Tehtud tööd - ERC Konsultatsiooni OÜ\nTEHTUD TÖÖD TEHTUD TÖÖD TEHTUD TÖÖD\nKohalike teede teehoiu rahastamisvajadus ja eelarve stsenaariumide mõjud (ERC/01-2/2021)\nLiikluse loendamine teisaldatavate liiklusloenduritega 2021.a-2022.a leping\nRiigitee 11 Tallinna ringtee km 34,0-38,0 Valingu-Keila lõigu ja Keila lõunapoolse ümbersõidu eelprojektide koostamine. Tasuvusanalüüs\nRiigitee 4 Tallinn-Pärnu-Ikla (E67) km 62-78,5 Päädeva – Konuvere teelõigu eelprojekti koostamine. Tulemuslikkus, tasuvus ja finantsanalüüs\nRiigitee nr 11110 Nehatu-Loo-Lagedi km 1,4 ringristmiku ehitusprojekti koostamine. Liiklusuuring\nTugimaanteede ülekäikude tähistamise analüüs\nPärnu linna teehoiukava koostamine\nRiigitee 25183 Antsla-Kanepi km 0.22-0.5 asuva Veski tänava rekonstrueerimise põhiprojekti koostamine (ERC/22/2021)\nRiigitee 3 Jõhvi–Tartu–Valga km 103,650-109,543 Pataste–Igavere lõigu rekonstrueerimise põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring ja kergliiklusteede vajaduse hindamine. (ERC/21/2021)\nVeskinurga kinnistu detailplaneering. Liiklusuuring (ERC/20/2021)\nAastaringse järelevalve eelised ja puudused (ERC/19/2021)\nRiigitee nr 92 Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme km 84,582 – 92,883 LOA III ja IV etapp (ERC/18/2021)\nRiigitee 53 Laidu tee põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring ja kergliiklusteede vajaduse hindamine (ERC/17/2021)\nRiigitee nr 11240 Tõdva – Hageri km 9,5-14,8 Aespa-Hageri lõigu põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring (ERC/16/2021)\nRiigitee 25 Mäeküla–Koeru–Kapu km 21,25-25,30 (Koeru–Kapu lõigu) rekonstrueerimise põhiprojekti koostamise. Liiklusuuring ja kergliiklusteede vajaduse hindamine (ERC/15/2021)\nRiigitee nr 11185 Hüüru−Alliku−Saue km 0,0-0,914 ja km 2,7-4,541 põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring ja kergliiklusteede vajaduse hindamine (ERC/14/2021)\nLiiklusohtlike kohtade ümberehitus riigitee 5 Pärnu-Rakvere-Sõmeru km 79,82-80,45 ja km 81,93-82,35. Kergliiklejate liiklusuuring (ERC/13/2021)\nRiigitee 20 Põdruse–Kunda–Pada km 16,91-28,35 teelõigu rekonstrueerimise põhiprojekti koostamine (BIM). Liiklusuuring (ERC/12/2021)\nKloriidide katse (ERC/11/2021)\nRiigitee nr 15 Tallinn-Rapla-Türi km 46,987 – 47,436 eskiisi koostamine. Liiklusuuring (ERC/10/2021)\nKõrvalmaanteed 11601 Loo-Loovälja ja kõrvalmaanteed 11260 Jõelähtme-Kemba ühendava Võerdla põhjapoolse kogujatee. Liiklusuuring (ERC/9/2021)\nRiigitee 2 (E263) Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa km 87,5-108,1 Mäo-Imavere lõigu I klassi maantee eelprojekti koostamine. Liiklusuuring ja kergliiklusteede vajaduse hindamine (ERC/8/2021)\nRiigitee nr 11230 Harju-Risti – Riguldi – Võntküla km 3,0 – 6,6 lõigu põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring ja kergliiklusteede vajaduse hindamine (ERC/7/2021)\nRiigitee 49 Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia km 53,996-58,871 asuva Viljandi–Loodi lõigu rekonstrueerimise põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring ja kergliiklusteede vajaduse hindamine (ERC/6/2021)\nPärnu linna uue silla tasuvusarvutus ja finantsanalüüs (ERC/5/2021)\nRiigitee 49 Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia km 36,565-43,753 asuva Võivaku–Aindu lõigu rekonstrueerimise põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring (ERC/4/2021)\nKohalik tee nr 3220026 Kaevuri km 0,000 – 1,250 lõigu rekonstrueerimise põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring (ERC/3/2021)\nRiigitee 4 Tallinn-Pärnu-Ikla (E67) km 62-78,5 Päädeva – Konuvere teelõigu eelprojekti koostamine. Eeltasuvusanalüüs (ERC/2-2/2021)\nRiigitee 4 Tallinn-Pärnu-Ikla (E67) km 62-78,5 Päädeva – Konuvere teelõigu eelprojekti koostamine. Liiklusuuring (ERC/2-1/2021)\nRB Muuga multimodaalse kaubaterminali liiklusuuringud (ERC/29/2020)\nRiigitee 1 Tallinn-Narva km 153,771 Kohtla-Järve ristmiku ümberehituse ehitusprojekt. Liiklusuuring (ERC/28/2020)\nVana-Narva maantee ja Saha-Loo tee maaradari uuring (ERC/27/2020)\nTrassipõhise hoolduse plussid ja miinused, riik või erasektor, analüüs (ERC/26/2020)\nTeekonstruktsiooni kandevõime mõõtmis- ja arvutusmetoodika täiendamise uuring (ERC/25/2020)\nTee kohal paiknevate juhatusmärkide loetavuse uuring (ERC/24/2020)\nTee 15 Tallinn – Rapla – Türi keskpiirde lõigu liiklustehnilise- ja vaatlusuuringu tegemine (ERC/23/2020)\nViljandi linnas asuva Tallinna tn 50 detailplaneering. Liiklusuuring (ERC/22/2020)\nLIFE+OSAMAT projekti lõplik tehniline järelmonitooring (ERC/21/2020)\nTallinna magistraal-jaotustänavate teekatete seisukord ja remondivajadus 2020 (ERC/20/2020)\nKergliiklejate loendus Saue vallas (ERC/19/2020)\nTapa linnas asuva Liblika maaüksuse ja lähiala detailplaneering. Liiklusuuring (ERC/18/2020)\nTartu läänepoolse ümbersõidu II ehitusala ehituse põhiprojekt. Tasuvus-, finants- ja riskianalüüs (ERC/17/2020)\nRiigitee nr 24116 Suure-Jaani – Olustvere km 0,820 – 6,090 LOA III ja IV etapp (ERC/16-1/2020)\nRiigitee 2 Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa km 166.0-182.2 asuva Kärevere-Tartu lõigu ja Tartu põhjapoolse ümbersõidu eelprojekti koostamine. Liiklusuuring ja kergliiklusteede vajaduse hindamine (ERC/15/2020)\nRiigitee 1 Tallinn–Narva ning riigitee 13148 Narva–Arumäe ja kohaliku tee Narva maantee ristmiku ümberehituse liiklusohutuse auditeerimine. LOA III-IV etapp (ERC/14/2020)\nRiigitee 24193 Karksi-Nuia – Anikatsi km 1,0-1,05 ristmiku ümberehituse eskiisi koostamine. Liiklusuuring (ERC/13-2/2020)\nRiigitee 4 Tallinn-Pärnu-Ikla km 151.87-152.15 eskiisi koostamine. Liiklusuuring (ERC/13-1/2020)\nPõhimaanteede ülekäikude tähistamise analüüs (ERC/12/2020)\nNarva linnas A.Puškini-Malmi tn ringristmiku tee-ehitusprojekti liiklusohutuse auditeerimine. LOA II etapp (ERC/11/2020)\nKraavikopli DP liiklusuuring (ERC/10/2020)\nRiigitee 17125 Vilgu-Vinni-Pajusti km 1,644 asuva Vinni ristmiku ja riigitee 5 Pärnu-Rakvere-Sõmeru km 141,459-141,950 eritasandilise ristumise liiklusohutuse auditeerimine (ERC/9/2020)\nRiigiteede 17177 Haljala-Käsmu, 17182 Palmse-Sagadi ja 17183 Karula-Vihula-Sagadi ristmiku ümberehitus. Sagadi ristmiku LOA III-IV etapp (ERC/8-2/2020)\nRiigitee 1 Tallinn-Narva ja 17163 Sõmeru-Katela ristmiku ümberehitus. Ubja ristmiku LOA III-IV etapp (ERC/8-1/2020)\nRiigitee 88 Rakvere-Rannapungerja km 10,256-21,304 (Rägavere – Sae lõigu) põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring (ERC/7/2020)\nJuuliku-Tabasalu ühendustee (Laagri ümbersõit – Harku liiklussõlm ja Harku liiklussõlm – Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna maantee) ning riigitee nr 11390 Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna km 5.0-9.0 eskiisprojekt. Tasuvus (ERC/6/2020)\nLiiklusõnnetuste arvu muutuse prognoosimine (ERC/5/2020)\nRiigitee nr 4 Tallinn-Pärnu-Ikla km 153,2-153,4 Võiste lõigu põhiprojekt. Liiklusuuring (ERC/4/2020)\nCost-Benefit Analysis (CBA) for the road E67 Ääsmäe truck parking (safe and secure truck parking) solution (ERC/3/2020)\nCost-Benefit Analysis (CBA) for the road E263 Laeva truck parking (safe and secure truck parking) solution (ERC/2/2020)\nRiigitee nr 25150 Raiste-Osula-Varese km 7.359-10.553 asuva Osula-Varese lõigu rekonstrueerimine. LOA III ja IV etapp (ERC/1-1/2020)\nRiigitee nr 23201 Puurina-Lüllemäe-Litsmetsa km 15.15-15.88 Lüllemäe jalgratta- ja jalgtee ehitus. LOA III ja IV etapp (ERC/1-2/2020)\nSõidukite liikumiskiiruste mõõtmine Eesti avalikult kasutatavatel teedel (2019-2020)\nKruusateede tasasuse (IRI) mõõtmine ja teepiltide tegemine.\nTeekatte tasasuse (IRI) kontrollmõõtmised seadmega Roadroid\nVALMINUD UURIMISTÖÖD (2012-2019)\nTasuvus-, finants- ja riskianalüüsid\nPõhimaantee nr 4 Tallinn-Pärnu-Ikla teelõigu km 50,4-62,0 Varbola-Päädeva. Tulemuslikkus ning tasuvus- ja finantsanalüüs (ERC/10/2019)\nRiigi põhimaantee nr 4 Tallinn-Pärnu-Ikla km 77,7-87,7 Konuvere-Jädivere tulemuslikkuse- ja finantsanalüüs ning ÜF rahastustaotlus (ERC/20/2018-2019)\nPõhimaantee nr 2 Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa km 170,0-174,4 Kärevere-Kardla teelõigu põhiprojekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs (ERC/13/2018)\nPõhimaantee nr 1 (E20) Tallinn-Narva Rõmeda – Haljala lõigu põhiprojekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs (ERC/7/2018)\nRiigi tugimaantee nr. 59 Pärnu – Tori km 5,993-12,143 rekonstrueerimise põhiprojekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/15/2017\nPõhimaantee nr 10 Risti-Virtsu-Kuivastu-Kuressaare teelõigu Kõmsi-Virtsu (km 56.4-65.0) rekonstrueerimise põhiprojekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs ja ÜF rahastustaotluse koostamine. ERC/4/2017\nKõrvalmaantee nr 13114 Kalma-Mustvee teelõigu km 4,9-7,2 põhiprojekti eeltasuvusanalüüs. ERC/10/2016\nTugimaantee nr 36 Jõgeva-Aravete teelõigu km 33,7-38,9 põhiprojekti eeltasuvusanalüüs. ERC/9/2016\nPõhimaantee nr 4 (E67) Tallinn-Pärnu-Ikla teelõigu Ääsmäe-Kohatu (km 28.0-37.0) rekonstrueerimise põhiprojekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/2/2016\nTartu idapoolse ringtee 3. ehitusala ehitamise tasuvus-, finants- ja riskianalüüs ning ÜKF rahastustaotluse E osa täitmine. ERC/14/2015\nPõhimaantee nr 3 (E264) Jõhvi-Tartu-Valga teelõigu Vapramäe-Elva (km 156,2-159,4) rekonstrueerimise tehnilise projekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/1/2015\nPõhimaantee nr 8 Tallinn-Paldiski teelõigu km 24,7-29,5 Keila-Valkse rekonstrueerimise tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/17/2014\nPõhimaantee nr 2 Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa Tartu läänepoolse ümbersõidu I ehitusala rekonstrueerimistööde tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/15/2014\nRiigimaantee nr 8 Tallinn-Paldiski teelõigu km 18,789-24,931 Kiia-Keila rekonstrueerimise tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/14/2014\nPõhimaantee nr 3 (E264) Jõhvi-Tartu-Valga teelõigu Aiamaa-Vapramäe (km 146,6-156,2) rekonstrueerimise tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/13/2014\nPõhimaantee nr 5 Pärnu-Rakvere-Sõmeru, Türi linna lõigu km 75,6-78,7 ja Särevere sildade koos pealesõitudega km 74,7-75,6 ehituse tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/12/2014\nPõhimaantee nr 5 Pärnu-Rakvere-Sõmeru, Roosna-Alliku-Ahula lõigu (km 110,8-120,7) rekonstrueerimise tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/11/2014\nPõhimaantee nr 3 Jõhvi-Tartu-Valga teelõigu km 109,6-118,9 Igavere-Kobratu remondi tehnilise projekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/10/2014\nPõhimaantee nr 2 (E263) Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa Tatra-Otepää ristmiku remondi tehnilise projekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/5/2014\nPõhimaantee nr 2 Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa Tartu läänepoolse ümbersõidu I ehitusala rekonstrueerimise korrigeeritud tehnilise projekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/3/2014\nPõhimaantee nr 8 Tallinn-Paldiski teelõigu km 18,789-24,931 Kiia-Keila remondi tehnilise projekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/2/2014\nRiigimaantee nr 5 Pärnu-Rakvere-Sõmeru teelõigu km 75,715-78,749 Särevere-Türi remondi tehnilise projekti tasuvus-, finants- ja riskianalüüs. ERC/1/2014\nPõhimaantee nr 2 (E263) Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa Tatra-Otepää ristmiku remondi tehnilise projekti tasuvusanalüüs. ERC/2/2013\nMaantee nr 5 Pärnu-Rakvere-Sõmeru km 110,8-120,7 Roosna-Alliku – Ahula teelõigu eeltasuvusanalüüs. 2012\nMaantee nr 21 Rakvere-Luige teelõigu Venevere-Pärniku-Ulvi eeltasuvusanalüüs. II etapp km 53,6-62,1 Pärniku-Ulvi. ERC/7-2/2012\nMaantee nr 21 Rakvere-Luige teelõigu Venevere-Pärniku-Ulvi eeltasuvusanalüüs. I etapp km 44,6-53,6 Venevere-Pärniku. ERC/7-1/2012\nPõhimaantee nr 8 Tallinn-Paldiski teelõigu km 24,7-29,5 Keila-Valkse rekonstrueerimise ÜKF rahastustaotluse korrigeerimine.\nRiigimaantee nr 8 Tallinn-Paldiski teelõigu km 18,789-24,931 Kiia-Keila rekonstrueerimise ÜKF rahastustaotlus korrigeerimine.\nPõhimaantee nr 3 (E264) Jõhvi-Tartu-Valga teelõigu Aiamaa-Vapramäe (km 146,6-156,2) rekonstrueerimise ÜKF rahastustaotlus.\nPõhimaantee nr 3 Jõhvi-Tartu-Valga teelõigu km 109,6-118,9 Igavere-Kobratu remondi ÜKF rahastustaotlus.\nPõhimaantee nr 5 Pärnu-Rakvere-Sõmeru, Türi linna lõigu km 75,6-78,7 ja Särevere sildade koos pealesõitudega km 74,7-75,6 ehituse ÜKF rahastustaotlus.\nPõhimaantee nr 5 Pärnu-Rakvere-Sõmeru, Roosna-Alliku-Ahula lõigu (km 110,8-120,7) rekonstrueerimise ÜKF rahastustaotlus.\nRiigimaantee nr 5 Pärnu-Rakvere-Sõmeru teelõigu km 75,715-78,749 Särevere-Türi remondi tehniliseprojekti muudatuse ÜKF rahastustaotlus.\nTeekatte seisukorra alased uuringud\nTallinna magistraal-põhitänavate teekatete seisukord ja remondivajadus 2019 (ERC/20/2019)\nTallinna magistraal-jaotustänavate teekatete seisukord ja remondivajadus 2018 (ERC/15/2018)\nTugimaantee nr 61 Põlva-Reola teelõigu km 30,478-37,059 Vana-Kuuste – Reola põhiprojekti koostamine. Olemasoleva katendi seisukorra hindamise aruanne (ERC/9-5/2018)\nKõrvalmaantee nr 22133 Reola-Unipiha teelõigu km 0,05-1,3 Reolas asuva teelõigu põhiprojekti koostamine. Olemasoleva katendi seisukorra hindamise aruanne (ERC/9-4/2018)\nPõhimaantee nr 4 Tallinn-Pärnu-Ikla teelõigu km 50,4-62,0 Varbola-Päädeva katendi seisukorra hindamine (ERC/1/2018)\nPaide linna teede ja tänavate teekatete seisukorra hindamine. ERC/23/2017\nKruuskattega tee vs pinnatud kruusatee kuluarvestus HDM-4 tarkvara baasil. ERC/17/2017\nKõrvalmaantee nr 11343 Kanama tee katendi projekti aruanne. ERC/13/2017\nKõrvalmaantee nr 11343 Kanama tee geotehniline uuring. ERC/12/2017\nRiigitee 15 Tallinna-Rapla-Türi km 97,27 vajumi maaradari uuring. ERC/11/2017\nIRI-arv ja mõõtmise metoodika ning mõõtmisega seotud probleemidest uutel pinnatud teekatetel. ERC/19/2016\nTeekatte haardeliste omaduste võrdlusuuring. ERC/8/2014\nTeekatte tekstuuri mõõtmisandmete kasutamise meetodid ja andmete piirväärtused. ERC/6/2012\nTeekatte seisukorra mõõtmised\nTallinna teedel ja tänavatel teekatte seisukorra andmete mõõtmine, töötlemine, PMS-i analüüs ja tulemuste väljastamine 2018.a. (ERC/15/2018)\nLääne-Viru maakonna riigimaanteede teekattemärgistuse mahu määramine ja märgistuse jooniste koostamine (ERC/11/2018)\nTeekattemärgistuse valguspeegelduvuse mobiilne mõõtmine riigi tugimaanteedel (ERC/8/2018)\nRoadroid ja IRIMETER mõõteseadme võrdlus ja kontroll teekattel tasasuse (IRI) kontrollmõõtmiste teostamiseks (ERC/4/2018)\nTeekattemärgistuse valguspeegelduvuse mobiilne mõõtmine riigi põhimaanteedel. ERC/18/2017\nTee nr 11115 Kurna-Tuhala teelõigu km 12-20 FWD mõõtmised.\nRoadroid seadme teekatte tasasuse (IRI) mõõtmise komponendi kalibreerimise juhend. ERC/5/2015\nRoadroid mõõteseadme võrdlus ja kontroll teekattel tasasuse (IRI) kontrollmõõtmiste teostamiseks. ERC/3/2015\nTeekatte tekstuuri mõõtmine haardeteguri ja tekstuuri võrdlusteelõikudel. ERC/7/2014\nTeekatte seisukorra mõõtmisvahendite kontroll ja võrdlus\nGreenwood Profilograph mõõteseadmete võrdlus ja kontroll teekatte tasasuse (IRI ja IRI4) ning makrotekstuuri (MPD) vastuvõtumõõtmiste teostamiseks (ERC/16/2019)\nGreenwood Profilograph mõõteseadmete võrdlus ja kontroll teekatte tasasuse (IRI ja IRI4) ning makrotekstuuri (MPD) vastuvõtumõõtmiste teostamiseks (ERC/10/2018)\nGreenwood LaserProf ja Profilograph mõõteseadmete võrdlus ja kontroll teekattel tasasuse (IRI ja IRI4) ning makrotekstuuri (MPD) vastuvõtumõõtmiste teostamiseks. ERC/8/2017\nRoadroid mõõteseadme võrdlus ja kontroll teekattel tasasuse (IRI) kontrollmõõtmiste teostamiseks. ERC/1/2017\nLaserProf mõõteseadme võrdlus ja kontroll teekattel tasasuse (IRI) vastuvõtu mõõtmiste teostamiseks. ERC/9/2015\nTeekatte tasasuse (IRI ja IRI4) ja tekstuuri (MPD) võrdlusmõõtmised AS Teede Tehnokeskuse mõõteseadmele. ERC/16/2014Teekatte tasasuse mõõtmisseadmete GWPG ja LM võrdlus Soomes. ERC/5/2012\nMõõteseadme Roobas_Roadmaster võrdlus. ERC/3/2012\nMõõteseadme Laser Texture Meter LTM-1 võrdlus. ERC/2/2012\nMõõteseadme LaserMaster võrdlus. ERC/1/2012\nLiiklusloendus ja – analüüsid\nEkspertiisi teostamine tugimaantee 46 Otepää-Vidrike põhiprojektile. Liiklusuuringu ekspertiis (ERC/24/2019)\nRiigitee 1 Tallinn-Narva (E20) km 191,0-192,0 teelõigu ümberehituse eskiisi koostamine. Liiklusuuring (ERC/23/2019)\nRiigitee 11247 Ääsmäe-Hageri km 0,21-0,265 Ääsmäe ristmiku ja tänavavalgustuse põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring (ERC/18/2019)\nRiigitee nr 77 Kuressaare-Sääre km 11,226-21,150 Mändjala-Läätsa lõigu rekonstrueerimise põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring (ERC/17/2019)\nRiigitee 1 Tallinn-Narva km 92,6-93,1 Põdruse ristmiku ümberehituse eskiisprojekt. Liiklusuuring (ERC/15-1/2019)\nRiigitee 1 Tallinn-Narva km 141,7-142,3 Varja ristmiku ümberehituse eskiisprojekt. Liiklusuuring (ERC/15-2/2019)\nJuuliku-Tabasalu ühendustee (Laagri ümbersõit – Harku liiklussõlm ja Harku liiklussõlm – Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna maantee) ning riigitee nr 11390 Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna km 5.0-9.0 eskiisprojekt. Liiklusuuring (ERC/14/2019)\nTugimaantee nr 15 Tallinn-Rapla-Türi km 4.553-47.619 Tallinn-Rapla teelõigu liiklusuuring ja kergliiklusteede vajaduse hindamine (ERC/12/2019)\nRiigitee nr 11390 Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna km 20,25-21,35 Vääna-Jõesuu – Naage lõigul kahe liiklusohtliku koha likvideerimise põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring (ERC/7/2019)\nRiigitee nr 16155 Silla-Jädivere tee km 26,08-26,25 Kivi-Vigala ristmiku ja tänavavalgustuse põhiprojekt. Liiklusuuring (ERC/6/2019)\nKohila vallavalitsuse teede liiklusloendus (ERC/5/2019)\nRiigitee 1 Tallinn – Narva ja 17163 Sõmeru – Katela ristmiku ümberehituse põhiprojektid koostamine. Liiklusuuring (ERC/4/2019)\nLuige tn 3 detailplaneeringu projekteerimistingimused. Liiklusuuring (ERC/3/2019)\nTugimaantee nr 37 Jõgeva-Põltsamaa km 1,-2,2 vineeritehase juurdepääsu tee ühendamine. Liiklusuuring (ERC/21/2018)\nPõhimaantee nr 2 (E263) Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa km 190.4-194.1 asuva VI ehitusala lõigu ehituse eskiisprojekti koostamine. Kergliikluse prognoos (ERC/12-2/2018)\nPõhimaantee nr 2 (E263) Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa km 190.4-194.1 asuva VI ehitusala lõigu ehituse eskiisprojekti koostamine. Liiklusuuring (ERC/12-1/2018)\nKõrvalmaantee nr 22133 Reola-Unipiha km 0,05-1,3 Reolas asuva lõigu kergliikluse prognoos (ERC/9-3/2018)\nKõrvalmaantee nr 22133 Reola-Unipiha km 0,05-1,3 Reolas asuva lõigu liiklusuuring (ERC/9-2/2018)\nTugimaantee nr 61 Põlva-Reola km 30,478-37,059 asuva Vana-Kuuste – Reola lõigu liiklusuuring (ERC/9-1/2018)\nKergliikluse prognoosimine riigimaanteede lõikudel (ERC/6-1…8/2018)\nPaide linna liiklussageduse loendus ja ristmiku uuring. ERC/27/2017\nPõhimaantee 2 Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa km 170.0-174.4 Kärevere-Kardla lõigule möödasõidualade ehituse põhiprojekt. Liiklusuuring. ERC/16/2017\nTugimaantee 69 Võru – Kuigatsi – Tõrva km 9,410-22,070 asuva Varese – Vaabina lõigu rekonstrueerimise põhiprojekti koostamine. Liiklusuuring ja kergliiklejate prognoos. ERC/19/2017\nPõhimaantee nr 2 (E263) Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa ja põhimaantee nr 3 (E264) Jõhvi-Tartu-Valga ristumise eksperthinnang.\nRiigitee nr 11250 Viimsi-Randvere km 10,3 Riiasöödi ristmiku põhiprojekt. Liiklusuuring. ERC/32/2017\nLiiklusloenduse tulemused 2016.aastal. ERC/2/2017\nLiiklusloenduse tegemine kergliiklusteedel 2016. ERC/18/2016\nLiiklusloenduse tulemused 2016.aastal. II etapp. ERC/13/2016\nLiiklusloenduse tulemused 2016.aastal. I etapp. ERC/5/2016\nLiiklusloenduse tulemused 2015 aastal. ERC/1/2016\nLiiklusloenduse tulemused 2015 aastal II etapp. ERC/11/2015\nLiiklusloenduse tulemused 2015 aastal I etapp. ERC/6/2015\nLiiklusloenduse tulemused 2014 aastal. ERC/2/2015\nLiiklusloenduse tulemused 2014 aastal II etapp. ERC/18/2014\nLiiklusloenduse tulemused 2014 aastal I etapp. ERC/6/2014\nLiiklusloenduse tulemused 2013 aastal. ERC/4/2014\nLiiklusloenduse tulemused 2013 aastal. Vahearuanded.\nLiiklusohutuse alased uuringud\nRiigitee nr 39 Tartu-Jõgeva-Aravete km 45.2-45.8 ja nr 36 Jõgeva-Mustvee km 0.0-0.1 Õuna ringristmiku ehitamine. LOA III ja IV etapp (ERC/26/2019)\nSõidukite liikumiskiiruste mõõtmine Eesti põhimaanteede kiiruspiirangute alades (ERC/25/2019)\nTugimaantee 21 Rakvere-Luige km 28.9-44.5 Saara-Venevere lõigu rekonstrueerimine. LOA III ja IV etapp (ERC/21/2019)\nRiigimaantee nr 3 teelõikude liiklusohutuse inspekteerimine (ERC/13/2019)\nKõrguste mõõtmine riigimaanteedel (ERC/11/2019)\nRiigimaanteede liiklusohutuse inspekteerimine ja liikluslahenduste koostamine; 8 kohta (ERC/8/2019)\nRiigitee 49 Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia km 64,715-71,567 rekonstrueerimise põhiprojekti LOA (ERC/2/2019)\nPõhimaantee nr 1 Tallinn-Narva, Aaspere-Haljala kummipostidega katselõigu liikluskorralduse mõju hindamine (ERC/22/2018)\nTugimaantee nr 88 Rakvere-Rannapungerja km 33,07-36,3 liiklusohutuse audit (ERC/17/2018)\nRiigitee nr 24116 Suure-Jaani – Olustvere km 0,820 – 6,090 rekonstrueerimise põhiprojekt. Liiklusohutuse auditeerimine ja projekti ekspertiis (ERC/16-1/2018 ja ERC/16-2/2018)\nTugimaantee nr 69 Võru-Kuigatsi-Tõrva km 50.029-65.345 Pringi-Kuigatsi-Soontaga lõigu rekonstrueerimise eelprojekti liiklusohutuse auditeerimine (ERC/5-2/2018)\nTugimaantee nr 69 Võru-Kuigatsi-Tõrva km 9.410-22.070 Varese-Vaabina lõigu rekonstrueerimise eelprojekti liiklusohutuse auditeerimine (ERC/5-1/2018)\nRiigi kõrvalmaantee nr 11390 Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna km 2,6-4,1 lõigu eelprojekti (ERC/3-1/2018) ja põhiprojekti liiklusohutuse auditeerimine (ERC/3-2/2018)\nTugimaantee nr 65 Võru-Räpina km 16,6-43,4 Leevi-Räpina lõigu rekonstrueerimise eelprojekti liiklusohutuse auditeerimine (ERC/2/2018)\nIda-Viru põhiprojektide liiklusohutuse auditeerimine. ERC/9/2017; ERC/24/2017; ERC/29/2017\nRiigiteede nr 11, 11125 ja 11152 põhiprojektide liiklusohutuse auditeerimine. ERC/14/2017; ERC/10/2017; ERC/26/2017\nPõhimaantee 1 (E20) Tallinn–Narva ja Sillamäe sadama raudtee kahetasandilise ristmiku ehituse liiklusohutuse auditeerimine. ERC/20/2017\nRiigitee 11125 põhiprojekti liiklusohutuse auditeerimine . ERC/10/2017\nRiigitee 11 põhiprojekti liiklusohutuse auditeerimine. ERC/14/2017\nRahvusvahelise põhimaantee 1 (E20) Tallinn-Narva liiklusohutusele avalduva mõju hindamiseks seoses Kuusalu tee 50 kinnistu tankla alternatiivsete lahendusvariantidega. ERC/7/2017\nRahvusvahelise põhimaantee 4 (E67) Tallinn-Pärnu-Ikla liiklusohutusele avalduva mõju hindamine põhimaantee ristumiskohas km 139,915. ERC/6/2017\nPõhimaantee 1 (E20) Tallinn–Narva km 185,7 – 187,0 projektlahenduse alternatiivi liiklusohutuse hinnang. ERC/5/2017\nRiigi kõrvalmaantee nr 11173 Vasalemma jaama tee km 0-1,403 koos jalg- ja jalgrattateega põhiprojekti liiklusohutuse auditeerimine. ERC/17/2016\nLiiklusohutusauditi teostamine põhimaantee nr 2 (E263) Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa Tartu ümbersõidu V ehitusalal pärast liiklusele avamist. ERC/16/2016\nRiigi põhimaantee nr 4 (E67) Tallinn-Pärnu-Ikla km 37-42 Kernu ümbersõidu põhiprojekti liiklusohutuse auditeerimine. ERC/15/2016\nRiigiteede nr 4 km 30–80, nr 5 km 100-150 ja nr 39 km 50-100 lõikudel kehtestatud suurima lubatud sõidukiiruse piirangute analüüs ja eksperthinnangu andmine. ERC/8/2016\nTugimaantee nr 90 teelõigu Soohara-Karisilla (km 11.295-34.216) rekonstrueerimise tehnilise projekti ekspertiisi koostamine. ERC/3/2016\nValga linna ajaloolise linnakeskuse detailplaneeringuga seotud liikluskorralduse analüüs. ERC/15/2015\nAltläbisõidukõrguste mõõtmine riigimaanteedel. ERC/13/2015\nE67 Tallinn-Pärnu-Ikla riigitee lõigu km 123-134 (Pärnu ümbersõit) sõidukiiruste ja seisuaegade monitooring. ERC/10/2015\nRiigimaantee nr 11392 Suurupi tee km 0,0-4,705 kergliikluse prognoosimine. ERC/8/2015\nLubatud suurima sõidukiiruse diferentseerimine Eesti asulavälistel teedel. II etapi aruanne. ERC/19/2014\nLubatud sõidukiiruse diferentseerimine Eesti asulavälistel teedel. I etapi aruanne. ERC/9/2014\nKeskmise kiiruse mõõtmisel põhineva automaatse liiklusjärelevalve kasutamise uuring. ERC/1/2013\nITS Solutions E263 and E77 Cost-Benefit Analysis (CBA) of a Prospective Cross-Border (Estonia-Latvia) (ERC/22/2019)\nAeglaste sõidukite riigiteedel liiklemise keelamise ja veoautode möödasõidu keelamise uuring (ERC/19/2019)\nStudy on the effectiveness and on the improvements of the Central Baltic transport Project “Smart E67” Ex-Ante and Ex-Post evaluation. Part II (ERC/9/2019)\nUuring teekasutustasu automaatkontrolli kasutamisest (ERC/1/2019)\nMaanteeameti teetööde ühikhindade prognoos aastani 2027 (ERC/19/2018)\nLIFE + OSAMAT projekt. Teelõikude tehniline järelmonitooring (ERC/18/2018)\nUuringu “Ringristmike konstruktsioonilised tüüplahendused” koostamine (ERC/14/2018)\nTugimaantee nr 91 Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa ja kõrvalmaantee nr 13212 Kudruküla – Puhkova ristmiku eskiisi hinnang. ERC/9/2017\nUuring Tallinna ringtee liiklusjuhtimise lahenduse väljatöötamiseks. ERC/30/2017\nOptimaalse teekonstruktsiooni koostamise metoodika väljatöötamine. II etapp. ERC/25/2017\nKunda linna Jaama tn rekonstrueerimistööde põhjendus. ERC/31/2017\nUuendatud THK aastateks 2014-2020 varustuskindluse mahtude uuring ERC/3/2017\nTeadus- ja arendustöö “Optimaalse tee konstruktsiooni koostamise metoodika väljatöötamise I etapp”. ERC/14/2016\nStudy on the effectiveness and on the improvements of the Central Baltic transport Project “Smart E67 Ex-Ante and Ex-Post evaluation”. ERC/12/2016\nAre valla teehoiukava koostamine. ERC/11/2016\nTori valla teehoiukava koostamine. ERC/7/2016\nPüsiloenduspunktide liikluskoosseisu ja kiiruse uuring. ERC/6/2016\nMaaradariga uuringu teostamine riigiteel 2 Tallinn – Tartu – Võru – Luhamaa km 170 – 175. ERC/4/2016\nUuring ehitusmaavarade varustuskindlusest Maanteeameti objektidele, II etapp. ERC/7/2015\nTeadus- ja arendustöö “Ristmikel nihkekindlate katendite väljatöötamine”. ERC 12/2015\nNihkekindlate katendite väljatöötamine ristmikel. Teeleht. Kevad 2016. Maanteeamet\nTöö ja elu Azerbaidžaanis. Teeleht nr 73. Juuni 2013. Maanteeamet\nVäikesed lood elust enesest … Teeleht nr 73. Juuni 2013. Maanteeamet\nTeekatte tekstuurist. Teeleht nr 3/4 (71/72). Detsember 2012. Maanteeamet\nUse of pavement surface texture characteristics measurement results in Estonia. XXVIII International Baltic Road Conference. Vilnius, Lithuania, 26-28 August 2013. PAPER – PRESENTATION


