Eesti piimasektor 2003 | Eesti Piimaliit\nPIIMASEKTORI KOHT EESTI MAJANDUSES\nVaatamata sellele, et viimase 15 aasta jooksul on piima tootmismaht enam kui poole võrra vähenenud, võib öelda, et piimasektor on Eesti põllumajanduse alustala, kuna piimatootmine annab ligi 30% põllumajanduse kogutoodangust. Umbes sama suur on ka piima töötleva tööstuse osa toiduainetööstuses.\nToiduainete ekspordis on viimastel aastatel piimatoodete osa küll vähenenud, kuid on siiski 20% ja piima- ning kalatooted on ka endiselt ainukesed põllumajandustooted, mille puhul väliskaubandusbilanss on positiivne.\nEestis oli 2001.a. piimatootmise osa põllumajanduses üks kõrgemaid nii EL vanade kui ka uute liikmesriikide seas. Vanadest liikmesriikidest oli esikohal Luksemburg (35%) ja piimatootmine oli kõige väiksema osatähtsusega Hispaanias (7%). Uutest liikmesriikidest andis piimatootmine väikseima panuse põllumajanduse kogutoodangusse Ungaris (10%).\nEesti aastane piimatoodang on praegu 600 tuhande tonni ümber, täpsemalt oli see 2003.a. Statistikaameti andmetel 596 tuhat tonni (3% vähem, kui eelnenud aastal). See on umbes samapalju, kui 1925. a. Piimatoodangu laeks jäi 1,2 miljonit tonni aastas perioodil 1985-1990, sealt edasi vähenes toodang kiiresti. 13 aastaga toodang poole võrra vähenenud ja kuigi vahepeal on olnud aastaid, kus toodang on kasvanud, on see siiski praegu aeglaselt kahanemas.\nKogutoodangu vähenemises on süüdi lehmade arvu pidev ja kiire alanemine. 2003. a. lõpuks oli Eestis 113 tuhat lehma, mis on enam kui poole võrra vähem, kui kümme aastat tagasi ja 6225 võrra vähem, kui eelnenud aastal. Piimakarjasid oli 2003.a. 2900.\nSee-eest on kasvanud lehmade produktiivsus, tõus on viimastel aastatel küll aeglustunud, kuid on siiski lähenemas EL keskmisele. 2003.a. keskmine piimatoodang ühe lehma kohta oli 5148 kilogrammi, mis on 10 kg enam kui eelnenud aastal.\nEfektiivsus piimatootmises paistab silma ka karja struktuuri puhul. Enamik Eesti piimalehmasid kuuluvad üle 100-pealisesse karja (2001.a. andmetel 72%), alla kümne lehmaga karjadesse kuulub vaid 7% lehmadest.\nVõrdluseks on toodud andmed Taani ja Prantsusmaa kohta, seal on kõige väiksemate karjade osatähtsus pea olematu, suurem osa lehmasid on jaotunud 10-49 ja 50-99 lehma suuruste karjade vahel.\nKui aga vaadata piimatootmise struktuuri teistpidi, siis 64% Eesti karjadest on 1-9 lehmaga ja 8% üle 100 lehmaga. Taanis näiteks kuulub esimesse gruppi vaid 6% ja Prantsusmaal 8%. Kuid kui Taanis kõige kõrgemasse gruppi kuulub 12% karjadest, siis Prantsusmaal ainult 1%.\n1. aprill 2003 – 31. märts 2004 rakendati Eestis esimest korda piima tootmiskvooti. PRIA määras 2444 tootjale kvoodi 642 tuhande tonni ulatuses, millest 619 tuhat tonni oli ette nähtud müügiks piimatööstustele (tarnekvoot) ja 23 tuhat tonni otsemüügiks (otseturustuskvoot). PRIA andmetel täideti kvoodist 491 tuhat tonni ehk 76% kogu kvoodist, sellest 479 tuhat tonni tarniti tööstustele ja 12 tuhat tonni turustati otse.\n2004/2005 kvoodiaastast alates on Eestil kasutada EL poolt määratud 624 tuhande tonni suurune kvoot, millest 537 tuhat tonni on tarnekvoot ja 87 tuhat tonni otseturustuskvoot. PRIA määras tootjatele kokku 525 tuhande tonni ulatuses kvooti, 514 tuhat tonni tööstustele tarnimiseks ja 12 tuhat tonni otsemüügiks. 2006. aastast võib sellele eduka täitmise korral veel lisanduda 25 tuhat tonni.\nSellega on Eesti ainukesena EL suurematest uutest liikmesriikidest saanud võimaluse toota piima rohkem, kui ta tegelikult praegu toodab. Tegelikult sai tootmisest suurema kvoodi veel ka Malta, kuid sealne kogumaht on väga väike (44 tuhat tonni). Oluliselt peab tootmist hakkama piirama Poola, aga ka Slovakkia. Kokku moodustab Eesti kvoot uute liikmesriikide kvoodist 3,4%.\nPIIMATÖÖSTUSE STRUKTUUR, ETTEVÕTETE ARV JA ASUKOHT\nEestis oli 2003.a. lõpul Veterinaar- ja Toiduameti andmetel registreeritud 40 piimatöötlemisüksust, mis kuulusid 34 ettevõttele. Toorpiima töötlevaid üksusi oli 32. Ühistulisi ettevõtteid on kuus, neile kuulub seitse tööstust.\nPiimaliitu kuulub seitse suurt piimatöötlemisettevõtet: AS Põlva Piim, Tallinna Piimatööstuse AS, AS Rakvere Piim, Saaremaa Liha- ja Piimatööstus, AS Võru Juust, Valio Eesti AS, ühistu E-Piim ja Eesti Piimakäitlemistalude Liit, mis koondab seitset väikest piimatöötlemisettevõtet.\nPiimatöötlemisüksused liigitatakse aastas ümbertöödeldud piima koguse järgi suure ja väikese võimsusega üksusteks, üle 2 000 000 kg toorpiima aastas töötlevad üksused on suured, Eestis oli neid 2003.a. 19. Kolmanda grupi moodustavad tööstused, kus kasutatakse toorainena teiste tööstuste poolt toodetud piimatooteid ja toorpiima ei töödelda (nt. jäätise- ja kohukesetootjad).\nPiimatööstused paiknevad kõikjal üle Eesti, tihedamalt Harju- ja Tartumaal, ainuke maakond, kus piimatooteid ei toodeta, on Läänemaa.\nPiimatöötlemisettevõtete poolt kokkuostetava piima osakaal kogutoodangust on viimasel paaril aastal olnud 81%, mis on oluliselt kõrgem varasemast. Ülejäänud piim müüakse kas otse tarbijale või kasutatakse piima tootvates majapidamistes oma tarbeks ja loomasöödaks.\nOtseturustuskvoodi suuruse järgi 2003/04 kvoodiaastal on näha, et otsemüük tarbijale pole eriti suur, võib arvata, et just otsemüügi vähenemise arvelt on suurenenud kokkuostetud piima osakaal.\nToorpiima turg on jaotunud peamiselt Piimaliidu ettevõtete vahel, kes ostsid 2003. a. kokku 80% toorpiimast. Kontsentreerumine toorpiima kokkuostu osas on toimunud eelkõige ettevõtete koondumise läbi ühe omaniku kätte, 2003.a. omandas Valio OY enamusosaluse AS-is Võru Juust, nii et Valio Laeva Meierei ja Võru Juustu poolt kokku ostetud osa võib edaspidi vaadata ka kui ühe ettevõtte kokkuostu. Ülejäänud 20% toorpiimast ostavad kokku AS Estmilk ja väiksemad piimatööstused.\nToorpiima kvaliteet on aastatega märgatavalt paranenud. EL-is kehtivatele toorpiima nõuetele vastab praegu 93% kogu Eestis toodetud toorpiimast. Piima rasvasus on keskmiselt 4% ja valgusisaldus 3,3%.\nPiima kvaliteedi puhul on märgatav ka sesoonsus, nimelt on kvaliteet madalam III kvartalis ja kõrgem IV-I kvartalis. Selline trend on jälgitav nii 1999. kui 2001.-2002.a., kuid 2000.a. on erand, kus toorpiima kvaliteet oli aasta läbi stabiilne.\nSamamoodi, nagu piimatootmine, on ka piimatoodete valmistamine võrreldes 15 aasta taguse ajaga oluliselt väiksem. Kuid tootmise struktuurist on näha, et nüüd ollakse palju enam orienteeritud turule, see trend on eriti hästi jälgitav just pulbrite puhul. Toodetakse seda pulbrit, mille eest turul kõrgemat hinda saab.\nJuustu osakaal tootmises on suurenenud nii soodsamate eksporditingimuste kui mõningase sisemaise tarbimise kasvu arvel. Kuna aga eksporditurgudel valitseb piimarasva üleküllus ja ka Eesti tarbijad söövad üha vähem võid, on või osa tootmises aina väiksem.\nSamal ajal, kui piimatoodete tootmine koguseliselt on vähenenud, on oluliselt suurenenud nomenklatuur, juurde on tulnud täiesti uusi tooteid ja kasvanud on nimetuste arv tootegruppide sees. Uute toodete turuletoomisel on suur osa kauplustel ja eelkõige kaubanduskettidel, kes suunavad tootmist, olles ka indikaatoriks tarbijate eelistuste kohta. Piimaliidu ettevõtted valmistavad järgmisi piimatooteid:\nPiimatoodete tarbimises on läbi aastate märgatavad mõningad muutused, nagu juba eelpool märgitud. Joogipiim on teatud ulatuses asendatud mitmesuguste muude värskete piimatoodetega, aga ka muude mittepiimsete jookidega. Erinevatel põhjustel (tervislikkus, piiratud rahalised ressursid) on vähenenud võitarbimine.\nEesti Konjunktuuriinstituudi uuringutest selgub, et üldiselt on kodumaised piimatooted impordist odavamad ja ostjad eelistavad eestimaiseid tooteid ka muudel põhjustel. (siia link tootearenduse artiklile, sellele pealkiri).\nVõrreldes EL praeguste liikmesriikidega tarbitakse Eestis aga piimatooteid veel suhteliselt vähe. Joogipiima esitarbija on Iirimaa, kus 2002.a. joodi inimese kohta 156 kg piima, Eestis 74.3 kg, mis on umbes samapalju, kui Prantsusmaal, Ungaris, Austrias, Saksamaal, Tšehhis, Belgias, Poolas ja Sloveenias.\nJuustu süüakse kõige rohkem Prantsusmaal ja Kreekas (25 kg inimese kohta aastas), Eesti on 9 kiloga samal tasemel Poola ja Sloveeniaga. Võid näiteks kulub nii Taanis kui Eestis 2 kg inimese kohta aastas, enim kasutatakse võid Prantsusmaal (8 kg).\nKui piimatoodete tootmine mahuliselt on pisut suurenenud, siis toodangu rahaline väärtus on viimastel aastatel püsinud suhteliselt ühtlasel tasemel, 2003.a. oli see 2,7 miljardit krooni, mis on 1,6% kõrgem, kui eelnenud aastal, kuid 3,9% madalam, kui 2001.a. Ka piimatoodete müük rahalises väljenduses järgib sama trendi. 2003.a. suurenes ekspordi osa 31%-ni müügist, eelnenud aastal oli see 23%.\nVõrreldes 1990-ndate aastatega on käive töötaja kohta piimatööstuses tunduvalt kõrgem, 2003. aasta keskmine oli 1 416 miljonit krooni. See on saavutatud nii käibe suurendamise, aga ka töötajate arvu vähenemise arvel, töötajate arv piimatööstuses alaneb pidevalt.\nEesti Statistikaameti andmetel oli 2003.a. Eesti piimatööstussektori kogukasum 144 miljonit krooni.\nViie aasta jooksul (1999-2003) on Eesti piimatöötlemisettevõtetesse investeeritud kokku 1 miljard ja 42 miljonit krooni. Tähelepanuväärne on, et aastatel 1999-2000 investeeriti enam seadmetesse, 2001-2002 ehitistesse ja 2003 jagunes investeeritu võrdselt seadmete ja ehitiste vahel. Ka viie aasta kokkuvõttes on mõlemasse üsna võrdselt investeeritud.\nAastatel 2001-2003 oli piimasektorisse tehtavatele investeeringutele võimalik toetust saada EL SAAPARD programmi vahenditest, piimatootmiseks meetme 1 „Investeeringud põllumajandustootmisse” alameetmetest 1 (piimatootmine) ja 2 (loomakasvatushooned) ning meetme 2 „Põllumajandus- ja kalandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine” alameetmest 2 (piimandussektor). 2004. aastast saab investeeringutoetust taotleda sarnastel tingimustel ja korras Riikliku Arengukava raames EL struktuurifondidest.\nPiimatootmise investeeringud jagunesid kahe alameetme vahel, kuid piimatootmise alameetme alt, mille raames toetati investeeringuid lüpsiseadmetesse, piimajahutitesse ja vesivarustusse, kiideti heaks 111 taotlust 36 miljoni krooni toetuse saamiseks, investeeringu kogusummaks planeeriti 73 miljonit krooni.\nSellest lüpsiseadmete ostuks 48, piimajahutite ostuks 24 ja veevarustuse ning kanalisatsiooni parandamiseks pool miljonit krooni. Loomakasvatushoonete alameetme alt kiideti heaks 95 miljoni krooni investeerimine lautade ehitamisse ja 25 miljoni krooni investeerimine lautade renoveerimisse.\nKolme aasta jooksul kiideti piimatöötlemisse taotletud investeeringutoetuse taotlustest heaks 42 projekti investeeringu kogusummas 160 miljonit krooni (sellest toetatav 80 miljonit krooni).\nAastatel 2001-2003 heakskiidetud investeeringud jagunevad järgmiselt: 2% uute ehitiste rajamiseks, 21% ehitiste rekonstrueerimiseks, 64% töötlemisseadmete ostuks, 3% jäätmekäitlusseadmete ostuks ja 9% paiksete kütteseadmete ostuks. Sealjuures aastatel 2001-2002 ei olnud heakskiidetud investeeringutest midagi kavandatud jäätmekäitlus-seadmetesse ning 2003.a. uusehitistesse ega kütteseadmetesse.\nPuudub täpne ülevaade, kui suur on praegu kogu Eesti piimatöötlemisvõimsus ja kui palju sellest on tegelikult rakendatud. Hinnanguliselt on Eestis aastas võimalik töödelda umbes 900 000 tonni toorpiima. Võimsuste kasutamisele hinnangu andmiseks piisab sellest, kui heita pilk kokkuostetud piima kogusele ja tarnekvoodisuurusele.\nOn ilmne, et Eestis on ligi 400 000 tonni üleliigset töötlemisvõimsust. Võimsuste kasutamist mõjutab ka piimatootmise kõrge sesoonsus (keskmiselt 1:2), mistõttu peavad ettevõtted suutma piima ümber töödelda ka kõrgperioodil ning hoidma paratamatult liigset töötlemisvaru.\nSuure võimsusega ettevõtete töötlemisvõimsuste kasutamine on viimastel aastatel küll paranenud, sest nad on suutnud haarata suurema osa toorpiima turust. Mis tähendab omakorda seda, et väikese võimsusega ettevõtetes on võimsused rakendatud kaugelt alla poole ehk et mitmed ettevõtted töötavad tegelikult ainult perioodiliselt.\nTuginedes eksperthinnangule võib öelda, et rohkem koormatud on nende toodete võimsused, mida palju eksporditakse (juust, pulbrid, või). Vähem koormatud on aga peamiselt koduturule toodetavate toodete võimsused nagu joogipiim, hapupiimajoogid, hapukoor ning kohupiimatooted, kusjuures neid tooteid toodetakse ligikaudu 30% ettevõtetes.\nPiimatoodete eksport 2003.a. rahalises väärtuses oli 952 miljonit krooni ja moodustas põllumajandussaaduste- ja toodete ekspordist 20%, mis on veidi vähem, kui eelnenud aastal (21,5%). Jätkuvalt oli väliskaubandusbilanss piimatoodete osas positiivne, eksport ületas importi 311 miljoni krooniga. Kuid ekspordi-impordi vahe vähenes kaks korda võrreldes 2001. aastaga, mil see näitaja oli 660 miljonit krooni.\nEksport rahalises väljenduses 2003.a. võrreldes eelnenud aastaga vähenes 60,5 miljonit krooni ehk 5,9%. Piimatoodete ekspordis on üha suuremat osa omandamas EL ja kandidaatriigid, kuhu 2003.a. kokkuvõttes suundus juba 98% väljaviidud toodangust. Alates 1.juulist 2000.a. iga-aastaselt üha liberaalsemaks muutunud kaubandustingimuste tõttu EL-ga oli see turg Eesti piimatööstustele atraktiivne.\nMitmete kandidaatriikidega olid Eestil sõlmitud vabakaubanduslepingud, mis liitumisel kehtivuse kaotasid, kuid need riigid koos Eestiga on nüüd osa EL ühisest vabakaubanduspiirkonnast.\nRiigiti eksporditi 2003.a. kõige rohkem Hollandisse (45% ekspordist) ja Saksamaale (24%), kandidaatriikidest olulisemad partnerid olid Leedu (8,1%), Läti (7,5%) ja Poola (1,5%).\nImpordi maht 2003.a. suurenes 641 miljoni kroonini, eelnenud aastal oli see 353 miljonit krooni. Kogu põllumajandussaaduste ja -toodete impordist moodustas piimatoodete import 7,8% (2002.a. 4,6%). Sisseveetud piimatoodetest 83% tuli EL-st või selle kandidaatriikidest, sealjuures suurenes võrreldes 2002. aastaga just oluliselt kandidaatriikide, eriti Tšehhi ja Slovakkia osa ja vähenes import EL vanadest liikmesmaadest.\nRiigiti oligi suurim impordipartner 2003.a. Tšehhi (26% impordist), millele järgnesid Leedu (23%) ja Slovakkia (10%).\nEksporditavast on tähtsaimad pulbrid (lõssipulbri osa ekspordis oli 21% ja piimapulbri osa 13%), juust (33%) ja või (22%). Absoluutväärtuses on just juustu osa viimastel aastatel oluliselt suurenenud, kuid seda stabiilselt, sest juust pole toode, mille eksport väga kiiresti ja oluliselt oleks mõjutatud turukonjunktuurist.\nSeevastu on pulbrite ekspordi puhul hästi näha turuvõnked. Näiteks piimapulbri eksport 2002.a. oli rahalises väljenduses ligi kolm korda suurem, kui 2003.a. ja moodustas koguni 34% piimatoodete ekspordist. Pulbritest lõviosa (98%) eksporditi EL-i, täpsemalt Hollandisse ja Saksamaale.\nJuust viidi peamiselt Hollandisse (41%), Leetu (20%), Saksamaale (15%), Itaaliasse (9,4%) ja Taani (5,3%). Ka või läks põhiliselt Hollandisse (41%) ja Saksamaale (26%). Hapupiimatoodete eksport jagunes Saksamaa (50%) ja Läti (45%) vahel.\nImpordi struktuur oli sarnane ekspordi omale. Esikohal olid pulbrid (lõssipulber 23% ja piimapulber 8,5% impordist), järgnesid või (31%), juust (19%) ja hapupiimatooted (3,4%). Ka siin on eelnenud aastaga võrreldes muutused märgata pulbrite osas, nimelt on kolm korda suurenenud lõssipulbri ja poolteist korda piimapulbri import.\nKuid kui lõssipulbri osa koguimpordis on tõusnud 15%-lt 23%-ni, siis piimapulbri osa on vähenenud 12%-lt 8,5%-le. Pulbrit imporditi Slovakkiast, Tšehhist, USAst, Uus-Meremaalt ja Poolast, võid Leedust, Šveitsist, Slovakkiast, Sloveeniast ja Ungarist ning juustu Leedust, Lätist ja Tšehhist.\nToorpiima hind Eestis tõusis hüppeliselt 2003.a. lõpus, kui I kvartalis oli keskmine hind 2,76 krooni/kg, siis aasta lõpus juba 3,29 krooni/kg. Ilmselt oli selle põhjuseks Euroopa Liiduga liitumise lähenemine, aga ka konkurentsi tihenemine toorpiima turul. Kuigi hind on tõusnud, jääb see siiski veel kaugele maha Euroopa keskmisest, mis 2003.a. oli 4,90 krooni/kg. See ei tähenda küll, et Euroopa Liidu kõikides liikmesriikides oleks toorpiima hind nii kõrge.\nParemat hinda makstakse üldiselt Skandinaaviamaades ja riikides, kus piim on luksuskaup (Kreeka), vähem saavad piima eest tootjad Suurbritannias, Belgias ja Saksamaal. 2003.a. oli kõige kõrgem piima hind Luksemburgis (5,79 krooni/kg) ja Kreekas (5,64 krooni/kg) ning kõige madalam Suurbritannias (3,82 krooni/kg).\nEestis kasutatakse praegu piima eest maksmisel baasnäitajate süsteemi ja vastavalt piima koostisele juurde- ja mahaarvamist. Tööstus fikseerib hinna baasilise rasva- ja valgusisaldusega piima kohta ja juurde- või mahaarvamise tasu iga täiendava või puuduoleva protsendi kohta.\nSelline süsteem on küll lihtsalt arusaadav, kuid tootja jaoks puudub selgus, kuidas baashind on saadud ja tööstus ei maksa piima eest tegelikult vastavalt sellele, kuidas ta piima turul väärindab.\nEuroopa Liidus ei ole piima eest tasustamine ühtselt reguleeritud. Riigiti on toorpiima maksemudelid erinevad. Kuid IDFi 2001.a. läbiviidud uuringust selgub, et üldpõhimõte on sarnane: toorpiima hinna arvutamisel on aluseks tema peamiste koostisosadest, rasvast ja valgust valmistatud toodete hind turul, kusjuures kõikjal arvestatakse maksmisel ka piima kvaliteeti ehk selle bakterioloogilist ja mikrobioloogilist koostist.\nUSA piimaturu skeemid on sarnased EL omadele, eesmärgiks on tootjale tagada miinimumhind. Kuid erinevalt Euroopast on seal piima hind diferentseeritud selle kasutamisele vastavalt nelja klassi: piim joogipiima tootmiseks, piim jogurti, jäätise ja magustoitude tootmiseks, piim juustu tootmiseks ja piim või ning pulbrite tootmiseks.\nKõige kõrgemat tasu makstakse I klassi piima eest. Sellise süsteemi rakendamise tulemusel sõltub piimatootja tasu sellest, milliseid tooted tema piimast valmistatakse. Samal ajal mõjutavad ka turuhinnad otseselt toorpiima hinda, nii et aasta jooksul võib see päris palju kõikuda.\nPiimaliidu ettevõtted on arusaamisel, et ka Eestis on aeg üle vaadata piima hinna kujunemise põhimõtted ja 2003.a. EPKK Piimafoorumil tegi Piimaliit ettepaneku võtta kasutusele uus piima hinna arvutamise mudel.\nKui toorpiima hind on Eestis madalam kui Lääne-Euroopas, siis ka tarbijahinnad jäävad alla EL keskmisele. OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development – Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon) andmetel on EL kallimad riigid Skandinaaviamaad ja odavaim Saksamaa. See on näha ka piimatoodete jaehindade võrdlemisel. Rootsis on nii joogipiima, või kui juustu hinnad kõrgeimad, Saksamaal madalaimad.\nKusjuures juustu puhul on hind Eestis ja Saksamaal võrdlemisi lähedane. Võrreldes Poolaga on aga Eestis juustu hind üle kahe korra kõrgem ja ka joogipiim ning või on Eesti tarbijatele kallimad.\n2003.a. maksis Eestis joogipiima liiter 6 krooni 75 senti (Saksamaal 9,08 ja Rootsis 12,43), või kilo 45 krooni (Rootsis 78 ja Saksamaal 54) ning juustu kilo 73 krooni (Rootsis 130).\nPIIMA HINNA ARVUTAMISE MUDEL\nAve Schank, Põllumajandusministeerium\nTaani-Eesti koostööprojekti “Toorpiima kvaliteedi sõltumatu määramise süsteem” raames Eesti jaoks välja töötatud piima hinna arvutamise mudelis on eelduseks võetud, et Eesti saab oma võid ja lõssipulbrit realiseerida interventsioonisüsteemi tingimustes ehk on Euroopa Liidu (EL) liige. Nimelt põhineb mudel EL või ja lõssipulbri (LP) interventsioonihinnal.\nÜhtse piima hinna kalkuleerimise mehhanismi eesmärgiks on piima realiseerimisest tuleneva majandusliku kasu õiglane jaotamine tootjate vahel (ühesuguse koostisega piima eest makstakse sama baashinda olenemata piima kogumise geograafilisest asukohast), piimatootmise suunamine vastavalt turusituatsioonile rasva ja valgu tähtsustamise kaudu ning kõrge kvaliteediga piima tootmise stimuleerimine.\nPiima väärindatakse selle koostisainete, peamiselt rasva ja valgu kaudu. Need näitajad on iga lehma ja iga farmi piimas erinevad. Kuna piimatöötleja sissetulek tuleb nende piima komponentide realiseerimisest, peaks ka iga tootjat tasustama vastavalt tema piima koostisele.\nRasva väärtus: (või hind-töötlemiskulu): rasva kulu või tootmiseks\n+ Valgu väärtus: (LP hind-töötlemiskulu): valgu kulu LP tootmiseks x lõssi sisaldus piimas/ riigi piima keskmine valgusisaldus\n+ Turupreemia (% baashinnast)\n+/- Sesoonsuse maks (% baashinnast)\nLisaks interventsioonihinnale on piima hind järgnevas tabelis arvutatud ka 2003.a. tegelike keskmiste ekspordihindade ja tootja väljamüügihindade alusel. Mudeli alusel kujuneb piima hind järgmiselt:\nTegelik keskmine piima hind 2003.a. oli 290.00 kr/100 kg.\nRasva väärtus. Rasva hinna aluseks on EL või interventsioonihind, mis on 51,20 kr/kg. Tegelikult on aga komisjonil õigus maksta interventsioonikokkuostul 90% interventsioonihinnast, seega või turustamisel on garanteeritud hinnaks 46,08 kr/kg. Või tootmise kulud on Eestis arvestuslikult 3,50 kr/kg. Kilo või tootmiseks kulub 0,82 kg piimarasva.\nÜlaltoodud valemi ja nimetatud hindade alusel ongi arvutatud kilo piimarasva hind. Selle korrutamisel piima rasvasisaldusega saame rasva väärtuse konkreetses piimas.\nValgu väärtus. Valgu hind põhineb EL lõssipulbri interventsioonihinnal, see on 32,06 kr/kg. Tegelikkuses maksti lõssipulbri eest 95% sellest hinnast ehk 30,46. Lõssipulbri tootmiskulud on 5,80 kr/kg. Kilo pulbri valmistamiseks on vaja 11 kilo lõssi. Kilo täispiima sisaldab 0,95 kilo lõssi ja Eesti piima keskmine valgusisaldus on 3,25%. Nii saadakse valgu hind ja selle korrutamisel piima valgusisaldusega valgu väärtus konkreetses piimas.\nTöötlemiskulu. Antud mudeli kontekstis nimetatakse kaudseks piimatoodete toomiskuluks ehk piima töötlemiskuluks piima ettevalmistamise (pastöriseerimine, separeerimine, homogeniseerimine) kulu ja selle suurus on 2,20 krooni 100 kilo piima kohta.\nMudeli kasutamisel tegeliku piima hinna kalkuleerimisel peaks osapoolte (tootjate ja töötlejate) poolt kokku kutsutud nõukogu regulaarselt üle vaatama tegelikud kulud ja neid vajadusel muutma, et mudel vastaks tõepoolest tegelikule olukorrale.\nTurupreemia. Enamus piimatööstusi, sõltuvalt oma finantssituatsioonist, peaksid tegelikult olema võimelised maksma arvutatud baashinnast rohkem, kuna interventsioonihinda saavad nad vaid raskete turutingimuste korral.\nEttevõte ei tohikski vaid interventsioonile lootma jääda, vaid üritama toota võimalikult kõrge kvaliteediga toodangut ja saama selle eest ka kõrgemat hinda. Ühistud võivad lisaks igakordsele hinnalisale aasta lõpul maksta preemiat aastatulemuste alusel.\nTurupreemia arvutatakse protsendina baashinnast, tagades lõpphinna vastavuse piima koostisele, seega saab iga piimatootja oma osa tööstuse tulemustest vastavalt oma panusele sellesse.\nSesoonne hinna diferentseerimine. Piimatootmise sesoonse ühtlustamise eesmärgil on soovitav teatud perioodidel teha juurde- või mahaarvamisi protsendina baashinnast näiteks alljärgneval viisil:\naprill – juuni -13%\nKehtib põhimõte, et juurde- ja mahaarvamiste vahel peab valitsema tasakaal, seega, kui aprillist kuni juunini mahaarvamiste teel kogutud raha on välja makstud, septembrist novembrini juurde ei maksta. On väga oluline, et sesoonsuse alusel hinna diferentseerimine oleks püsiv tegur hinna kujundamise mehhanismis, et tootjad saaksid sellega tootmise planeerimisel arvestada.\nKvaliteedipreemia. Eesti seadusandlus näeb ette, et toorpiim tuleb klassifitseerida bakterite ja somaatiliste rakkude arvu alusel. Käesoleva maksemudeli põhimõtteks on, et piima kvaliteet peab olema piisav interventsiooni nõuetele vastavate toodete tootmiseks, seega vastama kõrgema klassi nõuetele. Sellise kvaliteediga piima eest kvaliteedipreemiat ei maksta.\nMadalama kvaliteediga piima eest tuleb teostada mahahindlust, kuna seda piima saab kasutada vaid madalama väärtusega toodete tootmiseks. Kõrgema kvaliteediga toodete tootmiseks kasutatava eliit klassi piima eest tuleb ka rohkem maksta. Eliit klassi preemia somaatiliste rakkude arvu osas võiks olla suurem, kui bakterite puhul, kuna madalamat rakkude arvu on raskem saavutada.\nPiima kogumiskulu. Eestis vastutab piima kogumise eest piimatööstus. Seega lahutatakse piima hinnast maha piima kogumise ja transportimisega seotud kulud. Kogumiskulu kilogrammi kohta on suurem väikese koguse ja madalam suure koguse puhul.\nKulude võrdseks jaotamiseks võiks mahaarvamise jagada kaheks: fikseeritud kulu iga tarne kohta (piimaauto peatumise ja piima kogumise kulu) ja tarne suurusest sõltuv muutuvkulu (piima tööstusesse transportimise kulu). Tulenevalt toodangu iseloomust võib olukord tööstuseti olla erinev, seega otsustab iga tööstus ise suhte fikseeritud ja muutuvkulu vahel, kuid lõplik kogumiskulu summa peaks olema tööstuseti sama.\nAdministreerimismaks. Lisaks võib määrata fikseeritud summa teatud perioodi kohta, mida kasutatakse analüüside tegemise, arvete jm. kulude katmiseks. See summa on tarne suurusest sõltumatu ja peaks samuti olema kõigis tööstustes võrdne, sest tööstustevaheline konkurents peaks toimuma vaid turupreemia alusel.\nKirjeldatud piima hinna mudel ei taga tootjale sellist hinda, kuid tagab raha õiglase jaotuse tootjate vahel piima koostise ja kvaliteedi alusel. Mudel annab tootjale märku, kui palju turg saab maksta piima koostise eest ja võimaldab seega tootjal kiiresti tootmist kohandada. Seetõttu on oluline ka mudeli järjepidev kasutamine.\nKui mudelit kasutavad kõik tööstused, on tootjal võimalik võrrelda, kas üks tööstus maksab rohkem, kui teine. Selline avatud ja õiglane võrdlus suurendab usaldust tootjate ja piimatööstuste vahel ja hinnapõhimõtted ei ole enam vaidluste allikaks, vaid on täpselt defineeritud.\nPiimatööstustele garanteeritakse interventsioonihind vaid kindla koostise ja kvaliteediga või ja lõssipulbri eest, mida saab toota ainult vastava kvaliteediga toorpiimast ja tingimustes. Piimatootjad ja -töötlejad koos vastutavad selle eest, et lõpptoodangu eest saadav tasu tagaks rahuldava toorpiima hinna.\nTiina Saron, Piimaliidu tegevdirektor\nViimastel aastatel oleme järjest rohkem hakanud rääkima ja mõtlema toiduainete kvaliteedist, tervislikkusest ja ohutusest. Eesti tarbija on muutunud nõudlikumaks ja tähelepanelikumaks oma toidulaua suhtes. Hästi läbimõeldud tootepoliitika peaks olema igas ettevõttes keskseks tegevusvaldkonnaks, sest see võimaldab vaadata toodet läbi tarbija silmade ja tagab edu turustamisel. Eestis on piimatoodete tootmises ja tarbimises toimunud olulised muudatused, mille põhjused on seotud piimaturu üldise arenguga.\nTulenevalt Eesti üliliberaalsest kaubanduspoliitikast suurenes peale taasiseseisvumist järsult konkurents subsideeritud importtoodetega. Turule tulid piimatooted, mis köitsid Eesti tarbijat nii uudse pilkupüüdva pakendi kui ka sisuga. Samal ajal vältas ettevõtete erastamisprotsess, vähenes järsult ümbertöödeldava toorpiima kogus ja ettevõtjate põhitähelepanu oli koondunud majandustegevuse jätkamise võimaluste otsimisele.\nÜha tihenev konkurents turul sundis aga ettevõtjaid õige varsti tegelema aktiivselt toodete sortimendi muutmise ja laiendamisega. Küllalt jõuline roll selles on olnud ka tehnoloogilisi seadmeid tarnivatel ettevõtetel, kes varustasid Eesti ettevõtjaid ka teadmistega uutest tehnoloogiatest ja pakenditest.\nEesti Konjunktuuriinstituut on alates 1994. aastast uurinud toidukaupade nomenklatuuri ja kodumaise toodangu osakaalu Eesti kauplustes. Uuringute tulemused võimaldavad teha mõningaid järeldusi tootepoliitika alasest tegevusest Eesti piimatööstuses.\nTuginedes Eesti Konjunktuuriinstituudi andmetele oli 1994. aastal kauplustes Eesti päritolu piimatoodete valik väga tagasihoidlik. Eesti ettevõtjad pakkusid kolme nimetust jäätist, mis moodustas 12% kauplustes pakutavast jäätise sortimendist. Tänaseks on Eesti päritolu jäätise nimetuste arv suurenenud 61-ni ja osakaal kauplustes tõusnud 80%-ni. Sarnane areng on olnud ka jogurti puhul.\nKui 1994. aastal pakuti kolme nimetust kodumaist jogurtit, siis tänaseks on nimetuste arv tõusnud 48-ni ja osakaal kaupluses pakutavast 80%-ni. Kodumaiste piimatoodete sortiment on oluliselt laienenud ja kasvanud. Kui 1994.a. toodeti põhiliselt kahte nimetust joogipiima, siis tänaseks on nimetuste arv tõusnud 7-ni.\nEesti piimatöötlemisettevõtted on järjest rohkem liikunud tarbijakeskse toote kontseptsiooni suunas. Väga heaks näiteks on kohupiimal põhinevad kreemid ja desserdid, mida toodetakse erinevate lisanditega ja kaasaegses pakendis. Eesti Konjunktuuriinstituudi andmetel pakuti Eesti kauplustes 1994. aastal ainult kolme nimetust kohupiima. Tänaseks on nimetuste arv tõusnud 28-ni. Endiselt populaarne on ka traditsiooniline teraline kohupiim, sest Eesti kodudes on toiduvalmistamine veel au sees.\nÜldistavalt võiks öelda, et Eesti ettevõtjate tootepoliitikas on seni olnud olulisel kohal tootmisprotsessi ja pakendi arendus. Kui vaadata Eesti piimatööstuses tehtud investeeringute struktuuri, siis 1999. aastal tehti 70% investeeringutest tehnoloogilistesse seadmetesse. Järgnevatel aastatel on seadmete osatähtsus küll veidi langenud, kuid püsib endiselt 50% piires. Samas on ettevõtete vaheline spetsialiseerumine ja töötlemisvõimsuste kasutamine suhteliselt madal.\nPiimatöötlemisettevõtete tootmisvõimsuste kasutamist Eestis mõjutab oluliselt piimatootmise kõrge sesoonsus (keskmiselt 1:2), mistõttu peavad ettevõtted suutma piima ümber töödelda ka kõrgperioodil ning hoidma paratamatult liigset töötlemisvaru. Töötlemisvõimsuste kasutamine on hinnanguliselt 70% piires.\nRohkem koormatud on nende toodete võimsused, mida palju eksporditakse (juust, pulbrid, või). Vähem koormatud on aga peamiselt koduturule toodetavate toodete võimsused nagu joogipiim, hapupiimajoogid ja hapukoor, kusjuures neid tooteid toodetakse ligikaudu 30% ettevõtetes. Samas võime kaupluselettidelt leida mitmevärvilise kujunduse, erinevate kaubamärkide ja suurusega joogipiima pakendeid, mille sisu ei erine.\nPakend on paratamatult toiduainete puhul kohustuslik koostisosa, kuid lisaks on pakendil veel promotsiooniline funktsioon (info, tähelepanu äratamine, kaubamärk, maine). Paraku ei ole alati otstarbekas kõiki neid funktsioone iga toote pakendil täita.\nTootmisprotsessi arendus on tihedalt seotud kvaliteediga, millel on ettevõtte tootepoliitikas oluline koht. Eesti ettevõtjate kvaliteedi-alaseid jõupingutusi tuleb hinnata, sest tarbija valikutes on toote kvaliteet ja maitseomadused kõrgel kohal. Näiteks rakendati just piimatöötlemisettevõtetes esimesena HACCP-põhimõtetel enesekontrollisüsteem, millele on lisandunud ISO standarditel põhinevad kvaliteedijuhtimise süsteemid.\nJärjest rohkem räägitakse tervislikust toitumisest ja funktsionaalsetest toitudest. Tööstusele suureneb surve nii meedikute poolt kui ka toidulisandeid tootvate firmade poolt. Päris tugevat konkurentsi pakuvad kiirtoitude ja karastusjookide valmistajad. Ajaga sammu pidamine nõuab senisest ulatuslikemaid arendus- ja teadustegevusi.\nEesti Statistikaameti andmetel kulutasid piimatööstused arendus- ja teadustegevuseks 2000. aastal alla 500 tuhande krooni aastas, 2002.aastal aga juba 2,5 milj krooni. Võrreldes naaberriikidega on see väga tagasihoidlik summa. Hinnanguliselt kulutavad Eesti ettevõtjad aastas 1,5 kuni 2 miljonit krooni uute toodete väljatöötamiseks. Ühe olulise saavutusena peab mainima täiesti uue, Eesti inimeselt saadud piimahappebakteri kasutusele võtmist Eesti piimatööstuses. Seda võib lugeda esimeseks katsetuseks uue põlvkonna toodete arendamisel.\n20. sajandil oli piimasektori tootepoliitika kogu maailmas pakkumis-keskne. Tootearendus oli seotud tehnika saavutuste ja sotsiaalsete protsessidega (maailmasõjad, migratsioon) ja põhieesmärk oli lihtsalt tarbija varustamine piimatoodetega. Täna, 21. sajandi alguses on toimunud järsk muutus nõudluse kesksele tarbimisele, kus töötlejad peavad väga kiiresti mõistma ja täitma tarbijate vajadusi. See omakorda toob kaasa paratamatult “võidurelvastumise” soovi ja tootepoliitiliste otsuste tegemisel kannatab ratsionaalsus.


