. võimalikke küsimusi all).\nTutvuge kahe Austraalia intelligentsustesti versiooniga.\nKüsimusi standartsest USA/Austraalia intelligentsuse testist\n1 2 5 6 9 10 __________________\n2) Räpane ja haigus on omavahel samas suhtes, mis puhas ja ________________.\n3) Kolm alljärgnevat saab klassifitseerida samasse kategooriasse basseiniga. Millised need on?\nLaguun (merest eraldunud madal veekogu)\n4) Kui BAD kirjutatakse salakoodiga 214, kuidas kirjutaksid sama koodiga DIG? _______\n5) Miks peaksid eemale hoidma halvast seltskonnast? _______________________________\nKüsimusi Austraalia intelligentsuse testist, mida on kasutatud põliselanike aladel Põhja-Queenslandis\n1) Milline number tuleb järgmisena, kui esimesed numbrid on üks, kaks, kolm, _____?\n2) Vallabi (väike känguru) ja loom on omavahel samas suhtes, mis sigarett ja________________.\n3) Kolm alljärgnevat saab klassifitseerida samasse kategooriasse merevees elava harikrokodilliga. Millised need on?\n4) Me sööme toitu ja me ____________ vett.\n5) Miks peaksid olema ettevaatlik oma nõbude suhtes?\nMillised Austraalia aborigeenidele mõeldud küsimused tundusid Sulle liiga lihtsad? Millised Austraalia aborigeenide küsimused tundusid esmapilgul arusaamatud? Intelligentsusteste tehakse sageli aja peale – kas te suudaksite vastata esimese ja teise tulba küsimustele sama kiiresti? Rääkige õpilastele järgmisest katsest:\nErinevatest kultuuridest inimeste ette pandi sama inimese foto, millel inimene järjest vananeb ja paluti tal fotod järjekorda seada. Seda tehti selleks, et uurida, milline on ajataju erinevates kultuurides. Euroopa kultuuriruumi inimesed panid kõige noorema näoga pildi vasakule ja liikusid siis paremale. Araabia kultuuriruumi inimesed seadsid pildid paremalt vasakule (araabia keeles kirjutatakse paremalt vasakule). Austraalia Kuuk Thaayorre aborigeenid aga paigutasid pildid idast läände. (Lea Boroditsky, How Languages Construct Time)\nHarjutus 11 – DISKRIMINEERIMINE: MIDA TEHA?


Yakhroma peamised vaatamisväärsused koos fotode ja kirjeldustega Kõik vaatamisväärsused - Venemaa - 2020\nYakhroma on linnalähedane linn, mis asub nimelise jõe ja Moskva kanali ääres. Linna nimi pärineb soome sõnast "jaht", mis tähendab "järv". Algselt asus siin soome-ugri hõimude asula.\nKaasaegse Jakhroma ajalugu algab 1841. aastal, kui sellel territooriumil ehitati kangatehas. Selles tehases moodustati töölisklassi asula, 1901. aastal sai ta linna staatuse. Teise maailmasõja ajal toimus siin suurejooneline lahing, mille käigus linn läks sakslaste või nõukogude sõdurite valdusse. Praegu on linn kuulus oma suusakuurortide ning ajalooliste ja usuliste mälestiste poolest.\nÜlestõusmise kirik Peremilovos\nSee on esimene pühamu, mis on ehitatud Peremilovo külas, mis on nüüd osa Yakhroma linnast. Kirik ehitati XVI sajandi keskpaigas peaingel Miikaeli auks. Järgmise sajandi 40ndatel taastati kirik ja pühitseti Issanda ülestõusmise auks.\n1792. aastal, kui Stepan Apraksin sai katedraali omanikuks, ehitati taas pühamu. Nüüd on sellest saanud mitte puit, vaid kivi. Tempel on nelja sambaga hoone, millel on üks kuppel, mis on valmistatud klassikalises stiilis pseudo-gooti elementidega.\nAsukoht: Peremilovskaja tänav - 93.