Kaltsiumiainevahetus organismis - lehmapiimast | Magneesium\nby Mihkel | veebr. 12, 2015 | Blogi | 0 comments\nKaltsiumit on inimese kehas kõikidest mineraalainetest kõige rohkem, ligi 99% selle varudest on tallel luudes ja hammastes. Koos kaaliumiga mängib kaltsium tähtsat rolli keha metaboolsetes funktsioonides, rakkude läbilaskvuses, närvide elektrijuhtivuses, lihaskontraktsioonides, näärmetes ja veresoontes ning vere hüübimises. Kuna piimas leiduvat kaltsiumi ei suuda inimese keha tõhusalt omandada, siis see pigem põhjustab osteoporoosi, kui ennetab seda. Osteoporoosi esinemissagedus on suurim riikides, kus tarbitakse kõige rohkem piimatooteid.\nPastöriseerimine toodab väheimenduvat kaltsiumkarbonaati, hävitab ensüüme ja vitamiine, lagundab piimavalke, tapab kasulikke baktereid ning seda on seostatud allergiate, hammaste lagunemise, koolikuvaludega imikutel, kasvuprobleemidega lastel, osteoporoosi, artriidi, südamehaiguste ja vähiga. Ka enamik kaltsiumi toidulisandeid sisaldavad kaltsiumkarbonaati.\nHomogeenitud piim imendub soolestikus vale koha peal – valgud, mis muidu lõhustataks soolestikus, satuvad võõrvalkudena vereringesse, põhjustades allergilisi reaktsioone või isegi autoimmuunhaigusi, diabeeti, multiskleroosi, vähki ja südamehaigusi Suurendavad limateket.\nKaltsium ei imendu ilma magneesiumita. Kui selleks soovitav kaltsiumi-magneesiumi suhe on 1 : 2 või vähemalt 1 : 1, siis piimas on see 10 : 1 – olles seetõttu ka pastöriseerimata kujul vilets kaltsiumiallikas. Ometigi võib mahe toorpiim aidata parandada südame tervist, kontrollida diabeeti, aidata kaasa vitamiinide imendumisele, vähendada soolestikuvähi riski ja aidata isegi kaalu langetada. Samal ajal kui töödeldud piim on ilmselgelt tervisele kahjulik. Lehmapiima on biomeditsiini uurimustes seostatud rohkem kui 50 terviseprobleemiga, sh piima võimalik kahjumõju immuunsüsteemile ja kesknärvisüsteemile. Piim suurendab I tüüpi diabeedi riski, kuna autoimmuunreaktsiooni tõttu hävivad insuliini tootvad kõhunäärme rakud. Raseduse ajal lehmapiima tarbimine suurendab riski, et beebil on allergiaid. Kuigi toorpiim on kahtlemata parem kui poelettidel leiduv, ei ole ka see ohutu, kuna lehmapiim ei ole inimeste jaoks evolutsiooniliselt sobiv. Piima (ja nisu) valgud võivad pöörata immuunsüsteemi meie endi vastu. Multiskleroosi ja autismi puhul võivad võtmerolli mängida lehmapiima valgu vastu tekkivad antikehad.\nKaltsiumi omastamist häirib ka piima kõrge fosfori/fosfaatide sisaldus.Kuna piim sisaldab rohkesti väävlit ja ja fosforit, peab keha seda tasakaalustama palju suurema kaltsiumikogusega, kui ta piimast saab. Fosfaatidest pungil on ka kihisevad joogid, mille suurim tarbijaskond on lapsed ja noored. Inimese luustikule aga pannakse tugev alus just 12-18 aastaselt – mil keha kõige paremini kaltsiumi omastab.\nK-vitamiini puudusel võib kaltsium hakata kuhjuma veresoontesse, pehmetesse kudedesse, südamelihasesse, silmapõhjadesse ja ajju – kohtadesse, kus see põhjustab organite häireid ja haigusi: ladestusi, artriiti, neerukivisid, veresoonte lupjumist, südamehaigusi, katarakti, ebamugavaid luukasviseid jms. Samas urbseks muutunud luud kannatavad kaltsiumivaeguse all.\nKa D-vitamiin aitab kaltsiumil kehas imenduda. Seda leidub rasvastes kalades ja mõningates taimedes, kuid kõige parem D-vitamiin tekib nahas päikesevalguse toimel.\nLuude tervist toetab kõige paremini keha koormamine (ka tema enda) raskusega ning luude kerge põrutamine: kükid, hüppenööriga hüppamine, aeroobika, tantsimine, kõndimine. Ilma kehalise koormuseta väljutatakse kogu kaltsium kehast ilma seda salvestanata. Luid ülesehitavate rakkude kaltsiumi imendamisvõime akiveerub just vastusena luudele avaldatud survele. Aitab ka stressijuhtimine.Luude tugevuse taastamist toetavad ka leelistavad toidud: maitsetaimed, apelsinid, kapsad, kikerherned ja oad, rohelised lehtviljad, chia ja seesamiseemned, kala ja mereannid, pähklid, mandlid ja kuivatatud puuviljad. Taimed sisaldavad kaltsiumi imendumiseks sobivas vahekorras K-vitamiini räni, boori ja magneesiumi.


