Uudised - Pärnumaa: Algav muinsuskaitsekuu panustab noortele\nPärnumaa: Algav muinsuskaitsekuu panustab noortele\nVäljaanne: Pärnu Postimees\nTäna algab muinsuskaitsekuu, mis kestab kuni rahvusvahelise muuseumipäevani 18. mail.\nMuinsuskaitsekuu toimub Eestis igal kevadel juba alates 1985. aastast eesmärgiga meie rikast ja huvitavat kultuuri- ja ajaloopärandit rahvale lähemalt tutvustada ning talgutööde käigus mälestisi ja kultuuriloolisi paiku talvisest prahist ning kevadisest pealekasvavast võsast puhastada.\nMuinsuskaitsekuu jooksul toimub palju ekskursioone ja õppekäike, heakorratalguid, seminare, loenguid ja näitusi – kõiki ettevõtmisi juhendavad oma ala parimad asjatundjad: ajaloolased, arheoloogid, arhivaarid, kodu-uurijad, genealoogid, arhitektid, muinsuskaitsjad. Üritused toimuvad kõikides Eesti maakondades.\nEesti muinsuskaitse seltsi aseesimehe Helle Solnaski sõnutsi keskendutakse tänavusel muinsuskaitsekuul varasematest aastatest rohkem noorte kaasamisele muinsuskaitsesse.\n„Selleks on koolid üle Eesti kutsutud osa võtma pärandihariduse projektist “Tagasi kooli” – enam kui 30 elukutselist suurte kogemustega muinsuskaitsjat, ajaloolast, genealoogi, etnograafi, arhitekti, kunstiloolast on valmis kuu aja jooksul vabatahtlikuna tulema koolidesse külalisõpetajaks, et tutvustada pärandi eri tahkusid, aidata mõista ajaloolise keskkonna kujunemist ning selgitada, miks ja mida peaks hoidma mitte ainult lastele, vaid ka lastelastelastele,“ seletas Solnask.\n„Teemade valik, mida külalisõpetajad välja pakuvad, on väga lai: muinsuskaitse põhitõdedest kirikute, moodsa arhitektuuri, nimepärimuse ja suguvõsa uurimiseni välja. Palju on ettepanekuid õuesõppeks, näiteks Haapsalu piiskopilinnuses, Rebala muinsuskaitsealal, Raadi mõisas ja Tallinna Kaitseväe kalmistul,“ lisas muinsuskaitse seltsi aseesimees.\nPärnumaalgi toimub muinsuskaitsekuu raames mitu üritust.\nLaupäeval, 23. aprillil on Toris Eesti sõjameeste mälestuskirikus jüripäeva jumalateenistus ja avatakse mälestusplaat „Soome tänab ja mäletab Eesti sõjamehi“.\nNeljapäeval, 28. aprillil on Pärnumaal koolinoorte kodu-uurimise konverents.\nReedel, 6. mail peab Eduard Rajari Pärnus loengu „Puulinn II“.\nLaupäeval, 7. mail korrastatakse kõikjal Eestis "Teeme ära" talgupäeval mälestisi.\nLaupäeval, 14. mail on muuseumide ööl avatud muuseumid ja teised mäluasutused.


Otsus: juhtumid 766/2018/PL ja 1082/2018/PL, mis käsitlevad viisi, kuidas Euroopa Kemikaaliamet korraldas konsultatsiooni seoses ettepanekuga vähendada plii sisaldust püssikuulides | Sprendimas | Europos ombudsmenas\nOtsus: juhtumid 766/2018/PL ja 1082/2018/PL, mis käsitlevad viisi, kuidas Euroopa Kemikaaliamet korraldas konsultatsiooni seoses ettepanekuga vähendada plii sisaldust püssikuulides\nJuhtum käsitleb viisi, kuidas Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) korraldas sidusrühmade konsultatsiooni seoses ettepanekuga vähendada plii sisaldust märgaladel kasutatavates püssikuulides. Kaebuse esitajat häirisid küsimuste sõnastus ja asjaolu, et konsultatsioon oli kättesaadav ainult inglise keeles.\nOmbudsman leiab, et küsimused ja võimalus saata üldisi märkusi võimaldasid osalejatel oma seisukohti vabalt väljendada. Keeltega seoses leidis ombudsman, et ECHA põhjendus vaid inglise keele kasutamiseks ei ole piisav.\nSeepärast on ombudsmanil hea meel, et ECHA on kaalub võimalust tõlkida tulevikus vähemalt osa oma konsultatsioonidest teistesse keeltesse. Kui ECHA piirab tõlkimist, peaks ta kehtestama asjakohased kaitsemeetmed, näiteks tõlkima kokkuvõtte kõigisse ELi ametlikesse keeltesse, tegema kättesaadavaks asjakohased tugimaterjalid võimalikult paljudes keeltes ning eelkõige selgitama, et vastuseid saab esitada kõigis ELi ametlikes keeltes. See viimane on põhiõigus.\nOmbudsman lõpetas juhtumi uurimise ja soovitas ECHA-l vältida tulevikus sarnaseid probleeme.\nEuroopa Kemikaaliameti avaliku konsultatsiooni läbiviimine seoses ameti ettepanekuga kuulilaengutes sisalduva plii ja selle ühendite piiramise kohta\nECHA avaliku konsultatsiooni läbiviimine ja komisjoni menetlus seoses pliikuulide keelustamisega märgaladel toimuvas jahitegevuses


Putin plaanib suurt põhiseaduse muutmist, Vene valitsus astus tagasi | Rahageenius\nPutin plaanib suurt põhiseaduse muutmist, Vene valitsus astus tagasi\n15. jaanuar 2020 kell&nbsp16:25\nVenemaa president Vladimir Putin plaanib põhiseaduse muutmist.Foto: Shutterstock\nVene peaminister Dmitri Medvedev esitas kolmapäeval president Vladimir Putinile enda ja oma valitsuse tagasiastumisavalduse.\nPeaministri sõnul muudavad ettepanekud riigi võimutasakaalu märgatavalt, mistõttu “on valitsus oma praegusel kujul tagasi astunud”.\nPutin tänas Medvedevit tehtud töö eest. “Tahan väljendada rahulolu saavutatud tulemuste pärast,” lisas president ministritega kohtudes. “Kõike ära ei tehtud, kuid kõik ei teostu täielikult iial,” lausus ta agentuuri Tass vahendusel.\nRiigipea palus Medvedevi valitsusel töötada kuni uue valitsuse moodustamiseni. Putin kavatseb enda sõnul luua presidendi julgeolekunõukogule asejuhi koha ja pakkuda seda Medvedevile.\nMida Putin põhiseaduses muuta tahab?\nEttepaneku korraldada referendum põhiseaduse muutmiseks tegi Putin kolmapäeval aastakõnes. Tema sõnul on eesmärk suurendada parlamendi volitusi, kuid säilitada samas tugev presidentaalne süsteem.\nSamm vallandab tõenäoliselt spekulatsioonid Putini poliitilise tuleviku üle pärast 20 võimuaasta järel. Kremli liider oma plaanidest pärast ametiaja lõppu 2024. aastal ei rääkinud.\nPutini sõnul muudavad tema parandusettepanekud oluliselt riigi poliitilist süsteemi ning täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu tegevust. “Seetõttu pean vajalikuks viia riigi kodanike seas läbi hääletus kogu riigi põhiseadusse ette pandud muudatuste paketi üle,” lausus Putin referendumi võimalikku kuupäeva täpsustamata.\nPutin kutsus suurendama parlamendi võimu, tehes seadusandjad vastutavaks peaministri ja ministrite valimise eest. Tema sõnul tuleks suurendada ka kuberneride rolli ja kõrgete õiguskaitseametnike nimetamisel hakatakse konsulteerima rahvaesindajatega, ütles Putin.\nPresident jääb alles\nSiiski peaks riik jääma presidendi sõnul presidentaalseks. Putin pani muuhulgas ette nõuda põhiseaduses presidendikandidaadilt vähemalt 25 aastast elamist Venemaal ja võõrkodakondsuse puudumist.\nTa pakkus, et sätet, mis lubab presidendile kahte järjestikust ametiaega, võiks muuta, kuid ei täpsustanud, kuidas. Detsembris märkis Putin, et toetab sõna “järjestikust” eemaldamist sellest sättest.\nLisaks leidis Putin, et rahvusvaheliste seaduste ja lepingute nõuded võiksid Venemaal kehtida ainult sel määral, kui need ei lähe vastuollu selle põhiseadusega. “Arvan, et on tulnud aeg muuta mõningaid põhiseaduse sätteid, mis tagavad Venemaa põhiseaduse prioriteetsuse meie õigusruumis,” ütles ta.\nMärksõnad: poliitika, venemaa, vladimir putin\nVene peaministriks saab IT-taustaga majandusmees, kellega Eestil võib olla hea suhelda


Tomberg, Richard - Eesti Entsüklopeedia\nRichard Tomberg (6. IX 1897 Mõisamaa, Salla vald – 25. V 1982 Tallinn), sõjaväelane, Eesti õhukaitse looja, kindralmajor (1940).\nAinus Eesti sõjaväe kõrgemast juhtkonnast, kes Nõukogude vangilaagris ellu jäi.\nMaetud Tallinna Metsakalmistule. Sünnikohas mälestuskivi (2002).\nÕppis Salla külakoolis, Simuna algkoolis, Uudeküla ministeeriumikoolis ja 1912–15 Rakvere Õpetajate Seminaris. Astus 1915 vabatahtlikuna tsaariarmeesse. Lõpetas 1916 Vilniuse sõjakooli. Esimeses maailmasõjas sõdis 10. kütirügemendi koosseisus Riia ja Rumeenia rinnetele. 1917. aasta suvel rood- ja sügisest kompaniiülem. 1917. detsembrist kuni laialisaatmiseni märtsis 1918 teenis Eesti rahvusvägedes (4. jalaväepolgus). Osales rooduülemana (8. jalaväepolgus) Vabadussõjas, sõdis lõuna- ja Narva rindel.\nLõpetas 1921 Alalisväe ohvitseride kursused, 1923 Kindralstaabi kursused (Kõrgem Sõjakool), õppis 1924–26 Prantsuse kõrgemas sõjakoolis. 1926–29 teenis kindralstaabi I (operatiiv-) osakonna ülemana, oli 1928. aasta detsembrist ühtlasi õhukaitse staabiülema kohusetäitja. Kindralstaabis töötamise ajal oli ka Kõrgema Sõjakooli taktika ja sõjakunsti ajaloo lektor. Õppis 1929 Inglismaal lennukoolis, omandas seal sõjaväelenduri kutse. Oli 1. VII 1930 kuni 15. XI 1940 Eesti õhukaitse ülem.\nOli aastaid Eesti-Inglise kultuuriühingu abiesimees. Osales Rahvasteliidu desarmeerimiskonverentsil Genfis (1932, 33) ja relvastuskokkuleppe delegatsioonis Moskvas (1939–40). 24. II 1940 ülendati viimase sõjaeelse Eesti ohvitserina kindraliks.\nTomberg Richard Nõukogude armee kindralmajori vormis\nAastast 1940 Punaarmees: 1940-41 eesti territoriaalkorpuse 180. laskurdiviisi komandör ning 1941–44 Frunze nimelise Sõjaväeakadeemia õppejõud; 1944–56 oli nõukogudevastases tegevuses süüdistatuna vangis (süüdistatuna Eesti ettevalmistamises inglastele kallaletungiks Venemaale). Töötas 1957–62 Tallinna Territoriaalses Ehitustrustis ja aastast 1962 Eesti Kolhooside Ehitusorganisatsioonide (EKE) Vabariiklikus nõukogus.\nKotkaristi II klassi teenetemärk (1938)\nLäti Kolme Tähe-ordeni III ja II klassi teenetemärk\nTšehhoslovakkia Valge Lõvi III klassi teenetemärk\nPoola Restituta 3. klass\nSoome Valge Roosi ordeni III klass\nRootsi Mõõgaordu 3. klass\nMeenutusi Eesti Vabariigi õhukaitse ülemast kindralmajor Richard Tomberg'ist. [koostaja A. Kinnep] 2007