Saalihokikooli kasvandikud tuli karikavõistlustel II kohale\nEesti noorte U15 karikavõistlustel tulid Eesti Maaülikooli Spordiklubi saalihokikasvandikud Jõgeval Virtuse spordihallis peetud turniiril teisele kohal, finaalis jäädi alla Jõgeva SK Selver/Tähe 98 tulemusega 5-0 (3-0,2-0). Poolfinaalis alistas EMÜ esindus Paide-Järva saalihokikooli tulemusega 3:2. Simon Mahla lõi antud kohtumises kaks väravat.\nMaamessi ajal spordihoones parkimine häiritud\nSelle nädala lõpus toimub Maamess 18.-20. Aprillil, sellega seoses on parkimine häiritud ka Eesti Maaülikooli spordihoone parklas. 18. ja 19. aprillil on parklasse sissesõit reguleeritud kell 8:30 kuni 15:30. Spordiklubi palub mõistvat suhtumist.\nSaalihoki noorte karikavõistlustelt kaks medalit\nEesti noorte U11 karikavõistlustel tulid EMÜ SK noored tublile teisele kohale, otsustavas mängus jäädi alla Jõgeva SK Selver/Tähele tulemusega 6-2 (2-0, 4-2). U17 karikavõistlustel saavutasid EMÜ SK poisid samuti teise koha, finaalis alistuti Jõgeva SK Selver/Tähele 11-4 (5-3, 2-0,4-1).\nEMÜ SK ja Talis Mölderi erakordne saavutus\nErakordse saavutusega on lõppeval hooajal saanud hakkama EMÜ SK saalihoki võistko...\nVõrkpalli naised pääsesid nelja parema finaalturniirile\nPühapäeval, 07.04.13 toimus Tallinnas Sparta Spordiklubis Credit24 Rahvaliiga Naiste A ala...