IMF täiendab kriisikassat\nSirje Rank • 20. aprill 2012 kell 20:57\nG20 riikide finantsjuhid lubasid IMFi kriisikassale 430 miljardit dollarit täiendust, et vajadusel maailmamajandust euroalal taas tuure võtva võlakriisi eest kaitsta.\nG20 riikide lubadused „saadavad tugeva signaali rahvusvahelise kogukonna valmisolekust kindlustada globaalse finantssüsteemi stabiilsus ning viia maailmamajanduse toibumine kindlale alusele,“ ütles IMFi juht Christine Lagarde.\nKolme aasta jooksul juba teine IMFi kohvrite täiendamine ei tulnud kergelt ning jääb alla Christine Lagarde’i algsele sihile hankida fondile täiendavaid vahendeid 600 miljardi dollari ulatuses. Praegu on IMFil väljalaenamiseks ca 380 miljardit dollarit. Täiendavad vahendid ei ole sihtotstarbeliselt mõeldud vaid Euroopa riikide abistamiseks, vahendas agentuur Bloomberg.\nLäbirääkimised IMFi kriisikassa täiendamise üle kestsid viis kuud ning esmalt nõuti Euroopalt oma tulemüüride tugevdamist. Euroopa vastuseks oli kahe abimehhanismi liitmine ning Euroopa Keskpanga likviidsusabi kommertspankadele.\nIMFile konkreetseid lubadusi andnud riikidest lubasid euroala riigid fondile täiendust 150 miljardi euro väärtuses. Järgnes Jaapan 60 miljardi dollariga. Suurbritannia, Lõuna-Korea ja Saudi Araabia lubasid igaüks 15 miljardit dollarit.\nUSA keeldus valimisaastal IMFile täiendavaid vahendeid eraldamast, märkides, et fondil on raha piisavalt ja Euroopa võiks ise rohkem teha. Ka Kanada keeldus fondi panustamast soovitades mitte Euroopa riikidel edasine Euroopa abistamine vetostada.\nTagasi hoidsid oma panust ka Brasiilia ja Hiina, nõudes arenevatele riikidele IMFis suuremat sõnaõigust. BRIC riigid – Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina – lubasid oma panuse teatavaks teha enne G20 riikide juunikuist tippkohtumist.\nIMFi ja euroala tulemüürid kokku ei ole ikka veel piisavad, et vajadusel korraga välja aidata nii Hispaania kui Itaalia, ütles Bloombergile Capital Economicsi analüütik Andrew Kenningham. Samuti on küsitav, kuidas suudetakse kulusid kärpida ja makse tõsta ilma et see majanduskasvu kahjustaks ja nii võlakoormat veel suuremaks ajaks.\n„Kui kriis uuesti tõsiselt süveneb, siis ei suudeta seda pelgalt ühe või kahe riigi aitamisega ohjeldada,“ ütles Kenningham. „Me kahtleme selles, et kärpekuur ja abipaketid koos piirkonna probleemid lahendada suudavad.“\nVenemaa aitab eurokriisi vähemalt 10 miljardiga\nKeskpankur: Hispaania aitamiseks pole hõbekuuli


Nädalavahetuse kingiloos! Miami Party lõhnakomplekt Avonilt – ANNA ELISABETH\nLÕPUKS OMETI on reede! Ootasin seda juba eelmisest pühapäevast saati, sest teadsin, et saan terveks nädalavahetuseks vanematekoju puhkama tulla. Siin on nii ilus ja mõnus, et juba Tallinnast sõitma hakates läheb tuju heaks. Rand, männimets, ideaalsed teed rattaga sõitmiseks ja jooksmiseks, ema toidud, suur pehme voodi ja mis kõige tähtsam – perekond! :) Siin käimine on üks mõnusamaid osi mu nädalavahetustest ja suvepuhkusest.