4 nõuannet pisikese lapse köha puhul | Tervise ABC\nRavimireklaam. Flavamed (ambroksool) vaarikas 3mg/ml suukaudne lahus on käsimüügiravim. Kasutamiseks lastel alates 2 aasta vanusest, noorukitel ja täiskasvanutel. Toimeaine: ambroksool. Näidustus: Röga lahtistamine produktiivse köhaga ägedate ja krooniliste bronhopulmonaalsete haiguste korral. Ilma arsti korralduseta mitte kasutada kauem kui 4...5 päeva. Müügiloa hoidja: Berlin-Chemie AG (Menarini Group), Glienicker Weg 125, 12489 Berlin, Saksamaa. Täiendav info: Berlin-Chemie Menarini Eesti OÜ, Paldiski mnt 29, 10612 Tallinn, Eesti. EE-FLA-10-2019-V1-online, kinnitatud 12.2019. Tähelepanu! Tegemist on ravimiga. Enne tarvitamist lugege tähelepanelikult pakendis olevat infolehte. Kaebuste püsimise korral või ravimi kõrvaltoimete tekkimisel pidage nõu arsti või apteekriga.\nMeie käest on sageli küsitud, mida teha, kui beebit vaevab köha. Kahjuks ringlevad erinevad viirused inimeste hulgas ja nii ei jää ka päris pisikesed neist täiesti puutumata.\nLihtsat ja kiiret lahendust sellele murele kahjuks ei ole. Küll aga toome alljärgnevalt välja mõned head nõuanded, mis aitavad lapse enesetunnet köha korral paremaks teha.\n1. Anna lapsele juua\nPalavikus nohusele-köhivale lapsele tuleks pakkuda sageli juua, mis võiks olla pigem leige-toasoe. Köha korral muudab rohke jook lima väljaköhimise kergemaks. Kui laps saab veel rinda, siis on rinnapiim loomulikult ideaalne valik. Isegi kui juba lisatoitu saav beebi keeldub haiguse alguses söögist, ei tasu väga muretseda- üldiselt on hea märk seegi, kui ta joob piisavalt. Küll enesetunde paranedes tuleb ka isu tagasi.\n2. Auru tegemine\nAuru võib koos titaga sisse hingata kasvõi auruses vannitoas, mugavaim on muidugi seda teha inhalatsiooniaparaadi abil. Titadega ei ole soovitatav auru sisse hingata kuuma veekausi kohal rätiku all, sest oht, et kauss läheb ümber ja laps saab viga, on liiga suur.\n3. Tõsta peaalust kõrgemale\n4. Õpeta last köhima\nKöha paraneb üldjuhul köhides ja seetõttu tuleks juba maast-madalast õpetada last köhima ja ka nuuskama. Päris pisikesed seda muidugi veel ei oska, aga juba aasta-paarisele võib proovida õpetada paberitükikeste, sulekeste, seebimullide, õhupallide puhumist. Sügav sisse -ja väljahingamine on eelduseks, et laps suudab röga välja köhida. Alla aastasele lapsele ei tohi anda rögalahtistit, kuna imik pole võimeline ravimi toimel tekkinud rohket, vedelat lima välja köhima.\nTasub teada, et käsimüügi nohu-köha ravimid ei ravi ka täiskasvanud inimesel mitte kunagi haiguse põhjust (viirust või infektsiooni) ega lühenda viirushaiguse kestvust, vaid leevendavad konkreetseid sümptome. Alla aastasele lapsele ühtegi köharavimit anda ei tohiks, parem on isegi oodata kahe aasta vanuseks saamiseni.\nMillal pöörduda perearsti poole ?\nAlla kolme kuu vanustele beebidele võib viirushaigus osutuda väga ohtlikuks – harilikule viirusinfektsioonile võib oluliselt kergemini ja kiiremini lisanduda bakteriaalne põletik (näiteks kopsu- või keskkõrvapõletik). Samuti on suurem risk, et neil tekib vedelikupuudus, sest kui nina on kinni, tuleb näha kurja vaeva, et saada piim rinnast või pudelist kätte. Seega tuleks kindlasti võtta ühendust oma perearstiga, kui alla kolme kuu vanustel lastel on märgata esimesi haigusilminguid.\nPerersti vastuvõtule tasuks tulla loomulikult ka siis, kui nohu ja köha ei taha kuidagi taanduda ja kaebused püsivad üle nädala. Perearst vaatab lapse üle, määrab vajalikud uuringud ja analüüsid, mis aitavad diagnoosi täpsustada.\nÜlemiste hingamisteede nakkused on reeglina täiesti ohutud ja pealekauba enamasti iseenesest 3-7 päevaga mööduvad.\nSoovitame kindlasti lugeda täisteksti Randvere Perearstikeskuse kodulehelt ning dr Kati Paali artiklit ajakirjas Kodutohter.\nSildid: beebi, imik, köha lapsel


Puente del Mar hotellid | Hotels.com\nPuente del Mar hotellid – Diamante\nHotellid piirkonnas Puente del Mar\nPuente del Mar – rohkem teavet\nPuente del Mar. Lühitutvustus\nEsmakordselt tulijatele pakub piirkondadest kindlasti kõige enam huvi Puente del Mar, mis väärib tervet omaette avastusretke. Sobiva suveniiri või külakosti hankimiseks tasub üle vaadata La Isla Shopping Village (kaubanduskeskus). Kindlasti tasub tutvuda kohalike vaatamisväärsustega nagu Forum de Mundo Imperial.\nParimad majutusvõimalused, mida Puente del Mar pakub\nMeie kodulehelt leiad 54 majutusasutust selles piirkonnas. Valik parimaid majutusasutusi asukohas Puente del Mar:\n4 tärni kuurorthotell spaaga ja spaaga\n• 4 restorani • jooke basseini serveeriv baar • 6 välibasseini • spaa • hea asukoht\nMugavustega villa kööginurkadega ja rõdude või terrassidega\n• katuseterrass • välibassein • aed • ööpäevaringselt avatud vastuvõtulaud\n• tasuta wifi • massaaživann • baar • terrass • abivalmis personal\nPuente del Mar asub 3,5 km kaugusel keskusest (Diamante, südalinn).\n• Acapulco, Guerrero (ACA-General Juan N. Alvarez Intl.), 0,4 km\n• Forum de Mundo Imperial (2 km)\n• Playa Revolcadero (rand) (7,2 km)\nMillistel aastaaegadel on Diamante parim koht puhkuseks?\n• Kõige soojemad kuud: juuni, august, juuli, september (keskmine temperatuur 33°C)\n• Kõige külmemad kuud: jaanuar, detsember, veebruar, märts (keskmine temperatuur 22°C)


Seinakatete, kappide, pehme mööbli ja loft-stiilis mööbli projekteerimine ja valmistamine era- ja äriklientidele\nKvaliteet, ilu ja funktsionaalsus on meie kolm peamist põhimõtet eritellimusel mööblit valmistades. Olgu see väike loft-stiilis laud, kontinentaalvoodi, integreeritud garderoobikapp või dekoratiivne sein — me hoolitseme alati selle eest, et meie tooted valmiksid nende põhimõtete järgi. Meie disainerid ja projekti 3D-visualiseerimine aitavad teil teha õige otsuse.\nSaatke meile päring koos oma idee kirjeldusega ja peagi saab see teoks!\nVäga huvitav on jälgida, kuidas lihtsast puidust tahvlist valmib töökojas erinev mööbel kööki, garderoobi, koridori, vannituppa või lastetuppa. Kui erinev võib olla tulemus ühest ja samast tahvlist, kui kliendi idee teostub. Kuid kõik algab 3D-projektiga — teie idee visualiseerimisega, et veenduda, kas kõrge vaas riiulisse mahub või kuidas paigaldada elektripistikuid. Võtke ühendust, meie disainerid aitavad teil hea meelega teostust mõista ja valida sobivaid materjale!\nSeinakatted ja -paneelid\nMeie tehnilised võimalused võimaldavad meil toota erinevaid katteid ja paneele. Selliseid tooteid võib kasutada näiteks voodipeatsis või dekoratiivse televiisoriseinana. Lisafunktsionaalsust siseruumides pakub paneelidesse integreeritud LED-valgustus.\nToodete valmistamiseks kasutame erinevaid materjale. Pakume täielikku tootmistsüklit: projekteerimist, raamide valmistamist, lõikamist, polsterdamist ning katete ja patjade õmblemist.\nSelline mööbel on lisaks elegantsusele ka äärmiselt praktiline. Eriti, kui tegemist on suure kasutatavusega äriruumidega. Lisaks loft-stiilis mööblile valmistame ka mitmesuguseid alumiiniumprofiiltooteid nagu aknad, uksed ja vaheseinad.


Riigikogu eelinfo teisipäevaks, 4. detsembriks - Riigikogu\nRiigikogu eelinfo teisipäevaks, 4. detsembriks\n03.12.2018 / Eelinfo\nJustiitsminister Urmas Reinsalu ettekanne „Õiguspoliitika arengusuundade aastani 2018“ elluviimise kohta.\nMaaelukomisjoni algatatud Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse, kalandusturu korraldamise seaduse, perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse ja perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (687 SE) näeb ette muuta toetusraha tagasinõudmisel rakendatava viivise arvestamine paindlikuks ning toetuse saaja õigusi arvestavaks. Eelnõu kohaselt ei kohaldata enam viivist nimetatud seaduse alusel antud toetusraha tagasinõudmise ajatamisel. Teise olulise muudatusena täiendatakse seadusi eraõiguse kohtupraktikas juurdunud põhimõttega, mille kohaselt viivist ei arvestata põhivõlgnevust ületavas osas.\nValitsuse algatatud rahvastikuregistri seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõuga (724 SE) muudetakse elukoha andmete kehtivuse lõppemise kuupäeva, kui inimese elukoht on rahvastikuregistris ruumi omaniku õigustatud nõudmisel märgitud linna või linnaosa või valla täpsusega. Muudatus puudutab inimesi, kes pärast kolimist pole oma elukoha andmeid uuendanud ja kelle puhul eelmise korteri või maja omanik on palunud nad enda elupinnalt välja registreerida. Selle tulemusena on inimese elukoht linna või valla täpsusega – nt Viljandi linn (puudub nt tänav, maja).\njaanuaril 2019 jõustuva seaduse kohaselt lõpeb selliste elukoha andmete kehtivus seaduse jõustumisel. Kuna muudatus mõjutab olulisel määral kohaliku omavalitsuse tulumaksu ja tasandusfondi laekumist ning tulumaksu ja tasandusfondi arvestuseks kasutatakse rahvastikuregistri andmeid 1. jaanuari seisuga, lükatakse elukoha andmete kehtetuks tunnistamise tähtaeg edasi ühe päeva võrra, s.o 2019. aasta 2. jaanuarini.\nEt lihtsustada asjaajamist, kehtib Riigikogu valimisteks tehtud kohaliku omavalitsuse täpsusega elukoht (nt Kristiine linnaosa) senise 30 päeva asemel 4 kuud. Nii saab inimene samu andmeid kasutada ka Euroopa Parlamendi valimistel hääletamisel.\nEsimene lugemine – 7 eelnõu:\nRiigikohtu esimehe esitatud Riigikogu otsuse „Velmar Breti Riigikohtu liikmeks nimetamine“ eelnõu (753 OE) näeb ette nimetada Velmar Brett Riigikohtu liikmeks alates 1. veebruarist 2019.\nRiigikohtu esimehe kaaskirjas märgitakse, et Velmar Brett on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse eriala. 1998. aastal sai ta Eesti Advokatuuri liikmeks. Brett oli vandeadvokaat kuni 2011. aastani, töötades esmalt advokaadibüroos Pohla ja Hallmägi (aastatel 1998 kuni 2004) ja seejärel advokaadibüroos Brett (hiljem Advokaadibüroo Brett ja Soop). Vandeadvokaadina tegeles ta peamiselt tsiviilõiguse küsimustega. 2011. aastal nimetati Brett kohtunikuks ja ta alustas tööd Harju Maakohtus, kus on ametis praeguseni. Ta on keskendunud peamiselt süüteoasjade lahendamisele, kuid omab kogemust ka tsiviilasjade menetlemisel. Riigikohtu esimehe hinnangul on Velmar Brett kogenud ja tunnustatud jurist, kelle senine elu- ja töökogemus võimaldab tal oluliselt panustada Riigikohtu kriminaalkolleegiumi töösse ja Eesti kriminaalõiguse edasiarendamisse.\nRiigikohtu esimehe esitatud Riigikogu otsuse “Riigikohtu liikme Malle Seppiku kohtunikuametist vabastamine” eelnõu (707 OE) näeb ette vabastada Riigikohtu liige Malle Seppik kohtunikuametist alates 1. septembrist 2019 tema enda soovil.\n28. augustil 2018 esitas riigikohtunik Malle Seppik Riigikohtu esimehele avalduse, paludes teha Riigikogule ettepanek tema ametist vabastamiseks alates 1. septembrist 2019 omal soovil seoses kohtuniku vanaduspensionile jäämisega.\nRiigikohtu esimehe esitatud Riigikogu otsuse “Riigikohtu liikme Eerik Kergandbergi kohtunikuametist vabastamine” eelnõu (708 OE) näeb ette vabastada Riigikohtu liige Eerik Kergandberg kohtunikuametist alates 1. septembrist 2019 tema enda soovil.\n21. augustil 2018 esitas riigikohtunik Eerik Kergandberg Riigikohtu esimehele avalduse, paludes teha Riigikogule ettepanek tema ametist vabastamiseks alates 1. septembrist 2019 omal soovil.\nEesti Vabaerakonna fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse “Riigikogu otsuse ”Riigikogu probleemkomisjoni moodustamine rahvastikukriisi lahendamiseks ” muutmine” eelnõu (754 OE) näeb ette nimetada probleemkomisjoni liikmeks Jüri Adams Monika Haukanõmme asemel.\nEesti Reformierakonna fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse “Ettepanek Vabariigi Valitsusele Eesti alus- ja koolihariduse muutmiseks ühtseks ja eestikeelseks” eelnõu (682 OE).\nAlgatajate hinnangul tuleb anda täitevvõimule ülesanne koostada sellekohasele poliitilisele otsusele kõikehõlmav rakendusplaan, sealhulgas koostööst omavalitsustega.\nEesti Vabaerakonna fraktsiooni algatatud Riigikogu valimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (701 SE) näeb ette lubada Riigikogu valimisel esitada kandidaate ka erakondade valimisliitudel. Seletuskirjas märgitakse, et 1990. aastatel oli see võimalik, kuid praegu kehtiv seadus seda ei võimalda.\nEesti Reformierakonna fraktsiooni algatatud alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõu (697 SE) näeb ette alandada käesolevaks aastaks lahja alkoholi aktsiisimäärasid 2017. aasta veebruarikuu tasemele. Seletuskirjas märgitakse, et vältida maksutulude olulist vähenemist ning eksportivate sektorite (sh turismi-, majutuse, laevanduse-, ja kaubandussektorite) konkurentsivõime halvendamist, on vaja tühistada 2018. aastal vastuvõetud aktsiisitõusud täielikult. Kehtestatud aktsiisimäärade muutmine mõjub soodsalt nii riigile, tootjate investeeringuplaanidele kui ka kaubandusele.\nkeskkonnakomisjoni väljasõiduistung – tutvumine toidujäätmete käitlemisega (Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus);\nkultuurikomisjonis – muinsuskaitseseadus (684 SE), kutsutud Muinsuskaitseameti peadirektor Siim Raie ja Kultuuriministeeriumi esindajad;\nmaaelukomisjonis – lipumärgi kasutamisest toidupakendite märgistamisel (kiri 2-7/18-109), kutsutud Valgamaa Põllumeeste Liidu, OÜ Eestimaa Lihaveis, Valgamaa Omavalitsuste Liidu, Maaeluministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Tarbijakaitseameti, Veterinaar- ja Toiduameti, Eesti Tarbijakaitse Liidu, Eesti Toiduainetööstuse Liidu, advokaadibüroo Sorainen, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja ning Eesti Kutseliste Mesinike Ühingu esindajad (Riigikogu konverentsisaal);\nmajanduskomisjonis – laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse muutmise ning tulumaksuseaduse ja nendega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (722 SE), kutsutud huvigruppide esindajad (ruum L262);\nrahanduskomisjonis – krediidiasutuste seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (750 SE); 2019. aasta riigieelarve seaduse eelnõu (700 SE); ülevaade Euroopa Komisjoni sügispaketist;\nriigikaitsekomisjonis – kell 13.05: 11 Kaitseväe rahvusvaheliste missioonide eelnõu (738 OE, 739 OE, 740 OE, 741 OE, 742 OE, 743 OE, 744 OE, 745 OE, 746 OE, 747 OE, 748 OE);\nsotsiaalkomisjonis – parlamentaarne kuulamine: ülevaade naiste tugikeskuse teenuse riigihankest, kutsutud Sotsiaalministeeriumi ja Sotsiaalkindlustusameti esindajad; tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (641 SE), kutsutud Sotsiaalministeeriumi esindaja; tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 14 täiendamise seaduse eelnõu (293 SE);\nväliskomisjonis – väliskomisjoni kuulamised valmisolekust tõrjuda valimistesse sekkumist lääneriikide näitel: Välisministeeriumi küberjulgeoleku valdkonna tegevusest, kutsutud Välisministeeriumi esindaja; Eesti tegevusest soome-ugri hõimurahvaste toetamisel, kutsutud soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee, Fenno-Ugria Asutuse, Kultuuriministeeriumi, Välisministeeriumi ning Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajad (ruum L241).\nõiguskomisjonis – arvamuse andmine ELAKile: ELi välispiiride ja tagasisaatmise poliitika tugevdamise pakett, kutsutud Siseministeeriumi esindajad; karistusseadustiku ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (terrorismivastase võitluse direktiivi ülevõtmine) eelnõu (642 SE), kutsutud Justiitsministeeriumi esindaja.\nKell 10 – Riigikogu esimees Eiki Nestor ütleb tervitussõnad ja Riigikogu aseesimees Kalle Laanet modereerib Eesti Vabariigi 100. sünnipäevale pühendatud foorumit „Riik, kohalik omavalitsus ja poliitika läbi analüüsi prisma“ (Tallinna Ülikool).\nKell 11 – Riigikogu esimees Eiki Nestor osaleb Jaan Tõnissoni 150. sünniaastapäevale pühendatud meenemündi esitlusel (Eesti Panga muuseum, Estonia pst 11).\nKell 14 – Riigikogu esimees Eiki Nestor ning riigikaitsekomisjoni esimees Hannes Hanso ja komisjoni liikmed osalevad Kaitseväe juhatuse vahetuse tseremoonial (Kaitseväe Peastaap).\nKell 14 – Riigikogu aseesimees Kalle Laanet kohtub Kuressaare Gümnaasiumi õpilastega.\n3. – 5. detsember\nRiigikogu liige Lauri Luik osaleb Euroopa Kehalise Kasvatuse Assotsiatsiooni konverentsil “European Physical Activity Label for Schools” Luksemburgis.\n3. – 9. detsember\nJulgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimees Raivo Aeg osaleb XII Parlamentaarsel Julgeoleku Foorumil Washingtonis Ameerika Ühendriikides.