Kontsert on jälgitav otseülekandena Sinfonietta Rīga veebist (sinfoniettariga.lv/en/news/index) ning Leedu Rahvusringhäälingu portaalist (www.lrt.lt).\nSinfonietta Rīga esituses on kontserdil kavas Lepo Sumera (1950–2000) keelpilliteos „Musica profana“ ning Läti uue põlvkonna ühe silmapaistvama helilooja Platons Buravickise kontsert „Temperature of plastics”. Viimane teos on pühendatud Sinfonietta Rīgale ja saksofonistile Aigars Raumanisele, kes selle kontserdil ka esitavad.\nMaailmaklassikast on kavas Franz Schuberti sümfoonia nr 3 ja John Adamsi kammersümfoonia. Kontserti dirigeerib Sinfonietta Rīga peadirigent ja kunstiline juht Normunds Šnē.\nGrammydega pärjatud Läti riiklik kammerorkester Sinfonietta Rīga teeb sageli koostööd rahvusvaheliste dirigentidega, sealhulgas Paavo Järvi, Heinz Holligeri, John Storgårdsi, Christoph Poppeni, Olari Eltsi, Juha Kangase ja Tõnu Kaljustega.\nFestivali kolmas virtuaalkontsert kantakse üle 21. novembril kell 19 Tallinna Filharmoonia Mustpeade majast. Siis esitab Tallinna Kammerorkester dirigent Tõnu Kaljuste juhatusel Benjamin Britteni ja Erkki-Sven Tüüri loomingut. Tüüri poolt ansamblile In Spe kirjutatud loo „Uus ja vana“ solistina astub lavale Lauri-Dag Tüür.\nBalti kammerorkestrite festival toimub esimest korda. Festivali peakorraldaja on Vilnius City Hall.