SEOS VALGUSTUS OÜ: Sünnilugu 13.04.2021\nTallinna linna kandis toimetav ettevõte, SEOS VALGUSTUS OÜ sündis 24 aastat tagasi, veel värskel krooniajal ja pikalt mõtlemata alustati äritegevusega mis kestab tänaseni. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis SEOS VALGUSTUS OÜ on selle vanuse juba 4 korda ületanud! Noh ja nende ilus 2020 aasta neljanda kvartali käivegi...\nSEOS VALGUSTUS OÜ: Ekspordilugu 12.04.2021\nSEOS VALGUSTUS OÜ püüab küll välisturgu, kuid seni on ekspordi osakaal ettevõtte käibest jäänud kasinaks. Eelmisel deklareeritud majandusaastal (2019) moodustas see 3,3 protsenti ning kokku müüdi kaupu teistesse riikidesse 2 443 euro eest. Näpuotsaga müüakse üht-teist Soome, Suurbritannia ja Läti turule. See on küll parem kui mitte midagi, kuid ...\n567 733 €\nVähenes -791 € võrra võrreldes eelmise kvartaliga\n-6 223 €\nKasumimarginaal -10 %, suurenes 4 % võrra\nVähenes -7 032 € võrra võrreldes eelmise kvartaliga\nVaba krediit: 11 500 €\n-28 796 €\nJaotamata kasum: 27 215 € (-95 %)\nPuhaskasum: -56 011 € (195 %)\n164 942 €\nEttevõtjat T. V. jälgib 35 inimest\nTema ettevõtteid jälgib 60 inimest\nE-mail *** @seos.ee\nSEOS VALGUSTUS OÜ Juhatuse liige 810 punkti


Integreeritav nõudepesumasin Bosch / 10 nõudekomplekti, SPV69T80EU\nIntegreeritav nõudepesumasin Bosch / 10 nõudekomplekti\n• Energiaklass A+++: kõrgeim energiatõhusus tänu Zeolith®-kuivatusele\n• HygienPlus: kõrgem temperatuur maksimaalse hügieeniga\n• VarioFlex Pro korvisüsteem & VarioDrawer Pro: nähtavalt paindlikum ja mahukam\n• Super 60°C programm: suurepärane tulemus pesemisel ja kuivatamisel\n• SuperSilence: masin peseb väga vaikselt – müratase kõigest 44 dB\nIntegreeritav nõudepesumasin Bosch (9 nõudekomplekti)\nAlgusaja viitstardi funktsiooniga saab programmi algusaega soovi korral edasi lükata. Niiviisi saad seadme käivitada ükskõik, millisel ajal ööpäeva jooksul. Peale selle on kogu programmi töö jooksul näidikule kuvatud täpne järelejäänud tööaeg.\nDuoPower – täiesti puhas ja tänu kahekordsetele pihustitiivikutele eriti õrn\nKlaasihoidik – kindlam tugi klaasidele\nHalfLoad säästab nii vett, energiat kui ka aega\nMõnikord ei saa nõud seista, kuni masin täis saab. See ei ole probleem – Halfload-funktsioon on optimaalne kuni poolele nõudekogusele. Niiviisi ei säästa Sa ainult energiat ja vett, vaid ka aega.\nIntensiveZone – puhastab kõik kastrulid ja pannid ühe nupuvajutusega\nTimeLight – täpne järelejäänud tööaeg projitseeritakse selgelt köögipõrandale\nSuperSilence – peseb väga vaikselt – ainult 40–45 dB\nVarioFlexPlus-korvisüsteem – üla- ja alakorvide maksimaalne kohandatavus\nVarioFlexPlus-korvisüsteem pakub maksimaalset kohandatavust ja mugavust korvide käsitsemisel. Ülakorvis on 8 liikuvat osa (klaasihoidik, taldrikutugi ja riiulid). Alakorvis on tervelt 9 liikuvat osa (tõstetud tagaosa klaasihoidiku, taldrikutugede ja riiulite jaoks). Painutatavatel oradel on ümarad otsad ning nad aitavad nõusid nii üla- kui ka alakorvis kindlalt paigal hoida. Roostevabast terasest käepide tagab hea ligipääsetavuse ja mugavuse.\nZeolite®-tehnoloogia – maksimaalne kuivatustulemus ja säravad klaasid, äärmiselt väike energiakulu\nAquaStop - lihtne sisendvooliku kaitse\nAuto 65°C-75°C, Auto 45°C-65°C, Auto 35°C-45°C, Eco 50°C, kiirpesu, poole koguse pesu, Super 60\n, TimeLight, loputusaine näidik, soola näidik, sisevalgustus, viitstart: 1-24 h, IntensiveZone, DosageAssist\nkaks tiivikut, VarioSpeedPlus, HygienePlus, Automaatne pesuvahenditüübi tuvastus


Varjupaigast võetud loom: Villi ja Vallu lugu - Kassid - Lemmik\nVarjupaigast võetud loom: Villi ja Vallu lugu\n20. aprill 2016, 9:31\n30. aprillini ootame varjupaigast, hoiukodust või mõnest muust organisatsioonist võetud loomade lugusid. Meile kirjutas Kristiina Tänav, kellel pajatada südamlik lugu sellest, kuidas ta kohtus Villi ja Valluga.\n2015. aastal otsustasime elukaaslasega, et tahame võtta endale kassipoja. Vaadates MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu Facebooki lehele, silmasime kassipoeg Villit. Võtsime ühendust turvakoduga ja leppisime kokku kohtumise, et Villit vaatama minna.\nKohale jõudes ootasid meid kassiema koos kahe kasspojaga – Villi ja Valluga. Villi tuli sülle ja nurrus, tagasihoidlikum vend Vallu hoidis ema lähedale. Saades turvakodu töötajalt info, et poegade ema läheb lähipäevil oma uude koju ja Vallu jääb päris üksi, kui vend Villi uude koju läheb, otsustasime Vallule hoiukodu pakkuda seni, kuni Vallu leiab endale kodu.\nVilli ja Vallu. Foto:\nFOTO: Kristiina Tänav\nKoju jõudes hakkas Villi uut kohta kohe uudistama, Vallu hoidis tugevalt venna ligi. Nähes Villit ja Vallut koos mängimas, üksteist pesemas ja külg-külje kõrval magamas, teadsime, et vennad on lahutamatud ja võitnud meie mõlema südamed. Teatasime turvakodule, et algselt plaanitud hoiukodust saab ka Vallu päris kodu.\nVilli ja Vallu on iseloomult erinevad. Villi on väga uudishimulik, talle meeldib kõik uus. Tema kohta kehtib ütlus: pea ees tundmatusse. Käitumises meenutab tihtipeale koera - ta uriseb ja kaevab maasse auke nagu koer. Seltsib uute inimestega, mängib suurima heameelega koertega ja uudistab kõiki uusi esemeid. Villile meeldivad väga multifilmid – ta istub vaibal teleka ees ja vaatab ennastunustavalt animafilme.\nVallu ohutunne on suurem kui Villil. Kui tuleb külla keegi, keda Vallu varem näinud ei ole, läheb ta diivani alla. Ta võib seal olla tunde, enne, kui välja tuleb. Kui tulebki välja, siis tavaliselt sülle, otsides justkui turvalist paika, kuhu peitu pugeda. Vallu on ka uudishimulik, kuid jälgib "mängu" esialgu kaugemalt. Uued olukorrad ja esemed vajavad mõningast piidlemist, et veenduda nende ohutuses. Vallule meeldib meile tagasi tuua eemale visatud mänguasja.\nMõlemad armastavad vett juua kraanist ja kutse peale meile püsti seistes sülle hüpata. Ja tühjad kastid - neid ei ole kunagi liiga palju - head peidukohad ja pesad, kus uinakut teha. Villi ja Vallu, kaks lumepalli, on meie mängukaaslased, kaisuloomad, äratuskellad.


Raimond Kaljulaid: Õigusriigi kriisi juur on eelmises valitsuses - Sotsiaaldemokraadid\nUudised Raimond Kaljulaid: Õigusriigi kriisi juur on eelmises valitsuses\nOtsides vastust küsimusele, mida oleksime pidanud tegema teisiti, et oma riiki äärmuslike tungide eest tõhusamini kaitsta, tuleb Reformierakonnal oma deemonitele silma vaadata, kirjutab sotsiaaldemokraadist riigikogu liige Raimond Kaljulaid.\nTegemist on mitmetahulise probleemiga. Me ei ole ainus demokraatia väärtuste kriisi sattunud lääneriik ja selles mõttes ei ole meie praeguses olukorras midagi väga erilist. Euroopa kaart on suuremal või väiksemal määral autoavariisse sattunud demokraatlikke riike täis.\nKindlasti uskusid EKRE illiberaalid, et jõuavad valitsuse esimese kuue kuuga kaugemale, kui nad on jõudnud. Nende kaotused on suured ja võidud esialgu väikesed. Kolm EKRE ministrit on kohast ilma jäänud. Eesti riik ja eriti selle ametnikkond on hästi vastu pidanud.\nSamal ajal on rünnak õigusriigi vastu muidugi brutaalne ja jätkuv. Eriti tugeva surve all on õigussüsteem, kohtud ja uurimisasutused. Ajakirjandus on siiani vaba. Osalt püütakse seda suukorvistada, kuid enam pingutatakse selle nimel, et muuta ajakirjandus ja tõde tervikuna irrelevantseks. EKRE ei ole ainus, kes on valitsuses kohati üle astunud võimude lahususe piirist. Aga need tähelepanekud on nüüdseks triviaalsed.\nAjakirjandus on veel vaba. Osalt püütakse seda suukorvistada, kuid enam pingutatakse selle nimel, et muuta ajakirjandus ja tõde tervikuna irrelevantseteks.\nKui riigikogu tänane arutelu hakkab seisnema vaid selles, et Reformierakond süüdistab kõiges EKREt ja EKRE kõiges Reformierakonda, siis ei ole targem ei hommik ega õhtu. Me kõik saame probleemist ühtemoodi aru, aga mis on lahendus?\nÜhes Brookingsi instituudi novembris avaldatud demokraatiateemalises mahukas uurimuses nenditi, et illiberaalsetele tendentsidele tõhusa vastupanu osutamiseks on vähe sellest, et opositsioon avaldab nende vastu meelt.\nÄrme unusta seda, et inimesed ootavad riigilt käegakatsutavaid tulemusi – poliitikat, mis toetab majanduskasvu ja ettevõtluse arengut, heaolu ja sissetulekute kasvu. Inimesed ootavad, et avalikud teenused vastaksid paremini nende vajadustele – paraneks arstiabi kättesaadavus ja kvaliteet, tagatud oleks siseturvalisus ja väline julgeolek ning seda kõike vaatamata sellele, et elame vananevas ühiskonnas.\nIlliberaalidele vastanduvad poliitilised jõud peavad esitama oma ettepanekud, oma nägemuse, oma lahendused, ja need peavad olema usutavamad ja veenvamad kui populistidel. Ainult sellest, kui opositsioon ütleb «valitsus on paha», ei piisa.\nTeiste riikide kogemusest õppimise kõrval peame vaatama ka enda sisse. Mida oleksime pidanud tegema teisiti, et oma demokraatlikke institutsioone illiberaalsete tungide eest tõhusamini kaitsta?\nOtsides vastust sellele küsimusele, tuleb ka Reformierakonnal oma deemonitele silma vaadata. Reformierakonnal on väga vedanud: nende praegune liider on selgelt uue põlvkonna poliitik, kellelt on absoluutselt ebaõiglane nõuda oma erakonna vanade pattude eest vastutamist – kuid see ei muuda neid olematuks.\nKuulun põlvkonda, kes sai täisealiseks aastatuhandevahetuse paiku. 15 aastat hiljem oli Eestis ikka sama partei võimul – täpselt nagu Venemaal.\nOlgem ausad, osa sellest parteist pidas end Eestis ülal nagu aadel. Täpselt nagu hull ei saa ise aru, et ta on hull, uskus osa Reformierakonna poliitikud, et vaid nemad oskavad riiki juhtida.\nSee ei vähenda absoluutselt nende aastate jooksul saavutatud võite: Eesti kui digiriigi tuntus maailmas, mugavad e-teenused, Euroopa Liiduga liitumine. Kahtlemata oli Taavi Rõivase nimetamine valitsusjuhiks ennatlik, kuid see ei muuda fakti, et tema ajal alustati jõuliselt haldusreformiga ning võeti vastu kooseluseadus.\nKuid kõige selle allhoovusena ehitas Reformierakond vahendeid valimata oma kodukootud versiooni tugevast võimuvertikaalist.\nReformierakonna peaministri Andrus Ansipi poliitika tagajärjel puhkesid 2007. aasta kevadel tänavarahutused ja etniline konflikt, mis muutsid Eestit. Kuid kas me mäletame, et sama 2007. aasta lõpuks juhtis rahvusringhäälingut endine Reformierakonna poliitik Margus Allikmaa ning riigikohtu esimees Märt Rask ja Eesti Panga president Andres Lipstok olid samuti endised prominentsed Reformierakonna poliitikud? Vabariigi valitsus, rahvusringhääling, kohtud ja Eesti Pank – kõik ühe erakonna peos.\nKujutage nüüd korraks ette, et Martin Helmel õnnestub tulevikus saada peaministriks ning järgnevatel aastatel nimetatakse riigikohtu esimeheks Henn Põlluaas, Eesti Panga juhiks Anti Poolamets ning ERRi juhatuse esimeheks EKRE poliitik Ruuben Kaalep. Küllap näeksime ühe partei sellises võimutäiuses ohtu õigusriigile, meediavabadusele ja võimude lahususele, kuid keeldusime seda aastal 2007 lõpuni tunnistamast.\nMuide, ka poliitikute isikuomadused on olulised. Ma siiralt ei mõista, kelle poolehoidu loodab Reformierakond võita, tolereerides Jürgen Ligi verbaalset sadismi kõigi, kaasa arvatud potentsiaalsete koalitsioonipartnerite kallal.\nHuvitaval kombel tajus Eestis elav vene kogukond toonase olukorra ebanormaalsust varem kui eestlased. Kui EKRE tõi poliitilisse retoorikasse viha õhutamise vähemusgruppide, teise nahavärviga või teistest rahvustest inimeste suhtes, siis kehitas osa venekeelsest kogukonnast õlgu ja ütles: «Ei midagi uut.»\nLoomulikult võime seda kõike jätkuvalt eitada ja elada väljamõeldud maailmas, kujutledes, et enne EKREt oli Eestis puhas demokraatia ja sallivus ning kõiki valitsuse otsuseid tehti täiuslikult mõistlike ja eetiliste inimeste poolt.\nTeine võimalus on mõista, et ka Eestis pidi olema midagi, mis võimaldas paremäärmuslikul populismil siin juuri ajada ja kasvada.