Mõtelda on mõnus...: Kõigest, mis lume ja suve alguse vahele on jäänud\nPostitaja: Krentu kell 05:46\nKüll oli tore hommikune lugemine :) Ilusat Jaani teile!\nImeilusad pildid ja nii siiras jutt. Justnagu oleks jutuajamine meil olnud :)\nAitäh imepärase hommikuse inspiratsiooni eest :)\nNii tore Sinust kuulda! Mina küll väga ootasin uut postitust.\nPalju õnne taha ja ette!\nÜks mõte selle postitusega seoses-teiste lapsed kasvavad ikka kiiremini. :)\nTead, ma nägin osa teie perest millalgi Tivolis. Õigemini jäin ma vaatama kahte last-õdevenda, kes hoidsid käest kinni ja ootasid rõõmsate nägudega, kuni isa neile piletid ostis. (Seda et see teie pere oli, selle sidusin ära hiljem).\nSee lihtsalt oli nii sürrealistlik hetk, kuna mina hoidsin parasjagu süles poissi, kes röökis ja üritas kogu oma jõuga maha saada ja tormata esimese liikuva karusseli ette, kuna me pidime ootama, millal isa suurema tüdrukuga vaaterattalt tuleb. Tol hetkel ma mõtlesin, et jeerum küll, millal nad on sellised, kes hoiavad rõõmsalt käest kinni ja ootavad. :)\nNii armas, et see oli just teie pere.\nIlusat suve ja uusi postitusi!\nOi, ma ootasin nii väga Sinult uut postitust! Käisin ikka iga päev korra uudistamas, et kas äkki...? No ei olnud. Seda suurem oli rõõm täna hommikul! Armas ja südamlik lugu! Ja nii ilus suvine seelik, mis tekitas tahtmise endagi õmblusmasin välja võtta.\nIlusat jaanipäeva soovides\nNii tore Sinust üle pika aja jälle kuulda ja palju-palju õnne kõigi tähtsate sündmuste puhul tagantjärele!\nTantsupeol ma vaatasin Riinu kavade vahepeal Noarootsi lapsi ja tundsin Sandri isegi ära - küll ta oli tubli, võttis igavesti hoogsaid poognaid :) Meil lasteaias nii väikesi veel tantsupeaole ei lubatudki.\nJa sünnipäevad olid teil ka nii toredad. Aardejaht on väga lahe mäng!\nMõnusat suve Sulle ja Su toredale perele!\nAitäh teiel! :)\nHelen - just-just! Lapsed käisid issiga seal tiirutamas (ja operaatorineiu jäi kellegagi juttu ajama ja unustas karuselli kinni panna, nii et nad keerlesid vist 10 minutit ja pärast olid näost rohelised :) ) Tore kuulda, et meie pere siis hästi käitus :)))\nLiina - nii tore, et Sa Sandri ära tundsid! Ja aitäh heade soovide eest!\nNii hea Sinust taas kuulda! Loodan, et blogimine siiski päris ära ei hääbu.\nJa lapsed on suureks kasvanud. Kui ma kunagi Su blogi lugema hakkasin, oli Maibrit alles beebi. Ja nüüd juba 8... Uskumatu!\nKaunist suve Teie perele!\ntore teist kuulda!\nTeist on ikka tore kuulda ja pilte piiluda.\nImedemaa on mind ka ära võlunud. Aga ega ma pole väga erapooletu ka. Meie pere võib sinna vist vaikselt sisse kirjutada.\nJa minu meelest on tore, et te oma tähtpäevi nii mõnusalt kahekesi ikka tähistate.\nTeie pere tegemistest on alati väga tore lugeda. Annab ideid, kus-mis isegi võiks perega teha ja näha. Õmblemise inspiratsioonist rääkimata. Kui rohkem ei jõua, siis kirjuta kasvõi kord kvartalis, aga ära blogimist päris soiku jäta! :) Kõike head!\nVäga mõnus lugemine! Kirjuta ikka edasi!


Kumb meeskond võidaks mängu - vigaste Bournemouth (+ varuvaht) või Chelsea alistanud sats (viga saanud Kingi asemel vahetusmees)?\nSeis ikka masendav.\nHowe on liiga kauaks siia pukki jäänud, iga treeneriga juhtub see, et teatud pikema aja tagant enam asjad ei tööta, Poch on vb kõige ehedam hiljutine näide sellest. Usun et kuhu iganes ta järgmiseks millalgi suundub - on edukas. Bournemouth muidu viimased hooajad ilusat jalgpalli näidanud, selles võtmes kahju kui kukuvad.\nPaneks asjad konteksti:\n- pea terve algkoosseisu jagu mängijaid vigased. Sealhulgas Josh King, Jefferson Lerma, Charlie Daniels. Nad kõik oleksid põhimehed.\n- rünnakul on vaja mängida Dominic Solankega.\n- üleminekud on viimaste aastate jooksul olnud üsna feilid. See suvi toodi Danjuma - flop, rünnakule pole saadud viimaste aastate jooksul ühtegi pädevat mees, maksti üle Jordon Ibe.\n- kõige väiksem staadion, seega ka kõige väiksem pidev rahavool premieris.\nEhk asi pole Howe's, asi on selles, et meeskond mängis tänu temale pidevalt üle enda reaalse potentsiaali, nüüd tuli eelpool toodud põhjustel reaalsus kätte.\nCallum Wilson jõudis Norwichi vastu alates oktoobrist oma esimese raami löögini. Meeskond on neli matši järjest nulli peale jäänud ja viimases üheksas kohtumises on see seitse korda juhtunud. Hooaja peale vaid 20 väravat, mis liiga halvim näitaja koos Watfordiga. Ees kaks kodumängu lähirivaalide Brightoni ja Villaga - viimane aeg ärgata.\nSamas viimased 4 mängu peetud meeskondadega, kes olnud kohtadel 15-20.\nNende 4 mängu väravate vahe? 0:10!\nSee tundub nagu mingi düstoopia.\nJordon Ibe on Bournemouthis nii suurejooneliselt lati alt läbi jooksnud, et klubi laseb tal 1. juulil igal juhul minna, isegi kui hooaeg selleks ajaks lõppenud pole.\nKlubi endine rekordost on tänavu kahe mängu peale kokku saanud vaid 48 Premier League'i minutit.\nLiverpooli fännina hehehe easy money. Tegelikult potensiaali oli, aga kuidagi liiga sirgjooneline mängustiil ja areng jäi bournemouthis nagu täiesti seisma.\nSee on veidi müstika, et kuidas meeskond, mis on üleminekuakendes nii totaalselt feilinud, ikka veel liigas on.\n2015. Esimene hooaeg premieris. Suurimad ostud Mings, kes ei saanud kunagi isegi võimalust, teiseks Benik Afobe. Flop.\n2016. Lys Mousset, ei saanud kunagi Bmouthis jalga alla. Jordon Ibe.\n2017. Nathan Ake 20 miljonit. Üsna okei mängija. Aga kas 20 milli? Asmir Begovic - 10 milli. Ehkki Boruc oli olemas. Okei, võib põhjendada. Jermaine Defoe toodi tasuta, aga oli juba ikka väga vana.\n2018. David Brooks, pole sel hooajal väljakule saanud. 19 milli Dominic Solanke eest? Nojaa. Chris Mepham lati alt läbi jooksnud. Rico ja Lerma on enamvähem.\nEelmine suvi visati Lloyd Kelly peale 13 milli, siiani pole premmis väljakule saanud. Billing oli okei. Arnaut Danjuma kindel flop.\nHooaja lõpuni said lepingupikenduse 35, 33, 40 ja 33 aastased mehed. Lepingupikendusest keeldus aga Ryan Fraser ning tema on juuni lõpust vaba mees. Tänavu on mees üpris kahvatu olnud, kuid eelmine hooaeg lõi liigas 7 väravat ja andis 14 söötu ning siis pandi teda mitmete klubidega paari, kuid nüüd ei saada pennigi ta eest...oleks tulnud müüa?\nBBC oli eile väga uhke oma esimese otseülekande üle, aga Bournemouth ei tähistanud seda sugugi. Sellise mängupildiga saab püsimajäämine väga raske olema.\nBournemouth ilmselt kukub ka. Kui ei kukugi, siis järgmine aasta, kuna neil olevat kõige suurem sissetulek staadionil piletimüük. Aga samas oleks kõige naljakam, kui megastaadioniga West Ham välja langeks. Tuuakse head mängijad, aga ikka on kaos. B'Mouthi "suurepärast" üleminekuseeriat ma juba lahkasin, ilmselt lööb meeskonna päästva värava Solanke.\nKõvad tulemused viimasest kahest voorust, aga millega enne tegeleti? Palace'i vastu oldi täiesti elutu. Watfordi ja Newcastle'i vastu tulnud suured kodused kaotused. Isegi Norwichi vastu saadi kahest mängust vaid üks punkt.\nJa lännu pärast viite aastat. Viimane The Kelly And Wrighty Show tõi huvitavalt välja, et rahapoti juures veedetud aastate jooksul ei suurendatud kordagi oma staadionit, ega investeeritud treeningkompleksi. Kogu raha läks lihtsalt palkade peale ära. Tagasitõusmist meie silmad äkki ei näegi.\nkahju mis kahju, 100% oleks eelistanud Villat nende asemel alla minemas...\nSelline lõbusa jalka punt kus omamoodi pulle tegelasi koos + nende puhul alati võimalik mingi freak result (nii kõvade võitmine kui kõige lootusetumale satsile kaotamine). Samuti ka sellised järsud vormimuutused - noh nagu siin lõpuski kus osati samas Necastle'ile ja Sotonile kaotada, samas Evertoni ja Leicesteri loputada.\nAga noh, mis seal's ikka.\nIlmselt investeerimise võimalused veel päris möödas pole, rikkad kosilased tulevad mingitele mängijatele (Ake, Brooks, King) külla + langevarjumaksed EPList ka mingiks perioodiks.\nHuvitav saab olema näha, kas Howe liigub ka pärast pea kaheksat aastat kusagile edasi?\nKuigi küsimus saab olema - kuhu. Praegu ei oska kohe hoobilt midagi suurt pakkuda. Nö "top 6" on hiljuti omad vangerdused ära teinud ja hetkel tundub et lähiajal ei pruugi sacke tulla. Sealt allapoole jäävatel rahakamatel klubidel (Everton) on ka loots paigas keda ilmselt usaldatakse (asjatult, kuid siiski). Äkki kui Njuuka ei jää väga pikalt Bruce'i peale lootma?