Pilvede piiril — Sirp\nAjalugu on igal juhul allutatud poliitilistele, eeskätt julgeolekuga seotud vajadustele, nagu näiteks demokraatia arendamine ning rahu püsimine ja kindlustamine. Eero Medijainen, Ajaloo ja poliitika piiridel. Mõisteid ja mõtisklusi. Koolibri, 2008. 232 lk.\nTartu ülikooli uusima aja õppetooli juhataja professor Eero Medijainen on kirjutanud raamatu, mille eesmärk on „anda ajaloolase nägemus teemadest ja küsimustest, mis seostuvad sagedamini poliitika ja politoloogiaga”. Teose koostamisel on silmas peetud ajaloolasi, ajalooõpetajaid, ajaloohuvilisi laiemalt ja eelkõige ajalootudengeid, kes tunnevad huvi poliitika kui distsipliini vastu. Tegemist ei ole traditsioonilise õpikuga, mis pakub ajaloo või poliitika alusteadmisi. Lähtutud on soovist avada ajaloolaste ja poliitikute poolt sagedamini kasutatavate terminite ajalooline ning teoreetiline taust ning pakkuda võimalust nende üle mõtisklemiseks.\nAutori sooviks on esile tõsta ja piiritleda mõningaid sagedamini kasutatavaid mõisteid, näidata, miks ja kuidas ajaloost mõeldakse, ning pakkuda alternatiivseid selgitusi. Tegemist on teadliku liikumisega ajaloo ja politoloogia piiridel. Iga peatüki lõppu lisatud küsimused „suunavad loetu üle mõtisklema ja isegi autorile vastu vaidlema”. Küllap vastu vaidlevad ta kolleegid mõne kalambuuri puhul, minusugusele lihtsale ajaloohuvilisele oli raamat igati õpetlik. Ainult üks asi jäi segaseks. Professor väidab: „Vaidlused jätkuvad sellegi üle, mitu tegurit – planeeti – on Päikesesüsteemis” (lk 63). Astronoomilises mõttes ei ole planeedid ju „tegurid”, nad on seda vaid astroloogias. Ega sellel ole ometi seost autori enesetutvustuseks tagakaanel öelduga, et ta on sündinud Amburi tähtkujus?\nIgal on oma\nEsimene asi, mis kaunilt kujundatud raamatut lugedes silma hakkab, ongi tohutu küsimuste hulk, mida ka teksti sees esitatakse pidevalt ning millele vaid harvadel juhtudel antakse konkreetne vastus. Enamikus ei ole need retoorilised küsimused (kuigi on kahtlane, kas ta ootab tõsimeelset vastust küsimusele: „kumb on tublim laulurahvas – eestlased või itaallased?”, lk 127), vaid osutamine sellele, et poliitikas ja poliitilises ajaloos ei ole üldkehtivat tõde ega üheseid vastuseid, vaid igal on oma. Eesmärgiks ei ole niivõrd lugeja harimine, kuivõrd selle tõiga teadvustamine, et lugejalgi tuleb lihtsalt mingi otsus langetada ja endale sobiv valida. Selle raamatu peatükke ei saa ära (pähe) õppida.\nÜksteisest arusaamiseks tuleb kasutatavate sõnade tähenduses kokku leppida, s.t neid tuleb defineerida. Sõna „definitsioon” on pärit ladina keelest. Antiikajal tähendas de-finio: 1) piiriga eraldama (nt orbis, qui aspectum nostrum definit ’ring, mis piirab meie vaateulatust’), 2) piirama, kitsendama (nt oratio iis viris definietur ’kõne piirdub nende isikutega’), 3) kindlaks määrama (nt definitum est ’on otsustatud’), 4) piiritlema, määratlema (nt fortitudinem sic definio ’vahvust järgmiselt defineerima’), tuletis definitio aga piiritletut, kindlaksmääratut.\nMillegi defineerimine tähendab tema piiritlemist muude mõistete hulgas, fenomeni paigutamist eri liigiks teatavast üldisemast perekonnast. Enamiku objektide puhul on seda hõlbus teha. Varase Wittgensteini sõnadega: „Lause, pilt, mudel, on negatiivses mõttes nagu tahke keha, mis teise liikumisvabadust piirab; positiivses mõttes nagu tahkest substantsist piiratud ruum, milles keha asetseb”.\nParaku, paljusid üldmõisteid ei ole võimalik rahuldavalt defineerida, sest nende mõistepiirkondade nähtustel ei ole ühtki tunnust, mis oleks omane kõigile vastava sõnaga tähistatavatele nähtustele. Taevatähti ja planeete saab loendada. Aga pilvi? Kust kulgevad pilvede piirid?\nNäiteks. Suveräänsus, sõltumatus, julgeolek, jõutasakaal on mõisted, mille puhul puudub selgus, mida tuleks nende juures arvestada. Kas tegemist on kindlate arvestuslike suurustega või pigem ebamäärasemate arvamuste, tunnete, mõtteliste (ideoloogiliste) konstruktsioonidega?\nVõi teine näide. Kes on rahvas? Kas see mõiste on seotud riigiga? Kui Eesti põhiseadus kinnitab, et võim on rahva käes, siis tuleks demokraatia käsitlemisel täpsustada, keda antud juhul rahvaks peetakse, sest mõisted elanikkond ja kodanikkond pole sünonüümid. Kas on mingeid soodustavaid eeltingimusi, et olla rahvas (riik)?\nMaailmas räägitakse ligikaudu nelja kuni kuut tuhandet keelt. Pole kuigi tõenäoline, et riike tekib sama palju. Seega tõstatub dilemma: kas olulisem on stabiilsus, kord ja rahu maailmas või õiglus – enesemääramise võimaluse andmine kõigile iseseisvust soovivatele inimühendustele. Kellel on õigus seda dilemmat ühel või teisel viisil lahendada? Kas lahenduse määrab ära juhus, tahe, mingi jõud, võim või muu tegur?\nPluralistlik ja multi\nVõi võtame praegu moes oleva nõudmise, et kõik peab olema pluralistlik ja multi. Multi(mitme/palju/eri)perspektiivsust mõistetakse üpris erinevalt. Kas või sellepärast, et ei suudeta määratleda, kas multi näol on tegemist lõputu või siiski loendatava hulga vaatenurkadega. Teiselt poolt pole päris üheselt kindel, mida üldse ajaloos tähendab perspektiiv. Kui palju peab üks vaatenurk teisest erinema, et seda juba erinevaks pidada? Kui sama sündmust kirjeldatakse kahe inimese mälestustes, kas siis ongi juba tegemist kahe vaatenurga ja multiperspektiivsusega?\nAutor sedastab, et kõik nüüdisajal käibivad versioonid paistavad lähtuvat ühest ja samast vaatenurgast: ajalugu on igal juhul allutatud poliitilistele, eeskätt julgeolekuga seotud vajadustele, nagu näiteks demokraatia arendamine ning rahu püsimine ja kindlustamine. Ühendavaks jooneks on veendumus, et multiperspektiivne või siis teistsuguseid (erinevaid) inimesi (kultuure, keeli) kaasav ja mitte välistav ajalugu tagab lõppkokkuvõttes suurema turvalisuse ja aitab leevendada pingeid ühiskonnas. Multiperspektiivsus on kuulutatud omaette kõrgemaks väärtuseks, mida tuleb levitada ja süvendada, see näib olevat muutunud ajaloo ja ajaloo õpetamise õigustuseks ning kohati andnud isegi alust eelistada ajalugu teistele erialadele.\nTõlgenduste rohkuse põhjuseks on asjaolu, et puudub üksmeel selles, kus peituvad inimühiskonnas kõige olulisemad liikumapanevad jõud. Teisisõnu – kus peituvad ajaloo kulgu kõige rohkem mõjutavad tegurid? Niisuguste tegurite otsimisel piirdub käesolev raamat peamiselt kolme tasandi või valdkonnaga. Need kolm tasandit on inimene, riik ja süsteem.\nParaku pole ajaloolased, kui nad uurivad ja kirjutavad üksikisiku rollist mingil perioodil, alati järjekindlad. Sageli segatakse ära tänapäevased ja omaaegsed teadmised ning rolliootused. Siis juhtub, et kunagise presidendi, välisministri või sõjaväelase tegevusele hinnangut andes lähtutakse hoopis mingitest teistest väärtustest või eeldatakse, et ajaloos on alati ja kõikjal kehtinud ühtmoodi väärtusnormid.\nÕigusteadlaste ja ajaloolaste arusaam õigusnormide ja seaduste toimimisest erineb mõnikord aga suurel määral. Eesti ajaloolasi võib ärritada väide, et rahvusvahelise õiguse aspektist saab kahelda, kas Eesti riikluse ajaloos ikka on alust eristada aega, mida oleme harjunud nimetama Saksa okupatsiooniks. Saksa väeosad viibisid küll nii 1918. aastal kui ka aastail 1941–1944 praeguse Eesti territooriumil, kuid sõjaseisukorda Eesti ja Saksamaa vahel ei olnud ning need väed ei okupeerinud Eestit kui riiki.\nAutor analüüsib poliitika ja ajaloo kireva terminoloogia pilvemasse kiretult. Ainuke sõna, mille puhul ta muutub kriitiliseks, on nõukogude ajalookirjutusest pärit orientatsioon, mis tekitab palju pahandust (vt lk 184–197). Küllap tal on õigus, et orientatsiooni asemele sobiks hoopis paremini mõiste kontseptsioon.\nJuri Lotmani arvamusele toetudes on ajalugu pilk minevikku tulevikust. Pilk, millega kaasneb mingi ettekujutus normist, seadusest, koodist – sellest, mis tõstab toimunu ajaloofakti aujärjele ja sunnib võtma sündmusi tähenduslikuna. Ajalooteaduse alusmüür toetub mõttele ajalooprotsessi seaduspärasusest. On äärmiselt küsitav, kas suudaksime leida seaduspärasusi tegelikult ehk väljaspool teadvust, aga mõte nende olemasolust on olemas, ainult see ongi reaalne ning objektiivne. Tänu täppisteaduste arengule XIX sajandil kanti põhjuslikkuse kontseptsioon üle ka ajaloole. Nii sugenes ettekujutus mingist ajalooarengu ideaalmudelist, ülesande õigest lahendusest. Evolutsiooniõpetus lisas arusaamise ajaloost kui protsessist, mis teostub küll inimeste kaudu, kuid nende tahtest hoolimata. Ajalooteadus kuulutas XIX sajandil oma eesmärgiks seaduspärasuste ja seaduste otsimise ajaloost. Nii kujunes veendumus ajaloolise tõe olemasolust ja selle leidmine seati ajaloolase esmaseks ülesandeks.\nRahvusliku ajalooteadvuse all mõeldakse arusaamist selle rahvuse minevikust. See võib ühtlasi tähendada, et tunnustatakse fatalismi: minevikus realiseerus ehk ajalooks sai see, mis paratamatult pidi toimuma. Võimalusi võis küll rohkem olla, neid tunnustatakse, aga nn päris ajalooks sai neist ikka ainult üks. Ajaloolase ülesanne on välja selgitada ja üles kirjutada, mis tegelikult juhtus. Nii ollakse objektiivne ning ajaloolise tõe esitaja.\nAjalool on alati varuks mitu varianti\nMiks-küsimusi lahkab möödapääsmatult iga kroonik, raamatukirjutaja või minevikust jutustaja, olgu siis teadlikult või teadmatult. Ta teeb seda kas või iseennast ning potentsiaalseid lugejaid-kuulajaid ajas ja ruumis paika pannes, jutustuse, artikli või monograafia teemat, fakte ning kronoloogiat valides, neid seega väärtustades. Nii on tegu paratamatult teoretiseerimisega.\nOn täiesti selge, et ajalugu ei kirjutata tingivas kõneviisis. Kuid ka väide, et kõik, mis tegelikult juhtus, otsekui „pidigi” nimelt nii juhtuma, tuleb väheveenvaks tunnistada. Kerge on olla prohvet tagantjärele. Ajalool on alati varuks mitu varianti. Ja pole põhjust pidada seda, mis faktiliselt toimus, iga hinna eest „progressiivse ajalookulu” ilminguks.\nKogu Venemaa areng oleks võtnud hoopis teise kuju, kui XV sajandi lõpus poleks maa ühendamisel juhtivaks, domineerivaks jõuks osutunud mitte Moskva, vaid Novgorod. XV sajandi Novgorod oli sama hästi kui euroopalik linn, seal ei tuntud korruptsiooni, mille maa anastatud osas oli tekitanud tatari ike, ega Moskva suurvürstkonna ja bojaarliku argiolme jubedat asiaatlust. Toetudes iidsele vabariiklik-demokraatlikule traditsioonile, olles väga elavates kaubanduslikes ja poliitilistes suhetes lääne maadega, poleks Novgorod ühendatud Vene juhtjõuna lubanud maa saatuslikku isoleerimist renessansiajastu Euroopa vaimsest ja tehnilisest protsessist. Humanismi ja reformatsiooni ideed ei oleks jäänud pidama Poola piiridel, vaid oleksid sügavalt muutnud mahajäänud Moskoovia palet ning viinud maa ühendusse euroopaliku mõtte põhiallikatega. On üsna tõenäoline, et kui esimene piiblitõlge oleks saanud teoks Novgorodis, siis reformatsiooni mõjul poleks see ilmunud mitte peaaegu et arusaamatus vanabulgaaria, vaid elavas vene keeles.\nAjalukku süvenemine on sünge. Autor analüüsib resp. refereerib üheksateistkümnes peatükis mitmeid käsitlusi, mis puudutavad 1990. aastate pöördeliste sündmuste tagamaad, Esimese maailmasõja eelsete liitude kujunemist ning Euroopa Liidu saamist, globaliseerumist, külma sõja algust ja olemust, sõdade ja kriiside ja revolutsioonide ja interventsioonide ja neutraliteedi problemaatikat ning Balti küsimust ja paljut muud.\nTa sedastab, et lääneriigid ei suutnud ega tahtnud kaitsta ei demokraatiat ega Tšehhoslovakkia terviklikkust. Müncheni kriis on tänini valuline sümbol – sellest võib järeldada, et demokraatiast polegi kriisiolukorras kasu ning see ei suuda vältida sõdu ja konflikte.\nKas, kuidas, kes ja millal oleks pidanud Hitleri kahjutuks tegema? Kas oli olemas mingi niisugune rahvusvaheline jõud, kes oleks 1930. aastatel pidanud ja saanud sekkuda Saksamaa siseasjadesse? Milline demokraatlik riik või institutsioon oleks pidanud riskima Teise maailmasõja alustamisega? Kas Hitleri oleks saanud võimult kõrvaldada sõjata Euroopas? Põhjendage ja selgitage.


Üheks oluliseks faktoriks on hormoonid, eriti testosteroon, negatiivsetest faktoritest olulisim on aga suitsetamine. Pole Draamabeib, kumb sulle endale rohkem meeldib olla, suur munn või väike. Ümbermõõt: 10,94 cm. Harvem on vajalikud ravimid.\nMust Panter, See on muljetavaldav summa ja selge märk meeste uskumusest, et naisele on vaja enamat kui see, millega loodus neid varustanud on. Magamistoas saab kangelast mängida vallatute seksleludega, teab erootikapood Must Panter.\nKas on võimalik pruunist ilma kirurgiaeta. Vene kirjanikud ja Suur. Viimane ainulaadne arengut nimetatakse kreem Maxi Size peenise laienemist abi võimalikult kiiresti normaliseerida areng Suur hulk positiivseid kommentaare. Osta Sex Shop suurendada liikme laienemist koor Melitopol. Kes kannab laevapere liikme tervisekontrolli kulud?\nAnatoomia Peenise meeste suuruse foto laienemist. Saada suurem peenis pillid ilma. Kuidas saada parem armastaja? Püsiva peenise laienemist.\nLiige püstitamine,Jes. Penilarge — Arvamused, hind, kuidas see toimib? Araabia massaaž peenise laienemist; Suurenda liige manipulatsiooni.\nSobilik koogis kasutamiseks just tanu b15 olemasolule maitseb veel paremini suurendada suurus peenise eita igasuguse peenise laienemist. Tegelikult varasemate versioonide süsteem oli kasutanud peenise laienemist kirurgid aidata enne ja pärast Peenise meeste suuruse foto hetkel. Mida mehed sooviksid, et naised seksi kohta teaksid.


Heimar Lenk: Edgar Savisaare leeri tahetakse hävitada | Õhtuleht\nHeimar Lenk: Edgar Savisaare leeri tahetakse hävitada (32)\nMarvel Riik, 26. september 2016, 04:00\nKUTSUTI TAGASI: Keskerakonna eile tagandatud peasekretär Oudekki Loone ei pea oma tagasikutsumist üllatavaks, ta nimetab erakonnas toimuvat poliitiliseks sõjaks, vahendab ERR.Foto: Teet Malsroos\nEile õhtul kogunes Keskerakonna juhatus, et arutleda garantiikirjadega seonduvat, koosoleku käigus otsustas juhatus kutsuda tagasi peasekretäri ametis oleva Oudekki Loone.\nKeskerakonna eilsel juhatuse koosolekul vanalinna peakorteris võeti vastu otsus (10:3) kutsuda erakonna peasekretäri ametist tagasi Oudekki Loone, kellele heideti ette 2014. aastal allkirjastatud Pettai garantiikirjade varjamist juhatuse eest.\nUus tulipunkt: Keskerakonna sisesõda jätkus kontori tuuseldamisega (9)\nKarilaid: "Savisaarel on paranoia, et kõik on kaitsepolitsei agendid ja see paranoia on liiga kaugele läinud." (49)\nKeskerakonna noortekogu otsustas tüli kõrvalt vaadata (6)\nYana Toom: kui samamoodi edasi läheb, pole Keskerakonda varsti enam olemas (103)\n26. september 2016, 12:56\nErakonna esimees Edgar Savisaar koosolekule ei ilmunud. Seoses garantiikirjadega tekkinud arusaamatustega ja sealjuures erakonna juhatuse infosulgu jäämisega oli erakonna juhatus kaotanud usalduse peasekretär Loone suhtes ning võttis otsuse määrata peasekretäri kohusetäitjaks juhatuse liige Jaak Aab.\n"Juhatuse koosolek oli üks lahing ühte väravasse, ainult taoti Oudekki Loonet ja n-ö Edgar Savisaare tiiba.\nSee ei olnud mingi arutelu, vaid lihtsalt nõiajahilik ärategemine," jagas koosoleku muljeid keskerakondlane Heimar Lenk. Ta ei usu, et kahe leeri vahel saab veel olla leppimist. "Liiga sügavad lõhed on."\nLisaks otsustas juhatus teha 1. oktoobril kogunevale erakonna volikogule ettepaneku võtta vastu otsus erakorralise kongressi kokku kutsumiseks 5. novembril Paides.\n"Võib-olla võtavad Savisaare kongressil maha, oleneb kelle nad kutsuvad. Kuna nüüd on peasekretär Jaak Aab, kes põhiliselt korraldab kongressi kokkukutsumise.\nTema saab korraldada nii nagu vaja: kutsuda neid, kes on Simsoni-tiiva toetajad ja kutsuda vähem neid, kes on Savisaare-tiiva toetajad. Kongressile on igast maakonnast teatud arv delegaate, tavaliselt 30–40," selgitab Lenk.\n"Simson, Karilaid ja Ratas tahavad teha karjääri, aga Edgar on neil ees ja see pool tuleb hävitada. Siis nad saavad teha oma poliitikat," tõdeb Lenk. Ühtlasi tähendaks erakonna esimehe vahetus seda, et Savisaare loodud Keskerakond lakkaks olemast.\nLengi sõnul aga ei plaanita seepeale püssi põõsasse visata. "Vasak jõud, kes viib Edgari mõtteid edasi, jääb kindlasti alles, sest Keskerakonnas on väga palju küpseid inimesi, kes ei taha uut tiiba tunnistada," on Lenk kindel.


Hullumaja suvepäevad Vaino Vahingu ainetel | Rakvere Teater\nEtendusele minnes valmistu jalutuskäiguks soisel metsarajal pikkusega kuni 800 meetrit, riietu vastavalt ilmale, märja ilmaga võib vajalikuks osutuda kummik, kasuks tuleb eeltõrje sääskede ja puukide vastu. Kohvik avatakse etenduse vaheajal. Etenduse paika viivale teerajale pääseb 20 minutit enne etenduse algust. Varajased saabujad saavad enne etendust külastada lähedalasuva Vihula mõisa toitlustuskohti. Vihula mõisas on ka lähim ööbimisvõimalus. Teisi majutuspakette teatrikülastajale näeb siin.\nLisaetendused 28. augustist 1. septembrini. NB! Lisaetendused algavad kell 19.\nView Hullumaja suvepäevad Vaino Vahingu ainetel in a larger map\nHullumaja suvepäevad Vaino Vahingu alusel - Rakvere Teater\n"Jälitatagu, kas ei ole jänkul skisofreenjat..."\nHull lugu tõesti\nMängi ängi, inimene!\nAjaveeb Teater nõuab nuppu\nPsühhiaatri lõpetamata (mängu) karje\nHulluarsti tühjajooksnud maailmaparandamine\nMäng on alateadvuslik loov seisund\nUrmas Vadi: teater on minu loo jaoks kõige õigem vorm, õigem kui film\nTeater läheb hullumaja suvepäevadele


Merilin Piirsalu - 17. Dec 2021\nMaria Bulak - 2. Dec 2021\nKaia-Leena Pino - 2. Dec 2021\nSeekordne Metsakasti OTT tuleb suurem ja tavapärasest erineval ajal, sest kätte on jõudnud aeg, mil mõtted ja teod on juba jõulude juures. Selleks, et anda viimsikatele võimalus jõululauatäienduseks ja viimasteks kingiostudeks, oleme seekord kauplejate valikut laiendanud ning lisaks toidukraamile on tulemas...\nMöödunud kuu jooksul viisid Tootjavastutusorganisatsioon OÜ ja Eesti Pakendiringlus Viimsi Laiaküla ja Pärnamäe külades läbi kollase koti kampaania, et pakkuda elanikele võimalust katsetada pakendite sorteerimist. Kampaania tulemusena on tänaseks TVO tasuta pakendikoti teenusega liitunud pea 50 leibkonda ja see arv kasvab...\nHawaii Davai poke-kausse ja smuutisid saab nüüd Viimsis osta nii, et prügi ei tekigi. Nimelt liitus toidukoht RingKarbi üle-eestilise ringnõude võrgustikuga. RingKarp on Eesti iduettevõte, mis loob üle-eestilist ringnõude süsteemi, et vähendada ühekorrapakenditest tekkivat prügireostust. Hetkel on võrgustik...\nMeriliis Kivimägi - 19. Nov 2021\n23.–25. oktoobril toimus Viimsi gümnaasiumis hariv Rakett69 huvilaager, millest võttis osa 32 noort gümnasisti. Tegemist on üle-eestiliselt korraldatavate laagritega. Sel aastal toimub Eestimaal 600 laagrit 10 000-le lapsele. Laagreid juhendavad 350 krapsakat teadushuvilist juhendajat. Viimsi valla siseselt võtsid...\nKuidas elada nii, et kõigil oleks ka homme hea? Mis me ikka ootame ja vaatame mida poliitikud kliimakonverentsil ja mujal meie jaoks otsustavad ja heaks peavad – teeme parem ise! Sügisesed sajud on praeguseks kindlasti juba näidanud, kuhu...\nAlates 22. novembrist kuni 5. detsembrini toimub taas romusõidukite kokku kogumise kampaania. Kahe nädala jooksul saab oma vanale kasutuna seisvale autole tellida tasuta äraveo. Selleks tuleb helistada Autolammutuste Liidu telefonile 57877233 või Kuusakoski tasuta lühinumbrile 13660. Liiklusregistri mitteaktiivses...


APPLE MACBOOK PRO 15 Z TOUCH BAR (MV902ZE/A/D2) HIND | kaup24.ee\nApple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2)\nToote kirjeldus: Apple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2)\nApple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2) Protsessor nõudlike kasutajatele, kes otsivad tõhusat lahendust uusimatele mängudele ja professionaalsetele programmidele. Kahe- või neljatuumalised versioonid Turbo boost režiimiga, mis kiirendab protsessori jõudlust, samuti integreeritud HD Graphics kiibistikuga, mis on ette nähtud juhul, kui eraldi graafikakaardi ressursse pole vaja, tulemusel tagatakse pikem aku kasutusiga. Intel Core i7 lahendab kõik ülesanded: foto- ja graafika töötlemise, filmide või veebisaite vaatamise, ning võimaldab korraga töötada ka mitme programmiga.\nApple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2) Veelgi kiireimad ja kaasaegsemad DDR4-mälu kiibistikud liiguvad uue kiiruse dimensiooni. Veel enam mugavust mängides ja töötades. DDR4 mälu kiibistikud on kiiremad, kuid samal ajal väga kompaktsed, nii et nad sobivad isegi õhukeste seadmete korpustes.\nApple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2) Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nApple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2) AMD Radeon graafika kiibistik pakub ebatavaliselt kõrget jõudlust. See on lahendus neile, kes meeldib mängida, kasutavad multimeedia ja keerukad videotöötlusrakendusi. AMD Radeon pakub nautida filme ja mängida Full HD resolutsioonis - tänu sellele Teie silmad tabavad isegi väikseima filmi- või mängudetaili.\nApple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2) WiFi-võrgukaart pakub traadita internetiühendust. Võite liituda oma traadita koduvõrguga või üldkasutatavate Wi-Fi pääsupunktiga.\nApple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2) Täiuslik funktsionaalsus ja disain. Chiclet tüüpi klaviatuur - elegantne lahendus, mis pakub mugavat kirjutamist ja arvuti kasutamist, lisaks sellele, klahvide vaheliste vahede puhastamine on lihtsam kui kunagi varem. Iga klahv on üksteisest eraldatud ja asetseb ergonoomilises raamis.\nApple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2) Ekraani läikiv kattekiht tagab väljendusrikkaid värve, samuti suurepärase kontrasti. Sellise kattega ekraan võimaldab nautida filme ja multimeediat. Läikiv ekraan tagab seadme tõhusa ja elegantse välimuse, pakkudes samal ajal parimat kogemust filmide, fotode vaatamisel või mängides.\nÜldine informatsioon tootest: Apple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2)\nSoovitame osta koos: Apple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2)\nSoovitame osta koos Apple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2)\nKüsimused ja vastused toote kohta: Apple MacBook Pro 15 z Touch Bar (MV902ZE/A/D2)


restoraniarvustus Archives - Toidufoto. Katrin Press Food and Lifestyle Photography\nby Katrin Press juuli 29, 2015\nTäna testisin, mitu kaamerat ja objektiivi mahub fotokotti ja kus on inimvõimete piirid erineva tehnika kasutamisel. Viimatises küsimuses jään vastuse võlgu. Küll aga saad üksikasjalikult teada, mis ma täna sõin…\nby Katrin Press juuli 9, 2014\nIgal eesti toiduhuvilisel käib ühes kohas Tartu maanteel jõnks südame alt läbi ja rool hakkab kõrvalteele kiskuma. Minu järjekordne Põhjaka külastus oli enne jaanipäeva koos Oma Maitsega (juuli 2014). Loe…


§ 7 Ürituse pidamise aja või koha muutmine\n§ 9 Loa kehtetuks tunnistamine\nRT IV, 04.01.2019, 42\nVastu võetud 27.12.2018 nr 42\nMääruses sätestatakse nõuded avalike ürituste korraldamiseks ja pidamiseks Lääne-Harju vallas (edaspidi vald) eesmärgiga tagada avalik kord vallas toimuvatel avalikel üritustel.\n(2) Kõrgendatud turvariskiga on avalik üritus,:\n(3) Avaliku ürituse korraldamise luba on Lääne-Harju Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse) väljastatud nõusolek avaliku ürituse korraldamiseks ja pidamiseks.\nAvaliku ürituse korraldaja on füüsiline või juriidiline isik või seltsing, kes on esitanud avaliku ürituse korraldamise loa taotluse käesoleva määruse paragrahvis 4 sätestatud korras.\n(1) Avaliku ürituse korraldamiseks loa saamiseks esitab ürituse korraldaja vallavalitsusele loa taotluse koos vajalike dokumentidega kirjalikult või elektrooniliselt digitaalselt allkirjastatuna vähemalt 20 päeva enne ürituse toimumist. Loa taotluse vormi kinnitab vallavalitsus.\n(2) Avaliku ürituse korraldamise loa taotlus esitatakse hiljemalt 30 päeva enne avaliku ürituse pidamise päeva, kui avalik üritus tingib vajaduse korraldada ümber liiklus ja/või ühissõidukite töö.\n(3) Ürituse luba ei ole vaja taotleda ürituse korraldamiseks piiratud territooriumil või ehitises (siseruumides), kui üritus vastab sellise territooriumi või ehitise kasutusotstarbele ja sellega ei kaasne kõrgendatud turvariski ja/või liikluse ümberkorraldamise vajadust. Korraldaja teavitab vallavalitsust sellise ürituse toimumisest vähemalt 14 päeva enne ürituse läbiviimise päeva elektronposti aadressil info@laaneharju.ee.\n(4) Avaliku ürituse korraldamise loa taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:\n16) kõrgendatud turvariskiga avaliku ürituse korral vallavalitsuse kinnitatud vormil turvaplaan ja turvaasendiplaan;\n(5) Vallavalitsusel on õigus küsida avaliku ürituse korraldajalt selgitusi ja täiendavat teavet, mis on vajalik loa andmise otsustamiseks.\n1) annab kümne tööpäeva jooksul käesoleva määruse § 4 lõikele 4 vastava loa taotluse ja vallavalitsuse määratud täiendavate dokumentide vallavalitsusse saabumise päevast arvates avaliku ürituse korraldamiseks loa või\n2) jätab paragrahvis 6 sätestatud juhtudel loa andmata viidates õigusaktidele ning põhjustele, mis on loa väljaandmata jätmise aluseks.\n(1) Vallavalitsus võib motiveeritud korraldusega keelduda loa andmisest teatades sellest korraldajale kirjalikult hiljemalt kümne tööpäeva jooksul.\n§ 7. Ürituse pidamise aja või koha muutmine\n(1) Vallavalitsuse vastav teenistuja võib teha ettepaneku ürituse korraldajale muuta ürituse pidamise aega või kohta, kui:\n2) tagama ürituse läbiviimisel Lääne-Harju valla heakorraeeskirjas sätestatud nõuete täitmise.\n§ 9. Loa kehtetuks tunnistamine\n(1) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teevad vallavalitsus ja Politsei- ja Piirivalveamet vastavalt oma pädevusele.\n1) Keila Vallavolikogu 28.11.2012 määrus nr 78 „Keila vallas avalike ürituste korraldamise korra kehtestamine”;\n2) Padise Vallavolikogu 25.05.2016 määrus nr 32 „Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded”;\n3) Paldiski Linnavolikogu 29.07.2015 määrus nr 19 „Avaliku ürituse korraldamise nõuded Paldiski linna haldusterritooriumil”;\n4) Vasalemma Vallavolikogu 30.09.2014 määrus nr 7 „Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded”.


Kuidas luua vaba Arvutiprogramm - Tips for you - Tipsed.Com\nArvutid on kõikjal, ja vahendid, et luua arvutitarkvara on tõusnud kättesaadavust valige mõni selle laialdast kättesaadavust.Kuigi aastat koolitust on veel vaja, et täielikult mõista ins-ja-out tarkvara arendamiseks, igaüks saab alustada õppimist kodus midagi enamat kui internet.Vahendid on tavaliselt tasuta ja õpetused olemas luues kõike alates kõige põhiliste rakendustega, lihtsalt printida "Hello World" kirjutamist võimsaimad video mängud või andmebaasil põhineva ettevõtte kohta.See on alati kõige parem alustada lihtne, kui see on teie esimene programmeerimine püüab.\navatudVisual C # 2010 Express Edition ja luua uus projekt, kas linki avaleheks või Fail menüüst.\nUues projekti dialoog, valige "Windows vormis avaldus" ja sisesta projekti nime oma valik.Vajuta "OK".\nSa peaksid nüüd näha üldist Visual Studio tööruumi.Vasakul on "tööriistakasti", mis sisaldab\nkontrolli võid paigutada oma vormi."Vorm" on teine nimi akna Visual Studio programmeerimine.Keset ekraani on oma vormi ja õigus on oma projekti struktuuri ja kast erinevate omadustega oma vormi.\ntööriistakasti lohista "Label" a "tekstikasti," ja "nupp" on vormi.Võite panna neid kusagil ja võivad jäljendada teiste akende paigutusega oma eelistavad või mis tundub intuitiivselt.\nKlõpsa sildil, et see valida.Omaduste box, sirvige kuni leiad sõna "tekst" (see peaks olema sõna "Label1" kõrval).Kus ta ütleb "Label1" kõrval tekst, muuta, et öelda "Nimi:".Kui vajutad siseneda või muidu jätta teksti ala sa lihtsalt muutunud, märkad sildil vormi muutus liiga.\nKlõpsa nuppu valida.Nagu sa tegid sildi, muuta nupu teksti öelda "Ütle Tere!".\nKahe vajutage nupule;nüüd te vaatate mõningaid kood, mis tegelikult tegeleb programm.Topeltklõpsu nupp, äsja loodud uue "sündmus", mis saavad käitub kui kasutaja klõpsab nuppu, kui programm töötab.Sa peaksid olema midagi sellist järgmised ekraanil:\nera- tühine button1_Click (objekt saatja EventArgs e)\nSeda nimetatakse "meetod" või "funktsioon", ja sisaldab tegelik kood, mis onkäivitatakse sündmuse käivitub.\nToas button1_Click meetodit, lisada järgmised C # koodi (ma ka koodi, mis määratleb meetodi, et sa tead, mida otsida, siis ei ole vaja kirjutada seda!):\nMessageBox.Show ("Tere" + textBox1.Text);\nEhita oma programm, vajutades Ctrl + Shift + B.See muutub kõik oma projekti masinkoodiks, et arvuti saab lugeda.Seejärel käivitage see, vajutades klahvi F5.Sa peaksid nägema oma esimese programm tegelikult töötab ekraanil.Kui kirjutad midagi tekstikasti ja vajuta "Ütle Tere!", Siis näidatakse sõnumi kasti: "Hallo & lt; iganes sa kirjutasid & gt;".\nProgrammeerimine on suurepärane hobi - või karjääri valik - kuid see võtab palju tööd.Inimesed kulutavad aastakümneid õppida, kuidas seda teha.Ärge saage pettunud, kui ta ei tee suurt mõtet, kui oled alustanud - siis lõpuks.


Täidlased naised Tartus kus ostate moodsaid riideid - Perekooli Foorum\nEsileht › Ilu › Täidlased naised Tartus kus ostate moodsaid riideid\nTeema: Täidlased naised Tartus kus ostate moodsaid riideid\nSinu teemaväline plärin ei sobi, ei puutu asjasse üldse.\nKuidas ta siis ei puutu? Kui inimesed ennast ebanormaalselt jämedaks ei õgiks, siis ei oleks ka muret, kust inimeste riideid leida. Kui ikka poest enam midagi ei leia, siis võiks mingi kellulke tilisema hakata.\nKui sina jäme pole, siis sind see teema ei puuduta. Mitmes teemas võtad paksude ja rasvunute kallal sõna. Sa oled järelikult endine ülekaaluline/rasvunu, kes võttis alla ja see on su elu suurim saavutus. Enamasti endised paksud muutuvad kurjaks kaalu teemal. Või oled sale, kes peab igapäevaselt toiduga võitlust. Või on sul peres pakse, kes sind ei kuula ja mugivad.\nOn sõnad rasvunud ja ülekaaluline. Jäme ei tähenda rasvunut, mida TA ilmselt on selle numbri juures. Ja ega ta siis alla ei võta nüüd.\nMitmes teemas võtan sõna? Jälle see põhiharidusega rasvunud perekooli mode, kes ei saa aru, mis tema tööülesanded on ja loeb erutunult paksuteemades postitusi kokku? Mis see muidu sinu asi on, mitmes teemas keegi sõna võtab?\nJäme ei tähenda rasvunut? 😀 Millest inimene siis jämedaks läheb? Kont läheb laiaks või?\nNing ei, ma ei ole ei endine ega tulevane rasvunu ja mingit võitlust ma ka ei pea. Mul on lihtsalt mõistus peas, et aru saada, mida süüa.\nMis saavutustesse puutub, siis näib, et normaalkaal on hoopis su enda jaoks mingi kättesaamatu saavutus. Juba mitmes teemas korrutad seda 😀\nAvasin selle teema, et lugeda kuidas perekoolide saledad sellest pealkirjast hüsteeriasse lähevad.\nAga hüsteeriasse läksid hoopis paksud 😀\nJäme on sama, mis täidlane. Pluss noored seda sõna ei kasuta, seega sa ise annad end välja\nSa lihtsalt ütlesid TAle sama, mida tema kirjutas. Sa ei tea, et jäme = täidlane. Jäme=peenikese vastand.\nSee on sinu keha, aga mingil põhjusel on sul probleeme vihaga? Miks? Kuidas saab olla tervislikul inimesel vaja viharavi?\nJa ei, ma pole ühtegi teemat teinud ja ükski kaaluteema ei moti alla võtma.\nKas nälg on silmanägemise ära võtnud?\nTäidlane tähendab valdavalt ikka tüsedapoolset, vormikat. Aga mitte päris suurt, rasvunud inimest, see juba ületab täidlase mõistet mu meelest. Crissy Metz näiteks on ikka enam kui täidlane või te ei nõustu?\nIse olen täidlane (suurus 42-44), võibolla seepärast tundus kummaline kogu see suurusskaala selle nimetuse alla paigutada.\nVõi on sul silmad rasva sisse ära uppunud, et ei näe, kellelt siin esimene ärritunud postitus tuli?\nTäpselt! Aga no mine tee neile kehapositivistidele selgeks, et morbiidne rasvumine ei ole kurvikus.\n“Täidlane” suururs 52? 😀\nSee ei ole täidlane, see on jäme. Täidlane on ehk keskmise pikkuse juures naine, kes 42 suurust kannab, mitte 52.\nAhsoo, ma ütleks, et täidlane ja jäme tähendavad sama asja. Minu jaoks siis 42+.\nMuidugi teavad. Ja noored hiiglased teavad ka, kust enda võbisevate pekkide ümber paljastavaid nabatoppe ja läbipaistvaid retuuse osta. Kohutav on vaadata selliseid, nagu mingi freak-show. Igasugune arusaamine puudub, mis on sobiv ja mis mitte.\nSul ka puudub igasugune arusaam, mis sobib ja mis mitte. Sinu teemaväline plärin ei sobi, ei puutu asjasse üldse. Mine ohi omaette, kui hirmsaid inimesi ikka ringi liigub. Ma arvan, et leiad veel hullemaidki. Paksud, invaliidid, vanad, mine lase maha kõik püssiga, äkki jääd siis rahulikuks.\nTundsid ennast puudutatuna või? Mine võta alla, hakkab kergem igas mõttes.\nTema võib ju alla võtta, aga sinu s-tähega kehva iseloomu ei paranda miski.\nSelgeks on vaja teha, et kui kedagi parandada, siis õigesti. Täidlase asendamine jämedaga teeb sama välja, aga sõimu kui palju.\nSoovitan sul mõne rõivabrändi suuruste tabeli ette võtta ja seal inimese mõõte vaadata. Kõik 42+ ei ole päris üks ja seesama (ehkki mingitele 52 kandjatele meeldib ennast sellega petta).\nMind nii tohutult huvitab, mida mingi paks perekoolikas mu iseloomust ühe teema põhjal arvab 😀 Räägi veel.\nMitmes teemas võtad paksude ja rasvunute kallal sõna. Sa oled järelikult endine ülekaaluline/rasvunu, kes võttis alla ja see on su elu suurim saavutus. Enamasti endised paksud muutuvad kurjaks kaalu teemal. Või oled sale, kes peab igapäevaselt toiduga võitlust. Või on sul peres pakse, kes sind ei kuula ja mugivad.\nJälle üks kägu, kes teise käo postituste ajalooga 100% kursis on. Kas keegi oskab mulle seda fenomeni seletada?\nMuidu kui ta on seesama, kes kirjutab siin võbisevatest pekkidest, mida tal on vastik vaadata, siis ma ühinen miinustajate ja plussitajate enamusega, et see on lihtsalt ebaviisakas ja siinkohal ebaoluline – niisiis mõttetu mõnitamine. Pealegi teemaalgataja pikkust me tema suurusnumbri juures ju ei tea, rääkimata muudest näitajatest, mida ülekaalu/rasvumise määramisel arvestatakse – puhtalt pikkuse ja kaalu suhtarv on liiga lihtsustatud valem, meditsiinis kasutatakse täpsemaid. Ja kui tahad maailma parandada rahvastiku tervise edendamise kaudu, siis on mõttekam kaalualandamist vajavaid inimesi julgustada, mitte neid mõnitada.\nEt kõik, kes ülekaalulisi ei sõima, on paksud? Huvitav loogika.\nKui inimesed ennast ebanormaalselt jämedaks ei õgiks, siis ei oleks ka muret, kust inimeste riideid leida. Kui ikka poest enam midagi ei leia, siis võiks mingi kellulke tilisema hakata.\nMinul see kelluke tiliseb juba hilisest teismeeast saati, kui oma pikkuse (180) ja jalanumbri (42) täis kasvasin. Oleks pidanud kohe nööri kaela panema (need mõtted polnud mulle võõrad) või võin veel elada, ehkki õiges suuruses riided on varrukatest ja säärtest lootusetult lühikesed ja jalanõusid kannan neid, mida poes on, mitte neid, mis meeldiksid?\nCrissy Metz näiteks on ikka enam kui täidlane või te ei nõustu?\nKas sulle tundub, et Crissy kannab suurust 48?\nUudis sulle. Peenike perekoolikas on täpselt sama hea või halb kui paks perekoolikas.\nSee küsimus illustreerib ju ekstra argumenti, et 48-52 on juba täidlasest väljas 🙂\nVastuseks – ei tea. Kas ta võib kanda 52?\nMiks sa arvad, et ma ülekaaluline olen? Ma olen norm kaalus, aga nalja teeb see hüsteeria, kui keegi sellise teema teeb.\n180 pikk naine ei pea oma pikkuse tõttu kindlasti 52 suurust kandma. Mis su jutu point on?\nVastasin lihtsalt samal tasemel sinu oletusega, et ma näljas olen. Tüüpiline paksu perekoolika kommentaar ju. Lisa veel, et ilmselt on mu nälgimisega saavutatud sale figuur mu elu ainus saavutus (samal ajal kui paksud saavutavad igasugu lahedaid asju ja on lisaks veel nii imelise iseloomuga) 😀


Rahvatervise Akadeemia Tervisesõbra huvikool - Rahvatervise Akadeemia\nTervisesõbra huvikool on välja kasvanud Rahvatervise Akadeemia poolt aastaid korraldatud “Laste kokkamisklubist”. Huvikoolist leiab nii kokkamistunde eesmärgiga arendada laste toiduvalmistusoskusi kui interaktiivseid teadusteatri tüüpi teooriatunde toidu- ja toitumisteadmiste edendamiseks. Huvi korral on võimalik toiduvalmistamise ja -teooria tunde ka omavahel kombineerida.\nHuvikooli peamisteks eesmärkideks on tekitada lastes huvi toidu vastu, tõsta nende teadmisi tasakaalustatud toitumisest ja seeläbi arendada laste maitsemeeli, laiendada nende toiduvalikuid ning luua hea suhe toiduga. Selle saavutamiseks suuname õpilasi läbi (eakohase) mängu, teaduskatsete, eneseanalüüsi ja isetegemise toidu valmistamise juurde.\nSügisel 2020 alustab tunniplaani alusel kokandusring “Kokkamise kunst”. Ülejäänud huvikooli kursused alustavad regulaarse tegevusega sügisel 2021. Seni on võimalik kõiki kursusi tellida kas üksikute tundidena või terves mahus tellimuskoolitustena lasteasutustesse.\nKokandusring “Kokkamise kunst”\nHuviring “Meelte kool”\n10.10.2021 - 24.05.2022\nKokandusring “Kodused lemmikud”\n11.10.2021 - 27.05.2022\n12.10.2021 - 27.05.2022\nÕppe korraldamisel lähtume soovituslikult neljast õppeastmest, kuid ühtlasi võtame arvesse ka lapse individuaalset valmisolekut.\n4-6 aastased (lasteaed)\n13-16 aastased (III kooliaste)\nHuvikooli juhendajad on kogenud toitumisnõustajad. Lisaks on nad läbinud esmaabi- ja toidukäitleja toiduhügieeni koolituse ning omavad kehtivat tervisetõendit.\nVaata videolugudest, milliseid nippe kasutavad juhendajad laste tundides kaasamiseks ning millised on meeldejäävad elamused lastega koos kokkamisest!\nHuvikooli tegevus toimub Rahvatervise Akadeemia ruumides Tallinnas ja Tartus


Millised firmad võiksid tulla Tallinna börsile?\n31. detsember 2018 kell 9:11\n2018. aastal sai kodubörsil hakata kauplema ka Baltic Horizon Fundi uute võlakirjadega.Foto: Andras Kralla\nTallinna börsi juht Kaarel Ots ootab lähiaastatel mitme kodumaise firma börsidebüüti, mis tooks kodubörsile vähemalt sama palju uusi investoreid kui Tallinna Sadam. Mis firmad need olla võiksid, rääkis Ots Äripäeva raadio hommikuprogrammis.\nLisaks vaatasime hommikuprogrammis üle, millised olid Äripäeva lugejate hinnangul 2018. aasta kõige olulisemad poliitsündmused, ja kuulasime, mida peavad algaval aastal kõige tähtsamaks erakondade juhid.\nSamuti vestlesime Äripäeva aasta ajakirjaniku tiitli pälvinud Kristel Härmaga meeldejäävamatest uudistest ning ajakirjanikutöö telgitagustest.\nSaatejuhid olid Liis Amor ja Birjo Must.


Kohtla-Järve linn ja Vene Rahvuslik Muuseum alustasid koostööd\nEile külastas Kohtla-Järve linna Vene Rahvusliku Muuseumi delegatsioon. Kohtumiste käigus tutvuti linna ja piirkonna ajalooga ning arutati erinevate koostöövõimaluste üle.\n„Eelkõige huvitas meid mõlema maa kultuuriväärtuste tutvustamine – elab ju Eestis palju vene keelt kõnelevaid inimesi, kes on väga tihedalt seotud Vene kultuuriga,” ütles Vene Rahvusliku Muuseumi peadirektor Aleksandr Ivanov.\nIvanovi sõnul võib kultuuri abil lähendada rahvaid ja riike, et nende vahelised suhted areneksid kiiremini ja positiivses suunas. Vene Rahvuslikus Muuseumis on väga palju erinevaid näitusi, mida võiks Eestisse tuua ja siin tutvustada.\nMuuseumi peadirektori sõnul on nende üheks huvitavamaks näituseks Fabergé eksklusiivsed juveelid ja kuulsate Vene kunstnike looming, mis ei vaja tutvustamist. Samuti mitmed erinevad ajaloolise sisuga näitused. „On ju teada, et Eesti on oma ajaloo viimastel sajanditel üle elanud palju traagilisi sündmusi ja mitmed neist on seotud Venemaaga. Tänu sellistele projektidele võime aga paremini mõista mõlema maa ajalugu.”\nNagu märkis Kohtla-Järve volikogu esimees Valeri Korb, laabub linnal koostöö erinevate Vene kultuuriasutustega väga edukalt. ”Juba aasta aega töötab Kohtla-Järvel Vene Muuseumi Virtuaalne (Sankt-Peterburi) filiaal, mida on külatanud ligi 3000 inimest. Meeldiv on tõdeda, et sellel ajal, kui üha enam linnakodanikke võtavad endale Eesti kodakondsuse, ei unustata ka oma juuri. See on väga tähtis just meie kaasaegses multikultuurses ühiskonnas,” lisas ta.\nKohtumistel Vene Rahvusliku Muuseumi esindajatega saavutati kokkulepe uuteks kohtumisteks Moskvas. Lähiajale plaanitud kohtumise käigus tahetakse kokku leppida juba konkreetsetes projektides.


2011 » Kuupäev (sissetulemise/väljaminemise): from 01 Jaanuar 2011 to 31 Detsember 2011 » 2011-01-07\nKuupäev (sissetulemise/ väljaminemise) 2011-01-07\nReg. nr. 1-11/11/2\nMenetleja U. Sutrop\nPealkiri Üldkeelekorraldus ja nimekorraldus\nSisu tekstina Tere!\nMaia, palun teatage, et meie volitustega esindaja sellel nõupidamisel on\nPealkiri: Re: Üldkeelekorraldus ja nimekorraldus\nSaatja: "Krista Kerge"\nKuupäev: R, 7. jaanuar, 12:19\nSaaja: Jüri Valge\n"See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud."\nTere! Minu küsimus on, kui suurele hulgale inimestele see üritus umbakudselt\nKeeletoimkonnast näeksin meelsasti vähemalt asevanemat Maire Raadikut\nTLÜ EKKI-st võiks peale direktori kohal olla eesti keele professor Jüri\nViikberg ja kindlasti keegi eesti keele kui võõrkeele poole eest\nvastutajatest - kas näiteks lektoraadi juhataja Marju Ilves? Või ka dr\nAnastassia Zabrodskaja? (Reili Argus on instituudi nimel õigem soovitaja.)\n2011/1/4 Jüri Valge\n> Uusaastasoovid neile, kellele pole veel soovitud.\n> Olen asunud korraldama eesti keele arengukava üldkeelekorralduse ja\n> nimekorralduse osade põhitäitjate nõupidamistneljapäeval, 3. veebruaril\n> Praeguste adressaatide hulgas on Esi keeletoimkonna, EKI, TLU, TÜ ja\n> keelehooldekeskuse esindajad; puudu on nimekorralduse osas Võru Instituut,\n> Siseministeerium ja Maa-amet ý vahest Peeter oskab juhatada,\n> Rakendusplaanist ý nii seal olevast rahast kui ülesannetest\n> arvestades nii ülesannete kui rahastamise laiemat tausta ý\n> jagada ülesanded omavahel nii, et 7 aasta päýrast oleks meie endi\n> planeeritu ja VV poolt heaks kiidetu tehtud.\n> Nõupidamisele on vaja institutsioonide volitustega esindajaid, kes saavad\n> anda lubadusi ja oma institutsiooni sees tagada nende täitmine.\n> Seega: palun nimesid. Ilmselt hakkame arutama tegevust rakendusplaani\n> punktide kaupa ning püüame selle aastate kaupa põhitäitjate vahel ära\n> Missuguseid partnereid võiks kutsuda?\n> Ootan päýris kiiret tagasisidet.\nTere! Minu küsimus on, kui suurele hulgale inimestele see üritus umbakudselt on kavandatud.\nKeeletoimkonnast näeksin meelsasti vähemalt asevanemat Maire Raadikut See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud..\nTLÜ EKKI-st võiks peale direktori kohal olla eesti keele professor Jüri Viikberg ja kindlasti keegi eesti keele kui võõrkeele poole eest vastutajatest - kas näiteks lektoraadi juhataja Marju Ilves? Või ka dr Anastassia Zabrodskaja? (Reili Argus on instituudi nimel õigem soovitaja.)\nUusaastasoovid neile, kellele pole veel soovitud.\nOlen asunud korraldama eesti keele arengukava üldkeelekorralduse ja nimekorralduse osade põhitäitjate nõupidamistneljapäeval, 3. veebruaril Tartus.\nPraeguste adressaatide hulgas on Esi keeletoimkonna, EKI, TLU, TÜ ja keelehooldekeskuse esindajad; puudu on nimekorralduse osas Võru Instituut, Siseministeerium ja Maa-amet – vahest Peeter oskab juhatada, kellele info saata).\nRakendusplaanist – nii seal olevast rahast kui ülesannetest lähtuvalt ja arvestades nii ülesannete kui rahastamise laiemat tausta – lähtuvalt tuleb jagada ülesanded omavahel nii, et 7 aasta pä’rast oleks meie endi poolt planeeritu ja VV poolt heaks kiidetu tehtud.\nNõupidamisele on vaja institutsioonide volitustega esindajaid, kes saavad anda lubadusi ja oma institutsiooni sees tagada nende täitmine.\nSeega: palun nimesid. Ilmselt hakkame arutama tegevust rakendusplaani punktide kaupa ning püüame selle aastate kaupa põhitäitjate vahel ära jagada.\nMissuguseid partnereid võiks kutsuda?\nOotan pä’ris kiiret tagasisidet.


Luu jala lähedal väike sõrm vasakut kätt\nvähendamise luu jalamil\nvarba luu raviks\nHome » Luu jala lähedal väike sõrm vasakut kätt\nJah, ma jään siia. Kolmas korrus vasakut kätt, naiste Parema käe väike sõrm oli aastate eest kõveralt Kalmistu lähedal parkis Molli masina kaugemale.Sain umbes 5 päeva tagasi lehmalt sarvega hoobi vastu vasakut kätt ja oleks.Aga kätt tõstes on valu õlavarre lähedal,õla peal.Kas väike sõrm.\nValgus pluss osta apteek Kaasanis\nNagykanizsai Kistérségi Adatkezelő Rendszer - A legtöbb, ami tudható Nagykanizsa kistérségéről.Mul ei olnud vaja kätt, mida pigistada. siis saadeti meile ka väike kingitus Mees pidi minu vasakut jalga õhus hoidma ja seda mul mitte kõveraks laskma.\nSuurel metsala prügilasse sõites jääb vasakut kätt, on tõesti antud välja HR teatised 2017 detsembri lõpus. Sealt läksime jala Luki alla lahingusse.21. juunil (kuu aega tagasi) kukkusin parema käe peale ja EMOsse pöördudes selgus peale röntgeni tegemist, et tegemist on luumurruga, täpsemalt: parema labakäe.\nVasakut kätt voolavale Vágari kagunurgakalju Trøllkonufingur või eesti keeles Trollinaise sõrm ehk valgeks võõbatud aknad ja väike.Jala haltasõ, jala luu naksi suuni kiskma, [liiga väike tasu]. [=vasakut kätt] ussõpiida pääle:.\nkasvu luu varba teisel sõrme\nParem ajupool ületab vasakut võimes komplekseks mõtlemiseks, • Ühe jala peal hüppamine: Väike osa vastanutest märkis valiku tegemisel määravaks.Sellepärast tunnel sündroomid tekivad lähedal liigesed, Nii istudes poosis jala põlve visatud polvelohus külge kus väike sõrm.\neemaldada kivid oma jalgu\nLuuvalu jalg lapse ravi\nkorter - valygusnaya


MICROSOFTI ÜKSIKASJAD 2016. AASTA DETSEMBRI MÄNGUDE JAOKS KOOS KULDKOOSSEISUGA - MÄNGIMINE\nMagavad koerad ja kauem kui 2016. aasta detsembris kuldkoosseisuga mängud\nMagavad koerad ja tunnustatud õuduspealkiri Outlast kuuluvad 2016. aasta detsembri Xboxi mängude koos kullaga koosseisu, kinnitas Microsoft.\nMagavad koerad ja punase tünni närvesööv õudus Väljapoole kuuluvad Xboxi hulka Mängud kullaga 2016. aasta detsembri koosseis, kinnitas Microsoft.\nKoos panevad nad pealkirjaks Xbox One pakkumised ja need on saadaval vastavalt 1. detsembrist ja 16. detsembrist. Ühest küljest, Magavad koerad on kogu detsembrikuu jooksul tasuta allalaaditav, samal ajal kui Väljapoole Aken ulatub 16. detsembrist kuni 15. jaanuarini. Käikude vahetamine Xbox 360-le Outland debüteerib koos Magavad koerad 1. detsembril, enne kui see asendatakse Criterioni armastatud võidusõitjaga Läbipõlemise paradiis 16. detsembril.\nNii Xbox One kui ka Xbox 360 mängude teegist koosnevatest pealkirjadest pidage meeles, et tänu riistvara tagurpidi ühilduvuse funktsioonile saab kõiki nelja mängu mängida Microsofti praeguse põlvkonna süsteemis.\nKokkuvõttes on see Microsofti digitaalse programmi jaoks tugev kuu, eriti Xbox One jaoks, kus mängijad saavad Hongkongi kuritegevusega kaetud tänavatel Magavad koerad , enne kui nad varba üsna esialgselt sisse kastavad Väljapoole , tõeliselt õõvastav indie-pealkiri, mis on sünnitanud isegi täiemahulise järje. Otsige seda, et saabuda 2017. aasta keskel.\nTule 1. detsembril, Magavad koerad ja Outland muutuvad Xbox Live Goldi liikmetele kättesaadavaks kõikjal Xbox One'is ja Xbox 360-s, enne kui nad on nendega liitunud Väljapoole ja tõesti üsna geniaalne avatud maailma võidusõitja Läbipõlemise paradiis 16. detsembril. Ärge unustage, et eelmise kuu haaramiseks on veel aega Mängud kullaga pakkumisi, mis sisaldavad Far Cry 3: Vere draakon ja eriväljaanne Ahvisaar .\nMis on teie mõtted detsembri koosseisu kohta? Tõepoolest, kas on olemas üks nimetus, mida te ei saa oodata, et oma käed külge saada? Andke meile teada.


Suvi, sügis, talv ja kevad...: Kuumalt paistab päike kõikjalt kostub hõikeid\nPidin täna varakult lahkuma? Ei jõudnud siin randa? Eks need plaanid selleks ongi, et muutuda. Tundus, et ei tasu logistada rongiga Sevillasse, seal bussijaama otsida ja bussiga Farosse sõita. Seega lähen hoopis õhtuse otsebussiga Malagast Farosse. Kell 2 öösel peaksin kohale jõudma. Natuke tüütu, kuid vähemalt sai tänase päeva veel vabalt veeta. Nii ma siis lõpuks siia randa jõudsingi ja suve esimene ujumine sai ka tehtud :-) Vesi mõnusalt selge ja külm, liiv see-eest tuli-tuli-tuli kuum!\nMis veel... Maja Mallorcal pakuti mulle täna. Üks onu bussipeatuses kutsus kangesti kohvile ja kui ma järjekindlalt keeldusin, siis lõpuks hakkas rääkima oma kolmekordsest majast Mallorcal ja kutsus mind sinna. Keeldusin, rumal nagu ma olen :-)\nJa introvertset türklast kohtasin. Nii ta ise väitis. Türklase kohta oligi, eestlastega võrreldes ikka ei olnud küll ;-) Elasime ühes hosteli toas ja lobisesime eile õhtul veel pikalt. Ta olevat peaaegu Erasmusega Tallinnasse õppima tulnud (eriala International Relations), aga lõpuks otsustas Hispaania kasuks (nüüd kahetseb :P). Unistuseks on aga Austraaliasse kolida. No ei tea, mis koht see Austraalia selline on, kust kõik õnne lähevad otsima :-) Türklastest endist muide rääkis väga halvasti! Et sellised pealetükkivad ja kitsa silmaringiga...\nCadizis pidavat vaalu nägema! Selle peale hakkas kohe kahju, et mul minemata jäi sinna. Teinekord :-)\nIlm õnneks on eile-täna olnud 10 kraadi külmem kui teisipäeval. Ikka püsib seal 30 ringis, mis on täitsa talutav.\nPosted by Aive at 18:24


CVOK - Elektronkirjade etikett\nTänapäeval on peaaegu võimatu leida firmat, kes ei kasutaks ametlikus kirjavahetuses aktiivselt e-posti. Kuid tuleb meeles pidada, et nagu igasuguse ametliku suhtlemise korral - telefonikõned, ametlikud kohtumised, kirjavahetus - tuleb ka e-kirjavahetuses järgida teatud etiketireegleid, et mitte näida kasvatamatu inimesena ja kahjustada enda mainet.\nE-kirja vormistamisel tuleb järgida samu reegleid mis esitatakse ka tavalise kirja vormistamisel. Kiri peab olema kirjutatud lühidalt, loogiliselt ja vigadeta. Vaatamata sellele, et e-kiri võib tunduda vähem ametliku suhtlemisvahendina, ei tohiks siiski unustada tervitust, viisakat pöördumist adressaadi poole ja alles siis asuda kirja saatmise põhjuste juurde.\nPidage silmas, et Teie kiri ei oleks liiga pikk. Tuleks järgida lihtsat reeglit: e-kiri peab olema poole lühem kui tavaline paberil kiri. Kui on vaja edastada palju teksti, siis on parem see vormistada eraldi failina, ning kiri lühikese kaaskirjana. “Tühja” kirja koos sellele lisatud failiga võib saata ainult mitteformaalse suhtlemise korral või juhul\nkui kirja saajat on muul moel teavitatud lisatud faili sisust.\nE-ärikirja struktuur võiks olla järgmine: tervitus, sisu (kirja eesmärk), isiklik e-allkiri (kus näidatakse ära ka kontaktandmed), firma nimi ja kontaktandmed. Ärge kirjutage ainult väikeste tähtedega, ärge unustage kirjavahemärke, ning alustage lauset ikka suure tähega. Samuti ärge kirjutage kirja ainult suurte tähtedega. Sellist kirja lugedes jääb mulje, et kirja saatja on vähese kirjaoskusega ning see jätab halva mulje. Ühe mõtte teisest eraldamiseks võib nad paigutada eraldi lõikudesse, lõikude vahele võib aga jätta tühja rea. See jätab korrastatud teksti mulje.\nE-kirja väljasaatmisel jälgige, et rida “Pealkiri” oleks täidetud (lühidalt seletatud kirja sisu). Pidage meeles, et kirja pealkiri on Teie kirja sisu “punane niit” ja kirja saaja saab siit esmase info sisu kohta. Jätta see rida tühjaks on ebaviisakas ja mitte eriti mõistlik, kuna postiprogramm võib sellise kirja lugeda spämmiks ja serverist mitte edasi saata. Vajaduse korral võib kasutada paljudes postiprogrammides sisalduvat võimalust teha märge kirja tähtsuse kohta. See on väga mugav kui on teada, et adressaat saab väga palju kirju ja Teie kiri jõuab temani üldises korras. Kuid seda võimalust ei tohi kuritarvitada.\nIgas postiprogrammis sisaldub aadressraamat, kuhu kirjutate oma korrespondentide e-aadressid ja muu vajaliku info. Jälgige, et kirja saamisel adressaat näeks, millise nime all teda aadressraamatus säilitatakse. Seetõttu olge oma korrespondentide ümbernimetamisel tähelepanelik, et ei tekiks piinlikku olukorda.\nVastates e-kirjale, on väga mugav kasutada postiprogrammi võimalusi. See täidab automaatselt rea “Aadress” ja reale “Pealkiri” kirja sisu millele Te vastate märkega “Re”. Kirja saajale on see väga mugav, kuna ta saab kohe aru, nimelt millisele tema kirjale Te vastate.\nKirjale vastates on lubatud redigeerida saadud kirja teksti ja jätta alles ainult need read, mis on vajalikud vastuse kirjutamiseks. Iga sellise tsitaadi alla kirjutage oma vastus või ettepanek antud küsimuses. Kui aga kiri on ametlik, siis teksti muuta ei tohi ja vastus tuleb kirjutada saadud kirja kohale.\nEt Teid peetaks ikka tõsiseks inimeseks, ei tohi ametikirjades kasutada emotikone (sümbolid, mis väljendavad emotsioone).\nE-allkiri on kõigis postiprogrammides sisalduv tekstilise allkirja võimalus. Ametlikes kirjades käib e-allkiri hea tooni juurde. Redigeerige oma e-allkiri ära nii, et see sisaldaks vajalikku infot Teie ja Teie kontaktandmete kohta ning oleks sobiv kõigile adressaatidele. E-allkiri sisaldab nime, perekonnanime, ametinimetust ja firma nime, kus Te töötate, telefoninumbreid, faksi numbrit ja e-posti aadressi. Jälgige, et e-allkiri ei oleks pikem kui 4 – 5 rida.\nElektroonilise ametliku kirjavahetuse puhul ei ole soovitav kasutada postiprogrammide võimalust saada teade kirja kättesaamise kohta. See jätab mulje, et Te ei usalda adressaati. Kui tahate olla kindel, et kiri jõudis kohale, siis parem helistage. Kui see pole mingil põhjusel võimalik, siis on viisakam lisada kirjale palve teavitada kirja kättesaamisest.\nJa lõpuks. Kõigile ametlikele kirjadele, olenemata sellest, kas tegu on e-kirja või paberalusel kirjaga, tuleb tingimata vastata. E-kirjale tuleks vastata kahe päeva jooksul. Samuti tuleb tingimata kinnitada e-kirja failide kättesaamine, et korrespondent oleks kindel, et kiri on kätte saadud ja failid avanenud. Kui vastamiseks kulub rohkem aega, tuleb korrespondenti sellest teavitada, selgitada hilinemise põhjus ja näidata ära ligikaudne vastamise aeg.


VIDEO Haanjas toimusid Eesti meistrivõistlused murdmaasuusatamises, klassi näitasid kohalikud noored tipud\nTeisipäev, 16 Jaanuar 2018 10:49\nSUUSATAMINE ❯ Kui üle-eelmisel nädalal pidid paljud spordiinimesed Haanjasse kokku tulema, et ära hoida suusaradadel viimase lume sulamist ja võitlema vihmaga radade päästmise pärast, siis eelmisel nädalavahetusel oli olukord suisa vastupidine.\nLumekahurid üle Eesti alustasid tööd juba eelmisel nädalal esimeste külmakraadide tulekuga. Eesti terviseradade juhi Alo Lõokese sõnul töötas eilse seisuga 15 keskuses 44 kahurit. Suusamägedega kokku aga vähemalt 50 lumekahurit.\n0 #1 Giljotiin 2018-01-16 20:37\nVT, teie artikli pildil on võitjate pead maha võetud, kas te ei arva, et see on sobimatu?


Allan Aksiim: riigikogu liige võiks saada tulemuspõhist palka - Arvamus\nAllan Aksiim: riigikogu liige võiks saada tulemuspõhist palka\n6. detsember 2017, 13:01\nSüsteem kindlasti ei töötaks perfektselt kohe alguses, kuid see oleks edasiliikumine võrrelduna praeguse olukorraga, kus peaaegu kõik riigikogulased on motiveeritud saama palka ning neist vaid mõni on motiveeritud ka riigile midagi kasulikku tegema, kirjutab Allan Aksiim.\nRiigikogulase palk (ning lõpuks kõigi tippametnike palk) võiks olla tulemuspõhine. Palga tervikus saaks osa mängida nii majanduskasvu protsent, ebavõrdsust kajastav Gini koefitsient (mida vähem ebavõrdsust ühiskonnas, seda kõrgem tulemus), välisinvesteeringute sissevoog, korruptsioon (taas mida madalam, seda kõrgem tasu) kui ka muud mõõdikud, mis kõnetaksid rahvasaadikuid ja nende valijaid.\nMicrosofti kaasasutaja Bill Gates on täheldanud, et kõike, mida saab mõõta, saab ka parandada. Numbrite järgi otsuste tegemine võib tunduda hingetu, kuid see on parem kui kõhutunde, ema või sõbra soovitusel, rääkimata ajalehe esikaaneuudistest või ka eelmise riigikogu koosseisu sisetunde järgi paika pandud palgakasv.\nSee oleks muidugi poliitiliselt vastuvõetamatu ning tooks kaasa igasuguseid absurdseid põhjendusi, miks seda ei saaks ega võiks kunagi ellu viia. Just sellepärast peaks seda aga arutama. Motivatsioonistruktuur ehk incentive structure on tugev jõud, mille võime inimesi nii kasulikul kui ka kummalisl viisidel käituma panna, on hämmastav.\nNäiteks võib tunduda, et teadlaste eesmärk on teadust teha, kuid nende edu (ja tihti ka palganumbrit) arvestatakse avaldatud teadusartiklite järgi. Seega motiveerib teadlast ümbritsev sotsiaalne struktuur eelkõige teadusartiklite avaldamist, mis on paljuski ka teaduse sisu, kuid on kitsam mõõdik kui teised akadeemilised tegevused, nagu ainete õpetamine, üliõpilaste juhendamine ning ka avalikkuse harimine, mis seetõttu pahatihti varju jäävad.\nRiigikogulase puhul oleks samaaegselt sellise mitmest osisest koosneva tulemuspõhisuse puhul tegemist ka mõõdikute komplektiga, mille abil valijad saaks hinnata valitud saadikute tööviljakust. Võrrelda saaks nii saadikuid kui ka sama saadiku töö edukuse muutumist ajas ning prioriteetide seadmist valitud mõõdikute vahel.\nSüsteem kindlasti ei töötaks perfektselt kohe alguses, kuid see oleks edasiliikumine võrrelduna praeguse olukorraga, kus peaaegu kõik riigikogulased on motiveeritud saama palka ning neist vaid mõni on motiveeritud ka riigile midagi kasulikku tegema.\nUus süsteem tekitaks lisamotivatsiooni tunda huvi ka riiklike trendide vastu, selmet toota ainult päevapoliitilisi kommentaare kultuurisõdade, maksuprotsentide dogma, julgeoleku ja mille kõige muu ümber, mille najal end püütakse positsioneerida riigikokku tagasi järgmiseks koosseisuks.\nPoliitilise vaidluse saaks aga viia seeläbi sisulisemale tasemele – mis on riigi eesmärgid ehk teisisõnu, milliste mõõdikute optimeerimise eest makstakse riigikogulastele palka? Rahvuslased saaks lisada iibe ning kultuuriliselt vasakpoolsed saaks lisada sotsiaalse õigluse klausleid ja majanduslikult vasakpoolsed saavad nõuda koalitsioonileppes Gini indeksi osakaalu suurendamist mõõdikute komplektis, ehk ka nende endi palgaarvestuses.\nIlmselge, et mõningate asjade jaoks pole adekvaatseid mõõdikuid, seega vastutava statistikat koondava ameti (näiteks statistikaameti) juhid peaks samamoodi saama stabiilset tulemuspõhist palka, arvestades edastatud numbrite õigsust ning olles pidevas ohus, et valeinfo korral võidakse neilt näiteks kolme kuu palk trahvina sisse nõuda. See oleks juba selgelt järgmine aste, kuid usun, et idee mõtestatud tulemuspõhisusest vääriks moel või teisel arutelu ja piloteerimist. Eesti ja eestlased tahavad end pidada ju teerajajaks, kes uusi lahendusi ja lähenemisi proovima nõustuvad.


Ettevõtluskonto füüsilistele isikutele | Leinonen Estonia\nEttevõtluskonto füüsilistele isikutele 28. sept\nAlates 01.01.2018. jõustub Eestis uus seadus - ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seadus.\nRahandusministeeriumi selgituste kohaselt soodustab seadus mikroettevõtlust ja parandab mikroettevõtjate maksukäitumist. Selle saavutamiseks lihtsustatakse füüsilise isiku teenuse osutamisest ja kauba müügist tekkiva maksukohustuse täitmist. Kehtestatakse maksustamise erikord, mille puhul toimub maksustamiseks vajalike andmete esitamine ja maksukohustuse täitmine lihtsustatud viisil.\nSeadusega antakse füüsilisele isikule võimalus teenust osutada ja kaupa müüa läbi spetsiaalselt avatud ettevõtluskonto. Ettevõtluskonto peamine eesmärk on lihtsustada füüsilise isiku poolt teisele füüsilisele isikule teenuse osutamisest ja kauba müügist tekkiva maksukohustuse täitmist. Antud lahendus sobib ka neile füüsilistele isikutele, kes oma põhitegevuse (nt töölepingu alusel töötamise) kõrvalt osutavad väikeses mahus mõnda teenust või müüvad mõne enda valmistatud toote ehk tegelevad väikeses mahus või aeg-ajalt ettevõtlusega.\nEttevõtluskonto on füüsilistele (mitte FIE) isikutele mõeldud bürokraatiavaba ning soodne ettevõtlusvorm. Tegemist on 20-protsendilise tulumaksukoormusega ettevõtlusvormiga, mis on mõeldud väikeettevõtjatele, kelle aastane tulu ei ületa 25 000 eurot. Seda tulu ületav summa maksustatakse 40-protsendilise maksumääraga.\nEttevõtluskontot kasutav ettevõtja ei pea esitama ühtki aruannet ega kulutama aega ja raha raamatupidamisele. Kõik toimub automaatselt läbi ettevõtluskonto. Laekunud tuludelt kannab pank iga kuu automaatselt 20 protsenti ettevõtlustulu maksu Maksu- ja Tolliameti pangakontole. Nii jääb igast teenitud eurost ettevõtjale kätte 80 senti. Sarnaselt võlaõiguslikele lepingule, on ka ettevõltuskontot kasutaval isikul õigus ravikindlustusele. Kui tasutud ettevõtlustulu maks ületab ravikindlustuse saamiseks ettenähtud minimaalset sotsiaalmaksu piirmäära.\nMaksukohustuse lihtsustatud täitmiseks tuleb isikul avada pangas spetsiaalne ettevõtluskonto. Ettevõtluskonto on mõeldud eeskätt füüsilistele isikutele, kes pakuvad oma teenuseid ja kaupu kõrvaltegevusena ning kellel ei ole suuri kulusid töövahenditele. Samuti neile ettevõtjatele, kelle tulud ettevõtlusest on pigem väikesed ja seetõttu kulud raamatupidamisele ei tasuks ära. Äriühingutel ja füüsilisest isikutest ettevõtjatel ei ole lubatud ettevõtluskontot luua. Lisaks tuleb juriidilisel isikul tasuda füüsiliselt isikult saadud teenuse summalt nö äriühingu tulumaks, kuna vastasel juhul kaob rahandusministeeriumi hinnangul ettevõtjatel motivatsioon luua töösuhteid.