Kuidas istutada veergu õun sügisel\nEelmise sajandi 60. aastatel tavalise õunapuu muteerumise tõttu ilmunud puuliigid said kiiresti aednike seas populaarsuse. Lõheneva kroonide puudumine võimaldab neid kasutada väikestes piirkondades, saades samal ajal head saaki. Kuid nende eest hoolitsemine nõuab erilist tähelepanu. Eriti oluline on veergude õige istutamine kevadel ja sügisel.\nTänapäeval on umbes sada sorti õunapuid, mis erinevad suuruse, maitse, vastupidavuse taseme poolest erinevates kliimatingimustes. Aga kuidas istutada veergu õuna?\nUute liikide omadused\nKolonniõun erineb tavalisest õunast, eelkõige välimuselt:\nsellel ei ole külgmisi harusid, mis moodustavad hargnenud kroon;\nsellel on paksem kärnkate, mis on kaetud tiheda lehestiku ja miniatuuridega;\nveergude puhul on oluline õige koht ja kasvupunkti säilitamine, vastasel juhul peatub puu kasv;\nkülgvormide esimesed kaks aastat moodustasid liiga palju harusid, mis vajavad pügamist.\nKolonovidnye õunal on mitmeid eeliseid, tänu millele on levinud:\nväikese suuruse tõttu ei tekita saagikoristus palju raskusi;\nnad on alustanud viljastamist juba 2 või 3 aastat pärast istutamist, nad on nautinud rohkelt saaki kümme ja pool aastat;\nsamblike õunapuude tootlikkus on tavapärasest kõrgem - aastapuudest saad kuni 1 kg mahlakaid puuvilju ja täiskasvanud õunapuu annab kuni 12 kg;\nruumis, kus tavaline õunapuu hõivab, saate istutada kuni kümne erineva sordi veergu;\nebatavalise välimuse tõttu täidavad need puud täiendavad dekoratiivsed funktsioonid.\nEttevalmistav töö enne maandumist\nTervislikke ja viljakaid sambakesi võib saada, kui:\nõige koht puude istutamiseks;\ntäheldatakse õunapuude istutamise tingimusi ja tingimusi.\nSügisel kooritud õunapuude istutamiseks peate võtma tsoneeritud sortide seemikud, mille vastupidavus on selles piirkonnas juba aja katse läbinud. Parem on neid valida spetsiaalsetel puukoolidel, kelle töötajad annavad nõu iga veiseliha õuna omaduste kohta:\nIga-aastased taimed juurduvad kiiremini ilma külgharudeta - tavaliselt on neil vaid mõned pungad;\ntaimede puhul tuleks lehtede langusfaas lõpule viia, mille tingimused erinevad piirkonniti.\nSügise istutamise üks tähtsamaid tingimusi on samblike õunapuude lehtede langemine, sest alles pärast seda hakkab puu ettevalmistamine talveks. Praegu on maaosa juba puhkamas ja õunapuu juurestik suurendab selle mahtu - see protsess jätkub, kuni mulla temperatuur langeb pidevalt + 4 kraadi. Optimaalne aeg seemikute istutamiseks sügisel on 3 nädalat enne stabiilsete külmade ilmumist, seega ärge kiirustage neid osta.\nSee on oluline! Sügise kujuga õunapuude istutamine, mille lehestik ei ole veel langenud, on täis nende külmutamist isegi talvikindlate sortide puhul.\nKolonniõunade seemikute ostmisel on parem tagada, et nende juurestik oleks transpordi ajal kuivamise vältimiseks suletud. Kui õunapuude juured on avatud, peate need kuivatatud niiske lapiga pärast kuivatatud või kahjustatud osade puudumist kontrollima - juured peaksid olema elastsed, elusad. Kui seemikud ei istutata kohe, saate neid prikopatida või panna märja saepuru pakendisse - peamine on see, et seemikute juured ei kuivaks. Enne kolonniõuna istutamist saab juured stimuleerivasse lahusesse üleöö.\nKolonovidnye õun kasvab hästi avatud päikesepaistelistes piirkondades, kus viljakas maa - liivsavi ja savi on soodsad. Puudel on pikad varrejuured. Seetõttu on parem neid istutada kõrgematesse kohtadesse, kus puudub juurdepääs põhjaveele. Käärsoole õunapuud on halvasti talutavad ja veevoolud, kuna juurekrae piirkonnas on vihmavee stagnatsioon. Seetõttu on vaja tagada puust liigse niiskuse väljavool soonte abil. Piirkonda, kus õunapuud kasvavad, tuleks kaitsta ka tuuleennuste eest, sest on võimalik paljastada või isegi külmutada puu juured.\nKoloonia õunapuid saab istutada kevadel ja sügisel. Kevadel istutamiseks valmistatakse sügisel sügisel. Kuid enamik aednikke arvab, et eelistatud on veergude kujuga õunapuu sügisel istutamine - seemnete oht on samal kevadel välistatud.\nEttevalmistustööd tuleb teha 3-4 nädalat enne seemikute istutamist:\nõunapuude veiseliikide istutamiseks mõeldud ala tuleb põhjalikult puhastada prahist ja kaevata kuni 2 kühvli sügavusele;\nistutusavad tuleks valmistada 0, 9 m laiuse ja sama sügavusega seemikute jaoks;\nigaühe keskel sõita kuni 2 m kõrgune panus - see on puu toetuseks;\naukude vahel peaks olema pool meetrit ja ridade vahele - 1 m; seemnete istutamiseks kaevude valmistamisel asetatakse pinnase ülemine ja alumine kiht eraldi - mõlemale küljele;\nkuni 20-25 cm kõrgune drenaaž pannakse kaevu põhjale - laiendatud savi, kruus, liiv;\nSa peaksid segama mulla väetiste abil kaalium- ja fosfaatsoolade kujul, lisama komposti, klaas puitu tuhka ja poole valmis segust magama jääma.\nKolonni õunapuude istutamine on kasulik järgida järgmisi soovitusi:\nseada puu vertikaalselt auku, transplantaat tuleb pöörata lõunasse;\njuurte levitamine - need tuleks vabalt paigutada ilma painutamata ja kärpimata;\ntäitke auk ühtlaselt poole mahuni;\npisut tihendatakse seemet ümbritseva pinnase ümber, on vaja avasse viia valatud toatemperatuuriga poolkopp;\nkui kogu vesi on imendunud, täitke kaevu täielikult lahtise maapinnaga, jättes tühimikud;\nkontrollige kaelarihma asukohta - see peab olema 2-3 cm kõrgusel maapinnast, vastasel juhul hakkavad kasvõi võrsed tulema;\ntampige mulda õunapuu ümber ja siduge seemik toega;\nkorraldada väikeste külgedega pristvolny ringid ja valada õunapuud - iga hinna eest 1–2 ämbrist vett;\npuidukambrid muljutatakse pärast turba või muu materjali istutamist.\nSee on oluline! Talvel on vaja puhastada suvine multš, kuna talvel on paigutatud putukate kahjurid.\nVideo näitab maandumisprotsessi:\nLossimisel lubatud vead\nMis tahes negatiivse teguri mõju võib aeglustada veergu õuna arengut - selle saagis väheneb, mida ei ole enam võimalik taastuda. Seetõttu peate teadma, kuidas õigesti istutada. Enamasti ei ole need tegurid seotud loodusnähtustega, vaid aednike endi vigadega.\nÜks neist on liiga sügav istutamine seemikud. Sageli segavad kogenematud aednikud pookimiskohta ja juure kaela ning süvendavad seda sügavalt. Selle tulemusena arenevad juured juurtest ja kolonniõuna sortimine kaob. Selle tõrke vältimiseks on soovitatav seemik pesta niiske lapiga. Siis saate näha pruuni ja rohelise vahelise ülemineku tsooni, kus asub juure kael.\nKolonniõuna istutamine ettevalmistamata pinnasesse võib põhjustada liigset vajumist. Puu istutamiseks sügisel tuleb ette valmistada kuu augud. Mõne nädala jooksul on mullas aeg hästi settida ja kasutatud väetis laguneb osaliselt.\nAia mulla mineraalidega segamise asemel asendab sügisel istutatavate seemikute osa aednikest väetist viljaka pinnasega kauplusest. Väetiste kasutamine võimaldab teil luua juurestiku alusel toitaine kihti.\nMõned aednikud ületavad väetise taseme kaevu kohta või lisavad värsket sõnnikut. See on ka vastuvõetamatu, sest see hakkab pärssima juurte arengut ja nõrgestab puu.\nVõimalikud vead ja seemikute ostmine. Ebaausad müüjad võivad pakkuda seemikuid, mille juurestik on juba ülepõletatud või kahjustatud. Kuidas istutada selliseid õunapuid? Lõppude lõpuks on nende elulemus madal. Seetõttu nõuavad eksperdid endiselt avatud juurtega õunte ostmist, mida saab ostmisel hoolikalt kaaluda.\nKolonniõunapuude kasvatamine nõuab teatud tervishoiueeskirjade rakendamist, et säilitada nende tervist ja saagikust.\nÕunakujulise õuna kastmine peaks olema rikkalik esimestel aastatel pärast istutamist. See peaks toimuma 2 korda nädalas. See peaks olema kuivade aastaaegade ajal eriti intensiivne. Kastmismeetodid võivad olla erinevad:\nPuud tuleks kasta kogu suve jooksul. Viimane protseduur viiakse läbi septembri alguses, pärast mida peatatakse jootmine. Vastasel juhul jätkub puu kasvamine ja enne talvitamist peaks see puhkama.\nNiiskuse säilitamiseks puude all ja pinnase täitmiseks hapnikuga tuleb see pärast iga kastmist hoolikalt lahti keerata. Pärast seda murenevad puu ümber kuivad turba-, lehestiku- või saepuru. Kui seemikud on istutatud nõlval, võib lõdvendamine põhjustada juurekahjustusi, mistõttu kasutatakse teist meetodit. Sideratid külvatakse korrapäraselt niidetud õunapuude puukärudesse.\nPuu täielikuks kasvuks ja arenguks on vaja süstemaatilist toitmist. Kevadel, kui pungad ei ole veel õitsenud, söödetakse seemikud lämmastikuühenditega. Keeruline väetisega puude teine söötmine toimub juunis. Suve lõpus kasutatakse kaaliumi soolade kiirendamiseks. Lisaks on võimalik kroonpritsida karbamiidiga.\nSee toimub teisel aastal pärast istutamist, tavaliselt kevadel, enne mahla voolu algust. Pügamine vabastab puu kahjustatud ja haigestunud oksadest. Eemaldatud ja külgmised võrsed. Pärast puude lõikamist jätke vaid kaks kasvupunkti. Kahe kasvanud jõe teisel aastal jäid nad vertikaalseks. Krooni moodustamine ei ole vajalik, sest puu säilitab veeru välimuse.\nTalvise õunapuude varjupaigaks vajavad apikaalsed pungad ja juured erilist tähelepanu. Puu peal asetatakse plastkilest valmistatud kork, mille all neer on isoleeritud kaltsudega. Õunapuu juurestik on isoleeritud lapknikuga, kasvupunkt võib olla isoleeritud mitme nailonist sukkpüksiga pakitud kott-kihiga. See on kõige paremini kaitstud külma eest lume eest, nii et peate katma paksu lumekihi veerusamba varre lähedal. Kuid varakevadel, enne sulatamist, peab lumi olema otgresti, et õunapuu juured ei saaks üleujutada.\nKui veinipuu õunapuu istutatakse õigesti ja järgitakse kõiki põllumajandustehnoloogia reegleid, on talvel alati aias lõhnavad mahlakad õunad.\nKuidas istutada veergu õun sügisel © 2017 - September 2021


Mida hakkavad TLÜ teadlased ETAgi toetusel uurima? | Tallinna Ülikool\nEesti Teadusagentuuri (ETAg) juhatus andis hindamisnõukogu ettepanekul Eesti ülikoolide teadlastele välja uued stardi-, rühma- ja järeldoktori grandid. Tallinna Ülikooli tuli sel korral üks rühmagrant ja kaks toetust järeldoktoritele. Lisaks pälvisid meie teadlased kaks arendusgranti. Mida hakkavad meie teadlased sellest aastast uurima?\nRühmagrandi toetuse sai TLÜ humanitaarteaduste instituudi baltisaksa uuringute ja keskkonnajaloo professor Ulrike Plath projektiga „Eesti keskkonnaliikumine 20. sajandil: ideoloogia, diskursid, praktikad“.\nTeatavasti kuuluvad keskkonnaaktivism ja -mured paljude eri poliitiliste ja ideoloogiliste suundade põhivara hulka, erinevatesse sotsiaalsetesse praktikatesse ja diskursustesse. Praegu Eestis käimasolevad diskussioonid jätavad mulje, et keskkonnaga seotud muredel on siin selgelt rahvuslik, mitte globaalne iseloom.\nMilline on Eesti keskkonnahoiu ideoloogiline taust? Milline on selle ajalugu? Kuhu paigutub see võrdluses teiste piirkondadega? Vastuste leidmiseks kavatseb Ulrike Plath koos meeskonnaga analüüsida 20. sajandi Eesti keskkonnahoiu lähtekohti, tuues kokku ajaloolased ja kunstiteadlased, religiooniuurijad ning sotsiaalteadlased. Soov on rõhutada keskkonnahumanitaaria vajalikkust, et mõista siinseid sageli väga emotsionaalseid vaidlusi ning asetada neid ideoloogilisse, ajaloolisse ja rahvusvahelisse konteksti.\nJäreldoktori grandiga hakkab TLÜ ühiskonnateaduste instituudi doktor Martin Aidnik projektiga „Ülikool kui avalikkus avaliku sotsioloogia jaoks“ uurima avalikku sotsioloogiat. Eesmärk luua teoreetiline raamistik ülikoolist kui avalikust ruumist avaliku sotsioloogia ja teadmiste loomise jaoks laiemalt.\nAvalik sotsioloogia on sotsioloogia, mis on suunatud professionaalse auditooriumi asemel ühiskonnale laiemalt. Avaliku sotsioloogia eesmärk on võrdsema ja õiglasema ühiskonna saavutamine alternatiivsete ühiskondlike arenguvõimaluste visandamisega ja demokraatliku diskussiooni tugevdamisega. Ülikooli kui institutsiooni ja avaliku sotsioloogia vahelisele seosele on siiamaani vähe tähelepanu pööratud nii sotsioloogias kui ka kõrgharidusuuringutes.\nTeine rahastuse saanud järeldoktori projekti eestvedaja on TLÜ ühiskonnateaduste instituudi avaliku poliitika dotsent Triin Lauri. Projekt kannab nime „Hariduspoliitika disain, kujundamine ja mõjud: oskuste režiimid ja nende väljakutsed Balti riikides (EduPolB3)“.\nTeatavasti on haridus inimese elukaare kujunemise seisukohalt võtmetähtsusega, olles oluline nii indiviidi kui ühiskonna tasandil. Samas on tõendeid, et mõned ootused hariduse sotsiaalsete vooruste osas on osutunud liigentusiastlikeks, kuivõrd haridus võib ka ise osutuda oluliseks ebavõrdsuse taastootjaks. Hariduse mõjud on sõltuvuses kehtivast haridussüsteemist.\nTriin Lauri projekt pühendubki haridussüsteemi mõjude uurimisele, võttes võrdlevalt fookusesse Balti riikide oskuste režiimid Euroopa kontekstis. Projekt näitab eri institutsioonide komplementaarset olemust oskuste režiimi toimimisel, tulemuslikkusel ning kujundamisel. Projekt panustab nii Balti riikide oskuste režiimide väljavaadete kui haridusega seotud ebavõrdsusmustrite seletamisse, pakkudes seeläbi valmisolekut ebavõrdsusprobleemidega tegelemiseks. Laiemalt näitab projekt, kuidas sarnane parteipoliitiline konfiguratsioon võib eri kontekstides viia väga erinevate tulemusteni, tuues kaasa nii omanäolise arengupotentsiaali kui tulemuse.\nTallinna Ülikooli tuli ka kaks arendusgranti. Neist ühte veab eest TLÜ digitehnoloogiate instituudi juhataja, haridustehnoloogia vanemteadur Kairit Tammets. Teist loodus- ja terviseteaduste instituudi keemia vanemteadur Rando Tuvikene.\nKairit Tammetsi projekt „Professionaalse arengu digitaalne ökosüsteem koolitajale“ keskendub koolitaja professionaalse arengu digitaalse ökosüsteemi arendamisele. Digitaalne ökosüsteem nimelt integreerib endas erinevaid lahendusi, mis on välja töötatud professionaalse arengu toetamiseks, monitoorimiseks ning hindamiseks, mis aga ei ole omavahel integreeritud.\nKoolitaja tõenduspõhised praktikad läbi õpianalüütika annavad olulise sisendi ka õppijate õpikogemuse ning organisatsioonitasandil arengu parendamisesse ja kavandamisse. Projekt käsitleb koolitaja professionaalset arengut ühe võimaliku töökohal õppimise kontekstis, mis on kohandatav teistesse töökohal õppimise juhtumitesse.\nRando Tuvikese arendusprojekt aga keskendub vetikatele. Eesmärk on välja töötada skaleeritav tehnoloogia fükoerütriini (pigment) puhastamiseks Läänemere punavetikatest (Furcellaria lumbricalis) pärinevatest ekstraktidest. Selleks kasutatakse ensüümtöötlusel, ultrafiltratsioonil ja ioonvahetuskromatograafial põhinevaid meetodeid.\nMitmeetapiline puhastusprotsess loob võimalused fükoerütriini puhastatud ekstraktide (tehniline puhtusaste) ja nende kõrgpuhaste preparaatide (analüütiline puhtusaste) valmistamiseks tööstuslikes mahtudes. Projekti käigus väärindatakse Eesti üht unikaalseimat taastuvat loodusvara.\n2020. aastal alustavatest projektidest 58 on loodusteaduste, 20 tehnika ja tehnoloogia, 14 arsti- ja terviseteaduste, 4 põllumajandusteaduste ja veterinaaria, 7 sotsiaalteaduste ning 11 humanitaarteaduste ja kunstide valdkonnas. Toetuse sai 21 järeldoktori-, 23 stardi- ja 70 rühmaprojekti kogumahus 18 795 640 eurot ühe aasta kohta. Lisainfo Eesti Teadusagentuuri kodulehelt.\nPersonaalse uurimistoetuse 2019. aasta taotlusvooru tulemused\nArendusgrandi 2019. aasta taotlusvooru tulemused (lisandus Rando Tuvikese projekt)