Mida ma päeva jooksul söön| hclf VEGAN – Jummel Juurikas\nTänane päev algas hommikujooksuga. 8 kilomeetrit ja 50 minutit. Peale seda mõned venitused, harjutused ja pesu. Vahepeal (enne jooksu ja peale jooksu) jõin paar-kolm klaasi vett ja võtsin D-vitamiini. Esimene söögikord oli kella 11.30 ajal.\nKõikide toitude tegemisaeg oli 10-25 minutit.\nHommikuks tegin endale müsli. Valasin kaussi pool klaasi sojapiima, paar peotäit kiirkaerahelbeid, rosinaid, külmutatud mustikaid ja vaarikaid, jahvatatud linaseemneid, kreeka pähkleid, 1 banaani ja raputasin peale veidi jahvatatud ingverit.\nSeda oma müslit ma kohe süüa ei saanud, sest mulle ei meeldi peale sööki pool tundi külmast väriseda, seega tegin endale hommikuoote. Lõikasin kaks õuna tükkideks ja sõin neid maapähklivõiga.\nLõunaks tegin kiire karri moodi toidu. Kastmesse läksid punased läätsed, sibul, rohelised oad, brokoli, pool pakki oatly koort, maitsepärmi ja soola. Kõrvale keedetud basmati riis ja pisikesed ploomtomatid.\nÕhtuks ei viitsinud midagi vaaritada. Käisime linnast tulles poest läbi ja ostsime pita saiad ja falafelid. Röstisin ahjus täistera pita saiad, lõikasin lahti, määrisin sisse paksult hummust, laotasin kurgiviilud, tomatitükid ja pooleks tehtud falafelid. Kõrvale viljalihaga apelsinimahl.\nMulle endale tundub, et täna oli tavalisest palju vähem puuvilju. Enamasti joon päeva jooksul vähemalt ühe smuuti, kus marjad, banaan ja/või mango sees. Eile näiteks jõin hommikuks smuuti ja sõin päeva jooksul paar kilo apelsine ära ja muidugi söön ära kõik poolikud banaanid jms, mis väiksem vegan lauale jätab.\nKaloreid ma ei jälgi. Söön seda, mida tahan ja nii palju, et kõht saaks täis. Vee ja D-vitamiini lisandi unustasin programmi kirja panna, sellepärast näitab nagu oleks puudus.\nE-vitamiin ja kaltsium on ainukesed, mida võiks rohkem olla. Samas ega toitumisprogrammi ei saa ka 100% usaldada nii või naa ja ega siis see tänane päev üksinda midagi muuda. Tähtis on see, et iga päev sööks mitmekesist toitu. Või noh, et nädala peale oleks enam-vähem tasakaalus kõik.\nIgapäevaselt ma küll ei viitsi niimoodi kõike kuskile sisse toksida, mida ma söönud olen. Viimane kord oli vast üle poole aasta tagasi. Vahel harva huvitav vaadata lihtsalt. See pidev jälgimine on pigem neile, kes tunnevad, et ehk on neil toitumine väga paigast ära ja tahavad paremini või tahavad kaalu langetada või tõsta jne.\nVarem olen toitumise teemal kirja pannud: Mida sööb päeva jooksul 3-aastane vegan? ja Veganpere nädalamenüü.\nhclf vegan, lihtne vegantoit, mida vegan päeva jooksul sööb, mida veganid söövad, vegani päevamenüü\n9 kommentaari “Mida ma päeva jooksul söön| hclf VEGAN”\nmärts 24, 2018 at 11:44 e.l.\nAlati kui ma sinu blogi loen, siis mõtlen, et “krt tahaks ka nii tubli olla!” ja olen (heas mõttes ikka eks) kade. Ma kunagi kirjutasin ka, et olen mingi 7-8 aastat taimetoitlane olnud (ma ei tea enam, et kui kaua, kuna arvestus ammu sassis) ja tahaks täitsa veganlusele üle minna. Vaikselt nüüd üritan minna, lahe on see, et mees tuleb ka väheviisi kaasa (sööb kala küll, kuid näiteks sai aru, et sojapiim kohvile on isegi parem, kui tavaline! Ja loobus lihast). Kui ma rohkem nii tublisti kokkaksin, nagu sina seda teed, siis oleks me kindlasti varsti täisveganid valmis 😛 Aga ma ei viitsi ega jõua niipalju kokata ja siis maiustustega paneme ikka vahepeal pange, ma küll käin ja uurin silte aga nohjah. Ühesõnaga pika hala lõpetuseks, Sa oled niiii tubli!!\nmärts 24, 2018 at 11:45 e.l.\nAaa ja ma tegelikult tahtsin uurida, et mis äppi Sa kasutad?\nmärts 25, 2018 at 3:49 e.l.\nCronometer.com-i kasutan arvutis. Seal saab oma andmed (pikkus, kaal, vanus, füüsiline aktiivsus) kirja panna ja siis saab toite sisestama hakata. Valmistoodetega on keeruline, seal pole paljusid asju sees, aga noh, ligikaudse ülevaate saab ikka kätte. 🙂\nmärts 25, 2018 at 3:46 e.l.\nVeganiks hakkamine polnud minu puhul isegi valik ega mingi tublidus. Lihtsalt peale teatud hulka infot tekkis täielik 100-protsendiline tõrge kõige loomse vastu ja sellest ajast peale olengi vegan ega näe ennast kunagi seda muutmas.\nKokkamine on minu puhul kirg. See on see tegevus, mille sisse ma ära kaon. Hakkan pihta ja siis käed käivad ja järgmisel hetkel on juba kõik valmis. Ei ole mingi “õõh, jälle peab süüa tegema”. Kui see tunne on, siis ma ei teegi. Siis sööme väljas. 😀\nMaiustustega on jah kõige raskem. Sellepärast sain isegi suhkrusõltuvusest lahti, sest noh, kui kodupoes on ainuke veganmaius tume šokolaad, siis paratamatult sööd aina vähem ja vähem magusat. Hahha!\nAitäh! Sa oled ka tubli, et nii pika kommentaari ära kirjutasid! Pole see mingi hala siin 🙂\nmärts 25, 2018 at 9:31 p.l.\nTegelikult see on suur asi, teadvustada endale, et mis peitub lihatööstuse taga. Inimesed ei taha sellele mõelda, ignoreerivad meeletult ja lihtsalt pigistavad silmad kinni. Suur asi on tegelikult see, kui inimene otsustab endale teadvustada, et mis selle taga peitub. Nt minu puhul, siis liha ei söönud, tundus nii julm aga samas piima ju jõin kohvi peale ja sõin maiustusi, mille koostiosades piim jne, ma teadsin, et mis selle taga peitub, kuid pigistasin ka silmad kinni. Minumeelest taimetoitlased ja veganid on kõik tublid, kuna nad on otsustanud, et nad ei pigista enam silmi kinni ja võtavad vastu selle otsuse loobuda lihast/loomsest. Teadvustavad endale neid asju, no ma ei tea, mis see muu siis on, kui mitte tublidus 😛\nMa isegi nagu ei söö väga magusat aga no näed, ikka midagi vahepeal ju. Siis kui üritad kõik loomse välja jätta, siis alles avastad, et kuiii palju seda tegelikult igalpool on.\nJa noh, ma unistan, et kokkamine ka minu puhul kirg oleks 😀\nmärts 25, 2018 at 9:06 e.l.\nD-vitamiin on rasvlahustuv – seda peaks võtma koos toiduga, siis imendub organismis paremini.\nmärts 25, 2018 at 10:38 e.l.\nHea tähelepanek! Just hiljuti läksin spreilt (milles rasv sees) üle tabletile ja ei mõelnudki selle peale. Aitäh. 🙂\naprill 17, 2018 at 6:46 e.l.\naprill 17, 2018 at 7:25 e.l.


HUAWEI WATCH GT 2 (46MM) | Tele2\nOled unistanud nutikellast, mille laadimise pärast ei pea Sa iga päev muretsema? Huawei Watch GT 2 on seega Sulle! Tootja lubab, et ühe laadimisega saad kella kasutada kuni 2 nädalat.\nHuawei Watch GT 2 on neile, kes oskavad hinnata ilu lihtsas ja konkreetses disainis. Kõik detailid on omal kohal ja kell on palju õhem, kui konkureerivad nutikellad.\nWatch GT 2 on Huawei teine katsetus teha nutikella, mis töötaks hästi ka spordikellana ja mis suudaks suuresti Apple’le kuuluvas nutikellade turul endale kliente võita. Hoidsin varasemalt heaga nutikelladest eemale, aga kahenädalane aku vastupidavus oli liiga tugev müügislogan, et Watch GT 2 testimata jätta.\nMõõdud (mm) 45.9x45.9x10.7mm\nAku kestvus Kuni 14 päeva\nMuutmälu 32 MB\nÜhildub tootega Android 4.4 või uuem, iOS 9.0 või uuem


AvalehtThalion näohooldusedIlu alus\nILU ALGUS 25€ (30 min)\nKõik, mis on vajalik naha ilu jaoks.\nHoolduse tuum: Koorimine, detoksikatsioon, sügav niisutus ja naha küllastamine toitainetega, silenemine ja lifting kõigest 30-minutilise luksusliku intensiivhooldusega.\nTulemus: Nahk särab, toon on ühtlane ja kirgas, reljeef on silutud, näoovaal pinguldunud ja selgepiiriline.\nSobib: See on alghooldus kõikidele nahatüüpidele, kasutatakse mistahes THALIONI programmi algetapina.\nАBSOLUUTNE NIISUTUS 40€ (60min)\nSügavniisutav hooldus kuivale ja dehüdreeritud nahale.\nHoolduse tuum: Seerum Intensiivne Niisutus koos mikrohüaluroonhappe ja aloe veraga, mis niisutavad naha sügavaid kihte. Mask Totaalne Niisutus koos mereekstraktide ja polüsahhariididega, mis on tuntud oma noorendavate ja sügavalt niisutavate omaduste poolest, samuti väärtuslike õlidega – seesami, sheavõi ja riisiklii õli, mis nahka sügavalt toidavad ja siluvad.\nTulemus: Sügavalt niisutatud nahk näeb välja noor ja värske, sile, sametine ja elastne.\nSobib:Inimestele kuiva ja dehüdreeritud nahaga, samuti kõikidele nahatüüpidele, mis on dehüdratsiooni seisundis.\nINTENSIIVNE TOITMINE 40€ (60min)\nHooldus kuivale ja väga kuivale nahale, mis vajab täiendavat toitmist.\nHoolduse tuum: Seerum Intensiivne Niisutus koos mikrohüaluroonhappe ja aloe veraga ja spetsiaalne modelleerimine M.E.R. täiteõliga annavad naha sügava toitumise ja nahakudede tugevnemise efekti. Toitev taastav mask, mis sisaldab unikaalset komponenti Talisurs pruunvetika polüsahhariidide ja oligosahhariidide põhjal, taastab naha elastsuse ja niisutab suurepäraselt.\nTulemus: Kuiv ja väga kuiv nahk omandab lausa silma all niiskuse ja näeb suurepärane välja.\nSobib:Sobib kuivale ja väga kuivale nahale selle sügavaks toitmiseks ja niisutamiseks.\nERAKORDNE PUHTUS 40€ (60min)\nIntensiivselt puhastav ja taastav hooldus nahale, millel on kalduvus rasuseks muutumisele ja vistrike tekkeks.\nHoolduse tuum: Puhastav mask kooriva efektiga, mis lisaks sügavpuhastusele käivitab nahas detoksikatsiooniprotsessi, ahendab poore ja värskendab nägu. Spetsiaalne näo modelleerimine M.E.R. koos Marine hapetega seerumi kasutamisega, mis vähendab põletikku ja võitleb naha sarvkihi paksenemise vastu.\nTulemus: Hooldus soodustab naha sügavpuhastust ja detoksikatsiooni, rahustab ja vähendab põletikku ja punetust, tagab meeldiva tunde ja näo hoolitsetud välimuse.\nSobib: Kasutatakse probleemse naha korral, millel on kalduvus rasuseks muutumisele ja vistrike tekkeks, samuti stressis, väsinud ja intoksikatsiooni seisundis olevale nahale, mis on ilmetu ja hallika tooniga.\nLÕPUTU PEHMUS 40€ (60min)\nLuksuslik hooldus tundlikule nahale uue THALION maskiga.\nHoolduse tuum: Imetlusväärne rahustav ja elustav mask ookeani vetikate, spirulina ja Oligosurs kompleksiga rahustab ja annab õhukesele nahale mugavustunde, parandab jumet, peidab koheselt punetuse ja taastab barjäärifunktsiooni.\nTulemus: Nahk rahuneb, toon ühtlustub, õhetus kaob, kortsud silenevad, nägu paistab puhanud, nahk tunneb mugavust ja kaitset.\nSobib: Nahk rahuneb, toon ühtlustub, õhetus kaob, kortsud silenevad, nägu paistab puhanud, nahk tunneb mugavust ja kaitset\nAKNE KONTROLL 40€ (60min)\nSee on intensiivne hooldus noorele ja täiskasvanud akneilmingutega nahale.\nHoolduse tuum:: Eksklusiivne näo modelleerimine Absoluutne Lifting Mousse Vananemisvastase Täitva maskiga koos Täitva Õliga. Meeldiva tekstuuri ja uimastavalt õrna lillede ja roheluse lõhnaga mask avaldab märgatavat tugevdavat mõju, toimub tugev kudede pinguldamine, kortsude tasandamine ja täitmine, mis on nähtav juba pärast esimest hooldust. Express-mask Lifting ja Sära – see on kolmekordse toimega mask: silub kortse, tugevdab nahka ja annab sära.\nTulemus: Nahk näeb välja täidetud, pinguldatud, näojooned silenevad. Nägu omandab nooruse ja ilu.\nSobib: Hooldus vanuseliste muutustega nahale: vähenenud toonuse ja kortsudega ning lõtvunud nahale – liftingu, silumise, täitmise ja näokontuuride taastamise eesmärgil.