\nKatedraal ehitati XIX sajandi lõpus koos Moskva, Ivan Artemyevich Lyamini tootjaga. Pühamu ehitamine kestis umbes 3 aastat ja selle avamise päeval korraldati tehasetöötajatele ja kohalikele elanikele uhke õhtusöök.\nTemplil oli kustumatu mulje kogu oma suurusest, sest see oli mõeldud 4 tuhandele inimesele ja asjaolu, et mäe ääres seisis see üle kõigi teiste linnaehitiste. Nõukogude valitsuse valitsemise ajal suleti kirik ja paigutati lattu ning Teise maailmasõja ajal asus haigla keldris. Alates eelmise sajandi 90ndatest aastatest on tempel taas toimimas ja pühapäevakool on avatud, kui see on avatud.\nAsukoht: Konyarova tänav.\nKiriku ehitamine algas 17. sajandi lõpus, kuid peatus Napoleon Bonaparte sissetungi tõttu. Pärast sõjalise operatsiooni lõppemist jätkus pühamu ehitamine ja kestis umbes 20 aastat. Kirik ehitati klassikalises kivist ja tellisest, mille peal on krohv.\nNõukogude ajal rüüstati kirik ja tema vaimulikud tulistati. Tempel taasavati eelmise sajandi 90ndatel, selles teostati restaureerimistööd ja nüüd on see avatud koguduslastele.\nMonumendid Nõukogude sõdurile Peremilovskaja kõrgusel\nPeremilovskaja kõrgus on koht, kus Suure Isamaasõja aastatel toimus Nõukogude sõdurite ägedad lahingud Saksa fašistlike sissetungijate vastu. 1966. aastal püstitati siin üks olulisemaid mälestisi Nõukogude sõdurile kogu Moskva piirkonnas.\nKolmeteistkümne meetri pikkune pronksist skulptuur kujutab rünnakule tungiva sõduri figuuri. Tema vasakus käes, mis on üles tõstetud pea kohal, on tal masinat. Mälestusmärk on paigaldatud 15 m kõrgusele pjedestaalile, pjedestaalil on nikerdatud luuletused, mis on pühendatud selle piirkonna lahingutele.\nGateway number 3\nSee asub Moskva kanalil ja on kaunistatud pilastrite, veergude ja porticos'ega. Selle atraktsiooni peamine eripära on kaks tornit, mis paigaldati viimase sajandi 30-ndatel aastatel.\nNeed tornid on varustatud punase vasest valmistatud Santa Maria karavanidega. Santa Maria on laev, mis kuulus ise Christopher Columbusele. Teise maailmasõja ajal oli värav veidi vigastatud, kuid hiljem taastati. Need haagissuvilad on kujutatud ka linna vapp.\nSee on väga populaarne spordi- ja meelelahutuspiirkond Moskva piirkonnas. Park asub maalilises piirkonnas ja on kujundatud mägipaikade stiilis. Siin on infrastruktuur väga arenenud, restoranid töötavad, seal on hotell.\nSuvel saate pargis jalgrattaga sõita ja talvel saate suusatada. Lisaks on olemas palju kaasaegseid sõite ja rikkalik vaba aja veetmise programm igas vanuses külastajatele.\nOma suurepärase looduse tõttu sai park Moskva piirkonna nime Šveitsis. Keskuse keskel on kõrgune mägi 225 m, mis on avatud 10 suusarada, mis on varustatud külastajatele mis tahes tasemel koolitust. Samuti on kuurordi külastajatele kaasaegsed liftid ja spetsiaalne lift. Lisaks on lastele mänguväljak. Tänu kaasaegsele varustusele kestab siin lumekate kuni aprillini.\nPargis on 15 rajad, mis on varustatud nii innukate suusatajate kui ka algajate jaoks, avatud on ka õpetajate kool ja seadmete rent. Kõik rajad on valgustatud, nii et saate sõita pärastlõunal ja õhtul.\nTerritooriumil on palju kohvikuid ja seal on ka elamuid. Suvel saate mängida golfi, korvpalli, tennist, jalgrattaga sõitmist või rattasõitu. Lastele, kes on varustatud spetsiaalsete mänguväljakutega.\nCopyright 2020 \_ none \_ Yakhroma peamised vaatamisväärsused koos fotode ja kirjeldustega