Uus labor toetab põlevkiviõlitööstuse arengut < Teadusuudised < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nUus labor toetab põlevkiviõlitööstuse arengut\n26.11.12 @ 11.00\nViimati muudetud: Ragnar Tammeleht, 04.04.2016 13:14\nOktoobrikuu viimasel päeval avatud labor uurib esialgu põlevkiviõli tootmisega seonduvat. Mõne aasta pärast võetakse vaatluse alla ka biomassist saadavad vedelkütused, peamiselt biomassi utteõlid.\nTTÜ värskeim labor, keemiainseneri termodünaamika suunitlusega keemiatehnika instituudi keemiatehnika ja kütuste teaduslaboratoorium paikneb IV korpuse teisel korrusel kolmes ruumis. Kui päris täpne olla, siis üks seade neisse ei mahtunud ja see asub esimesel korrusel. Kuid ülejäänud seadmepark asub tõesti neis kolmes toas, millest üks on üliõpilaste laboratoorsete tööde läbi viimiseks, ülejäänud aga teadustegevuseks.\nTegelikult leidub Eestis ju teisigi, kaasaegselt sisustatud laboreid, kus saab teha vedelkütuste analüüse, näiteks Eesti Keskkonnauuringute Keskusel. Need viivad aga tavaliselt läbi standardanalüüse, nagu näevad ette normid. „Uurimistöö, teaduse ja tehnoloogia arengu seisukohalt on vaja analüüse, mõõtmisi, mis vastavad protsesside ja tehnoloogiate tingimustele,“ ütleb TTÜ Keemiatehnika instituudi direktor professor Vahur Oja. Sageli on teadustöös saadavad ainete hulgad väga väikesed, mitte nagu tavalisel kütuseanalüüsil, kus vaadeldava vedeliku nappusega reeglina probleemi ei ole.\nUue labori eesmärgiks on toetada keemia- ja kütusetööstust ning nendega seonduvate keskkonnaprobleemide lahendamist, aga mitte analüüsida, kas vedelik vastab mingitele nõuetele. Laboris saab läbi viia vajalike termodünaamiliste parameetrite ja faasitasakaalude määramist. Teine oluline vajadus on keemiainseneride koolitamine. Üks oluline valdkond selles on keemiainseneri termodünaamika, millele see labor ka suunatud on. See kokku peaks andma aluse keemiainseneri termodünaamika valdkonna inseneriteadmisele Eestis.\nLabori rajamine võttis tegelikult aega kümme aastat. Oma vahenditest investeeris aastate jooksul instituut paarsada tuhat eurot. Laborile vajaliku infrastruktuuri andis keemia – ja materjalitehnoloogia teaduskonna korpuse renoveerimine paari aasta eest. Nüüd, kui Eesti energiatehnoloogia programmi raames, mida läbi Archimedese toetas EL ja Euroopa regionaalarengu fond, saadi veel täiendavad 600 000, moodustus lõpuks kooslus, mida saab laboriks nimetada. Seadmete valikul lähtuti sellest, et saaks analüüsida väikseid ainekoguseid protsessitingimustele lähedastes oludes, ja et need oleks Eestis mingil määral ainulaadsed – nagu näiteks Eestis ainus kõrgrõhul töötav diferentsiaalne kalorimeeter.\nTulevikus, sõltuvalt rahalistest võimalustest, on nelja-viie aasta vaates kavas juurde luua ka protsessisimulaatorite võrk, mis lubaks arvutuslikult määrata termodünaamilisi parameetreid ning selle läbi kontrollida protsessi reaalsust. Oletatavad investeeringud ulatuksid 100 000 euroni. Praegu levib maailmas tendents kasutada teadustöös aina enam modelleerimistulemusi ja laborite arv, kus saab läbi viia mõõtmisi, üha väheneb. Samas, modelleerimiselgi läheb vaja katseandmeid, et kontrollida mudelite realistlikkust. „Labori arendamisel võtsime aluseks selle, et kõigepealt tuleb osata teha häid katseid ja alles pärast seda asuda kasutama arvutuslikke mudeleid. “ selgitab Oja.\nLabori eesmärgiks lähemal paaril aastal ongi tulenevalt projektist, mille kaudu toetust saadi, põlevkiviõli ja selle tootmisega seotud ainesüsteemide uurimine – kas või näiteks termobituumeniga seotud protsesside võimalikkuse uurimine. Tulevikus on kavas laiendada tegevust termodünaamilistele fundamentaaluuringutele, aga ka biomassist saadud õlidele, kus esinevad sarnased probleemid põlevkivi valdkonnaga – andmed kipuvad lünklikuks jääma. Kui põlevkivi uurimine on pigem Eesti-spetsiifiline küsimus, siis biomassiõlidega kaasnev on rahvusvaheliselt aktuaalne temaatika.\nLaboris tegutsevad praegu kolm vanemteadurit, üks teadur ja kolm doktoranti, järelkasvu leidmise eesmärgid on kaasatud neli magistranti ja bakalaureuseõppe tudengeid. Kokku peaks laboris tööle asuma kuni kümme teadustöötajat.


Cover - randaalid, raskerandaalid, künnijärgne mullaharimine - Grégoire Besson\nCover Crops, see on künnijärgne mullaharimine\nCover Crops, mis on üks lahendus orgaanika segamiseks mullaga madalal kiirusel. Põllutöömasin, Gregoire Besson, millel on aastaid töötamise kogemust, madalad käitamiskulud ja sobivad rullid erinevate kultuuride jaoks.\nRandaalid Komplekteeri oma Cover\nSee on lahendus tiheda juurestiku lõhkumiseks ja peenestamiseks ning multši moodustamiseks, mis on segatud suure koguse taimejääkidega\nTöötab efektiivselt sügavusega 5 kuni 10 cm.\nSee masin võimaldab mitmekülgsust mullaharimisel ilma eelarvet ründamata.\nRohumaa kamara purustamine\nV, X või XL?\nMasinad meeldivad oma lihtsa seadistuse tõttu ’V’ Covers masinad on kohandatud töötamiseks kallakutel ja keerulise pinnareljeefiga kõrgmaa regioonides.\nTiisli töönurga mehhaniline või hüdrauliline reguleerimine võimaldab Cover ’’V’’ tüüpi randaali hoida töötamisel traktori telgjoonel.\nKetaste paigutusega kettasektsioonis saavutatakse ’V’ Cover randaali suurepärane pinnasesse tungimine. See laseb töötada suurema kiirusega ning rullidega või ka ilma.\nCover - kõrgentatud läbivuse võimekus, pinnareljeefid\n’X’ Cover masin töötab suurepäraselt kõikidel pinna vormidel väljaarvatud järsakud ja kõrged kallakud. Nihutatud ketaste sektsioonid kindlustavad selle, et masin püsib traktoriga ühel joonel. Kombineerituna külvikuga saab vähendada hektarikulusid, kuna väheneb töökäikude arv. X Cover on hea mitmekülgne masin talude jaoks.\nCover väga märjad olud\n’XL’masin ei ole märgatavalt suurem kui ’X’.\nMasinas on kombineeritult kõik ’’X’’ masina head omadused (eriti külviku kohandamine) ja töökiirus on suurem.\nTänu kesktelje asukohale kettasektsioonide vahel saab masin töötada erinevate rullidega (just nagu Cover ’’V’’) ja töötada väga märgades tingimustes.\n2,60 → 3,90 m\n2,55 → 2,55 m\nPoolripprandaalid, 24 - 36 V-ketast\n3,50 → 5,25 m\nPoolripprandaalid, 32-40 V-ketast\n3,20 → 5,00 m\nPoolripprandaalid, 36 - 40 X-ketast\n3,50 → 4,05 m\n4,80 → 5,20 m\nPoolripprandaalid, 44 - 48 V-ketast\n4,60 → 6,20 m\nPoolripprandaalid, 44 - 64 X-ketast\n4,40 → 7,00 m\nPoolripprandaalid, 40 - 64 X-ketast\n5,00 → 7,00 m\n7,20 → 12,00 m\n3,50 → 3,50 m\nPoolripprandaalid, 66 - 106 X-ketast\n12,00 → 14,00 m\n4,50 → 4,50 m\nPoolripprandaalid, 106-122 X-ketast\nKuidas on lood ketastega?\nSiledad 660 mm\nRäägime agronoomilisest poolest...\nTaimejääkide komposteerumine mullas.\nCover masin on ideaalne valik taimejääkide ja väetiste ühtlaseks laotamiseks.\nKomposteerumine kiireneb kui segada taimejäägid ja väetised mulla pealmiste kihtidega, mis rikastab mulla toitainetega.\nUmbrohu tärkamine ja varisenud seemnete isekülv\nCover masinat saab kasutada umbrohu tõrjumisel, sest luuakse hea kontakt mulla ja seemne vahel, mis soodustab kiiret taastärkamist. Pärast seda kui umbrohi on tärganud, tehakse Cover masinaga uus töökäik, mis purustab ja matab võrsed, rikastades mulda veelkord.\nCover masin aitab kaasa kahjurite hävitamisel (nagu nälkjad, kahjurputukad, etc.) kuna hävitab täiskasvanud isendid maapinnal ja munad pealmistes mullakihtides.\nSinu kultuur saab kasvada ohutult.\nSeemnete idanemiseks peab mullal olema kindel temperatuur. Samuti niiskusetase. Mullakihtide segamisega laseb Cover randaal mullakihtidel päikese käes soojeneda.\nKiire idanemise korral on taimedel väiksem närbumisrisk.\nMulla ja seemne kontakt\nIdanemiseks peab seeme imama suure koguse vett. Et vee juurde pääseda, peab seemnel olema hea kontakt mullaga. Lõhkudes paakunud mulda aitab Cover parandada seemne ja mulla kontakti.\nTaime võrsel peab samuti olema kontakt valgusega, et algaks fotosüntees. Kobestades mulda aitab Cover moodustada avasid valguse juurdepääsuks.\nKetaste ja rulli järjestikune käik restruktureerib mulda. Nii ennetatakse kooriku teket ja vesi saab tungida mulda.\nMultši mikrolõhed vähendavad erosiooni. Tuule mõju ja kuivamist piiratakse mikrolõhede abil, kuna need pärsivad otsest päikese ja tuule mõju.\nLaagrisõlmed on vastupidavad löökidele.\nÜle 20 aasta on Grégoire Besson saanud tagasisidet oma masinate laagrisõlmede heast kvaliteedist.\nNende kompaktsed kõvaterasest korpused ei tõkesta taimejääke. See ennetab ummistusi.\nTänu kolmekihilistele tihenditele ja kahele tihendile, mis asuvad laagrisõlmedes, saab liigne laagrimääre väljuda, aga tolm ja praht sisse ei pääse. See süsteem pikendab masina eluiga ja alandab hoolduskulusid.\nVõlli pöörlemine on hästi stabiilne tänu kahele koonuslaagrile. Need tagavad hea võlli veojõu ja pikendavad laagrite kestvust.\nLaagrite korpused on nõutavad väga kivistel maadel.\nNelinurksed võllid , diameetriga 40 või 50 mm, ajavad üheaegselt ringi kõiki kettaid.. Selline sünkroonsus muudab kettad erliselt läbimisvõimelisteks, eriti kui ees on takistusi. Nende jõud ongi sünkroonsuses.\nKõvaterasest valmistatud võllid leevendavad lööke hästi ja pingutamisel paindu. Et muuta ketaste vahetamine kergemaks on kettakomplektid pingutatud ja otstest lukustatud.\nKeevitatud konstruktsioon ja kvaliteetne teras teevad meie kettasektsioonid parimateks turul.\nRullid ja äkked kõikide mullatüüpide, tingimuste ja viimistlusviiside jaoks.\nTöötleb hästi taimejääke ja tekitab ühtlase multši ning kiirendab kõrrejääkide lagunemist mullas, säilitades hea niiskuse taseme. Siluja on kerge, ökonoomne ja lihtne hooldada.\nVäga efektiivne kleepuvatel muldadel, hea kandevõimega kõikide muldade jaoks. Kiirendab taimejääkide lagunemist ja loob hea multšipinna.\nRaske, sileda profiiliga Emopak rull tihendab mullapinda, ideaalne umbrohu isekülvil. Mullatükid murendatakse ja valmistatakse ette hea külvipind.\nRulli kettad võivad olla V-profiiliga või sakilise profiiliga. Rulli mass tagab ideaalse tihenduse ja mulla lõpp-viimistluse. On väga sobiv umbrohu isekülvi tärkamiseks, kuna tagab hea mulla ja seemne kontakti. Eriti hea kasutada kuivadel, kivistel ja paakunud muldadel.\n2-realine, 16 mm läbimõõduga piidega silujal on suurepärane mulla ja taimejääkide segamise võimekus, eriti mitmeaastaste taimede puhul. Purunemiste vältimiseks manööverdamisel on piid tagurdamisel sissetõmmatavad.\nOhutu transport ja hoiustamine\nMaanteetranspordil või hoiukohas on Cover masina laius kas täpselt 3 m või vähem\n(väljaarvatud XL Cover T90 mis on 4.5 m lai.)\nDREAL maanteetranspordi sertifikaat.\nTranspordi ja hoiustamise piirlaiused:\nLaius : 2,55 m. (8,37 ft.)\nKõrgus : 2,60 m. (8,53 ft.)\nKõrgus : 2,95 m. (9,68 ft.)\nKõrgus : 4,05 m. (13,29 ft.)\nLaius : 4,50 m. (14,76 ft.)\nKõrgus : 4,60 m. (15,09 ft.)\nCover X T70« Meie liivastele muldadele sobib raske ja kandev rull. 900 mm ribarull ei ummistu. Me valisime lisaks külviku peenseemne külviks. Masin töötab meie põllutükkidel olenemata sesoonist ja kultuurist. »\nCover X 70« Meie vajame varustust, mis töötab hästi kõikide muldade puhul,on kiire ja vähese kuluga. Meie hankisime Cover masina nelja aasta eest ja selle kettad on vastu pidanud 900 ha töötamist. Loodame töötada veel 900 ha küllaltki karmi pinnareljeefiga. »\nCover XL T90« Meie farmi suurus on 7800 hektarit. Cover teeb meil sügisest kõrrekündi talve alla. Valisime masina ilma rullideta. Jälgisime selle tööd maailma rekordi toimumise ajal. »\n3.Pinna läbimine erinevates töötingimustes\n6.Orgaanilise väetise segamine mullaga väikesel kiirusel\n7.Valik rulle erinevate olude jaoks\n8.Kasutatav kõikide kultuuridega\n10.30 aastase kogemuse tulemus\nKomplekteeri oma Cover www.gregoire-besson.com\nKomplekteeri oma randaal, uuri hindu ja kalkuleeri hektarikulud ning amortisatsioon.\nThu Jun 30 2022 14:00:04 GMT+0000 (UTC)