Miks Nõukogude Liit lagunes? - Kaaslane\nMiks Nõukogude Liit lagunes?\nagustavop - iStock / Getty Images\n1. jaanuaril 1991 oli Nõukogude Liit maailma suurim riik, hõlmates umbes 8650 000 ruut miili (22 400 000 ruutkilomeetrit), mis on peaaegu kuuendik Maa maapinnast. Selle rahvaarv oli üle 290 miljoni ja selle piirides elas 100 erinevat rahvust. Samuti uhkustas see kümnete tuhandete arsenaliga tuumarelvad ja selle mõjusfäär, mida rakendatakse selliste mehhanismide kaudu nagu Varssavi pakt, laienes kogu Ida-Euroopas. Aasta jooksul oli Nõukogude Liit lakanud olemast. Ehkki kõigil praktilistel eesmärkidel on võimatu välja tuua nii keerulise ja kaugeleulatuva sündmuse ühte põhjust kui globaalse suurriigi lagunemine, mängisid U.S.S.R. kokkuvarisemisel kindlasti mitmed sise- ja välistegurid.\nKui 11. märtsil 1985 nimetati Mihhail Gorbatšov Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei (NLKP) peasekretäriks, olid tema peamisteks siseriiklikeks eesmärkideks surnud Nõukogude majanduse käivitamine ja valitsuse tülika bürokraatia korrastamine. Kui tema esialgsed reformikatsed ei andnud märkimisväärseid tulemusi, kehtestas ta helitugevus (avatus) ja perestroika (ümberkorraldamine). Esimese eesmärk oli edendada dialoogi, teine aga tutvustas valitsuse juhitavatele tööstustele peaaegu vabaturu poliitikat. Selle asemel, et kommunistlikus mõtlemises taaselustada, avas glasnost kogu Nõukogude aparaadi kriitika jaoks väravad. Riik kaotas kontrolli nii meedia kui ka avaliku sfääri üle ning demokraatlikud reformiliikumised said kogu Nõukogude blokis auru. Perestroikal oli halvim kapitalistlikest ja kommunistlikest süsteemidest: mõnel turul kaotati hinnakontroll, kuid olemasolevad bürokraatlikud struktuurid jäid paika, mis tähendab, et kommunistlikud ametnikud suutsid tõrjuda nende poliitikate vastu, mis ei tulnud neile isiklikult kasuks. Lõpuks kiirendasid Gorbatšovi reformid ja Brežnevi doktriinist loobumine Nõukogude impeeriumi hääbumist. 1989. aasta lõpuks Ungari oli oma piiriaia lammutanud Austria , Solidaarsus aastal oli võimule pühkinud Poola , Balti riigid astusid konkreetseid samme iseseisvuse poole ja Berliini müür oli kukutatud. Raudne eesriie oli langenud ja Nõukogude Liit ei pikenda seda kaua.\nMõne meetme järgi oli Nõukogude majandus 1990. aastal maailmas suuruselt teine, kuid tarbekaupade puudus oli tavapärane ja varumine oli tavapärane. Hinnanguliselt oli Nõukogude must turumajandus võrdne enam kui 10 protsendiga riigi ametlikust SKPst. Majanduslik stagnatsioon oli riiki aastaid kimbutanud ja perestroika reformid aitasid seda probleemi ainult süvendada. Palgatõuse toetas raha trükkimine, kütus inflatsiooniline spiraal. Vale juhtimine fiskaalpoliitika muutis riigi välistegurite suhtes haavatavaks ja nafta hinna järsk langus viis Nõukogude majanduse sabasääre alla. 1970. – 80. Aastatel kuulus Nõukogude Liit maailma suurimate energiaressursside, nagu nafta ja maagaas, tootjate hulka ning nende kaupade eksport mängis olulist rolli maailma suurima käsumajanduse tugevdamisel. Kui nafta langes 1980. aastal 120 dollarilt barrelist 1986. aasta märtsis 24 dollarini barrelist, kuivas see oluline päästerõngas väliskapitalile. Nafta hind tõusis ajutiselt pärast Iraagi sissetungi Kuveidisse 1990. aasta augustis, kuid selleks hetkeks oli Nõukogude Liidu lagunemine hästi käimas.\nLevinud on veendumus, et Nõukogude kaitsekulutused kiirenesid dramaatiliselt vastuseks Ronald Reagani eesistumisele ja sellistele ettepanekutele nagu Strateegilise kaitse algatus . Tegelikult oli Nõukogude sõjaline eelarve kasvanud vähemalt 1970. aastate algusest, kuid Lääne analüütikutele jäid parimad arvamised karmide arvude osas. Nõukogude sõjaliste kulutuste välised hinnangud jäid vahemikku 10–20 protsenti SKPst ja isegi Nõukogude Liidus endas oli keeruline täpset raamatupidamisarvestust koostada, sest sõjalises eelarves osalesid mitmesugused valitsusministeeriumid, kellel kõigil olid oma konkureerivad huvid. Lõplikult võib öelda aga seda, et sõjalised kulutused olid üldiste majandussuundumuste suhtes pidevalt agnostilised: isegi Nõukogude majanduse mahajäämuse korral püsis sõjavägi hästi rahastatud. Lisaks oli teadus- ja arendustalentide osas esmatähtis sõjavägi. Tehnoloogilised innovaatorid ja potentsiaalsed ettevõtjad, kes oleksid võinud aidata toetada Gorbatšovi osalist turumajandusele üleminekut, suunati hoopis kaitsetööstusse.\nLisaks eelarveküsimustele on Nõukogude osalus Afganistanis (1979–89) oli peamine sõjaline tegur U.S.S.R. The Nõukogude armee , lioniseeritud selle rolli tõttu aastal teine maailmasõda ja oluline vahend Ungari revolutsiooni ja Praha kevade repressioonides oli imbunud impeeriumide surnuaiana tuntud piirkonnas. Kümneaastases okupatsioonis osales koguni miljon Nõukogude sõjaväelast, umbes 15 000 sai surma ja veel tuhanded haavata. Üle miljoni afgaani - peamiselt tsiviilisikud - hukkus ja vähemalt 4 miljonit olid lahingute tõttu väliselt ümber paigutatud. Parimaks saanud armee Hitler ja purustatud eriarvamused Külm sõda leidis end pettunud Ameerika maa-õhk rakettidega relvastatud mudžahiididest. Niikaua kui valitsus kontrollib ajakirjandust, on erimeelsused sõjas Afganistan jäi vaigistatud, kuid glasnost avas ukse laiaulatusliku sõjaväsimuse häälitsemiseks. Armee, mis on Gorbatšovi reformipüüdluste kõige võimsam vastane, sattus Afganistani ummikseisu taha ja kaotas igasuguse võimenduse, mis tal perestroika edasiliikumise kontrollimisel olla võiks. Nõukogude vabariikides Afgantsy (Afganistani konflikti veteranid) ajasid end oma meelest vastu Moskva Sõda. Paljud sõdurid Kesk-Aasia vabariigid tundsid afgaanidega tihedamaid etnilisi ja usulisi sidemeid kui venelastega ning protestid olid laialt levinud. Euroopa vabariikides oli dekoltee Moskvaga veelgi dramaatilisem. Ukrainas puhkesid sõjavastased meeleavaldused, samal ajal kui Balti vabariikide opositsioonijõud vaatasid Afganistani sõda läbi oma riigi Venemaa okupatsiooni. See õhutas 1990. aastal kõigi kolme Balti riigi iseseisvuse väljakuulutamiseni eraldumiskäigud, mis ulatusid suures osas kontrollimata.\n31. jaanuaril 1990 avas McDonald’s Moskvas oma esimese restorani. Puškini väljaku kuldsete kaarekujude pilt tundus lääneliku võidukäik kapitalism ja kliendid rivistusid kvartali ümber oma esimese Big Maci maitsmiseks. Kuid selline väljapanek polnud Nõukogude Liidu lõpuaastatel haruldane; Moskvalased seisid sama kaua järjekorras liberaalsete ajalehtede hommikuväljaannete järele. Glasnost oli tõepoolest kasutusele võtnud hulgaliselt uusi kontseptsioone, ideid ja kogemusi ning Nõukogude kodanikud olid innukad neid uurima - olgu see siis demokraatiaalaste esseede neelamine juhtivatelt poliitilistelt filosoofidelt või varba turumajandusse kastmine lääneliku stiili kaudu Kiirtoit. 1984. aastal oli Eduard Ševardnadze öelnud Gorbatšovile: 'Kõik on mäda. Seda tuleb muuta. See tunne polnud haruldane. Nõukogude avalikkus oli vastik Nõukogude riigile levinud korruptsioonist. Gorbatšovi eesmärk glasnostiga ja perestroikaga ei olnud midagi muud kui nõukogude vaimu ümberkujundamine, uus kompakt Nõukogude režiimi ja selle inimeste vahel. Gorbatšovi peanõunik Aleksandr Jakovlev kirjeldas nende ees seisvat väljakutset: Peamine küsimus pole täna ainult majandus. See on ainult protsessi materiaalne külg. Asja tuum on poliitilises süsteemis ... ja selle suhetes inimesega. Lõpuks osutus pinge äsja volitatud kodanike ja rikutud usaldusväärsusega Nõukogude riigi vahel liiga suureks ületamiseks ning kommunistlike kõva liinilaevade viimane gaasipöördekatse purustas Nõukogude Liidu.\nKogu külma sõja vältel käisid Nõukogude Liit ja USA vastastikuse tuumahävingu piiril. Vähesed olid aga pidanud seda, et Nõukogude Liit langetatakse tsiviiltuumajaama juhtumiga. Gorbatšov oli võimul olnud veidi üle aasta, kui 26. Aprillil 1986 Tšernobõli elektrijaam aastal Pryp’yatis (nüüd Ukrainas) plahvatas. Plahvatus ja sellele järgnenud tulekahjud vabastasid enam kui 400 korda suurema radioaktiivse sademe kui aatompomm, millele visati Hiroshima . Ametlik vastus katastroofile oleks Gorbatšovi avatusdoktriini test ja sellega seoses leitakse, et glasnost on surmavalt ihaldav. Kommunistliku partei ametnikud tegutsesid kiiresti, et tõkestada teave katastroofi tõsiduse kohta, andes korralduse, et maipara paraadid ja pidustused peaksid kahjustatud piirkonnas toimuma plaanipäraselt, hoolimata teadaolevast kiiritusriskist. Lääne teated tuule käes leviva radioaktiivsuse ohtlikult kõrge taseme kohta lükati kuulujutuna tagasi, samal ajal kui aparatšikid kogusid vaikselt Geigeri loendureid loodusteaduste klassiruumidest. Töötajad suutsid lõpuks kiirituslekke kontrolli alla saada 4. mail, kuid Gorbatšov esitas ametliku avalduse avalikkusele alles 14. mail, 18 päeva pärast katastroofi. Ta iseloomustas Tšernobõli vahejuhtumit ebaõnnena ja röövis Lääne meediakajastust kui ülimoraalset pahatahtlike valede kampaaniat. Aja jooksul oli kommunistliku partei propaganda üha enam vastuolus saastetsooni kuuluvate inimeste igapäevaste kogemustega, kes tegelesid kiiritusmürgituse füüsiliste mõjudega. Mis iganes usaldus Nõukogude süsteemi vastu püsis, oli purustatud. Aastakümneid hiljem tähistas Gorbatšov katastroofi aastapäeva, öeldes, et isegi rohkem kui minu perestroika käivitamine, oli [Tšernobõli] viis aastat hiljem Nõukogude Liidu lagunemise tegelik põhjus.\nkus asuvad florida võtmed\non aaron rodgers olnud superbowl\nkepleri teine planeediliikumise seadus