Hotellid peredele Weißenhäuser Brök | Hotels.com\nperega reisijatele hotellid, lähim orientiir Weißenhäuser Brök\nHotellid – perega reisijatele – Weißenhäuser Brök, Wangels\nWeissenhauseri jalutussildWeissenhäuser Strand, sealne südalinn ja Weissenhauseri jalutussild on hea koht kaldaäärseteks jalutuskäikudeks ja fotosuveniiride kogumiseks. Edasi jalutades jääb teele Weissenhäuseri rand, kust samuti avanevad kaunid ja avarad vaated.\nAbenteuer Dschungellandi teemaparkAbenteuer Dschungellandi teemapark on vaatamisväärsus otse südalinnas, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Weissenhäuser Strand. Weissenhäuser Strand pole vaene parkide poolest – vaid lühikese jalutuskäigu kaugusel asub Columbuse park.\nColumbuse parkVaikus, õied ja rohelus – seda kõike pakub otse südalinnas asuv Columbuse park. Kui sulle meeldib Columbuse park, siis on paarikümneminutilise sõidu kaugusel asuv Hohwacht Kurpark sinu jaoks nagu loodud.\nTestorfi mõisWangels paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, sealhulgas kesklinnapiirkonnast 2,2 km kaugusel asuv Testorfi mõis.\nHotellid peredele Weißenhäuser Brök – Hotels.com abiga on lihtne leida perereisiks hotell Weißenhäuser Brök, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida perereisiks hotell Weißenhäuser Brök. Iga hotelli kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Bellini ooper Romeost ja Juliast esmakordselt eesti publiku ees — Sirp\nNeljapäeval, 11. novembril toob Rahvusooper Estonia esimest korda eesti kuulajateni Vincenzo Bellini ooperi „I Capuleti e i Montecchi“. Estonia kontserdisaalis toimuvat ettekannet juhatab Risto Joost, solistid on Annely Peebo, Irina Dubrovskaja, Priit Volmer, Oliver Kuusik ja Mart Laur.\nVincenzo Bellini ooperitele on omane ülim meloodilisus, romantiline paatos, ülevus ja sentimentaalsus. Suurepärase meloodiameistrina on Bellini mõjutanud mitmeid heliloojaid Verdist Lisztini. „I Capuleti e i Montecchi“ on üks helilooja enimesitatud oopereid. Selle libreto aluseks pole mitte Shakespeare’i „Romeo ja Julia“, vaid mitmed itaalia kirjandusteosed, peamiselt Luigi Scevola näidend „Giulietta e Romeo“ aastast 1818. 20. sajandi keskpaiku, tänu võimekatele bel canto lauljatele Maria Callasele, Beverly Sillsile jt oli „I Capuletti e i Montecchi“ paljude ooperiteatrite püsirepertuaaris. Viimati laulsid selle 2009. aastal plaadile tänapäeva ooperitähed Anna Netrebko (Julia) ja Elina Garanca (Romeo).\nHaigestunud Arvo Volmeri asemel ooperit dirigeerima määratud Risto Joosti sõnul on suur õnn koos musitseerida suurepäraste solistide Annely Peebo, Irina Dubrovskaja, Oliver Kuusiku, Priit Volmeri ja Mart Lauriga. „Mul on hea meel, et saan esimest korda ette valmistada kogu produktsiooni. Aeg selleks on küll lühike, aga tulemus loodetavasti lööv. Arvan et bel canto repertuaari regulaarne esitamine on väga kasulik kogu trupile.“\nOoper „I Capuleti e i Montecchi“ jätkab rahvusooperi traditsiooni tuua kontsertettekannetena publikuni ooperiliteratuuri väärtteoseid, sh pärleid bel canto-ooperite varasalvest. Varasematel hooaegadel on ülimenukalt ette kantud Mozarti „Tituse halastus“, Catalani „La Wally“, Bellini „Puritaanid“, Verdi „Simon Boccanegra“, Rossini „Wilhelm Tell“ ja Donizetti „Poliuto“.


Kana ja kuskussipada - Kodukokad.eeKodukokad.ee Kana ja kuskussipada - Kodukokad.ee\nkana, kuskuss, retsept\nÜsna kiirelt ja lihtsa vaevaga valmiv maitsev pada, kus kana ja kuskus sõbralikult ühes toidus koostööd tegemas. Oliive võib igaüks oma soovi järgi lisada või kui suurem oliivisõber ei ole, need üldse ka välja jätta. Samas annab oliiv ja sidrunimahl- ja koor roale just iseloomuliku mõnusa särtsakuse.\n8 nahaga kanakintsu\nRohelise oliive (soovitavalt kivita)\nSidrunimahla ja riivitud koort\nHakitud värskeid ürte (peterselli ja koriandrit)\nSega vürtsid ning püherda kana vürtsides ja soolas, kuni kana pind on kaetud. Kuumuta pannil õli ning prae kanatükke nahapool allapoole kuni kuldpruuni värvuseni. Keera tükid ümber ja prae ka teiselt poolt mõned minutid. Tõsta kana pannilt, lisa veidi õli ning tõsta sibul pannile. Prae sibulat keskmisel kuumusel mõned minutid, lisa küüslauk ning prae kergelt kuldseks. Sega juurde ülejäänud vürtsid (mis jäid kana maitsestamisest üle) ning prae veel minutijagu. Kalla peale kuum kanapuljong ning lisa oliivid. Lase keema tõusta, alanda kuumust ning lisa roale ka kanatükid, nahapool ülespoole.\nKata pann kaanega ning hauta umbes 35-40 minutit. Tõsta kana pannilt ära ja hoia soojas. Tõsta pann tulelt, sega puljongi sisse kuskus ja sidrunimahl. Vajadusel lisa kuuma vett nii, et kuskus oleks vedelikuga kaetud. Aseta pannile kaas ning jäta seisma umbes viieks minutiks, kuni kuskus on pehme. Töötle kuskus kahvliga kohevaks ning lisa hakitud ürdid ning sidrunikoor. Tõsta kanatükid kuskusi sisse ning serveeri kohe.


LaMonica Garrett Bio, vanus, netoväärtus, palk, naine, lapsed, kõrgus - Sportlased\nüks LaMonica Garretti karjäär\n2 Mis on LaMonica Garretti netoväärtus ja palk?\n3 Kas LaMonica Garrett on abielus?\n4 LaMonica Garretti pikkus ja kaal\n5 LaMonica Garretti sotsiaalsed saidid\nLaMonica Garrett on Ameerika produtsent ja näitleja. Ta kuulsuse sai pärast peaosa Ameerika ulmefilmisTrafod: Kuu tume.Mõned tema tähelepanuväärsemad telesaated naguSupergirl, NooljaMääratud ellujäänu.\nLaMonica Garrett sündis23. mai 1975, sisseSan Francisco, California, Ameerika Ühendriigid. Alates 2019. aastast on tema horoskoobiga Kaksikud 44 aastat vana. Tema vanemate ja õdede-vendade kohta puudub teave. LaMonica omab Ameerika kodakondsust ja kuulub Aafrika-Ameerika etnilisse tausta.\nLapsena vaatles ta filmi ja taasesitas oma vanemate elutoas stseene. Hariduse osas on ta lõpetanudBurbanki keskkool, Los Angeles. Pärast seda osales taLos Angelese nooremkolledž. Hiljem lõpetas taKesk-Riiklik ÜlikoolOhios.\nLaMonica Garretti karjäär\nPärast kõrgkooli alustas LaMonica's oma karjääri ja proovimist NFL-i jaoks. Kuid see ei õnnestunud hästi ja muutis hiljem oma ameti näitlemiseks. Pärast seda sai ta pakkumise mängida lühifilmis,Hertsog. Ka jalgpalli taust aitas tal tegelaskuju palju kujutada.\nPealdis: Mina Ivanova\nFilm põhineb memuaaril „I’m Duke“ ja see räägib endise NFL-i liinibaasija J.P The Duke'i elust pärast põrutusest põgenemist. Enne näitlejatööle asumist töötas LaMonica FedExi juhina ja tegi ka palju muid töid.\nPealegi tegi ta filmiga debüüdiTrafo: Kuu tumeaastal 2011. Samuti on ta esinenud sellistes populaarsetes teleseriaalides naguAnarhia pojad, kaasaegne perekondjaNCIS.\nMis on LaMonica Garretti netoväärtus ja palk?\nLaMonica Garret on oma karjääri jooksul kogunud tohutult palju rahasummasid. Tema hinnanguline netoväärtus on umbes2 miljonit dollaritalates 2019. Tema peamine sissetulekuallikas on tema kui näitleja amet. Praegu teenib ta vahemikus umbes100 000 dollaritaastas, samas kui endise slamballi mängijana peab ta olema teeninud vahemikus30 000 dollaritkuni60 000 dollaritigal aastal.\nNäitlejakarjääri eest teenib ta korraliku summa, kuna ta esines erinevates hitifilmides naguTrafod: Kuu tumemis teenis1,1 miljardit dollarit. Praeguse seisuga elab ta perega lahjat eluviisi.\nKas LaMonica Garrett on abielus?\nLaMonica Garrett on abielus mees, ta abiellus oma tüdruksõbraga naiseksMina Ivanova. Ta kohtusSuukorv. Paari kuupäev oli umbes aasta ja siis nad jagasid oma pulma lubadused 27. aprillil 2017. Tema tutvumisajaloo kohta pole rohkem teavet.\nPealkiri: LaMonica Garrett koos oma naise Mina Ivanovaga\nPraeguse seisuga ootab paar oma esimest last. 22. mail 2019. aastal postituse kohaselt on Mina poisiga rase. Nad on oma suhetes väga avatud ja jagavad oma pilte ja värskendusi oma sotsiaalmeedia käepidemes.\nVarem oli LaMonica endise sõbrannaga tutvumispartnerlusesRobin keeldub. Endisel paaril oli koos partnerite rollAnarhia pojadja nii, algas nende kohtinguaeg. Kuid nad lagunesid teadmata põhjustel.\nLaMonica Garretti pikkus ja kaal\nLaMonica Garrett seisab kõrgusel6 jalga 2 tollitema kehakaal on umbes 76 kg. Ta on täiesti kiilakas, kuid tal on täisealised näokarvad.\nPealdis: LaMonica Garretti keha\nLaMonical on lummavad tumepruunid silmad. Tal on sportlik keha, kuid rindkere suuruse, biitsepsi suuruse, kleidi suuruse, kingade suuruse jms mõõtmised pole praegu saadaval.\nLaMonica Garretti oma Sotsiaalsed saidid\nLaMonica Garrett on aktiivne erinevatel suhtlusvõrgustikes, nagu Facebook, Instagram ja Twitter. Tema ametlikul Facebooki kontol on rohkem kui 1873 jälgijat ja umbes 19,7 000 jälgijat Instagram. Pealegi on LaMonica ametlikul Twitteri kontol 42,2k jälgijat.\nLaMonica Garretti faktid\nTäisnimi LaMonica Garrett\nSünnikuupäev 23. mai 1975\nElukutse Näitleja, modell, tantsija ja laulja\nHaridus Burbanki gümnaasium, Los Angelese noorem kolledž, Kesk-Riiklik ülikool\nAbikaasa Mina Ivanova (2017)\non chris osgood abielus


Parimad rannad lastega peredele - Loode-Eesti turism\nParimad rannad lastega peredele Loode-Eestis\nEestimaa suvi on nagu soe kallistus – tule ja lase end kallistada Loode-Eesti rannikul. Ja seda koos perega. Meil on arvukalt mõnusaid randu, mida nautida.\nVääna-Jõesuu rand on Harku valla ainus avalik supelrand, mis kulgeb lausa kahe kilomeetrisel rannaribal. Autoga suvitajad saavad oma sõidukid jätta Luige tee tasulisesse parklasse ning liikuda sealt edasi ranna poole mööda promenaadi. Rannas on kõigile kasutamiseks mõeldud jõu- ja mänguväljak. Rannas käiakse vaba aega veetmas ka sügisel, talvel ja kevadel. Mängu- ja treenimisrõõmu leidub siin igaühele – alates kolmeaastastest vanaemade-vanaisadeni välja. Vaata lisaks


automoto.ee foorumid - kroomi juurde\nautomoto.ee foorumid > Klassika > Klassikalise auto ekspluateerimine > kroomi juurde\nTäisversioon: kroomi juurde\nkust saaksin jawale kroomitud kellad,linnas nägin ühel päris stiilne oli\n14-09-2005, 10:45 AM\nSuvalise metalleseme (vähemalt terasest valmistatu) annab ära kroomida. Kes kroomimise/eeltöödega tegevelavd ja palju see maksma võib minna (ja muid nüansse), seda on siin foorumis palju arutatud, otsing abiks.\nSinu ülesandeks jääb siis \_"kellad\_" lahti võtta; täpsemalt eraldada neist need detailid, mida Sa soovid kroomida. Ning hiljem uuesti kokku panna\n14-09-2005, 11:26 AM\nhmm. Kellad - mitmuses. Sellest järeldan, et tegu 634 /638 kelladega. Vanematel ei ole 2 kella vist. Kui sa 638 kella mõtled siis sellel on plastik ümber. St seda kroomida ei saa. Sama on ka jawa 634 kelladel.\nPole oma elu jooksul kohanud kellade kroomimise vajadust. Pole seda ühelgi jawal kohanud ka. Samas on esiporikas küll kroomitud. See oli siis miilitsa variandil.\n14-09-2005, 12:14 PM\nunimüts Kirjutas: Kui sa 638 kella mõtled siis sellel on plastik ümber. St seda kroomida ei saa.\nKui mitte kuidagi kohe ei saa, siis kuidagi ikka saab\nEhk siis kõva teotahte korral on alati võimalik suvalise plast-detaili asemel valmistada samade mõõtmetega terasest replika ning selle pinnakatteks kroomi kasutada\n14-09-2005, 15:05 PM\noot andestust Valdo. Kuidagi ikka saab jah. Tuli meelde vist.\nTo Tann, kus sa asud. Äkki nägid sa minu sõbra jawa 638t, mille ta 2 aastat tagasi maha müüs. Tollel olid kroomitud asju peaga peale visatud. Ja kellade ümber oli ka plekk minu mäletamist mööda. Kasutatud oli jawa californiani kella ümbriseid.\nArvatavasti on plekk tegtud torust, millel on maha treitud üks osa ja alla keere lõigatud. Alumise otsaga tuleb veidi probleeme, kuid ei usu, et pole tehtav.\nhttp://forum.automoto.ee/showthread.php?tid=12792 Tundub päris huvitav\n16-09-2005, 09:23 AM