Vooremaa Psühhiaater Jaan Olari diagnoosib Eesti tervishoiusüsteemil krahhi\nPsühhiaater Jaan Olari diagnoosib Eesti tervishoiusüsteemil krahhi\nKui jälgida lõppeva aasta Eesti meediat, siis näeme, et tervishoiuprobleemidest on kirjutatud ja räägitud vist märksa rohkem kui varasematel aastatel. Missuguseid järeldusi teeksite arstide tööolude ja patsientide ravimistingimuste üliaktiivsest käsitlemisest?\nSissejuhatuseks selgitaksin, kuidas ma ennast Eesti tervishoiu- ja meditsiiniküsimustega kursis hoian, sest ehk arvatakse, et olles aastaid Soomes töötanud, tunnen sünnimaa olustikku pinnapealselt. Tegelikult loen interneti vahendusel pidevalt eestikeelset ajakirjandust. Olen viimastel kuudel välja printinud ligi poolsada meditsiini- ja tervishoiuteemalist artiklit. Aeg-ajalt Eestis puhkamas ja eakat ema külastamas käies olen tervishoiu käekäigu üle arutanud oma heade sõpradega: arsti ja filosoofi Valdar Parve, uroloog Peeter Teeääre, onkoloog Mart Eiseniga ning mitmete tuttavatega Jõgevalt, Tallinnast ja kodulinnast Tartust.\nAnalüüsides infot, mida tean, söandaksin öelda, et Eesti tervishoiusüsteem on sügavas kriisis, mis järjest süveneb. Tegelikult polegi see enam kriis, vaid hoopis krahh. Olukorda, kuhu on sattunud arstid ja haiged, pean ma täielikuks maitselageduseks ja hoolimatuseks eesti rahva suhtes, kelle arv niigi väheneb ja seda eriti maapiirkondades.\nStressis inimesi on Eestis 87 protsenti. Igal aastal diagnoositakse üle 20 000 uue psüühikahäire, 300 psüühiliselt häiretega inimest võib Anti Liivi andmetel sooritada igal hetkel kuriteo ja osutuda seejuures ehk süüdimatuks!\nPsühhiaater Airi Värniku andmetele viidates puudub Eestis vaimse tervise poliitika kõige algsemal kujul.\nTeie enda artikleid on tänavu ilmunud ajalehtedes Postimees, Terviseleht ja Vooremaa. Keda aga teistest meedikutest, ajakirjanikest või poliitikutest peate mööduval aastal tervishoiuteema kõige tugevamaks analüüsijaks, kriisitunnuste tabavaks väljatoojaks?\nSelleks sulemeheks on minu õpetaja, Eesti ühe nimekama psühhiaatri ja karskustegelase Heiti Kadastiku poeg, ajalehe Postimees eestvedaja Mart Kadastik. Mul on hea meel, et vahepeal vaid ajakirjandusega seotud majandus- ja äriküsimustega seotud meediajuht on taas ise kirjutama asunud. 18. novembri Postimehes on Mart Kadastik kirjutanud artikli “Eesti tervishoid kollapsi eel”. Kadastik kirjutab: “Niisugusel absurdsusel põhineb Eesti meditsiini rahastamine. Kuni puudub poliitiline tahe Eesti meditsiini süvakriisi märgata, seni pillub haigekassa kulusid ühest kastist teise, ajades vaid arste omavahel tülli. Riigieelarves meditsiinile ettenähtud 5,1 protsenti sisemajanduse kogutoodangust ei suuda ära hoida Eesti tervishoiu kollapsit lähiaastatel.”\nOlen Mart Kadastiku seisukohtadega täielikult nõus. Ta on meditsiini viletsuse suurepäraselt esile toonud. See pole mitte hirmujutt, vaid aruka mehe reaalse ohtu tunnetamine. Tundub aga, et probleemidesse pole jõudnud süveneda peaminister Juhan Parts, kes ajakirjanduses on süüdistanud arste paanika tekitamises. Kui meie lugupeetud peaminister ei taha nõu küsida meedikutelt, tehku seda kasvõi oma kassilt Miisult. Vanas Egiptuses peeti ju kassi üheks targemaks ja andekamas loomaks.\nVõib-olla on arstid aga enda huvide kaitsmiseks ise vähe või liiga hilja häält tõstnud, häirekella löönud?\nPsühhiaater Arvo Haug, kes on kuulunud ka Riigikogusse, on öelnud, et arstid on üldiselt piisavalt kannatlikud ja tagasihoidlikud inimesed, kes tahavad tegelda eelkõige oma erialase tööga. Nii on paljude oma sisemuses sotsiaalsete probleemide üle südant valutavate meedikute hääl tõesti avalikkuses vaikseks jäänud. Tundub ka, et poliitika pole paljude arstide tugevam külg. Tänasesse Riigikogusse on valitud oma erialal tugevad arstid ja arstiteadlased Urmo Kööbi ja Toomas Tein. Kahjuks olen nende seisukohti meditsiinipoliitikast harva kuulnud või pole nad suutnud oma arvamusega üldsuse tähelepanu äratada.\nSamas ei saa öelda, et arstid on Eesti meditsiini käekäigu kujundamisest kõrvale jäänud. On meedikuid-poliitikuid, kelle põhihuvi tundubki olevat pidev reformimine ja ümberkujundamine. Nendeks on näiteks endised sotsiaalministrid Toomas Vilosius ja Tiiu Aro, Andres Kork. Kuidas nende reformid välja kukkunud on, teame tänase Eesti tervishoiuolukorra põhjal vägagi hästi.\nMilline on aga Teie hinnang praegusele sotsiaalministrile Marko Pomerantsile ?\nUsun, et Marko Pomerants oli tubli maavanem Lääne-Virumaal. Ta on endale nime teinud harrastusluuletajana ja võib-olla kunagi saab temast tuntud poeet. Meditsiinis on ta lausa mööda pannud. Televisioonis on teda raske vaadata. Endine sotsiaalminister Heikki Nestor on ilusasti võrrelnud olukorda Eesti ja Soomes: Soomes on palgakulud haiglakuludest 80 protsenti Eestis 50 protsenti. Soomes on palgad neli korda suuremad, kõik muu on sama hinnaga.\nVõtame aluseks Soome kulusuhte ja teisendame selle Eesti kuludele: 80 krooni palgaks Soomes /4 = 20 kr palgaks Eestis. 20 krooni muudeks kuludeks Eestis = 20 krooni muudeks kuludeks Eestis. Nii ongi Eestis 50/50 täiesti loomulik suhe.\nMeditsiinikriisi tagamaade käsitlemine viib ikka ja jälle rahapuuduseni. Mida oleks meil õppida tervishoiu rahastamisest arenenud välisriikides?\nNojah, Eestis raha lihtsalt ei eraldata. Kuhjaga, lõpmatuseni raha pole üheski riigis. Teame aga, et Ameerika Ühendriikides eraldatakse sisemajanduse koguproduktist meditsiinile 12 protsenti, Rootsis 8 või 9 protsenti., Soomes 7,3 protsenti, Eestis aga nagu juba käesolevas intervjuus rääkisime kõigest 5 protsenti.\nKas sellest võib järeldada, et välisriikide tervishoiusüsteemis on vaid õnnelikud ajad olnud?\nSeda mitte. Oluline on aga teada, kuidas kriisist üle saada. Olen tutvunud erinevate riikide sotsiaalelu ja tervishoiukorraldustega. Näiteks Norra meditsiin oli vahepeal ääretus kriisis. Norras tehti aga otsus, et meditsiini rahastamisel läks rahakott uuesti riigi kätte.\nOma kriisi on üle elanud ka Suurbritannia meditsiin. Ühegi riigi tervishoiukorraldust ei tohiks aga teistes maades täpselt matkida. Tähtis on, et asjad pannakse paika riigi ja rahva majanduslikku olukorda ning traditsioone arvestades. Nii on see Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias, Põhjamaades jm.\nEestis ei muutu midagi, kuni jätkub mitte kuhugi viiv kemplemine Haigekassa rahade jaotamise ümber ja kestavad muudki valuküsimused kiirabi virelemine, hooldushaiglate võrgustiku puudumine, kuigi kunagi lubati meile ühe endis ministri ajal Tampere ülikooli projektitöös, et Prantsusmaa ehitajad tulevad meile hooldushaiglaid ehitama, perearstinduse probleemsus jne. See, mis meditsiinist on ajakirjanduses kirjutatud, on alles jäämäe tipp.\nKui kaua veel kestab üks tervishoiukriisi jõulisemaid tagajärgi ? Eesti meedikute totaalne välismaale tööle siirdumine?\nIgal aastal läheb pensionile 125 arsti, keda peaks asendama sadakond ülikooli lõpetajat. Paljud arstid on aga Eestist lahkumas või peavad ärasõiduplaane. Soome riik andis 2003. aastal tegevusloa seitsmekümnele Eesti arstile. Kokku olevat Eestis kohvreid pakkimas 700 või 800 meditsiinitöötajat. Ma isegi imestan, miks nad seda varem ei teinud.\nVõrdleksime ehk Teie Eestist lahkumist ja tänaste kodumaiste arstide välismaale tööle siirdumist?\nMina lahkusin Eestist 1991. aastal. Samal ajal siirdusid välismaale mitmed andekad arstid südamekirurg professor Toomas Sullingu meeskonnast. Tollal oli äraminek piisavalt raske, sest Eesti ei kuulunud Euroopa Liitu. Praegu lähevad välismaale aga mitmed noored meedikud, kellel praktiliselt töökogemus puudub.\nTuleb tunnistada, et ega välisriikides ei saa arstidel kerge olema. Soome võetakse näiteks tööle kolmekuuse katseajaga, Inglismaal on töötamise eelduseks perfektne inglise keele oskus.\nRäägiksin veel ühest tendentsist. Et kõige raskem ja pingelisem on Eestis töötada arstidel, kes tegelevad vahetult haigete ravimisega, jätavad mitmed meedikud praktilise meditsiini ja siirduvad teadus- või administratiivsele tööle. Nii süveneb aga veelgi tegevarstide nappus.\nMida võiksite öelda välismaiste arstide ühiskondliku positsiooni kohta?\nSoomes on üldsuse silmis kõige autoriteetsemateks isikuteks president, peaminister, parlamendiliikmed. Kolmandal-neljandal kohal on ühiskondikult positsioonilt arstid, ennekõike kirurgid. Samas on ennast arstina teostada välismaal raske. Tean, et Saksmaal on arstiteaduskonda sissesaamine väga kerge, arstina töötamine bürokraatiatingimuste tõttu aga väga raske.\nKas võib loota, et kunagi tulevad välismaale tööle suundunud arstid Eestisse tagasi?\nKardan, et need, kes on välisriikides oma võimeid rakendada suutnud, jäävadki pikemaks ajaks või kuni pensionilejäämiseni välisriikidesse tööle, sest siis on nad majanduslikult kindlustatud. Mindki on vahetevahel Eestisse tööle kutsutud. Mulle meeldib väga oma sünni- ja noorusaastate linn Tartu. Igatsen sinna ikka tagasi. Hubane on praegune kodulinn Jõgeva. Hea, et tänaseni on säilinud ka Jõgeva haigla, kus töötab oma töösse pühendunud arste, meditsiiniõdesid ja velskreid. Eestis töötada pole mul võimalik, sest nii ma ise kui ka pere jääks majanduslikult keerulisse olukorda.\nSoomes hindan kõrgelt ka omaarstisüsteemi, mille põhimõte on, et arst vastutab isiklikult talle kinnitatud piirkonnas elavatest inimeste eest. Kõige tähtsam: arst on kohustatud tegema kõik selleks, et kõik temale määratud inimesed saaksid nüüdisaegset ravi kiiresti ja kättesaadavalt vastavate temale eraldatud ressursside piirides ja arst tiimitöö liikmena koordineerib patsiendi suunamist eriarstide juurde ja jätkab võimalikult kiiresti diagnoosijärgset ravi.\nVälismaal püüavad end teostada ka paljude seal töötavate spetsialistide lapsed. Minu poeg ja tütar, kes õpivad Soome kõrgkoolides, loodavad välismaal ka tööd leida.\nKuidas on arstidel aega ja võimalusi oma tervise hoidmiseks ?\nMa arvan, et viiekümneaastast arsti taastusravile saata on hilja. Arstid peaksid hakkama tõsiselt oma tervisele mõtlema neljakümnendatel aastatel või isegi varem. Väga vajalik on tegelda harrastuste ja liikumisega. Muidu söövad mured nagu rooste rauda.\nArstiteadus on osa Eesti kõrgharidusest. Kuidas hindate Eesti kõrghariduse olukorda tervikuna?\nTartu Ülikooli lammutamise katsed ja plaan rajada nii-öelda Tallinna Ülikool rikastele ja ilusatele teeb kurvaks. Kardan, et minu hea sõber ja korvpallitreeningute kaaslane, Tartu Ülikooli rektor Jaak Aaviksoo ei suuda ka üksi midagi rahajõmmide vastu. Ülikooli õppejõudude palgatase ei vasta kaugeltki enam tänapäeva ühiskonna nõudmistele.\nVõib-olla võiksime siiski jääda optimistideks ja uskuda, et ka Eestis on tervishoiukriis mööduv nähtus?\nKriise on ikka olnud, sest elu kulgebki tavaliselt tõusude ja mõõnadena, igaüks elab oma elu Vargamäel. Näiteks kõigub aeg-ajalt positiivsuse ja negatiivsuse skaalal ka inimese meeleolu. Psühhiaatrias tuntakse seda nähtust bipolaarse meeleoluhäirena. Kui aga ühiskonnas hakkavad asjad tugevasti üle kivide ja kändude käima, siis on tegemist juba ohtliku astmega, millele peab reageerima väga otsustavalt ja kiiresti.\nKuidas suhtute ise siiski võimalusse Eesti meditsiiniolusid parandama tulla? Näiteks kui mõni erakond pakuks teile sotsiaalministri portfelli, kuidas reageeriksite?\nAdministratiivtöö pole mulle kunagi meelepärane olnud. Kui aga tervishoiuküsimuste üle otsustajad nii riiklikul kui ka omavalitsuste tasandil küsivad minult nõu, annan seda oma teadmistest ja kogemustest lähtudes meeleldi. Ainsa eestlasena olen lõpetanud Tampere ülikooli täienduskursused hüpno- ja pühhoteraapia erialal 1992-1995 ja lõpetamas Helsingis Ben Furmani Psühhoteraapiainstituuti lahenduskeskse psühhoteraapia erialal.\nKurb, kui rahvas väärib oma saatust, mis ka demograafide arvates pole eriti hiilgav. Sotsialismi eksimused ja erakapitaliga kaasnevad kriisid on rängad Siit lähtudes võiks tõdeda, et nii, nagu bioloogiline evolutsioon on ka kultuuriline evolutsioon ja tsivilisatsiooni püsimine ettenägematute tulemustega juhuslike asjaoludega jätkuv protsess. Pole olemas seadusi, mille põhjal saaks seda protsessi prognoosida ja kontrollida.\nMaailmas eri riikides psühhiaatrina töötanuna ja koolitust saanud inimesena loodan väga, et meie praegustest vigadest õpitakse. Soovin, et jõulud tuleksid igasse Jõgevamaa perre rahulikuna ja kõik oleksid ikka terved.


Õppelaenu pärast algas uus kohtuvaidlus - Uudised - Tartu Postimees\nÕppelaenu pärast algas uus kohtuvaidlus\n27. aprill 2011, 8:24\nTeemar Püss leiab nagu tema advokaatki, et riigi otsus lõpetada õppelaenude kustutamine oli tehtud meelega hästi rutakalt.\nTartu halduskohtus algas järjekordne kohtuvaidlus, mis on tingitud riigikogu 2009. aasta otsusest lõpetada riigi või omavalitsuse teenistusse asunud inimeste õppelaenude kustutamine.\n2009. aasta kevadsuvel ülikooli lõpetanud ning praeguseks üle viie aasta Tartu Ülikooli mereinstituudi laborandina töötanud Teemar Püssi kaebus rajaneb hinnangul, et riik jättis talle ja sadadele teistele tudengitele seadusemuudatusele reageerimiseks naeruväärse aja.\n«Kui mina muudatusest teada sain, oli juba hilja õppelaenu kustutamiseks avaldust kirjutada,» sedastas Püss, kes on oma 110 000-kroonisest õppelaenust jõudnud tagastada kümnendiku.\nRiigi kulude kokkutõmbamise nimel muutis riigikogu õppetoetuste ja õppelaenu seadust 2009. aasta 22. juunil. Riigi Teatajas ilmus seadus 27. juunil. Neil värskelt ülikoolidiplomi saanuil, kes võinuks viimaste õnnelikena laenu kustutamist taotleda, jäi avalduse kirjutamiseks neli tööpäeva.\nTeemar Püssi halduskohtus esindav vandeadvokaat Tarmo Pilv leidis, et riigikogu rikkus riigikohtu lahendite põhjal kujunenud head tava, mille kohaselt jäetakse seadusemuudatustele reageerimiseks aega vähemalt kümme päeva. Seetõttu tekkis ilmne vastuolu põhiseadusega.\nPilv lisas, et kuigi õppelaenude kustutamise lõpetamise taga oli vastutustundlik soov hoida riigieelarve tasakaalus, varjutab õilsat kavatsust ilmselge soov teha seadusemuudatusele reageerimine paljudele riigitöötajaile raskeks. Riigikogu otsusele järgnesid võidupüha ja jaanipäev, mille järel algab üldine puhkuste aeg.\n«Siin võib muidugi heita kivi ka Tartu Ülikooli kapsaaeda,» tõdes Pilv. «Kui Teemar Püss läks 28. juunil korralisele puhkusele, oleks ülikool võinud näidata üles head tahet ja teda hoiatada, et laenu kustutamist saab taotleda veel vaid paar päeva.»\nEesti Üliõpilaskondade Liidu juhatuse esimees Maris Mälzer ütles, et liidu moraalsel ja rahalisel toel on läinud õppelaenu kustutamise nõudega seni kohtusse viis inimest. Ainsana on seni endale soodsa lahendi saanud Kehra gümnaasiumi õpetaja Mirjam Tinno.\nTeemar Püssi kaebuse arutamine Tartu halduskohtus jätkub alles 16. augustil. Vastustaja Tartu Ülikool taotles riigi kaasamist protsessi ning kohtunik Roby Koik otsustas taotluse rahuldada. Soovi pidas mõistlikuks ka Tarmo Pilv.\nÜlikooli jurist Eve Pehter märkis kohtus, et ülikool rahuldaks Püssi kui oma töötaja laenukustutusavalduse meelsasti, kuid jõus oleva seaduse alusel pole võimalik riigilt ülikooli eelarvesse selleks raha saada.\nAlgas 16-korruselise bürootorni ehitus Loe artiklit\nGo Bus ei kavatse jalga gaasipedaalilt maha võtta (2) Loe artiklit


ELSA Estonia -\nELSA Estonia juhatuste vilistlased\nELSA Tartu juhatuse vilistlased\nELSA Tallinna juhatuse vilistlased\nTere tulemast ELSA Estonia kodulehele!\nELSA Tallinn on ELSA Estonia osakond, mille peamiseks funktsiooniks on ürituste korraldamine ja õigustudengite teadmistesse ning kogemustesse panustamine Tallinnas.\nELSA Estonia on osa suurest ELSA võrgustikust, mis ühendab 42 Euroopa riiki, ligi 300 õigusteaduskonda ning 40 000 juuratudengit.\nELSA Tartu on ELSA Estonia osakond, mille peamiseks funktsiooniks on ürituste korraldamine ja õigustudengite teadmistesse ning kogemustesse panustamine Tartus.\nKallis ELSA liige!\nOled sa viimasel ajal tundnud, et tudengielu võiks pakkuda rohkem väljakutseid? Tahaksid teha rohkem kui loengutes käimine ja seminarideks ettevalmistumine?\nKui tunned, et tahad olla osa erialasest tudengiorganisatsioonist, kuuluda rahvusvahelisse õigustudengite kogukonda, töötada kokkuhoidvas meeskonnas ja korraldada üritusi, mis muudavad Eesti õigusteaduse maastikku, siis kandideeri ELSA direktoriks!\nOotame meeskonda tegusaid ja uutele kogemustele avatud juuratudengeid, kes aitaksid ELSA juhatuse liikmeid ülesannete täitmisel ja ELSA eesmärkide elluviimisel.\nDirektoriks saab kandideerida 6 ELSA valdkonda.\nAA – akadeemilised tegevused. AA meeskonna eesmärk on arendada tudengites praktilisi õigusalaseid oskusi, mis tuleksid kasuks nii ülikoolis kui ka hiljem tööl. Selleks korraldame praktikatunde, esseevõistlusi, harjutuskohtu võistlusi, simulatsioone, lawyers@work üritusi ja palju muud.\nS&C – seminarid ja konverentsid. S&C meeskonna eesmärk on täiendada ülikooli õppekava problemaatiliste õigusalaste teemade käsitlemisega ning pakkuda tudengitele võimalus ka vabamas õhkkonnas omavahel suhelda ja õiguse üle arutada. Selleks korraldame kokteiliõhtuid ja suuri konverentse (muuhulgas ka rahvusvahelisel tasandil).\nSTEP – Student Trainee Exchange Programme. STEP on programm, mis võimaldab tudengitel sooritada õigusalast praktikat nii Euroopas kui ka kaugemal. STEPi meeskond teeb kõik selleks, et meie liikmed saaksid minna välismaale, ning et välismaalased saaksid tulla Eestisse. Selle nimel teeme koostööd erinevate õigusasutustega nii Eestis kui mujal ELSA liikmesriikides ning ELSA rahvusvahelise juhatusega.\nMarketing – Turundusmeeskonna eesmärk on teha kindlaks, et iga juuratudeng teaks, mis on ELSA ja iga elsakas oleks kursis tulevate ürituste ja võimalustega. Kandideeri, kui soovid tegutseda loovalt ning osaleda turundusstrateegiate koostamises ja läbiviimises.\nMCC – Moot Court Competitions tegeleb harjutuskohtuvõistluste korraldamisega. Edukas praktiseeriv õigusteadlane peaks olema väga hea kolmes asjas: argumenteerimises, analüüsimises ning avalikult kõnelemises. Nii on ta suuteline kiirelt mõistma õigusprobleemide sisu, pakkuma sisukaid ja põhjendatud lahendusi ning esitlema neid viisil, mis on kuulajatele mõistetav. Nende oskuste arendamiseks korraldab tiim erinevaid üritusi ja projekte\nELSA4Schools – eesmärk on panustada keskkooli õpilaste õigusteadlikkusse. Läbi interaktiivsete loengute anname neile teatud teema lõikes ülevaate nii nende õigustest kui ka kohustustest. Meie juristid ja noored õigustudengid käivad õppeaasta jooksul keskkoolides üle Eesti ning viivad õpilaste seas läbi loenguid erinevatel õigusteemadel.\nKui sa soovid saada ELSA tegevusvaldkondade või direktoriks olemise kohta täpsustavat infot, siis kirjuta julgelt aadressil elsa@elsa.ee.\nKandideerimiseks saada oma CV ning motivatsioonikiri ELSA Estonia peasekretärile (Liis Kass) aadressil secgen@elsa.ee. Ootame CV-sid ja motivatsioonikirju hiljemalt 06. oktoobriks.\nELSA Estonia juhatus 2016/17\nPresident: Kerli Kalk president@elsa.ee\nVP S&C: Gerda Raag sc@elsa.ee\nVP AA: Kaspar Nummert aa@elsa.ee\nVP STEP: Kristena Paalmäe step@elsa.ee\nVP MCC: Jaanus Sildam mcc@elsa.ee\nVP MKT: Marek Keiman marketing@elsa.ee\nSecretary General: Liis Kass secgen@elsa.ee\nTreasurer: Reinhold Mutli treasurer@elsa.ee\nVaata ka ELSA Estonia Facebooki!\nELSA Estonia 2016 üldkoosolek\nELSA Estonia juhatusel on rõõm kutsuda Sind üldkoosolekule, mis toimub 21. mail algusega kell 14:00. Üldkoosolek toimub advokaadibüroos Raidla Ellex (Roosikrantsi 2). Üldkoosolekul pannakse punkt ELSA Estonia möödunud aasta tegevustele ning – mis peamine – valitakse uus, 2016/2017. a ELSA Estonia juhatus!\nELSA Estonia 2016/2017. a juhatusse on oodatud kandideerima kõik ELSA Estonia liikmed.\nÜldkoosolekul saab hääleõigusega osaleda iga ELSA Estonia liige. Vastavalt ELSA Estonia põhikirjale saab iga liige esindada kuni kahte liiget volikirja alusel. Seega, kokku saab ühel liikmel olla kuni kolm häält. Volikirja võib allkirjastada ka digitaalselt. Digitaalselt allkirjastatud volikirjad palume saata ELSA Estonia peasekretärile (Liisa-Lotta Raag) aadressil secgen@elsa.ee, hiljemalt 20. maiks. Volikirja blankett edastati kõigile liikmetele üldkoosoleku kutsega e-postile.\nKüsimuste korral pöördu julgelt ELSA Estonia peasekretäri poole (secgen@elsa.ee).\nELSA Estonia juhatus ootab üldkoosolekule kõiki oma liikmeid, vilistlasi ja koostööpartnereid. Tule kohale, sest Sinu hääl loeb!\nKohtumiseni 21. mail!\nELSA Estonia Study Visit 2016\nELSA Estonial on taaskord võimalus viia 10 reisihuvilist elsakat Euroopa pealinna Brüsselisse!\nNimelt on Sulle avanenud suurepärane võimalus tutvuda Euroopa Parlamendi tööga ühe Eesti tunnustatuima sotsiaalteadlase ja poliitiku Marju Lauristini juhendamisel. Näed, kus sünnib Euroopa Liidu õigus ja kuuled, kuidas millised vaidlused sellega kaasnevad.\nLisaks saad Sa tutvuda ELSA rahvusvahelise juhatuse elu ja oluga ELSA peakorteris, kus hea meeleolu ja põnevad lood on garanteeritud.\nTundub, et enam paremaks minna ei saa?\nSaab. Euroopa Parlament katab lennupiletite ja majutuse kulud, nii et osalejad peavad kandma ainult söögi-joogi ja kohapealse transpordi kulud!\nÄra maga maha erakordset võimalust külastada niivõrd põnevaid kohti ja saada enda avaldus aadressile aa@elsa.ee hiljemalt 22. maiks. Avalduse vormi leiad siit.\nNB! Üritus on ainult ELSA liikmetele\nLisainformatsioon: Kerli Kalk, aa@elsa.ee\nToimub: 23. – 24. aprill\nTäiendava informatsiooni saamiseks kirjuta aadressile aa@elsa.ee.\nViimased postitused\tKandideeri direktoriks\nVisioon\t"A just world in which there is respect for human dignity and cultural diversity." ÜritusedUusi üritusi poleKõik üritused\nPartnerid\tTartu Ülikool\nAdvokaadibüroo Raidla Ellex\nKontakt\tELSA Estonia\n© 2016: ELSA Estonia | Powered by: WordPress


Ericssoni kasum kolmekordistus, aktsia rallib - Äripäev\nEricssoni kasum kolmekordistus, aktsia rallib\n27. aprill 2011, 10:27\nRaivo Sormunen 27. aprill 2011, 10:27\nMaailma suurima mobiilsete võrguseadmete tootja Ericssoni esimese kvartali kasum enam kui kolmekordistus, kuna nõudlus traadita lairibavõrkude seadmete järele on kasvanud.\nEricssoni esimese kvartali kasum hüppas eelmise aasta 1,3 miljardilt 4,1 miljardi Rootsi kroonini, samas kui Bloombergi poolt küsitletud analüütikud ootasid vaid 3,06 miljardi kroonist kasuminumbrit. Ka käibe 17protsendine kasv (53 miljardi Rootsi kroonini), ületas analüütikute 49,1 miljardi kroonist oodatavat käivet märkimisväärselt.\n„Grupi käivet vedas võrguseadmete segment. Mobiilse lairibavõrkude tugeva nõudluse tõttu kasvas võrreldes aastatagusega käive kümnest regioonist viies, märkis ettevõtte juhatuse esimees Hans Vestberg.\nEricsson prognoosib, et aasta lõpuks kahekordistub mobiilse interneti kasutajate arv, jõudes miljardi inimeseni. Arenevate turgude kõrval jõuab kiire mobiilne andmeside ka arenevatesse riikidesse. Nii näiteks jagati möödunud aastal 3G litsentse enam kui miljardise rahvaarvuga Indias.\nEricssoni aktsia alustas täna päeva Stockholmi börsil 86 Rootsi kroonil ehk 6,9% plussis.\n03. mai 2011, 09:48\nDeutsche Bank tõstis Ericssoni aktsiasoovitust


#kuidasmekestame arutelu Kuremaa lossis 30. oktoobril - Uudised - SA Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus\n#kuidasmekestame arutelu Kuremaa lossis 30. oktoobril\nHea Jõgevamaa sädeinimene!\nKutsume Sind osalema Jõgevamaa #kuidasmekestame arutelu-läbimängul teisipäeval 30.oktoobril kell 14.00-18.00 Kuremaa lossis.\nUurime rahvastikutrendidega seotud fakte, jagame omavahel lootusi ja hirme, raamistame olulisemad probleemid ja otsime häid ideid ning lahenduskäike, kuidas kogukondade elujõudu kahaneva rahvastiku tingimustes hoida.\nSee ei ole enam uudis, et teadlased ennustavad Eestile lähemateks kümnenditeks rahvaarvu jätkuvat ja olulist kahanemist. See aga kujutab ohtu me riigi harjumuspärasele toimimisele ning keele, kultuuri ja elukeskkonna säilimisele. #kuidasmekestame arutelu ja ideede otsing on osa laiemast kogukondlike arutelude sarjast, mis toimub oktoobris-novembris üle terve Eesti. Kutsume kogukondi isekeskis rahvastikutrende uurima ning prognoosidega kaasnevatele probleemidele lahendusi otsima. Aruteludele läbimängud korraldame eestvedajatele selleks, et enne kogukonna või oma organisatsiooni ette astumist saaksid arutelujuhid spetsiaalselt sarja jaoks väljatöötatud formaadiga tuttavaks ning osalejana selle kasutamise kogemuse.\nMiks #kuidasmekestame aruteludel osaleda? Esiteks, rahvastiku vähenemine puudutab meist igaühe elukorraldust. Näiteks juba praegu on koolides puudu õpetajatest, avalikke teenuseid tõmmatakse koomale, kauplused sulgevad uksi, paljud otsivad tööd ja teised samal ajal töötajaid. Teiseks, aruteluformaat erineb harjumuspärasest ning võimaldab tuua kokku väga erinevad isiklikud kogemused, vaated ning arvamused. Nende sünergias sünnivad uudsed ja võib-olla vägagi innustavad lahendusideed. Kolmandaks, ettepanekud ei jää jõude seisma, vaid liiguvad kokkulepitud teekonna kaudu otsustajateni. Kohaliku omavalitsuse otsust, maakonna või riigi tasandil kokkulepet nõudvad ettepanekud viime koostöös kogukondadega otsustajateni – sobivad need siis strateegiatesse ja arengukavadesse või liiguvad toetajate lisandudes kollektiivse pöördumisena Riigikogusse.\nLisainfot #kuidasmekestame arutelude kohta leiad: https://kestame.rahvaalgatus.ee, aga ka liitudes FB üritusega https://www.facebook.com/events/261271814446853/\nOsalemiseks anna endast märku siin: https://goo.gl/forms/Mu5YwE90Qw4E6X293


Kes on Bradley Cooperi tüdruksõber Irina Shayk? - Kuulsused\nTäht on sündinud näitleja Bradley Cooper ja tema supermodellist sõbranna Irina Shayk hiljuti võõbati koos Kuldgloobuste punasel vaibal, Irina sõna otseses mõttes pimestas kuldses Versace numbris ja sportis uue, habemenuga terava nüri bobiga. Kuna Bradley ja Irina armastavad tavaliselt oma suhet tihedalt hoida, on fännidel soov rohkem teada saada, eriti kui nad esinevad auhinnahooajal nii harva. Oleme üle 44-aastase Bradley ja tema armastatud koera Charlie kinnisideeks olnud - nüüd on aeg teada saada kõik, mida sensatsioonilise Irina Shayki kohta teada on ...\nkui vanad on president Obama tütred\nKes on Irina Shayk?\nIrina Shayk on Venemaa supermodell, kelle karjäär algas pärast Miss Tšeljabinski 2004. aasta võitmist. Enne seda õppis Irina muusikakooli, kus ta mängis klaverit, ja õppis seejärel turundust. Sellest ajast alates on Irina ilmunud rahvusvaheliste ajakirjade esikaaned, sealhulgas Vogue, Harper's Bazaar, GQ, Cosmopolitan ja Elle. Ta on käinud ka suurte disainerite nagu Marc Jacobs, Versace, Moschino, Miu Miu ja Givenchy rajal. Irina oli brändi nüüdseks kurikuulsa iga-aastase pesunäituse üks Victoria inglitest - ta osales isegi rasedana! 2014. aastal oma näitlejadebüüdi teinud Irina esines Dwayne Johnsoni kõrval filmis Herakles film.\nIrina kõnnib Bottega Veneta rajale 2016. aastal\nKellega on Irina Shayk abielus?\nIrina Shayk pole abielus. Ta on Bradley Cooperiga kohtunud alates 2015. aastast, kuid nad on oma suhte suhtes üsna privaatsed. Irina tekitas aga kihlumisjutte, kui laadis üles 2018. aasta uusaastapuhkuselt foto, mis näitas vasakul käel kuldset kihlasõrmust või abielusõrmust. Kui mõned fännid kommenteerisid, lisades lihtsalt helina emotikonid, siis teised saatsid paarile õnnitlussõnumeid. 'Näen sõrme sellel * sõrmel,' kirjutas üks, teine kommenteeris: 'Ta ütleb meile, et on abielus, palju õnne!' Kuid midagi ei leidnud kunagi kinnitust ja teda on pärast seda mitu korda ilma sõrmuseta pildistatud.\nKas Irina Shaykil on laps?\nIrinal ja Bradley'l on koos ilus tütarlaps. Paar tervitas väikest Leahi maailma 21. märtsil 2017. Rääkides intervjuus perekonna tähendusest TERE! , Irina ütles varem 2016. aasta oktoobris: 'Ma arvan, et perekond on meie olemise põhjus. Mul oli õnn sündida väga lähedases perekonnas. Mu vanemad abiellusid üle 20 aasta tagasi ja nad on tõelised eeskujud. ' Ta lisas: 'Tahaksin kindlasti pere luua, sest see on maailmas kõige olulisem asi ja see, mille eest peaksite hoolitsema koos oma sõprade ja inimestega, keda armastate.'\nBradley ja Irina koos Leaga jalutamas\nMis on Irina Shayki vanus?\nIrina sündis Venemaal 6. jaanuaril 1986, mis tegi temast 2018. aastal 33 aastat.\nVAATA: Bradley Cooper - 'Lady Gaga on ilmutus' Täht on sündinud '\nuus viiskümmend halli tooni\nKes on Irina Shayk Cristiano Ronaldole?\nIrina oli viis aastat suhetes Portugali jalgpalluri Cristiano Ronaldoga, kuid nad läksid 2015. aastal lahku pärast kuulujutte, et ta oli truudusetu. Varsti pärast nende lahkuminekut ütles ta: 'Ma armastan ausaid mehi ja armastan naist, kes on lojaalne naistele' .\nvee ja tsemendi suhte arvutamine\nIrina ja Cristiano 2014. aastal\nMis on Irina Shayki netoväärtus?\nCelebrity Net Worthi andmetel on see 10 miljonit dollarit (mis konverteeritakse naelsterlingis umbes 7 764 350,00 euroni). Seda tänu kampaanialepingute modelleerimisele kaubamärkidega, sealhulgas Intimissimi, Guess, L'Oréal Paris ja La Perla.\nBetooniprojektid - hämmastavate betooniprojektide profiilid kogu maailmas\nPippa Middleton laenab õe Kate'i täpilise viledega kleidi, et jalutada koos lapsega Grace\nKaty Perry uskumatul uuel välimusel on Orlando Bloom uppunud\nHarlotsi staar Angela Griffin paljastab lootused neljandaks hooajaks pärast saate tühistamist\nehitada keldrisse turvaline ruum\nkas Bruce Jenneril oli ümberoperatsioon\ngisele bundchen tom brady beebitüdruk


3 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Deluxe tuba (Grand), Tuba\n4 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Sviit, Tuba\n5 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Deluxe tuba (Premier), Tuba\n6 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Deluxe kahetuba, Tuba\n11 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Fassaad\n12 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Välisilme\n20 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Banketisaal\n22 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Ballisaal\n24 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Superior kahetuba, Vaade toast\n25 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Tuba, Tuba\n26 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Deluxe kahetuba, Tuba\n29 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Sviit, Vannitoa sisustus\n30 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Deluxe kahetuba, Vannitoa sisustus\n33 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Tuba\n34 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Deluxe kahetuba, Tuba\n35 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Superior kahetuba, Tuba\n36 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Sviit, Tuba\n37 - Bayview Hotel Georgetown Penang, George Town, Lõõgastumisala\nLoh guan Lye erahaigla – 33 min jalgsi\n7,8Hea577Kuva kõik 577 Hotels.com arvustust\nVery helpful staff. I had shirts tailored made there and the price was excellent. The… 20. juuli 2020\nEveryone was very helpful and the hotel is nice, but sad that I was forced to leave… 26. märts 2020\nKokkupandavad voodid maksavad 58.0 MYR ööpäevas\nRootsi lauaga hommikusöök on saadaval lisatasu eest ning maksab 17.27 MYR täiskasvanutele ja 17.27 MYR lastele (ligikaudne hind)\nBayview Hotel Georgetown Penang – KKK\nKas Bayview Hotel Georgetown Penang võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Bayview Hotel Georgetown Penang pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Bayview Hotel Georgetown Penang pakub parkimisvõimalust?\nKas Bayview Hotel Georgetown Penang lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Bayview Hotel Georgetown Penang kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas 2 söögikohta. Lähiümbruse söögikohti: Gurney Drive (3,4 km majutuskohast).\nHea 7,8 577 arvustuse põhjal\nVasanthi, as2 ööd, reis\nWayne, au6 ööd, reis\nCatherine, gb7 ööd, reis\nJames, au3 ööd, reis


Klitškod pääsesid Guinnessi rekordite raamatusse - Poks - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKlitškod pääsesid Guinnessi rekordite raamatusse\n2. oktoober 2018, 11:45\nFOTO: Nick Potts/AP/Scanpix\nUkrainas Kiievis toimunud Maailma Poksinõukogul said vennad Vitali ja Vladimir Klitško kätte tunnistuse, et Guinnessi rekordite raamat tunnistab neid, kui karjääri jooksul enim raskekaalupoksi tiitlimatše võitnud vendi. Kahe peale kokku on Klitškod tiitlimatšides maitsnud võidurõõmu 40 korral.\n«See tunnustus on mulle üllatus. Meie ehk minu ja Vladimiri rekord kuulub kõigile neile, kes toetasid vendi Klitškosid, kes hoidsid meile pöialt ja Ukrainale. Oleme alati oma riigi au kaitsnud,» sõnas tunnistuse vastu võtnud Vitali Klitško.\nIndividuaalses arvestuses on praegune Kiievi linnapea Vitali raskekaalu tiitlimatšide võitude järjestuses 15 triumfiga viiendal kohal ja tema vend Vladimir teine. Edukam on nooremast Klitškost olnud vaid Joe Louis, kes pidas karjääri jooksul 27 tiitlimatši ja võitis neist 26.


10 asja mis meeldivad pillimehele ! - Ansamblid, Igasugust, Muusika, Planeerimine | Pulmad.ee\n10 asja mis meeldivad pillimehele ! - Ansamblid, Igasugust, Muusika, Planeerimine\nSisestas Virgo Jaani, 23 Mai, 2013 - 13:37\nRaen Väikene kirjutas minu blogile (http://pulmad.ee/pulmad/pulmablogid/igasugust-planeerimine/10-asja-pulmades-mis-mulle-kui-pulmaisale-meeldivad) imetabase kommetaari, aga ma ei saa seda jätta ainult kommentaariks, vaid kohe pean selle tõstma eraldi blogiks. Ehk siis siin see on - 10 asja mis meeldivad Raen Väikesele ja arvatavasti ka kõikidele headele muusikutele.\nAsjalikud mõtted !\nKui tohib, siis lisaksin omalt poolt ka mõned, vaadates asju läbi pillimehe silmade. Ja sõna "meeldib" saan ma siinkohal tõesti öelda ilma jutumärkideta, sest üldreeglina on, vähemalt minuga küll, olnud asjad nii, nagu siin kirjutan.\n1. Mulle meeldib, et muusikud annavad endale aru, et erinevalt pidulistest on nemad tulnud tööle ja et neilt oodatakse meisterlikku esitust. Seega nad püsivad kuni peo lõpuni mõistlikult kained, on sündmusele kohaselt riides ja teevad oma tööaja kenasti täis.\n2. Meeldib ka, et muusikud annavad endale aru, et kui nemad on tulnud peole tööle, siis pidulised on tulnud pidutsema ja morne nägusid ning tööpäeva lõpuootamist ei taha neilt keegi näha.\n3. Meeldib, et muusikud ei unusta juubilari või noorpaari nimesid ning ei karda neid nimesid kasutada.\n4. On tore, et muusikud on aru saanud, et subwoofer ja niisama helipuldist bassi pealekeeramine ei anna sama tulemust. Lisaks meeldib mulle, et muusikud mõistavad, et pulm ja juubel pole rock-kontsert või ööklubi, ning hoiavad parajat helivaljuse nivood. Ka sel ajal, kui endal on mürasummutavad kõrvamonitorid kõrvas.\n5. Mulle meeldib, et teised asjalised peol, olgu siis pulmaisa, diskor, karaokemeister või muu, ei eelda, et peopaika ülespandud pillimeeste helitehnika muutub automaatselt üldkasutatavaks helitehnikaks, kuhu saab julgesti endale vajalikke seadmeid juurde ühendada ja, et pillimehed võiksid tegeleda puhkeajal ajal ka peo helindamistööga.\n6. Meeldib ka, et kõik saavad aru, et pillimeeste pillid on nende kallis vara ja, et näiteks trummid ei ole pillimeeste vaheajal lastele kolistamiseks ning, et hoolimata suurepärarasest mänguoskusest ei ole soliidne publiku hulgast minna lavale kitarristi pilli näppima.\n7. On meeldiv, et reeglina saadakse aru, et erinevalt helistuudios kasutatavatest mikrofonidest, mis püüavad heli ka meetri kauguselt, eeldavad lavamikrofonid sisuliselt kontakti huultega. See omakorda tingib selle, et suust lendab mikrofoni sisse sülge ja toidujäätmeid. Samuti on mikrofon suurepärane vahend erinevate kontakt- ja piisknakkuste saamiseks/edasi andmiseks.\n8. Mulle meeldib, et peopaigad oskavad reeglina bändile jätta optimaalse koha, kus on piisavalt ruumi, mis ei asu kusagil nurga taga või suisa teises ruumis, ei paikne kohas, kust rahvas või köögitoimkond peab pillide vahelt läbi trügima ning mis ei paikne päris välisukse kõrval tõmbetuule käes, või siis saali ainukese õhukonditsioneeri õhujoas.\n9. Mind paneb alati rõõmsalt naeratama, kui bändile on juba algusest peale koht lauas ette nähtud, mitte nii, et ootame ... vaatame ... osad külalised on veel tulemata ...\n10. Ja viimaseks, mulle meeldib, et kõik saavad aru, et kuigi muusikud on reeglina kõvast puust, pole nad ka jukeboxid, kuhu viskad mündi ja pidu jätkub.\nPostitanud Raen Väikese eest Virgo Jaani (ja tema lahkel loal)\nloetud 14336 korda\nLiitus: 16 Okt 2011 - 17:34\nRe: 10 asja mis meeldivad pillimehele !\n17 August, 2014 - 10:02\nNii armas postitus, mulle ka meeldib, kui muusikud saavad aru milleks nad on kohale tulnud ja millisele üritusele. Käisin 2 aastat tagasi Võrumaal pulmas, kahjuks nüüd ei mäleta kes seal esines kuid vabandan väga muusika oli allapoole arvestust. Muidugi ma ei olnud ka kindel kas see ansambel varem üldse oli pulmades esinenud. Ja samuti ei olnud vist ka noorpaar eelnevalt muusikutega arutanud mida ja kuidas nad soovivad. Tantsuni me ei jõudnudki. Muidugi mängis seal suurt rolli ka pulmaisa, kes jõudis ennast esimese 2 tunniga nii purju juua, et temal endal ainult oli lõbus. Ühesõnaga mitu negatiivset kokku andis meile väga kehva mälestuse ühest muidu ilusast päevast. Seega hindan väga kui muusikud ja noorpaar teevad koostööd. Ühesõnaga astuvad ühte jalga.\n10 küsimust tegijale - intervjuu DJ Tõnis Kotsariga