Ebakindlus pole kellelegi hea, eriti hariduses - Arvamus - Sakala\nEbakindlus pole kellelegi hea, eriti hariduses\n6. september 2019, 0:01\nEne SaarViljandi valla abivallavanem\nKUUES AASTA selgusetust Leie põhikooli suhtes (arutelud algasid aastal 2014) ei anna peredele kaugeltki kindlustunnet, et kool jääb püsima veel pikaks ajaks, sõltumata laste arvust. Ikka ripuvad õhus küsimused, mitme lapsega kool sobib lastele, vanematele, kogukonnale ja omavalitsusele ning kui kaua see kool veel püsib.\nKui meie väike kool asuks Prangli või Vormsi saarel, ei kahtleks ma hetkekski: saarel peab olema põhikool. Kui aga teise väljaehitatud ja toimiva koolini on umbes kaheksa kilomeetrit ja hea bussiühendus, siis arutame paratamatult, et leida lahendus, mis sobiks võimalikult hästi eelkõige lastele. Üldjuhul on uued väljakutsed selles vanuses lastele põnevad ning loovad uusi võimalusi ja enamjaolt ka positiivseid kogemusi. Muudatused hariduselus ei pisenda hariduse väärtust ega võimalusi.\nVILJANDI VALLAVALITSUS on arutanud kogukonnaga Leie kooli ümberkorraldamist mitu korda. Juba 2018. aasta kevadel kohtusime kooli hoolekoguga ning jõudsime ühisele arusaamisele, et parim oleks kuueklassiline kool koos lasteaiaga. Kahjuks hääletati järgmisel kohtumisel lastevanematega see kompromisslahendus maha. 2019. aasta märtsis kohtusime nii lasteaia kui ka kooli rahvaga mitu korda. Arutelu algas esimese kooliastme (I–III klass) ja lasteaia säilitamisest Leies, kuid lastele paremaid tingimusi soovides vaatasime plaanid üle ning tegime kompromissettepaneku jätkata nelja klassi (I–IV klass) ja lasteaiaga – nii, et tööle jääks kaks liitklassikomplekti, mitte üks I–III klassiga. Kogukond ei soovinud selle üle arutleda.\nLootsime, et Viljandi vallavolikogu ja vallavalitsuse väljapakutud lasteaia-algkooli variant toob kodurahu, koolirahu ja turvalise teadmise, et väikesele lapsele jääb kodukool lähedale. Soov oli väikene liitklassidega algkool säilitada ning anda peredele võimalus, et viiendast klassist alates saaks laps jätkata soovitud koolis kodust kaugemal nii, et vallavalitsus korraldab talle paindliku transpordi. Me ei soovinud tekitada olukorda, et halvasti korraldatud õpilasliinide tõttu peab laps väga varakult kodust lahkuma ja pärast pikka sõitu ootama koolis veel kaua tundide algust. 12-aastastel lastel oleks olnud koos uues koolis turvaline ja eeldatavasti oleks kohanemine sujunud, lapsed oleksid kogenud uusi võimalusi suuremas koolis.\nSel aastal Leie kooli esimesse klassi läinud lapsel pole ühtki omaealist klassikaaslast, tema klassikaaslasteks saavad suuremad liitklassi lapsed. Õppida üheksa aastat üksinda oma õppeprogrammi alusel ei pruugi olla lapsele unistuste kool. Aruteludel saime Leie rahvalt tagasisidet, et laste väike arv pole probleemiks, kõik selle kooli lapsed on üksteisega sõbrad ja üheksanda klassi õpilased kutsuvad isegi esimeste klasside lapsi oma sünnipäevadele. Kahtlemata on see tore, aga lapse arengu seisukohalt peame siiski väga oluliseks, et ta saaks koolis sõbrustada ja suhelda ning sportides, tundides ja huviringides mõõtu võtta eakaaslastega.\nRAHA POLE hariduse andmisel peamine, kuid paratamatult on silme ees ka finantspool. Paistu koolis on ühe õppekoha maksumus tänavuse eelarve põhjal 2035 eurot aastas ehk 170 eurot kuus, Kalmetu põhikoolis 2910 eurot aastas ehk 243 eurot kuus, Tarvastu gümnaasiumis 2230 eurot aastas ehk 186 eurot kuus ja Leie põhikoolis 4576 eurot aastas ehk 381 eurot kuus.\nViljandi valla hariduse arengukavas lähtusime juhtimisulatusest 50 õppijat õppeasutuses. Otsustasime, et keskendume sellise juhtimisulatusega koolide arengule, et tagada kõik hea hariduse andmiseks vajalik (staadion, võimla, riistvara, tugispetsialistide ressurss, vajadusel väikeklassid, et tagada erivajadustega arvestamine, jms).\nMe kõik teame, et on õpilasi, kellele on suure kooli õpikeskkond raskesti talutav, nad vajavad tavalisest turvalisemat keskkonda ja individuaalsemat lähenemist. Meie vallas ei ole aga ühtki suurt kooli.\nOlen arvamusel, et kui vähegi võimalik, tuleks hoida väikesi koole suuremate koolide tugikoolidena, kus individuaalset abi vajav laps saaks endale sobivas keskkonnas õppida, et ta koolitee oleks rõõmu pakkuv, ja esimesed klassid oleksid kodu lähedal. Ka Leie koolihoonesse nelja klassi planeerimine Kalmetu põhikooli nime all lähtus sellest põhimõttest.\nOmamoodi mure on see, et Leies pole kohapeal elavaid õpetajaid, sädeinimesi, keda saab nimetada maa soolaks. Seepärast ei kujunenud Leie koolist kogukonna keskust. Kui koolirahvas ei ole eredalt nähtav ja kogukonnale mitmeti vajalik, on karta, et kool hääbub, mitte ei tõmba noori peresid ligi ega anna lootust. Ähmase tulevikuga kool ei ole noortele õpetajatele ligitõmbav töökoht, kus end teostada, ja sageli on see küsitav valik ka lastele. See kõik on tinginud olukorra, et kvalifitseeritud õpetajaid, keda on kvaliteetse hariduse andmiseks vaja, on olnud Leie kooli raske leida.\nOLEME TAGASI sealmaal, kus Kolga-Jaani vallavalitsus 2014. aastal arutamist alustas. Selgust pole kellelgi.\nMuutuvates oludes peame ka ise olema paindlikud. Haridus tahab läbimõeldud muutusi, mitte rapsimist. Leie kooli saatuse üle on aga olnud kõigil piisavalt aega mõtelda. Jutt kiirustamisest näib ilmselt kõigile kohatu.\n«Daodejing» on elu mõtestamisel ajatu teejuht. Lõpetan oma loo mõttega just sellest tekstist. Maa teeb kodule head. / Sügavus teeb meelele head. / Südamlikkus teeb inimestele head. / Usaldus teeb sõpradele head. / Selgus teeb kõigile head.\nTulevik tuleb Loe artiklit\nKas Viljandis tuleb võimupööre? (3) Loe artiklit\nKodanikuõpetuse tunnid Viljandi vallas Loe artiklit\nTänavaküsitlus. Kuidas jäite rahule presidendi vastuvõtuga? Loe artiklit\nRepliik. Ta ei ole surnud! Loe artiklit\nMiks inimesed peaksid riiki usaldama? Loe artiklit\nJuhtkiri. Kõnekas kujund Loe artiklit\nTänumedali tagamaad: ebameeldivad üllatused ja identiteedivargus Loe artiklit\nLaen tuleviku arvelt Loe artiklit\nPräänik ja piits Loe artiklit\nJuhtkiri. Puhtalt vette Loe artiklit\nTeine soomlane nakatus koroonaviirusesse Loe artiklit\nFOTOD ⟩ Oma naisel pea maha lõiganud mees mõisteti vangi (4) Loe artiklit Vaata galeriid\nBlogi ⟩ Siseminister: jälgime lennujaamas riskipiirkondadest saabujaid (18) Loe artiklit\nMaitsesuitsu keelamine toob salakauba tagasi (4) Loe artiklit\nLiviko juht: Laua Viinal on eestlaste mandaat (13) Loe artiklit\nLoomakaitsjad võtsid Ülemiste kerjuselt koerakutsikad ära Loe artiklit\nVIDEO ⟩ Kolm inimest, ohtralt ohvreid: kes on koroonaviiruse supernakatajad? (2) Loe artiklit\nTürgi sõdurite hukkumine Süürias viis pinged haripunkti (15) Loe artiklit Vaata videot\nRalliajakirjanik Evans: mulle ei meeldi, et tuhanded fännid peavad egode kokkupõrke pärast kannatama Loe artiklit\nTeine katse: tuhanded inimesed saavad maksuametilt parandatud maamaksuteate Loe artiklit\n5 fotot 01:10\nHaruldane kaslane kipub koduloomaks: Ilves käis koerale mõeldud krõbuskeid söömas ja unustas taganemistee Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nPuust ja punaseks: kuidas koroonaviirus levib ja hoida end nakkuse eest? (3) Loe artiklit\nVideo ⟩ Suurepärase hüppe teinud Kristjan Ilves viskas nalja: võib-olla võtan Norra kodakondsuse (2) Loe artiklit\nKurb seis: laadal müüdava vorsti eest ei vastuta keegi (12) Loe artiklit


Bastenberg Bestwig Saksamaa - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 34 majutuskohta asukohas Bestwig.\n-, Ramsbeck, Bestwig, Saksamaa - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Bastenberg\nDisainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb Bastenberg ideaalselt Bestwig's; ühes linna populaarseimas paigas. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nBastenberg pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist.\nKogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad teler, satelliit/kaabel TV, külmik, nõudepesumasin, dušš, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad laste mänguväljak, aed, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Bastenberg on tark valik Bestwig reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


Möödunud aasta detsembris, Pimedate Ööde filmifestivali külastades, põrkasin "Sakala" keskuse saali ukse taga kokku oma kauaaegse tuttava ja erakkonnakaaslase Kalju Kruusaga, kes tegi mulle ettepaneku tõlkida Ninniku jaoks pisut hindikeelset luulet. Kuigi minu hindi keele oskus polnud ega pole siiani kuigi põhjalik, tundus see ettepanek mulle ahvatlev ja väljakutsuv. Asjaolude kummalisel kokkulangemisel asusin ma just järgmise päeva hommikul teele oma neljandale India reisile, ja võtsin üheks reisiplaaniks hankida ka mõned hindikeelsed luuleraamatud.\nÜhe india sõbra soovitusel langes mu valik 15. sajandi müstilisele poeedile nimega KABIR. Kabiri päritolu kohta on palju legende, tõenäoliselt kasvas ta üles islamiusulises perekonnas ja oli kirjaoskamatu kangur. Ta lihtsates sügavates luuletustes väljendub hinduismi (usk taassündi ja karmaseadusesse) ja islami (usk ainujumalasse, kastisüsteemi eitamine) süntees. Kabiril on oluline koht ka sikhismi traditsioonis.\nSelles, et ma New Delhi suurimas ja sisukamas esoteerilise kirjanduse kaupluses leidsin Kabiri raamatuid, polnud iseenesest midagi hämmastavat. Küll oli aga suur minu hämmastus ja imestus, kui umbes pool aastat hiljem leidsin sama autori nime kandva raamatu Tallinna Kaubamaja raamatuosakonna riiulilt. Sisse vaadates veendusin, et tegu on tõepoolest sama autori kirjutistega, edastatuna eesti keelde Doris Kareva vahendusel peamiselt Rabindranath Tagore inglisekeelsetest tõlgetest. See fakt tekitas minus siirast rõõmu. Kuigi minu oma tõlked valmisid Doris Kareva tõlkeid tundmata, võiks neid võtta tema algatatu jätkuna.\nSURADASA on luuletaja ja pühak 16. sajandist, "pime poeet" (väidetavalt oli ta oma suurteoste kirjutamise ajaks kaotanud nägemise). Suradasa sündis ja elas Põhja-Indias, Vrindavana piirkonnas, ja oli seotud bhakti-jooga (Jumala pühendumusliku teenimise) Vallabha nimelise koolkonnaga. Tema luuletused lähtuvad oma ainese poolest enamasti "Bhagavata Puranast", bhakti-jooga praktiseerijate kesksest pühakirjast. India kirjanduskriitikud on Suradasa luulet, mis on kirjutatud hindi keele brajbhasha dialektis ja meloodilises pada vormis, hinnanud kujundite ja voolavuse poolest tolle aja kirjanduse paremikku kuuluvaks, kuigi muus maailmas ei ole Suradasa sama tuntud kui mõned tema kaasaegsed kaasmaalased. Siinsed neli luuletust on valitud tema tuntuimast teosest "Surasagara" ("Luuleookean").\nMIRA BAI eluaja kohta puuduvad kindlad allikad. On levinud erinevaid arvamusi, kuid üldiselt ühtivad nad seisukohas, et Mira Bai loominguline periood jääb 16. sajandisse. Mira Bai sündis praeguses Rajastanis (Põhja-Indias) kuninglikus suguvõsas, mille juurest ta hiljem nii rohkete poliitiliste intriigide kui ka sõdade, niisamuti kui oma vaimsete huvide tõttu lahkus. Pärast oma abikaasa surma sõjas juba noores eas, lahkus ta Rajastanist (täpsemalt Mewarast) ja suundus põhja poole, Vrindavana nimelisse piirkonda, et pühendada end bhakti tee (Jumala pühendumusliku teenimise) järgimisele. Vrindavanas laulis ta sageli oma laule templites ja tantsis nende saatel pühakujude ees. Elu hilisemal perioodil suundus ta teise hindude pühapaika, Dvarakasse. Kuninglik suguvõsa püüdis teda korduvalt Rajastani tagasi meelitada, kuid Mira Bai oli pöördumatult otsustanud pühendada end vaid bhaktile. Dvaraka oli ühtlasi paik, kus ta suri, tõenäoliselt 16. sajandi keskel.\nMira Bai luuletused on laulud, enamasti pühendatud tema isiklikule pühakujule Giradharale (Krišnale), ning sageli järgivad need täpseid raagasid (spetsiifilisi meloodiaskeeme). Lauldavuse kõrval on tema kirjutised täis ka rohkeid kirjanduslikke kaunistusi (alankara), mis annavad tema loomingule erilise väärtuse. Enamik kriitikuid on arvamusel, et ehkki Mira Bai kasutas oma lauludes ära nooruses omandatud head muusikalist haridust, olid tema värsid südame spontaanseks väljenduseks, mida sageli panid kirjad hoopis nende kuuljad, mitte Mira Bai ise.\nIndia vaimukultuuri ajakiri "India Divine"\nHindu pühendumuslaulude bhajan'ide kogu\nLävepakk hindi luuletajate juurde\nSuradasa (Surdas'i) kohta\nLävepakk Mira Bai lehtedele\nMira Bai kaks luuletust hindi keeles (dewanagari tähestikus nähtaval ja lauluna kuuldaval)\nVeel Mira Bai lehekülgi: