Talveauto 2014 | tehnikamaailm.ee\nTalveauto tiitlile võistlesid sel korral 15 uut autot. Omavahelisest konkurentsist tähtsamgi oli aga võitlus ühise vaenlasega. Põhjamaine talv võib olla vägagi kaunis, ent ka hoolimatult julm. Draamaks on seega piisavalt eeldusi!\nBMW 318d GT A\nCitroën C4 Picasso e-HDi 115\nDacia Logan MCV TCe 90\nHonda CR-V 1,6 i-DTEC\nKia Carens 1,6 GDI\nMazda3 Sedan 2,0 Skyactiv-G\nMercedes-Benz CLA 200 BE A\nNissan Note 1,5 dCi\nOpel Adam 1,4\nPeugeot 308 1,6 THP\nRenault Captur TCe 120 EDC\nSuzuki SX4 S-Cross 1,6 VVT CVT\nToyota Corolla 1,6 Valvematic\nTalve võib suhtuda mitut moodi. Mõne jaoks on see parim ja lõbusaim aastaaeg, teise jaoks paratamatu pahe, mida talveunes mööda saata eelistaks. Ent ka kõige positiivsema suhtumisega võib sära silmis tuhmuda, kui peab talv läbi iga ilmaga teele minema, olgu seal siis kui tahes külm, pime ja libe. Sõiduvahend, millele saab kindel olla, teeb siis enesetunde paremaks.\nMilline mullu turule jõudnud autodest pakases kindlam tundub, saab hõlpsasti kontrollida Lapimaal. Seal talv ei üllata, nagu see linnades igal aastal juhtub – seal talv lihtsalt on.\nOli aeg, mil aasta oli autode arendustöös pikk aeg. Nüüd on sõiduohutuse kohalt kõige olulisem asi, stabiilsuskontroll (mida enamasti tähistatakse lühendiga ESC), olnud uutele autodele kohustuslik juba mõnda aega. See ei tähenda aga, et võrdlemiseks pole enam põhjust, pigem on võrdlemisväärseid omadusi juurde tulnud.\nKui seadused nägid ette autodele täiendava varustuse paigaldamise, siis andis see valmistajatele põhjust hinda lisada, nüüdseks ollakse aga nii kaugel, et kulutusi tahetakse kokku hoida. Kvaliteetsel ja kehvemal turvavarustusel võib aga olla üllatavaltki suur vahe. Erinevate riikide autovalmistajate tõekspidamised ja oskused on samuti erinevad.\nHoolikas ja hooletu käituvad talvel kumbki isemoodi – aga see ei käi ainult autode kohta. Hoolikalt tuleb ette valmistada ka võrdlustest. Suurimateks ohtudeks on soe ilm, sademed ja tuul – viimased teeksid katsete tingimused ebavõrdseks. Meil vedas tuulevaiksete ja külmade ilmadega. Külma oli lausa nii palju, et soojendusseadmete testis oli kõige õnnetumas autos ka pärast tunniajast sõitu temperatuur 22 kraadi alla nulli – aga seda küll tehnilise vea tõttu. Infrapunakaamera, millega istmete soojenemist fikseerida, külmus ära. Peagi selgus, et ka telefone ja autode nn nutivõtmeid ei tasu külma autosse unustada. Ning kemikaal, mis pidanuks asfaldilt jää sulatama, et saaksime teha pidurduskatsed erineva pidamisega pindadel, nendes oludes ei toiminud…\nKui asfalt peitub jää ja lume alla, muutub tee nagu elusaks, libedus ja profiil võivad muutuda iga hetkega. Talvel on hea roolitunnetus ja sobiv vedrustus märksa olulisemad kui suvel. Ka autosse jõudvad helid on kokkupressitud lumel hoopis teistsugused. Turvalisel asfaldil märkamatuks jäänud erinevused pääsevad talvel esile.\nHindeid andsime laial skaalal, aga ainukesena teenis 10 punkti Citroën, mille vedrustus oli rühma kõige mugavam. Väiksed ebatasasused silutakse maha, kehval teel jäävad nii värinad kui müra tagasihoidlikeks. Suunakindlusega on asjad korras, rool on tundlik ka keskasendi läheduses.\nPunkti võrra maha jäid BMW, Lexus, Mazda, Mercedes-Benz ja Škoda.\nBMW ja Lexus on rühma ainsad tagaveolised ja pretendeerivad samale ostjaskonnale. Mõlemad on vaiksed ja hoiavad hästi suunda, aga Lexuse vedrustus on veidi pehmem ja vaiksem. BMW rool pole nii hea kui Citroënil, kuid tundlikum kui Lexusel. Mõlemad tõmbavad rattad otseks sobiva rahulikkusega.\nMazda sihikindel rung reageerib roolile silmapilkselt. Siledal teel liigub auto kenasti, aga klompis lumel tekitab äkiline vedrustus värinaid ja müra. Pikivaod ei pane autot liigselt kiikuma ja rool pole ka keskosas ebamäärane.\nMercedes-Benzi tugevaimaks küljeks on täpne ja tundlik rool. Lisavarustuse sportvedrustus pole just mugav, aga järjekindel jäikus on omast kohast täiuslik. Lahtisel lumel muutub esiots pisut närviliseks, aga tänu heale roolile pole see probleem. Üleliigseid kolksatusi ei teki ka kõige raskemal teepinnal.\nŠkoda võidab juhi usalduse juba esimeste meetritega. Rool ja vedrustus toimivad loomulikult. Tundlik esiots reageerib aga mitte ainult roolile, vaid ka vagudele, nii et tekib pisut külgliikumist. Vedrustus on küll jäigapoolne, kuid sõit on mugav ebatasaselgi pinnal, seejuures ei teki ka liigset müra.\nKeskmise rühma moodustavad Kia, Nissan, Opel, Peugeot, Renault ja Toyota. Neid ühendab see, et juhitavuse osas millegi üle nuriseda ei ole, aga ka kiidusõnu eriti ei leidunud.\nKia rool toimib suuremate suunamuutuste puhul üsna korralikult, aga keskasendi ümber on tunne ebamäärane. Roolivõimendil on kolm režiimi, aga rooli keskasendi tunnetusele need ei mõju. Vedrustus on aga asjalik ja roopad autot kõrvale ei kisu. Madalahäälne taust ei häiri, aga ebatasasemal pinnal hakkab polster kägisema.\nNissan on üldiselt suunakindel, kuid mõni suurem vagu veab siiski pisut kõrvale. Rool tõmbab küll rattad otseks, aga roolitunne on kehvake. Tuhmi kõlaga müra kostab päris palju, tämber muutub teepinnast sõltuvalt, kehv pind paneb vedrustuse võbisema ning polstri ja plastiku heledama häälega nagisema.\nOpel on siledal pinnal suunakindel. Tekib lausa normaalmõõdulise auto tunne. Roopad hakkavad aga suunda mõjutama, lühike telgede vahe võimendab seda veelgi. Roolile reageerib Opel kiiresti. Sportlikult jäik vedrustus on konarlikul pinnal ebamugav.\nPeugeot on eriti vaikne ja vedrustus on ka kehval pinnal vähemalt rahuldaval tasemel. Mõne testija meelest on Peugeot’ stiiliga – väike rool ja näiturid selle kohal – raske harjuda. „Kellade” nägemiseks tuleb rool madalale lasta. Väikese rooli keskosa tunnetus pole kõige parem, samas on reaktsioon roolile äkiline. Suuna hoidmises esineb ebatäpsusi.\nRenault on suunakindel, kuid rooli keskosas kipub tunnetus tugeva võimenduse tõttu napiks jääma. Roopassesõidetud teel hakkab see häirima. Kehval pinnal hakkab vedrustus pisut võbisema, sisustus aga põriseb nii, nagu oleks tegemist odava väikeautoga.\nToyota rool on kerge ja tunnetus pole paremate tasemel. Rattad tõmmatakse aga korralikult otseks ja väikesi suunamuutusi on lihtne teha. Heal pinnal on vedrustus sobivalt kindel, kokkupressitud lumel tuleb läbi liiga palju värinaid ja juhuslikke helisid. Suunakindlus on asjalik.\nEelmistest astme võrra maha ehk siis 7 punkti peale jäid Dacia ja Honda. Dacia õnnetumad omadused on tundlikkus roobaste suhtes ja rataste ebakindel otseks tõmbamine. Pikk telgede vahe rahustab sõitu siiski nii palju, et lausa hirmu tundma ei pea. Müral on mitu allikat ja kogusumma on sõitja kõrvale ebameeldiv. Vedrustus on jäigapoolne, aga toimib loogiliselt.\nHonda rool on käesurve all petlik ja keskosas jääb tunnetus ebamääraseks. Gaasi järele andes tardub rool paigale. Kuna roolivõimendus on elektriline, oleks lihtne sellest probleemist üle saada. Honda vedrustus on jäik ja teeb kõval lumel kõige rohkem lärmi, sisustus seejuures üleliigseid hääli ei tekita.\nPäris viimaseks jäänud Suzuki on suvel täiesti kasutatav auto. Rataste otseks tõmbamine on aga nii õnnetu, et libedal ja ebaühtlasel teel nõuab ka otse sõitmine suurt pingutust. Vedrustus on jäik ja lärmakas, toimib aga loogiliselt.\nUurisime autode juhitavust jää- ja lumerajal, kurvilisel mäkketõusul ja klassikalisel möödumiskatsel – igaüks neist katsetest nõuab pisut erinevaid omadusi, kõik kokku annavad aga pildi, mida autolt talvel oodata.\nJärvejääle sahatud ja karestatud rada näitab, kuidas on roolitunnetusega siis, kui rehvide haardetegur teepinnaga väike. Kõrguserinevustega lumerada toob lisaks välja vedrustuse ja pidurite toimimise. Mäkketõus näitab, kuidas veojõud ja suunamuutused stabiilsus- ja veojõukontrolli tegevust mõjutavad. Möödumiskatse tehti nii, et läheneti ühtlase kiirusega ja kasutati katse läbimisel ainult rooli. Kui katse õnnestus, suurendati kiirust, nii sai selgeks maksimaalne kiirus, mille juures auto ja stabiilsuskontroll katse läbi tegid.\nAja mõõtmisel polnud mõju hindele, pigem aitas see märgata, kui sõidutingimused olid katse ajal muutunud. Hea juhitavusega auto ei pruugi olla kiire, tähtsam on see, et stabiilsuskontroll aitab ka keerulisemad kohad sujuvalt läbida ja et juhil oleks selge pilt rehvide ja tee vahel toimuvast.\nAinsana sai juhitavuse eest maksimumhinde Mercedes-Benz. Selle rool on rahulik ja hea tunnetusega, auto reageerib roolile suurepäraselt. Samuti on mootori, stabiilsuskontrolli ja veojõukontrolli koostöö sujuv, elektroonika ei võta võimsust maha. Ainus iluviga oli käigukasti kalduvus lumerajal liiga pikalt madalat käiku sees hoida ning mäkketõusu viimases lõpus vahetusid II ja III käik mitu korda edasi-tagasi. Lisakiitus veel selle eest, et auto kere kaldumised on väga rahulikud ja mugavad.\nEeskujulikud 9 punkti said BMW, Citroën, Mazda, Opel ja Škoda. BMW rool on kehva pidamisega pinna jaoks pisut raske ja talveolude jaoks parima tunnetuse saab comfort-režiimiga. Tagavedu tähendab aga seda, et veojõud ja pööramine ei häiri teineteist, nii nagu see juhtub mäkketõusul peaaegu kõigi esiveolistega. Veojõukontroll piirab lumekatsetel võimsust liigagi palju, aga kui see traction-režiimiga välja lülitada, teeb BMW kõik katsed eeskujulikult läbi.\nCitroëni rool liigub kergelt ja auto muudab ka suunda kergelt. Peab olema ettevaatlik, et mitte liiga järsult kurvi minna. Rahuliku sõidustiili puhul on kõik korras ja elektroonika asjatult vahele ei sega. Vedrustus on pehme ja auto kaldub möödumiskatsel, aga see vaid lisab teetunnetust ja sõit on mugav.\nMazda kuulab väga hästi rooli ja roolitunnetus on nii jääl kui lumel asjalik. Elektroonika aitab aeglasse kurvi sisse pööramisel ja lubab kurvist väljudes kohe gaasi anda. Veojõukontroll ei lase veoratastel kaapima hakata, piirates laineliselt mootori pöördeid. See tundub hea taktikana, sest Mazda oli ajavõtuga katsetel kiireim. Kiiretes kurvides lubab ESC tagaratastel pisut libiseda. Ilma stabiilsuskontrollita on Mazda veelgi kiirem ja püsib möödumiskatsel kenasti juhitavana.\nVäike Opel on hea manööverdusvõimega ja reageerib kiiresti. Ehk just seepärast toimib ESC katkendlikult – lubab algul ratastel veidi libiseda ja sekkub siis äkiliselt, laseb aga kiire korrektsiooni järel õnneks kohe jälle lahti. Opeli tunnetus on hea, juhil on toimuvast hea ülevaade.\nŠkoda on igas olukorras kindel ja lihtne juhtida. Lume- ja jääkatsetel on veojõukontroll pisut liigagi valvas, juhitavuse osas on ESC aga viisakalt tagaplaanil. Auto püsib suurema vaevata valitud kursil. Möödumiskatsel on esirataste pidamine suurepärane, auto pöörab hästi ja teeb katse läbi kerge tagarataste libisemisega.\nKaheksa punkti ja kaheksa autot: Dacia, Kia, Lexus, Nissan, Peugeot, Renault, Suzuki ja Toyota. Kokku siis kirju pilt erinevaid omadusi ning üks, mis neid kõiki ühendab – kehv roolitunnetus. Kui juhil pole selget ettekujutust teel toimuvast, jäävad ka juhtimisliigutused ebatäpseks ning ESC-l on tööd rohkem.\nDacia küündis 8 punktini napilt. Roolitunnetus kaob liiga tugeva, kuid aeglase roolivõimenduse nahka. ESC ei sekku asjatult ja lubab möödumiskatsel pisut ülejuhitavust. Veojõukontroll seevastu on pealetükkiv, kurvide järel on kiirendus uimane.\nKia kehv roolitunnetus teeb samuti juhi elu raskemaks. Sõita tuleb silma järgi ja rattad võimalikult otse hoida, et veojõukontroll pidurdama ei hakkaks. Kurvide järel tuleb rattad ise otseks keerata. Kiiretes kurvides teeb elektrooniline diferentsiaalilukk oma vigureid, kallutab auto trajektoorilt kõrvale ja muudab sõidu närviliseks.\nMöödumiskatsel väärib Lexus ESC eeskujuliku töö eest täispunkte. Juht keerab rooli soovitud suunas ega pea edasise pärast muretsema. Kiirusradadel on veojõukontroll liiga pealetükkiv ega lase sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukasti ja mootori potentsiaalil esile tulla.\nNissani ESC on katsetel üsna aktiivne. Kurvi minnes pidurdab see korraks teravalt, seejärel on kurvi läbimine juba lihtne. Paraku hoiab veojõukontroll kurvist väljudes pidureid pikalt peal, hoog läheb kaduma. Roolitunnetus on ka Nissanil napp.\nPeugeot ei tunne end lumisel ja jäisel kiirusrajal koduselt. ESC võtab suunamuutustel ja pidamise piirile jõudmistel kogu kiiruse maha ka siis, kui sõit kulgeb täiesti rahulikult. Möödumiskatse õnnestub märksa paremini, seal teeb ESC oma tööd korralikult. Väike rool ja napp roolitunnetus muudavad tee libeduse hindamise juhile raskeks.\nRenault’ roolitunnetus on kadunud ja rataste otseks tõmbamine ei taha kurvi järel õnnestuda. Kas just seepärast, aga ESC pidurdab veel kurvist väljudeski, kui juht juba kiirendada tahaks.\nSuzuki rool sobib kurvilisele rajale paremini kui maanteel otse sõitmiseks. Kurvidesse läheb auto hästi, aga möödumiskatsel ja jäärajal võiks roolitunnetus selgem olla. Muutuva ülekandearvuga CVT-käigukast toimib üldiselt loogiliselt ja ringiaegu vaadates ka tõhusalt, ainult et vahel jäävad pöörded peale kiirendust kõrgeks.\nToyota ESC on loomult aktiivne, ent toimib nii pehmelt, et selle sekkumist on pigem kuulda kui tunda. Kas just tänu ESC-le või selle kiuste, aga ringiajad on head. Roolitunnetus jätab soovida. See, et veojõukontroll jagab esiratastele jõudu lainetena, ei tee tunnetust kiirendamisel paremaks.\nOmaette nähtusena jääb viimasena saba lõppu Honda. Kipub jääma mulje, et algselt nelikveolistena projekteeritud autode esiveoliste säästuversioonide hädisus tuleb talvel selgesti esile. Roolitunnetus on nõrk, rattaid otseks ei tõmmata, seda peab juht ise „käsitsi” tegema. ESC toimib rahulikult ja loogiliselt. Kui rooli rohkem keerata, lubab elektroonika tagaratastel pisut libiseda. Möödumiskatsel tuleb juhil aga kõvasti tööd teha, sest ESC jääb oma toimingutega hiljaks.\nSuvistel autotestidel saavad peaaegu kõik „saja” pealt pidama 40–45 meetriga. Jäisel teel venib pidurdusmaa ka väiksemal kiirusel paar-kolm korda pikemaks. Meie katses jäid kiiruselt 60 km/h tehtud pidurdused 78–112 m pikkusteks. Pidurdasime nii jääl kui lumel, kurvis ja nii, et rattad olid erineva pidamisega pindadel.\nLumises kurvis pidurdasime kiiruselt 80 km/h, hindasime auto käitumist ja piduripedaali tunnetust. Kõige tähtsam on tasakaalukas käitumine; auto, mis üle- või alajuhitavuse tõttu ei liigu soovitud suunas, on paratamatult ohtlik. Tugevasti alajuhitavad olid Citroën, Toyota, Renault ja Dacia. Ülejuhitav auto pöörab paremini, kuid võib juhtuda, et juht keerab vaistlikult rattad vastu ning õnnetumatel kordadel võib auto siis juhitavuse kaotada. Kia ja Škoda on ülejuhitavad, kuid püsivad juhi kontrolli all. Kõige vastuolulisema käitumisega on Opel – algul alajuhitav, pidurdamise lõppfaasis aga ülejuhitav.\nMercedes-Benz võiks kurvipidurdusel kõigile eeskujuks olla: iseloom on õige pisut alajuhitav, käitumine rahulik ja pidurdustee lühike. Turvavöö tõmbub aeglaselt pingumale, seegi annab märku, et olukord on kontrolli all. Teistele sõidukitele annab MB hädapidurdusest teada vilkuvate pidurituledega, seismajäämisel süttivad ohutuled.\nTagaveoliste Lexuse ja BMW puhul tundub kerge ülejuhitavus loomulikuna. Peugeot, Suzuki ja Mazda on õige pisut alajuhitavad, täidavad aga juhi soove kindlalt ja tasakaalukalt.\nPeugeot’ piduripedaal väriseb tugevasti, Mazda pidurid aga annavad valju korinaga teada, kui rasket tööd nad peavad tegema. Suzuki pidurdab hääletult, Nissan teeb aga kurjakuulutavat häält. Nissan ja Honda käituvad tasakaalukalt, Honda teatab hädapidurdusest ohutuledega, aga lumel venib pidurdamine pikaks – jääl on Honda aga üks paremaid.\nPiduripedaali tunnetuse poolest on parimad BMW ja Mercedes. Neil on lihtne leida see piir, mil toimub maksimaalne pidurdus enne ABS-i sekkumist. Eeskujuliku hinde vääriline oli ka Mazda, Honda, Kia, Opeli ja Škoda piduritunnetus. Vaid rahuldava hinde teenisid Citroën ja Toyota, sest ABS sekkub pidurdamisse liiga vara.\nStabiilsuskontrolli kvaliteet pannakse proovile, kui pidurdada nii, et auto ühe poole rattad on korraliku pidamisega asfaldil, teise poole rattad aga jääl. ESC peab nüüd pidurdusjõudu jagama: kui prioriteediks on suuna säilitamine, venib pidurdamine pikaks, kui aga kiire pidurdamine, võib auto külje ette visata või äärmisel juhul ümbergi minna.\nKõik autod käitusid pidurdades rahulikult ja loogiliselt, nii et erinevus oli ainult pidurdustee pikkuses. Et Kia tõusis Mazda ja BMW-ga esikohta jagama, oli meeldiv üllatus, mullu jäi Kia Cee’d saba lõppu. Küllap on asi selles, et Carensi ESC on pärit teiselt valmistajalt kui Cee’di oma. Kia juht peab küll rooliga kaasa aitama, et auto otse püsiks, aga see pole keeruline. Katse näitas järjekordselt, et auto massi ja pidurdusmaa vahel pole otsest seost – kerged Suzuki ja Opel jäid sel alal viimaseks.\nJääl pidurdades oli Kia teistest selgesti parem ja Suzuki peaaegu niisama selgesti nõrgem. Erinevus nende kahe vahel oli lausa tohutu. Mazda esinemine oli kõige ebaühtlasem: erinevatel pindadel ratastega pidurdades eeskujulik, jää peal hea ja lumel vaevu rahuldav. Kokkuvõttes võitis pidurduskatsed Kia ning Opel jäi viimaseks.\nTalvisel autosõidul tekib küsimusi, mille peale suvel ei tulegi. Kui mäkke tõusev tee on kaetud jää ja lumega, kas auto üldse pääsebki sealt üles? Ega auto hangetuisanud suvilateel kinni ei jää?\nVastus neile küsimustele sõltub mitmetest komponentidest. Esiteks veojõukontrollist, mis ei lase rattaid kaapima, kuid vähendab selleks mootori võimsust ja kasutab pidureid. Teiseks elektrooniline diferentsiaalilukk, mis samuti pidureid kasutades jagab jõudu vedavate rataste vahel. Ent oma osa on ka auto kaalujaotusel, vedrustuse geomeetrial ning gaasi- ja siduripedaali tundlikkusel.\nJuba enne Lapimaale minekut katsetasime laboris rullide peal, kuidas auto käitub siis, kui teise poole rattad veerevad tühjalt. See andis teatud algteadmise, millest lähtuvalt kontrollida, kuidas elektroonika reaalses maailmas juhti aitab.\nKui üldiselt on meil pakase üle vaid hea meel, siis üks katse tuli sedapuhku ära muuta – külmaga oli lumi nii hea pidamisega, et tavaline mäkketõus oleks olnud liiga lihtne ning pidime selle asendama seitsme paigastliikumisega mäenõlva erineva kaldega kohtades.\nEdasipääsu abistavad süsteemid on selgelt arenenud ja eeskujuliku hinde teenisid 7 autot – tõsi küll, täit kümmet ei väärinud ükski. Paremuse järjekorras: Citroëni ja Peugeot’ EDS töötab eeskujulikult. Kallakul startides peab küll mõlema siduriga ettevaatlik olema, muidu kaob pidamine. Citroëni veojõukontroll on pisut leebema loomuga, aga ka Peugeot’ oma pole liiga pealetükkiv. Mercedes jaksab küll, aga veojõukontroll lubab vahel rattad kaapima ja siis kaob pidamine. Hangedesse võib Mercedes oma teistest väiksema kliirensi tõttu kergemini kinni jääda.\nOpelil ja Renault’l puudub võimalus elektroonika välja lülitada, Opelis pole selleks küll vajadustki. Mõlemad liiguvad kenasti, aga EDS peaks aktiivselt sekkuma juba mootori madalamatel pööretel. Hanges kipub Renault’ veojõukontroll pisut segama, aga vedavate rataste pidamine on hea.\nSuzukil on sitkust ja tahtmist pidamist otsida ning edasi ronida veel sealgi, kus suurem osa konkurentidest juba alla on andnud. Elektroonika töötab üldiselt hästi, aga paksus lumes oleks Renault’ kombel rohkem jõudu vaja. Toyota mureks on kallakul liikuma hakkamine, gaasipedaalil puudub korralik tunnetus ja nii on raske pöördeid õigeks sättida. Kui aga auto juba liigub, on kiirendus hea ja see lubab Toyota paremate sekka.\nKaheksa punkti väärilisi oli viis. Mulluses talvetestis oli BMW mureks liiga agaralt võimsust piirav veojõukontroll. Nüüd on see parem, aga mitte veel piisavalt hea. Paigalt liikuma hakkab tagaveoline BMW kergesti, aga kurvilisel tõusul tõmmatakse mootoril hing kinni ja hange sattudes tuleb elektroonika üldse välja lülitada.\nKia, Mazda, Nissan ja Škoda on üsna võrdsed. Kia ja Mazda probleemiks on veojõukontroll. Kial lubab see algul liigagi palju võimsust kasutada, siis aga pidurdab kiiruse äkitselt maha. Kui rahulikult gaasi anda, pääseb siiski kaugele. Mazda veojõukontroll toimib algul hästi, siis aga pidurdab liialt. Auto ei jää siiski seisma, vaid osa võimsusest tuleb tagasi ja EDS-i abiga püütakse edasi pürgida. Sama juhtub hanges, aga kui veojõukontroll välja lülitada, siis on jõudu piisavalt.\nNissanit on lihtne juhtida. Paigast pääsemisega pole muret ja juhtseadmed on hea tunnetusega. Vigu nagu polekski, aga tulemused jäävad keskpärasteks. Škoda EDS on aktiivse loomuga, aga jõud antakse pidavale veorattale liiga äkitselt. Tee tundub esirataste all libedamana, kui see tegelikult on ja veojõukontroll võtab vahel võimsuse maha ka siis, kui seda ei peaks tegema.\nKolme kehvema seas on Dacia omakorda Hondast ja Lexusest punkti võrra üle. Dacia EDS toimib hästi, aga veojõukontroll kipub segama. Enne mäkketõusu tuleb korralik kiirus koguda, et mitte poolele teele pidama jääda. Seepeale oli üllatav, kui agaralt auto hangedest läbi tungis.\nHonda ei leia veoratastele pidamist. Kallakul startides suri Honda välja juba seal, kus teistel probleeme ei olnud. Pidamise puudumine koos üliagara veojõukontrolliga teevad mäkketõusu ja hangede läbimise vaevaliseks. Segajat välja lülitada ka ei saa, sest koos sellega kaob EDS.\nLexus on omapärane nähtus. Alates hetkest, mil elektroonika märkab esimest ratta kaapimist, pole juhil enam sõnaõigust. Auto ise aga otsustab iga kord isemoodi. Vahel õnnestub paigalt võtta raskes kohas järsul kallakul, sagedamini antakse jõud tagaratastele aga liiga äkitselt ja pidamine kaob. Lumerežiim lubab pisut enam libisemist, tegelikult saab sõit aga otsa, kui rattad kord kaapima hakkavad – elektroonika proovib küll ühe ja teise veoratta pidamist, aga kasu pole. Veojõukontrolli saab välja lülitada ja siis õnnestub kiirust üleval hoida, aga ühtlasi kaob ka EDS.\nKülmast kange mootor kasutab ära vaid osa kütuses sisalduvast energiast. Lisaks tuleb liikuma saada käigukast ja rattad. Hulk energiat kaob soojusena, mis peaks soojendama auto siseruumi – ent läheb lihtsalt kaotsi, kui soojendusseade on kehvasti ehitatud. Nii et külmana kulutab iga auto rohkem kütust, aga mõne puhul on see kulu suurem, mõne puhul väiksem. Kütusekulu mõõtmine on täpne töö ja tegime seda laboris: kõigepealt tavaline linnasõidu kütusekulu tsükkel 7 külmakraadi juures, siis autod soojaks ja sama tsükkel uuesti.\nKülmaga kulutas kõige vähem 1,6liitrise mootoriga esiveoline Honda CR-V, see oli üllatus, sest võitjaks ennustasime hübriid-Lexust. IS 300 on teostatud aga sportlikumana kui Toyota esiveolised hübriidid ja see andis tunda. Sooja mootoriga oli Lexus Hondast kokkuhoidlikum. Nii oli erinevus külma ja sooja mootori kütusekulu vahel Lexusel kõige suurem, 5,9 l/100 km ehk protsentides lausa 105. Ülejäänutel jäi erinevus absoluutarvudes vahemikku 1,9–3,9 l/100 km ja protsentides 25–50.\nKõige rohkem kulutas nii külmana kui soojana kütust 7kohaline mahtuniversaal Kia Carens, erinevus oli aga ainult 2,9 l. Kõige vähem mõjutas temperatuur Nissan Note’i kütusekulu: 1,9 l/100 km. See oli küll protsendi võrra enam, kui Peugeot 308 vastav suhtarv, mis oli 25% 2,1 l/100 km erinevuse juures.\nKuna testis osalevad erineva mootori ja suurusega autod, oleks õiglasem võrrelda külmkulutust kasuteguri põhjal ehk siis selle järgi, kui suur osa kütuse energiast kulub tegelikult auto liigutamiseks. Sel aastal nägime esimest korda külmkulutust kasuteguriga üle 10%: Honda CR-V tulemus oli 10,5%. Kümme konkurenti ei küündinud selleni ka sooja mootoriga. Honda on väikese turboülelaadimisega diiselmootoriga vaeva näinud, vähendanud sisehõõret ja tõhustanud põlemisprotsessi, aga oma osa on ka sellel, et mootor peab vedama suurt ja rasket autot – tõsisema koormuse korral on kasutegur parem.\nÜle 8% küündis kasutegur veel neljal autol: diiselmootoriga Citroënil ja BMW-l, bensiinihübriid-Lexusel ja bensiinimootoriga Škodal.\nSooja mootoriga oli kasutegur üle 10% üheteistkümnel autol, nende seas parim oli Lexuse 17,7 ja teisel kohal Honda 14,5. Tõestusena, et mootori tüüp ei määra energia kasutamise tõhusust, on saba lõpus 9,4% kasuteguriga diislit kasutav Nissan ja bensiinimootoriga Kia.\nAutode heitgaaside puhul mõõdetakse nelja asja: vingugaasi, põlemata süsivesinikke, lämmastikoksiide ja tahmakübemeid. Bensiinimootori külmkäivituse kohta on kehtestatud piirnormid vingugaasile (15 g/km) ja süsivesinikele (1,8 g/km). Muule eraldi külmanorme ei ole ja diiselmootoritel pole eraldi külmapiiranguid üldse.\nNormide täitmisega probleeme ei ole. Kõige rohkem vingugaasi annab Mercedes-Benz, aga 9,89 g/km mahub vabalt piiridesse, rääkimata siis rea teisest otsast, kus on kaks diiselautot: Nissan 0,77 g/km ja BMW 0,48 g/km. Ka süsivesinike sisalduse poolest on rea ühes otsas Mercedese 1,59 g/km ja teises otsas BMW 0,02 g/km.\nBensiinimootoriga autodel lämmastikoksiidide sisaldusega traditsiooniliselt probleeme pole. Tänavu 1. septembrist uutele autodele kehtima hakanud sooja mootori normiga jääksid osalenud diiselautod aga hätta.\nTahmakübemed olid vanasti diiselmootorite mure, tänu tahmafiltrite kasutuselevõtule on olukord nüüd vastupidine. Siiski, sooja mootori piirnorm on 0,0045 g/km ja Renault’l kõige tahmasemana on see näitaja 0,0021 g/km.\nSoojenduse töö oli talvetesti hinnetest kõige suurema kaaluga. Soe auto ei tähenda ainult mugavust, vaid ka turvalisust – kangeks külmanud liikmetega juht pole ju võimeline kiiresti tegutsema.\nSisepõlemismootoriga autos on soojus ühel või teisel viisil pärit kütusest. Osa energiast muutub soojuseks, jahutusvedelik toob selle ära ning soojendusseadmes tekitatakse kuuma vedeliku ja väljast tuleva külma õhu vahel võimalikult hea kontakt.\nMootorite kasutegur on paranenud, üleliigset soojust tekib vähem, seepärast on järjest sagedamini – sel korral üheksal autol – abiks võetud õhutoru elektriline soojendamine keraamilise PTC-elemendi abil. Iseküsimus, kui palju see aitab või kas on mingi seos soojenemise kiiruse ja kütusekulu vahel. Polnud ju võrdluseks võtta ühtegi ohtrasti kütust kulutavat autot.\nMõõtsime soojenemist nii maantee- kui linnakiirusel. Maanteel on asi selgem, mootorid töötavad suhteliselt suurel koormusel ja jahutusvedeliku temperatuur tõuseb kiiremini. Katse käigus töötas soojendus maksimaalse võimsuse ja puhumiskiirusega, õhk suunati algul tuuleklaasile ja teatud hulga kilomeetrite järel jalaruumi. Temperatuuri mõõdeti kolmes kohas, ees ja taga jalaruumis ning auto keskel laes. Enne liikuma hakkamist lasti mootoril pool minutit vabakäigul töötada. Õhu temperatuuri me valida ei saanud, nii tehti katse 21 külmakraadiga. See võtab autod juba kangeks, need kaks, millel taga trummelpidurid, ei saanudki algul vähemalt ühte tagaratast veerema. Opeli pidurid andsid juba mõne meetri pärast järele, aga Dacia omad mitte, nii et sellega tuli katset mõne tunni pärast uuesti alustada. Sõideti ühtlast 80 km/h kiirust hoides 25 km, tehti pooleks minutiks peatus ja sõideti siis sama kiirusega tagasi. Eesmärgiks oli saavutada autos temperatuuriks 20 soojakraadi ja 40 minutiga said kõik sellega hakkama. Populaarsed bensiinimootoriga luukpärad soojenesid kõige nobedamalt, diisel-BMW kohe nende kannul. Ülejäänud diislid jäid rivi lõppu, aga kõige viimane oli bensiinimootoriga Renault.\nEdasi läks külmaks. Kui asusime linnasõitu jäljendama, oli külmakraade 32. Lasime mootoritel enne liikuma hakkamist käia ainult 15 sekundit ja see osutus mõnele liiga rängaks katsumuseks. Suzuki CVT-käigukast ei tahtnud ülekandearvu muuta, Mercedese topeltsiduriga käigukast tunnistas ainult paarisarvulisi käike ja Nissani soojendus ei hakanudki tööle. Ka teiste tulemused olid nii vastuolulised, et otsustasime katset korrata. Külma oli järgmisel hommikul väljas niisama palju, aga lasime mootoritel kaks minutit vabakäigul töötada ja seejärel pääsesid kõik valutult liikuma. See ei tähendanud aga veel sooja sõitu. Mootorid töötasid suhteliselt väikese koormusega, soojenesid aeglaselt ning siseruumid veelgi aeglasemalt.\nLexus sai hakkama kõige paremini, Toyota teisena, Mazda ja Kia jõudsid tunni sees samuti 20 kraadini. BMW, Dacia ja Peugeot päris nii kaugele ei jõudnud, aga vähemalt 15 kraadi oli neiski. Škoda, Renault ja Mercedes-Benz ületasid tunniga 10 kraadi piiri. Ning Citroën viimasena küündis selle ajaga hädavaevu üle nulli.\nHea küll, nii külmi hommikuid tuleb meie talves harva ette, aga igal juhul on linnasõit diiselmootoriga C4 Picassos jahe elamus – nii et diislikütust kasutava lisakütteseadme hankimine on peaaegu vältimatu.\nNagu tavaliselt, hindasime nende laternate põhjal, mida ostjad konkreetse mudeli puhul eelistavad. BMW-sid müüakse reeglina ksenoonlaternatega, Lexusel ja Mercedesel pole halogeene isegi lisavarustuses pakkuda. Honda, Mazda ja Škoda olid kohal mudelitega, millel ksenoonid on põhivarustuses. Ülejäänud üheksast on kolmele ksenoonid samuti saadaval. Sageli on laternad küll osa mingist varustuspaketist.\nPimedal ajal oli kontrast ksenoonide ja halogeenide vahel suur, ksenoonide tagant halogeenidega autosse istudes tekkis algul kahtlus, kas tuled ikka põlevadki, vastupidine vahetus seevastu tundus loomulikuna. Kuigi lähitulede laiuses oli erinevusi, said kõik ksenoonlaternad eeskujuliku hinde.\nNeli halogeenlaternatega autot said hea hinde, ülejäänud pidid ühel või teisel põhjusel leppima 7 punktiga. Renault’ valgusvihk on kõige kitsam, samuti puudub laternapesu. Küll aga on olemas valgusandur, mis lülitab päevatuled automaatselt lähituledeks ja vastupidi. Valgusandur puudub Dacial, Opelil, Suzukil ja Toyotal. Lisaks Renault’le puudus testiautodest laternapesu Dacial, Kia, Nissanil, Opelil ja Suzukil – ent vabalt võib juhtuda, et kui te autot ostma lähete, on see juba põhivarustusse jõudnud või kuulub mingisse sooduspaketti.\nKaugtuledega lood eriti head ei olnud. Ksenoonid valgustavad laialt, kuid teepinnal jääb valgusvihk lühikeseks. Nii mõnelgi autol paistavad ees olevat topeltlaternad – aga teise läätse taga puudub pirn. Ka Hondal ja Mazdal oleks laternas piisavalt ruumi, kuhu ksenoonile toeks halogeenkaugtuli paigutada.\nNagu uutel autodel kombeks, olid kõigil eraldi lähi- ja päevatuled. Aga isegi kui nende ümberlülitamine käib automaatselt, võiks siiski olla mingi indikaator, millest näeks, millised tuled parajasti põlevad.\nLahtisel lumel sõites kogunes Mercedese tagaosale kõige kiiremini tulesid kattev lumekiht. Ka selle väike LED-udutuli paistis teistest tuhmimalt. Päris selget süsteemi välja kujunenud ei ole, aga sageli on nii, et kui ees on halogeenid, siis on ka taga halogeenid, mis annavad piisavalt soojust, et lumi pealt sulatada, ksenoonidega tulevad kaasa aga LEDid, mis lund ei sulata. Oluline on ka keretüüp, näiteks sedaankerega Toyota tagaosa püsis Mercedesega võrreldes palju puhtamana.\nMaanteel läks Lexuse laternate alumine pool jäässe. Kuna teiste ksenoonlaternatega seda ei juhtunud, tuleb järeldada, et põhjuseks on esiosa kujust tulenevate õhukeeriste toime.\nEt tuuleklaas läbi paistab, oleks nagu enesestmõistetav. Soolatud teel või porise ilmaga võib aga probleeme tekkida, kui klaasipesuvedelik järsku otsa saab. Selle mahutid on erinevatel autodel üsnagi erineva suurusega, aga ainult kolme auto kasutajajuhendis on maht ära mainitud. Ometi oleks lihtne see kas või mahuti korgil ära märkida. Dacia, Lexus, Nissan, Renault, Suzuki ja Toyota pesuvedeliku lõppemisest ei hoiata. Citroën ja Peugeot teevad seda aga ülemääragi dramaatiliselt: kui süttib teenindusse pöördumist soovitav tuli, võib juht kergesti arvata, et juhtumas on midagi hullemat.\nNatuke mõjutas hinnet ka pirnide vahetamise lihtsus. Ksenoonidega tuleks muidugi teenindusse minna, halogeene oli kiiduväärselt hõlpus vahetada Nissanil, Opelil, Renault’l ja Suzukil.\nElektrisoojenduse tööd uuriti kahel päeval, istmeid välitingimustes siis, kui väljas oli 25 külmakraadi, tagaklaasi hallis, kus miinuskraade oli 15. Hindamise aluseks on soojenemise kiirus ja soojendatava piirkonna keskmine temperatuur. Lisaks arvestati lülitite kasutatavust kindas käega ja juhi subjektiivset hinnangut. Tagaklaasi puhul oli samuti oluline soojenemise kiirus, soojendatava ala suurus ja keskmine temperatuur ning lüliti kasutatavus. Peeglitel võeti arvesse ainult maksimaalne temperatuur. Arvesse läks seis 3 minuti kohal.\nCitroëni juhiiste soojeneb kõige kiiremini ja Peugeot ei jää palju maha. Kõige aeglasemalt tõuseb temperatuur Honda, Mercedes-Benzi, Lexuse ja Toyota istmel. Mercedese puhu on oluliseks teguriks istme nahkkate. Testijatelt sai Mercedes aga kiita, sest iste tundus kiiresti kuumaks minevat. Lisapunkt selle eest, et kui iste juba soe, vähendatakse automaatselt soojenduse võimsust.\nKõige laiemalt soojenesid BMW, Mercedese ja Škoda istmed. Lülitite kasutamine oli ebamugav Dacias ja Renault’s, kus need on ukse ja istme vahel. Lülitid on väiksed ja Dacia omal pole ka korralikku tulukest, mille järgi päevasel ajal aru saada, kas soojendus töötab või mitte. Dacia iste soojeneb küll kiiresti, aga alati pole võimsus kasulik, sest soojendusrežiime on vaid üks ja lülitile, nagu öeldud, ei pääse hästi ligi.\nTagaklaasi soojendatava osa suurus on kõigil autodel kiiduväärselt suur. Kiiremini soojeneb see Kial, Hondal ja Peugeot’l. Aeglasemateks jäid Nissan ja Suzuki. Nissan vajaks lisavõimsust, sest püstine pära kogub ohtrasti lund.\nTagaklaasi soojenduse lüliti on kõigil armatuurlaual, kus see on hõlpsasti kättesaadav. Eeskujuliku hinde said kõik peale Citroëni, mille tagaklaasi soojendust juhitakse puuteekraanilt. See asub küll käepärases kohas, aga igale kindale ekraan ei reageeri.\nŠkodal on peeglite soojendus eraldi lüliti all, ülejäänutel käib see koos tagaklaasiga. Kõige kiiremini soojenevad Lexuse peeglid, kolme minuti järel oli nende temperatuur 49 kraadi.\nKehvemad lood on Toyota, Mazda, Renault’, Peugeot’ ja Daciaga, kolme minutiga peeglite temperatuur veel plussi ei jõudnud.\nÜldist elektrisoojenduse hinnet mõjutasid muu hulgas veel rooli, tuuleklaasi alaserva, pesuvedeliku pihustite ja tagaistmete soojendus.\nKia tagaistmete soojendus kuulus lisapaketti, aga rooli ja tuuleklaasi alaserva soojendus on põhivarustuses. Soojendusega rool on ka Opelil. Täies ulatuses soojendatavat tuuleklaasi polnud sel korral kellelgi, aga alaserva (koos klaasipuhastajatega) soojendatakse ka Lexuses. Pesuvedeliku soojendus oli BMW põhivarustuses, Mercedesel aga lisavarustuses.\nTalvel tundub mõnigi asi keerulisem kui suvel. Juhtnuppe ja varustustki on pimedas ja kinnastega märksa raskem leida. Ilmselt on puuteekraanid jõudnud telefonidelt ja tahvelarvutitelt autodesse ega kavatse lahkuda. Üldiselt juhitakse puuteekraanilt audiosüsteemi ja navigaatorit, ehk siis asju, mida pole vaja sõidu ajal tingimata näppida. Citroën ja Peugeot on pannud selle aga juhtima ka puhurite ja soojenduse tööd. Ekraanid töötavad küll, vahel isegi kindaga vajutades, aga päris õige asi see ei ole. Ekraan on sile, näpuga sealt vajutamise kohta ei leia. Paratamatult peab peale vaatama, et soovitud tegevus tehtud saaks. Pimedal ja lund täis tuisanud teel, kuhu liiatigi võib sattuda metsloomi, ei tohiks aga pilku hetkekski teelt pöörata. Tuttavas autos leiab vajalikud nupud armatuurlaualt ka pimesi üles. Täiesti ilma puuteekraanita saavad hakkama BMW, Honda, Lexus, Mercedes-Benz ja Suzuki.\nNissan, Škoda ja Suzuki on varustatud nutivõtmega – uksest sisse pääsemiseks ja auto käivitamiseks ei pea võtit välja võtmagi, piisab, kui see on taskus. Paksude talveriietega ongi nii lihtsam ja võti ei kao ka ära. Häda on aga selles, et pakasega ei taha nutisüsteem töötada. Kui unustada võti autosse või hoida seda jope taskus, ei pruugi see enam toimida. Soojendamine aitab, aga ootamine on tülikas.\nÄpardusi võib juhtuda igal aastaajal, nii peaks ka talvel selleks valmis olema, et autot kraavist või hangest välja sikutada. Siis peab teadma, kus on autol kohad, kuhu veoköit kinnitada. Suuremal osal testiautodest on pagasiruumis pukseerimiskonks, mis kinnitatakse selleks ettevalmistatud kohta auto ees või taga. Need kinnituskohad on kaetud plastist plaatidega, mille avamine võib olla keerukas ja nõuda tööriistu. Nii et konksu kinnitamist oleks mõistlik harjutada enne, kui seda tegelikult vaja läheb. Ja köis võiks ka endal varuks olla.\nOma auto varustust peaks tundma ka rehvi purunemisele mõeldes – kas varustuses on vahuballoon või varuratas ja kas see on täismõõduline või mitte.\nMidagi imepäraselt uut me seekordses talvetestis ei avastanud. Jah, Kial on head pidurid ja külm ilm mõjutab Honda kütusekulu kiiduväärselt vähe ning päris hätta ei jäänud ükski auto. Areng toimub, mõnes valdkonnas paistab see selgemini.\nHeitgaaside puhtus ja kütusekulu vähenemine on need kõige selgemad. Kütusekulu vähenemine mõjutab kohe kütteseadmete tööd, aga see ei ole ülesaamatu probleem. Turvalisuse kohalt väga oluline stabiilsuskontroll on saanud kohustuslikuks, puuduvad aga mingid uued normid või rajajooned, mille poole püüelda – mitte alati pole uus versioon eelmisest parem. Õnneks mõned valmistajad siiski tegelevad oma toodete arendamisega.\nVaeslapse rolli on jäänud ainult laternad. Või täpsemalt – mitte kunagi varem pole olnud nii uhkeid laternaid. Paljud disainerid on saanud oma loomingulisust välja elada. Ainult et need laternad ei anna valgust. Üldjuhul tuleb isegi korralikud lähituled hankida lisavarustuse nimekirjast, eeskujulikul tasemel kaugtulesid me aga sel korral ei näinudki.\nKokkuvõtted leiad novembrikuisest Tehnikamaailmast!\nKüsitlus: lamellrehve eelistab enamus autojuhtidest


LIFO vs FIFO - tutvuge kahe varude hindamise meetodiga\nKeset käimasolevat LIFO vs FIFO arutelu raamatupidamises pole alati lihtne otsustada, millist meetodit kasutada. LIFO ja FIFO on kaks kõige levinumat meetodit, mida kasutatakse müüdud kaupade maksumuse hindamisel. Müüdud kauba maksumus (COGS) Müüdud kauba maksumus (COGS) mõõdab mis tahes kauba või teenuse tootmisega seotud otseseid kulusid. See sisaldab materjalikulusid, otseseid tööjõukulusid ja tehase otseseid üldkulusid ning on otseselt proportsionaalne tuludega. Kui tulud suurenevad, on kauba või teenuse tootmiseks vaja rohkem ressursse. KOK on sageli ja inventuur. Täpsemalt, LIFO on lühend last-in, first-out, samas kui FIFO tähendab first-in, first-out.\nRahvusvahelised finantsaruandluse standardid - IFRS - võimaldavad ainult FIFO raamatupidamist, samas kui USA-s üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted - GAAP - võimaldavad ettevõtetel valida LIFO või FIFO raamatupidamise vahel.\nVarude hindamiseks kasutatakse muid meetodeid, näiteks spetsiifiline identifitseerimine ja keskmine või kaalutud hind. Meetod, mida ettevõte kasutab oma varude arvutamiseks, mõjutab märkimisväärselt tema finantsaruandeid. Kolm finantsaruannet Kolm finantsaruannet on kasumiaruanne, bilanss ja rahavoogude aruanne. Need kolm põhiväidet on keerukad.\nViimane sisse, esimene välja (LIFO)\nLIFO süsteem põhineb eeldusel, et riiulil olevad viimased esemed on esimesed, mis müüakse. See on kõige soovitatav tehnika ettevõtetele, kes tegelevad kergesti riknevate toodetega või toodetega, millel pole vananemisohtu.\nKui hinnatõus toimub, soovitab LIFO meetod kõigepealt müüa kõrgema hinnaga esemeid, samal ajal kui odavamaid tooteid hoitakse varuna. See põhjustab ettevõtte müüdud kaupade maksumuse kasvu ja puhastulu vähenemist. Mõlemad aspektid aitavad minimeerida ettevõtte maksukohustust.\nParim viis kontseptsiooni selgitamiseks on illustratsioon. Mõelgem esindusele, kes maksab 2015. aasta mudeli eest kevadel 20 000 dollarit ja sügisel sama palju 23 000 dollarit. Detsembris müüb esindus ühte neist autodest 26 000 dollari eest.\nTulumaksu vaatepunktist Tulumaksude arvestus Tulumaksud ja nende arvestus on ettevõtte rahanduse põhivaldkond. Tulumaksude arvestuse kontseptuaalse mõistmise omamine võimaldab ettevõttel säilitada finantsilist paindlikkust. Maks on keeruline navigeeritav valdkond ja ajab sageli segadusse ka kõige osavamad finantsanalüütikud. , võib esindus kummalegi autole lugeda müüdud vara. Kui see arvestab sügisel LIFO tehnikat kasutades ostetud auto, oleks selle müügi maksustatav kasum 3000 dollarit. Kui aga arvestada kevadel ostetud autot, oleks sama summa maksustatav kasum 6000 dollarit.\nLisaks maksukohustuse vähendamisele pakub LIFO tehnika kasutamine muid eeliseid, näiteks:\nVarude kulude ja tulude vastavusse viimisega kaasnevate probleemide kõrvaldamine\nToodete allahindluste vähendamine nende õiglase turuväärtuseni varude kulude vähenemise tõttu\nLast-In, first-out ei ole siiski väheste puudusteta. Üks selle puudusi on see, et see ei sisalda varude asendamise kulusid. Samuti kipub LIFO lähenemine alahindama lõppvaru väärtust, jättes vähe raskusi kohanemiseks, eriti raskustes olevate ettevõtete jaoks. Paljud ettevõtted ei suuda tasakaalustada inflatsiooni põhjustatud suurenevate kulude mõju. Inflatsioon Inflatsioon on majanduslik mõiste, mis viitab kaupade hinnatase tõusule kindla aja jooksul. Hinnataseme tõus tähendab, et antud majanduse valuuta kaotab ostujõu (s.o sama rahasummaga saab vähem osta). .\nKuna LIFO alahindab lõppvarusid ja liialdab müügikuludega, ei nõustu enamik maksuhaldureid sellega. Kui ettevõte kasutab sellist tehnikat, peab ta maksukohustuse arvutused läbi viima eraldi, mis nõuab täiendavaid ressursse.\nEsimene sisse, esimene välja (FIFO)\nFIFO puhul eeldatakse, et esimesed toodetud esemed on ka esimesed esemed, mis utiliseeritakse. Oletame näiteks, et toidukaup saab esmaspäeval, neljapäeval ja laupäeval 30 piimaühikut. Kui üksikisik peaks reedel ostma galloni piima, on suur tõenäosus, et ta valib esmaspäevase partii, sest see oli see, mis pandi riiulitele esimesena.\nEsimese sisse-välja-välja tehnika järgi eeldab poeomanik, et kogu esimesena müüdud piim on pärit esmaspäevast saadetisest kuni kõigi 30 ühiku väljamüügini, isegi kui klient valib uuema partii.\nFIFOt soovitatakse enamasti ettevõtetele, kes tegelevad kiiresti riknevate toodetega. Lähenemisviis annab sellistele ettevõtmistele kasumi ja varude täpsema väärtuse. FIFO ei sobi mitte ainult kiiresti riknevate esemetega tegelevatele ettevõtetele, vaid ka neile, mis kategooriasse ei kuulu.\nFIFO meetodil hinnatakse raamatupidamistsükli lõpus riiulitele jäänud aktsiaid kaupade tegelikule turuhinnale lähemal oleva hinnaga. See tähendab, et ettevõtte vara väärtus on suurem.\nMiks kasutada FIFO-d?\nFIFO suurim eelis seisneb selle lihtsuses. Paljudel ettevõtete omanikel on hea meel, et seda on lihtne arvutada.\nTeine eelis on see, et materjalide riknemise korral on vähem raiskamist. Kuna esimesed omandatud esemed on ka esimesed, mida müüakse, on varude tõhus kasutamine ja haldamine.\nLIFO vs FIFO meetodid esindavad täiesti erinevaid raamatupidamiskäsitlusi, mis annavad erinevaid tulemusi. Kuigi LIFO on atraktiivne valik neile, kes soovivad hoida oma maksustatavaid tulusid madalal, pakub FIFO meetod rohkem eeliseid.\nLIFO aitab suurendada klientide rahulolu. Kuna ettevõte liigutab pidevalt uuemaid varusid, on vähem tõenäoline, et kliendid jõuavad vananenud või aegunud toodeteni.\nFIFO võimaldab omakorda ettevõtetel jäätmeid vähendada, kuna see tagab, et esimesena toodetud esemed on riiulitelt esimesed. See võimaldab ka ettevõtte omanikel oma kvaliteedikontrolli parandada.\nTäname, et lugesite meie juhendit LIFO vs FIFO raamatupidamismeetodite kohta. Finance pakub finantsmodelleerimise ja hindamise analüütikule (FMVA) ™ FMVA® sertifikaati. Liituge 350 600+ üliõpilasega, kes töötavad sellistes ettevõtetes nagu Amazon, JP Morgan ja Ferrari sertifitseerimisprogrammis neile, kes soovivad oma karjääri järgmisele tasemele viia. Lisateabe saamiseks on abiks järgmised ressursid:


Tuhaväljale alustati tuulepargi ehitamist | Tuuleenergia\nTuhaväljale alustati tuulepargi ehitamist\nEesti uudised, Tuuleenergia - eteap April 21, 2011\nERR Uudised, 21.04.2011\nNarva lähistel algas Eesti Energia uue tuuleelektrijaama ehitus, mille püstitab Balti Elektrijaama tuhaväljale Saksa firma Enercon.\nUmbes 300 hektari suurusele platoole püstitatakse 17 tuulikut. Ühe tuuliku pikkus on 150 meetrit ja tuhaväli ise on lisaks veel 40 meetrit kõrge, vahendasid ERRi raadiouudised.\nEesti Energia taastuvenergia ettevõtte projektijuhi Hannes Verlise sõnul on nii kõrge koht tuule püüdmiseks ideaalne. “Keskmine tuul tuuliku gondli kõrgusel on 6,9 meetrit sekundis, mis on selline näitaja, mida tuuliku püstitajad taga ajavad. Asja teine pool on kasutu ja suletud maa-ala, millele uut rakendust on raske leida. Nii et fossiilse kütuse jääk teeb teed taastuvale energiale, ” selgitas Verlis.\nTuulepargi rajab 58 miljoni euro eest Saksa firma Enercon. Tuulikute võimsus on kokku 39 megavatti ja nende aastane toodang moodustaks umbes 1 protsendi Eesti sisetarbimiseks vajaminevast elektrist.\nNarva linn, mille piiresse tuulepark jääb, on ehituse kooskõlastanud ja keskkonnamõjude hindamise algatamata jätnud, kuna pargi kahjulikku mõju peetakse ebaoluliseks.\nAinsana väljendas tuulikute pärast muret kohalik aiandusühistute liit tuhavälja lähistele jäävate aiandite tõttu. Hannes Verlise sõnul pole aga muretsemiseks põhjust.\n“Tuhaväli ise on suletud territooriumil, tavainimene sinna ei satu. Müra kohta on tehtud mitu analüüsi ning öine norm 40 detsibelli on seal täidetud,” ütles Verlis.\nTuuleelektrijaama kerkimist võib silmaga näha juba nädala pärast, valmis peaks see saama tuleval aastal.\nTegemist on teise Eesti Energia tuulepargiga, millele võib tulevikus ka lisa oodata. “Aulepa töötab, Narva on teine ja praegu käib Paldiskis hange. Planeerimise ja unistamise faasis on veel mõni. Meie siht või piir on taastuva energia arengukava, mille valitsus on kehtestanud ja üle selle me ei pingutaks. See on meie eesmärk või missioon,” selgitas Verlis.


Paide Linnameeskond – Palumets lõi Keilale neli väravat\nPaide Linnameeskond U21 sai Esiliiga B 9. voorus kirja suureskoorilise võidu, kui koduväljakul alistati külla sõitnud Keila JK seisuga 5:3. Hoos olnud Kevor Palumets sahistas vastaste väravavõrku neljal korral, Ander Ott Valge sai kirja ühe tabamuse.\nPaide asus kohtumist juhtima 16. minutil Palumetsa väravast, vaheajale mindi seisult 1:1. Teisel poolajal algas linnastaadionil aga tõeline väravatesadu. 57. minutil lõi Paide eduvärava Ander Ott Valge, 64. sahistas vastaste võrku Palumets ning minut hiljem lõid vastased ühe tagasi. Üheväravaline eduseis kodumeeskonda siiski ei rahuldanud. Palumetsa 72 ja 87. minuti väravad kinnistasid Paide edu veelgi ning vile kõlades näitas tablool Paide 5:3 eduseisu. Ära tasub märkida, et Palumets on sel hooajal löönud neli väravat juba kahes mängus.\nPaide LM U21 jätkab tabelis 18 punktiga kolmandal kohal, jäädes JK Tallinna Kalev U21 maha ühe ja Tartu JK Welcost nelja silmaga.\nPaide LM U21: Marten Ritson, Kristjan Kurim, Karl Mööl, Kristjan Pelt, Joel Kokla, Siim Aer (K), Kevin Metso, Rait Õlge, Kevor Palumets, Ander Ott Valge, Gregor Pruual.\nVarus: Mattias Sapp, Kevin Kärp, Matrix Einer, Radmar Arula.\nPühapäeval, 5. juulil võõrustab U21 Läänemaa JK. Mängu avavile kõlab linnastaadionil kell 16.00.


BLENDERID - ERINEVAD KAUBAMÄRGID, FUNKTSIOONID JA HINNAD | 1A.EE\nToiduvalmistamise mahutid (10)\nGastroback Classic Bar Blender Waring 40110 Chrome\nBlender Bosch VitaBoost MMBH4P3B, 1600W\n249,92 € / tk\nBlender Nutribullet RX\nKokteiliblender Philips HR3752/00\nGrundig VB 8760 Vacuum Blender Dark Grey\nBlender Sage BBL561SIL\nPhilips Avance Collection Blender HR3657/90 Black/Metallic\nBlender Zyle ZY703BL\nBlender Zyle ZY706BL\nCatler TB7010 Turbo Blender Aluminium\nBlender Bugatti Vela Evolution 12-EVELAN\n119,92 € / tk\nMikser kokteili Bosch MMB66G5MB, 900 W\nKannmikser Philips HR3556/00\nBlender Bosch SilentMixx MMB42G1B\nBlender Proficook PC-UM 1006\nBlender Sam Cook PSC-80\nBlender on väike köögikombain, mida saab kasutada erinevate tervislike kokteilide ja jookide valmistamiseks ning lisaks ka juurviljade ja muude toiduainete tükeldamiseks.\nElectrolux, Philips, Bosch ja teised tootjad pakkuvad kvaliteetseid ja kasulikke blendereid, mis märgatavalt lihtsustavad toiduvalmistamist ja lisavad mitmekesisust menüüsse. Mida tuleks teada blenderitest?\nJookide ja toidu valmistamine\n● Võimsamad blenderid töötavad suurema jõudlusega. Eriti tuleks pöörata tähelepanu võimsusele, kui on plaanis valmistada mitte ainult kokteile, vaid ka tükeldada erinevaid puu- ja juurvilju: sibulat, porgandit, pähkleid jne. Me pakkume blendereid võimsusega kuni 1000 W.\n● Mõnedel blenderite tootjatel (Haier, Bomann, Bosch jt.) on jää tükeldamise režiim.\n● Erinevad kiirused aitavad vahukoore ja taigna valmistamisega. Vahukoore jaoks või kasutada 1. või 2. kiirust, samas kui on tarvis valmistada koostisosi kreemsupi jaoks, siis läheb tarvis blenderit kiirustasemetega 5 kuni 7.\n● Pulseerivad ja impulssrežiimis liiguvad terad väikese pausiga, mis aitab tahkete toitude tükeldamisel.\n● Pöörake tähelepanu blenderi anuma mahule. Mitme toiduportsu jaoks läheb tarvis suur anum (1,6 kuni 2 liitrit). On saadaval ka mini blenderid anuma mahuga kuni 1,5 liitrit. Mugavad ja kerged kasutamises!\nPuhastamine ja kasutamine\n● Mõned blenderite anumad on pestavad nõudepesumasinas, seega lihtsustades puhastamist.\n● Blenderi anum koos avaga võimaldab lisada toiduaineid juurde võtes maha anuma kaasi. Lisades toiduaineid ei pea enam blenderit välja lülitama\n● Mugav anuma käepide võimaldab kergemini kasutada blenderit.\n● Vastupidavad ja kerged blenderi korpused sobivad igasse kööki ning neid on kerge liigutada.\n● Electrolux pakub vaikseid blendereid - eriti vaikseid seadmeid, mis töötavad maksimaalsel kiirusel märgatavalt vaikselt.


Pulmonaalne ilo: mis see on? A.Griguolo anatoomia ja funktsioon\nPulmonaalne hilum on mõlemal kopsul olev kolmnurkse kujuga depressioonipind, mis on mõeldud nende viimaste struktuuride, näiteks peamiste bronhide, arterite ja kopsuveenide, arterite ja bronhide veenide sissetoomiseks ja sealt välja, kopsuplexuside ja lümfisoonte närvid.\nIga kopsumägi toimub kopsu keskmises ja mediastinaalses osas, millesse see kuulub; siin, pleura on järjepidev oma kahe lehega (vistseraalne ja parietaal) ning voolab struktuuri, mida nimetatakse kopsu sideks.\nLisaks sellele, et tagatakse läbisõit ülalmainitud struktuuridele, on kopsu hilumuse ülesandeks ühendada anatoomilise elemendi kaudu, mida nimetatakse kopsujuureks, iga kopsu südamesse ja hingetoru.\nMis on kopsuhaigus?\nKopsude kopsumägi või kops on kummaski kopsus olev õõnsus, mis on mõeldud kõnealuste organite sisenemiseks ja sealt väljumiseks väga oluliste anatoomiliste elementide, nagu bronhide, arterite ja kopsuveenide, arterite ja bronhide veenid, nende kehapiirkondade kopsuplexuside ja lümfisoonte närvid ning bronhopulmonaalsete lümfisõlmede paiknemine .\nArvestades asjaolu, et ülalmainitud anatoomilised elemendid (bronhid, kopsuartrid ja veenid, arterid ja bronhiavaskud jne) on niinimetatud kopsujuurte (või kopsujuurte ) komponendid; kopsu hilumaks võib defineerida ka iga kopsu ja vastava kopsujuuri vahelise ühenduskoha.\nKopsumägi on inimkeha võrdne struktuur, kuna see esineb üksikutel koopiatel igal kopsul.\nKopsude juured: mis need on?\nEt täielikult mõista, mida hilumägi on, on vaja pühendada mõned read sellele, mida pulmonaarsed juured on.\nPleura lehega, mis paikneb V ja VII rindkere vahel, on kopsujuur see osa kopsust, mis kopsumäe abil (mis ikka veel teeb oma arvukaid komponente) suhtleb süda ja hingetoru koos kopsuga.\nOotuspäraselt koosneb iga kopsujuur: peamisest bronhist, pulmonaalsetest arteritest ja veenidest, arteritest ja bronhilistest veenidest, pulmonaarsest plexusnärvist, mitmetest lümfisoonest, bronhopulmonaalsetest lümfisõlmedest ja isolaarsetest koest.\nArvestades nende omavahelist tihedat seost, kirjeldatakse kopsu hilu ja kopsujuuri sageli kui ühte üksust ja mitte kahte erinevat anatoomilist elementi.\nEnamik inimese anatoomilisi käsiraamatuid kirjeldab kopsuväli kui õõnsust või depressiooniga kolmnurga piirkonda, mis asub iga kopsu keskmises ja mediastinaalses osas .\nMis on mediastinum?\nMediastinum (millest tuletab omadussõna "mediastiinne") on kopsude vaheline rindkereõõne keskkond, mis hõlmab: seda ümbritsevat südant ja perikardi, söögitoru, tüümust, enamikku hingetoru, peamised bronhid, rindkere, erinevad närvid, aordi ja teised väikesed veresooned.\nKopsu UI asukoht: veel mõned üksikasjad\nIga kopsumägi toimub kopsu esipinnal, millesse see kuulub, selle keskpunkti lähedale südame sümboliks nimetatavas piirkonnas.\nSüdametähis on igas kopsus esinev füsioloogiline nõgusus, mis on ette nähtud perikardi vastuvõtmiseks ja südamele õige ruumi tagamiseks, elund, mis asub peaaegu kahe kopsude keskel (tal on kerge nihke vasakule).\nKolmnurkse kujuga, mis on vähem väljendunud kui vasakpoolne kopsumägi, on õige kopsumägi (või parempoolne kopsupulma hilum ) kopsumägi, mis asub paremal kopsul.\nParemal kopsul on parempoolne kopsumägi seotud: parema peamise bronhi, parema kopsuarteri, kahe parema pulmonaalse veeni, parema arterite ja bronhide veenidega, parempoolsete pulmonaarsete närvidega, anumatega. õige anatoomilise piirkonna lümfisõlmed ja paremad bronhopulmonaalsed lümfisõlmed.\nVasaku kopsu Ilo\nKolmnurkne ja peaaegu meenutav klubi, mille käepide on allapoole, vasak kopsu (või vasakpoolne kopsumägi ) on kopsumägi, mis toimub vasakul kopsul.\nVasakul kopsuvalmistamisel on vasakpoolne kopsumägi seotud: vasaku peamise bronhi, vasakpoolse kopsuarteri, kahe vasakpoolse kopsuveeniga, vasakpoolsete arterite ja bronhide veenidega, vasaku pulmonaalse plexuse närvidega, anumatega. vasakpoolne anatoomilise piirkonna lümfisõlmed ja vasakpoolsed bronhopulmonaalsed lümfisõlmed.\nPulmonaalne ilo ja Pleura\nKopsumägi on pleura kirjeldamisel oluline anatoomiline element, milleks on kopsud ümbritsev kahekordne leht, mis eraldab need rindkere puurist. Kopsude hilumuse tasandil on pleura tegelikult ebatavaline järjepidevus vistseraalse (mis katab kopsud) ja parietaalse (mis katab rinnaäärse puuri) lehed ja voolab struktuuri, mis võtab pulmonaarse sideme nime.\nKopsutiheduse funktsioonid on teema, mida käesolevas artiklis juba käsitletakse; mõningate mõistete edasiseks kindlakstegemiseks on siiski väärt läbivaatamist.\nKopsumägi on iga kopsu jaoks struktuur, mis aitab:\nTagada veresoonte (kopsuarterite ja veenide ning bronhide arterite ja veenide), närvide, lümfisoonte ja hingamisteede (peamised bronhid) sisenemine ja väljumine, mis mängivad olulist rolli ellujäämise ja heaolu seisukohalt kopsu tervis;\nBronhopulmonaalsete lümfisõlmede vastuvõtmine;\nÜhendage iga kopsu südame ja hingetoru kaudu vastava kopsujuure kaudu. Selle viimase funktsiooni korral inspireerib kopsumägi verele ja õhule juurdepääsu kopsudele.


Reumatoloog: liigesevalu ravi võiks praegu alata kodustest vahenditest - Diabeet ja liigesevalu\nDiabeet ja liigesevalu. Saada e-kiri\nMigreeniga patsiendid, kes tunnevad end uimasena või ebamugavat tunnet peas, saavad sageli vale ravi, sest ka arstid ei oska migreeni kahtlustada. Liigesehaigus suhkurtõve korral Liigeste mitmekordne või lokaalne kahjustus diabeedi korral on seletatav ainevahetushäirete, perifeerse mikrotsirkulatsiooni, närvikiudude kahjustusega diabeetiline neuropaatia , sidekoe proliferatsiooniga. Massaaž hoiab kehavedelikud liikvel, vähendab paistetust ja aitab kudedel jääkainetest vabaneda.\nHS tabab ca ameeriklast aastas, neist enamuses naised. Sageli diagnoositakse seda haigust valesti. Meditsiin peab seda autoimmuunhaiguseks — organism peab mingeid närvikesta piirkondi sissetungijateks. Ka ei näe meditsiin sellele haigusele lahendust. HS põhjustavad EBV suht agressiivsed variandid hävitavad aegamisi müeliinkesta.\nLisaks eeltoodud toitudele ja toidulisanditele soovitan MS puhul veel järgmist: 1. Soovitavalt taimse päritoluga. L-glutamiin kõrvaldab ajust naatriumvesinikglutamaadi ja kaitseb neuroneid. Shitake — raviseen aitab kaitsta müeliinkesta ja toetada neuroneid. ALA alfalipoehape aitab parandada kahjustatud närve ja neurotransmittereid, sanuti taastada müeliinkesta. Monolauriin on rasvhape, mis hävitab viiruseid, baktereid ja muid patogeenseid mikroorganisme nt hallitusseeni Diabeet ja liigesevalu.\nKurkumiin vähendab kesknärvisüsteemi põletikku ja vähendab valu. Odraorase mahlaekstrakti pulber toidab oma mikrotoitainetega kesknärvisüsteemi, ajukudet, neuroneid ja müeliinkesta. MS ei ole eluküsimus — kui pannakse õige diagnoos. Mida aga juhtub harva. Toodud soovitused immuunsuse ja kesknärvisüsteemi taastamiseks aitavad teil terveneda kuuga, saades lahti peaaegu kogu viirusehulgast ja jätkates normaalset, sümptomidevaba elu. Aga ka põlvedes, küünarnukkides jt suurmates liigestes.\nSee Diabeet ja Diabeet ja liigesevalu vaevata ka närve, nahka, suud, silmi, kopse ja südant. Meditsiini arvates on see autoimmuunhaigus — mida põeb täna umbes 2,5 miljonit ameeriklast Diabeet ja liigesevalu mida ei saa välja ravida. Tegelikult on liigeste põletik selleks, et meid katsta viiruse eest, püüdes takistaad patogeenide kaevumist sügavamale liigessesse ja neid ümbritsevatesse kudedesse. Tegelilkult keha ei ründa siin mitte iseennast, vaid reageerib patogeenide ründele - milleks on EBV.\nTeadlased leiavad selle 60 erinevat varianti, mis on rohkem kui sajandi inimestes laastamistööd teinud, vbl alles lähem aasta jooksul. Põletikuvastased ravimid ja immunosupressandid tegelikult nõrgestavad immuunsust. Diabeet ja liigesevalu RA-d põhjustav EBV on eriti ebameeldiv ja sellega on raske toime tulla, on lisaks soovitatavad looduslikud põletikuvastased ained enam-vähem eelistuse järjekorrasmis ei nõrgesta immuunsust: 1.\nKui teil on tuimad jalad, kaaluge lisatoe kandmist ortopeediliste materjalidega. OA ja tüüp 2 Osteoartriit OA on artriidi kõige levinum vorm.\nVähem hormoone annab rakkudele signaali tagasi hoida, tagades keha töö ühtlasel kiirusel. Kuid ajapikku põhjustab hormoonide madal tase keha energiapuudust — mis ongi hüpotüreoidism. Mis pole tekitatud Diabeet ja liigesevalu ja raskemetallide kogunemisest KN-sse nagu struuma puhul. Meditsiin peab Hashimoto tõbe autoimmuunhaiguseks. Mis algul nõrgestab, seejärel põhjustab põletiku — hüpotüreoidism läheb üle Hashimoto türeoidiidiks. KN-probleemi puhul võib lasta teha vereuuringud KN-hormoonide taseme määramiseks.


COVID-19 reageerimisfondid: kõige haavatavamate riikide hulka lisati 9 riiki\nNeljapäev, detsember 2, 2021\nCOVID-19, humanitaarabi fondi taotlus: kõige haavatavamate nimekirja lisati 9 riiki\nBy Emergency Live\t On Võib 7 2020\nÜRO esitas üleskutse koguda 4,7 miljardit dollarit raha, et reageerida miljonite inimelude kaitsmisele riikides ja COVID-19 leviku peatamiseks kõige haavatavamates riikides.\nKahele miljardile dollarile, mille ÜRO märtsis ÜRO poolt juba kasutusele võttis, lisanduks 4,7 miljardit dollarit humanitaarabi programmi COVID-19.\nRahalised vahendid ÜRO humanitaarabi programmile COVID-19\nÜhinenud Rahvaste Organisatsioon on laiendanud ka kõige nõrgemate majandustega riikide loetelu. Neile oleks kohe pakutav kõige kiireloomulisem reageerimine, mis hõlmab juba üle 50 riigi. Lisati üheksa uut riiki. Need on: Benin, Djibouti, Libeeria, Mosambiik, Pakistan, Filipiinid, Sierra Leone, Togo ja Zimbabwe.\nÜhinenud Rahvaste Organisatsiooni vastus: COVID-19 saavutab haripunkti kõige vaesemates riikides 3–6 kuu pärast\nÜleskutse algatas ÜRO humanitaarküsimuste koordinaator Mark Lowcock videokonverentsi lõpus, kus muu hulgas osalesid ka Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tervisealaste hädaolukordade juht Mark Ryan ja tegevjuht direktor Maailma toiduprogramm (WFP), David Beasley.\nKohtumise lõpus avaldatud teatises rõhutatakse, et COVID-19 on jõudnud nüüd igasse planeedi riiki ja et “haiguse varaseima leviku haripunkt vaeseimates riikides on oodata teatud ajal vahemikus kolmest kuni kolmeni. kuus kuud ”.\nLowcock lisab, et pandeemia kõige laastavamaid ja destabiliseerivamaid tagajärgi nähakse kõige haavatavamates riikides, mis vajavad kiiret reageerimist.\nÜRO juhi jaoks on vaja viivitamatult tegutseda, vastasel juhul on vaja "valmistuda konfliktide, näljahädade ja vaesuse märkimisväärseks suurenemiseks".\nFDNY lennukipark lisas COVID-100 kasvavatele hädaabikõnedele reageerimiseks 19 kiirabiautot\nCOVID-19 Londoni kiirabi: prints William lubab helikopteritel maanduda Kensingtoni palees, et tankida\nKohene reageerimine Kongo DR-i üleujutuste käes kannatanud lastele\nEksperdid arutavad koroonaviirust (COVID-19) - kas see pandeemia lõppeb?\nCOVID-19 vastus Indias: lilledušš haiglatele, et tänada meditsiinitöötajaid\nHooldajad ja esimesed reageerijad riskisid humanitaarabi tagajärjel surra\nÜRO vabatahtlike programm\nFDNY lennukipark lisas 100 kiirabiautot, et reageerida kasvavale COVID-19 hädaabikõnele\nCovid-19 Ameerika Ühendriikide hooldekodudes: mis toimub?\nKreeka trahvib üle 60-aastaseid ilma vaktsiinita: raha läheb Covidiga võitlevatele haiglatele\nItaalia, Covidi vaktsiin lastele alates 23. detsembrist: pediaatrilised ravimvormid on…


Pakkumised - Seven Real Estate Advisors - Seven Kinnisvarakonsultandid OÜ\nKõik objekti liigidÄripindKorterMaa\nKõik tehingu liigidMüüaÜürile anda\nKõik linnaosad / vallad\nKõik seisukorradValmisUus ehitis\nKõik maakleridEve SassiHeinike ReisinKatja ZupsmanTõnis Kõpper\nKord päevasUue pakkumise ilmumisel\nUuemad ees Vanemad ees Odavamad ees Kallimad ees\n125 m2 2 000 €\nÜürile anda kvaliteetne ja kaasaegne vastvalminud äripind. Äriruumid sobivad nii kontoriks kui ka teeninduspinnaks. Äriruumidesse on omaette sissepääs Lootsi tänava poolt. Teisele korrusele, kus ruumid asetsevad pääseb nii treppi kui liftiga.\nRuumide aknad avanevad Lootsi tänava poole. Pinna plaan on lisatud kuulutusele: hetkel on olemas üks avar kontoriruum, 2 WC ruumi, köök ja nõupidamisteruum. Soovi korral oleme valmis arutama ruumide liigendust. Pind on sissekolimiseks valmis.\nÜür 16 EUR/m2, lisanduvad kõrvalkulu ja käibemaks.\nParkimine üürniku külastajatele on esimese tunni jooksul tasuta. Üürnikule pakume erinevad lahendused parkimise osas, konkreetse pakkumise teeme vastavalt autode arvule ja lähtudes Üürniku vajadustest.\nMeeleldi tutvustan Teile ruumid kohapeal ja vastan Teie lisaküsimustele.\nTeaduspark Tehnopol. Mäealuse tn 2/1\n700 m2 5 950 €\nMäealuse 2/1 asuv ligi 10 000 m2 büroohoone valmis 2012 suvel\nPakutav üüripind Tehnopoli I äri- ja büroohoones asub 3. või 4. korrusel\n-Üürihind alates 8,50 eur/m2\n-Üürihinnale lisanduvad kõrvalkulud ja käibemaks.\n-Hoone kõrval väliparklas on parkimiskohad tasuta.\n-Hoone all asuvas soojas kinnises parklas on parkimiskoha maksumus 32 eurot/autokoha eest kuus.\n-Jalgratastele on tasuta parkimine hoone all asuvas kinnises parklas.\n-Kõrvalkulud ca 2,25 eur/m2 aasta keskmine\nOluline informatsioon Teaduspargi Tehnopol kohta:\n- Tehnopoli linnakus asub spordiklubi, jõusaal, lastehoid, pood, 6 söögikohta jpm.\n- Pargis tegutseb enam kui 200 tehnoloogiaettevõtet\n- s.h. 20+ alustavat ettevõtet Startup Inkubaatoris\n- Linnakus töötab igapäevaselt 3 500 inimest\n- Vahetus läheduses asuvad Tallinna Tehnikaülikool ja IT kolledži campused, koos 14 000 tudengi ja 3 000 teadlasega\n- Üüritavat kontori- ja laboripinda 50 000 m²\n- 5 teadusarenduskeskust (ettevõtete ja ülikoolide koostöökeskust)\n- Laborid elektroonika, mehhaanika ja biotehnoloogia valdkonnas\nMeeleldi vastan kõigile lisaküsimustele ja korraldan linnaku külastuse.\nNB! Pakkumine on Teile vahendustasuta!\n542 074 €\n41 698 m2 13.00 €/m2\nPakkuda müügiks hea asukohaga krunt.\nEhitiste alune maa 520m2\nDetailplaneering algatatud, mida on võimalik muuta\nVastan meeleldi lisaküsimustele\nHind teile vahendustasuta\n76 m2 874 €\nTallinnas Tammsaare teel ootab Teid innovaatiline ja mugav kontorihoone. Tammsaare Ärikeskuse hoolikalt valitud ja omavahel ühendatud pisidetailid moodustavad täiusliku koosluse – küllap linna parima töökeskkonna.\n- Üürile anda büroo\n- I Torn nimega Andres XI korrus\n- suurus 76 m2 vaatega Järve metsadele\n- Üürihind 11,5 EUR /m2 + kommunaalid\n- Külaliste parkimine maja ees 2h tasuta iga järgnev pooltund 0,64 EUR\n- Parkimine parkimismajas hinnaga 50 EUR parkimiskoht kuus.\nSeven Real Estate on parim ärikinnisvara nõustajate meeskond Eestis.\n72 m2 936 €\n- II Torn nimega Krõõt VIII korrus\n- Suurus: 72 m2 vaatega linnale\n- Üürihind 13 €/m2, millele lisanduvad käibemaks ja kommunaalkulud\nTartu Turu 39C\nRopka tööstusrajoon, Tartu\n3 869 m2 142.16 €/m2\nMüüa väga hea asukohaga hoonestatud ärimaa Tartu Turu tn 39C, Ropka tööstuspargis, kinnistul olemas detaiplaneering\nkinnistu suurus 3869m2\nhind 550 000 EUR\nKüsi lisa, objekti müük teile vahendustasuta!!\n3 035 m2 110.00 €/m2\nkinnistu suurus 3035m2\nhind 333 850 EUR\n29 m2 377 €\nTallinnas Tammsaare teel ootab Teid innovaatiline ja mugav kontorihoone.\n- I Torn nimega Andres II korrus\n- Suurus 29 m2 vaatega maja taha\n- II kuni IX korrus on bürooruumide päralt- Külaliste parkimine maja ees 2h tasuta\nTammsaare tee / Laki 34\n57 m2 570 €\nÜürile anda büroopind Laki 34 ärihoone teisel korrusel, pindalaga 57 m2. Avatud planeering\n380 m2 4 370 €\n- II Torn nimega Krõõt III korrus\n- Suurus 380 m2 vaatega maja taha\n- Üürihind 11,5 €/m2, millele lisanduvad käibemaks ja kommunaalkulud\nPIND VABANEB VEEBRUAR 2018!\n283 m2 3 255 €\n- I Torn nimega Andres III korrus\n- Suurus 283 m2 vaatega maja ette\nHind vabaneb suvi 2018 aastal!\n47 m2 564 €\n- Üürile anda pool kaubanduspind\n- II Torn nimega Krõõt II korrus\n- suurus 47 m2\n- Üürihind 12 EUR /m2 + kommunaalid\nKiia küla, Saue vald\n51 300 m2 0.43 €/m2\nMüüa hoonestamata maatulundusmaa Harju maakonnas, Saue vallas.\nKinnistu pindala 5,13 ha, asub Kiia külas.\nKinnistu pindalast ca 2 ha metsamaad.\nUus hind 14 000 EUR, käibemaksu ei lisandu.\nReola küla, Ülenurme vald\n9 919 m2 2.00 €/m2\nMüüa maatulundusmaa krunt Reola tööstuspargis, vahetult Tallinn - Tartu - Võru - Luhamaa mnt ääres, väga hea nähtavusega!\nKrundi aadress on Mingi tee 1 ning pindala 15885 m2. Ehitusõiguseta, sobib hästi ladustamiseks või parkimiseks\nHind 2.- eur/m2 + km.\nSoovi korral võimalik osta ka naabruses olevaid kinnistuid.\nNarva mnt 5-56\n60 m2 650 €\nÜürile anda 60,3 m² suurune korter otse Tallinna südames asuvas Foorumi ärikeskuses.Pind asub 5 korrusel, lisaks kahele toale olemas oma terrass ca 10,9m2, klaasseintega ja vaatega Viru keskusele !\nEsimesel korrusel kaubandus-, teenindus- ja toitlustusasutused.\nHoone on hästi ligipääsetav , läheduses asuvad enamuste ühistranspordi liinide peatused ning ka paljud erinevad parkimismajad.\nÜürnikele pakutakse parkimisvõimalust hoone all asuvas soojas ja turvalises parklas.\n- suurus 60,3m2( magamistuba, avatud köö-tuba+ terrass ) kokku 71,2m2†\n- võimalik tekitada kaks magamistuba\n- hind 10,78 eur/m2\n- kommunaalid ca 1,9 eur/m2 aasta keskmine\n- pinnal olemas avatud köök koos tehnikaga\nHaabneeme alevik, Viimsi vald\n69 m2 550 €\nÜürile anda 3-toaline korter koos parkimiskohaga Viimsis, Heki tee 2.\nKorteri koosseisu kuuluvad: esik, avatud köögiga elutuba, kaks eraldi asetsevat magamistuba, tualett-vannituba.\n* elutoa mööbel (kaks diivanit, söögilaud, kummuti ja vitriinkapp);\n* 2 garderoobikappi;\n* magamistoa mööbel;\n* osaliselt möbleeritud kabinet või lastetuba;\n* tualett-vannitoa-dushiruumi mööbel.\n* uus tehnika: suur külmkapp, nõudepesumasin ja pesumasin.\nÜürnik saab kasutada ühte parkimiskohta maja ees.\nÜür: 550 EUR/kuu, millele lisanduvad kõrvalkulud. (talvekuude kõrvalkulu lima elektrita ca 100 EUR, suvekuudel kõik kulud kokku ca 80 EUR.)\nTagatisraha: 550 EUR;\nVahendustasu: 550 EUR (lisandub käibemaks, 20%).\nKorter asub mõne sajameetri kaugusel Viimsi Keskusest. Lähedal mitmed kauplused, kaubanduskeskus, koolid ja lasteajad on praktiliselt üle tee. Jalutuskäigu kaugusel on ka rand.\nKorter on vaba ja sissekolimiseks valmis alates 1.juunist.\nMeeleldi vastan lisaküsimustele!\nÜürile anda 60,3 m² suurune äripind otse Tallinna südames asuvas Foorumi ärikeskuses.Pind asub 5 korrusel, lisaks kahele toale olemas oma terrass ca 10,9m2, klaasseintega ja vaatega Viru keskusele !\nBüroopind on varustatud kõigi kaasaegsete tehniliste lahendustega\n- suurus 60,3m2( kaks tuba + terrass )\n-pinnal olemas avatud köök koos tehnikaga\nVäga soodne hind tule vaatama!\n30 m2 300 €\nÜürile anda ühetoaline korter Kristiine Linnaosas Tedre tänaval.\nKorter on heas seisukorras, olemas köögimööbel, riidekapp, divan, vaip, pesumasin.\nÜürihind 300 EUR, lisanduvad kommunaalkulud. Elekter, vesi ja gaas vastavalt mõõdikutele. Tagatis on on ühe kuu üür.\nKorter vaba. Eelistatakse pikkaajaline üürnik.\nKloogaranna küla, Keila vald\n74 m2 1195.65 €/m2\nMüüa suvekodu Kloogaranna külas. Loodusliku kõrghaljastusega krunt asub 800 m kaugusel Kloogarannast ja mõnesaja meetri kaugusel Kloogaranna teelt, just selliselt, et puudub maantee müra ja meretuul ei ulatu krundini. Vahetus läheduses asub Treppoja kauplus ja kaunid Treppoja astangud (effektne Treppoja joastik 6 astanguga). 4 km kaugusel on kaunis Laulasmaa rand ja\nLaulasmaa SPA kompleks ning Comarketi kauplus.\nMAJA JA EHITISED:\nSuvekodu on rajatud 1990 aastal. Hoone konstruktsioon on puidust, kaetud plekiga, sauna katus on kaetud katusekiviga. Korralikud ja kaunid puitpakettaknad. Küttekehaks on kamin ja pliit, saunas põrandaküte.\nPeamajas on köök, elutuba ja magamislavats teisel korrusel. Põrandapinda, arvestades 1.6m kõrguselt, on 40,1 m2. Omaette sissepääsuga on veel üks magamistuba (külalisruum) pindalaga 12 m2. Saunamaja pindala on kokku 10 m2.\nKeldriruum on suurusega 11,5 m2. Auto varjualune on 15,8 m2, varjualune 6,5 m2, WC 1,7 m2, kuivkäimla 1,5 m2.\nVesi - šahtkaev (perspektiivis ühisveevarustus); Kogumiskaevud - 2 tk, 2 m3 ja 1 m3;\nSoe vesi: 2 boilerit: köögis ja saunas;\nBASSEIN: läbimõõt 3 m, sügavus 1m 30 cm;\nTule tutvuma kauni suvekoduga!\nNäita veel tulemusi (38)\nAadress: Rävala pst 6, A-sissepääs, V korrus, Tallinn\nTelefon: 681 4600


Lauri: hirm hinnatõusu ees sulgeb tarbija rahakoti - Kaubandus\nMüügi vähenemine erinevates kaubagruppides ja poodides viitab majandusanalüütik Maris Lauri sõnul tarbijate ostukulutuste piiramisele. Samas kasvab tema prognoosil jaemüük ka tänavu, kuid varasemast aeglasemalt ning jaanuar tuleb kehvem müügikuu.\nMaris Lauri kommentaar.\nKaupmehed vaatavad tulevikku optimistlikult, vähemalt paistab see nii olevat Konjunktuuriinstituudi baromeetri põhjal. Arvestades tarbijate kasvanud optimismi – ja detsembris paranes see ootamatult palju (kahtlustan küll, et jaanuar tuleb kehvem) – ning küllaltki kenasid käibenumbreid, on see ka põhjendatud.\nSamas võib numbrite tagant märgata ka juba märke taanduvast ostupuhangust. Kasvud on tasapisi aeglustumas ning nii mõneski valdkonnas miinusesse pööranud.\nToidukaupluste müügimahud on languses, kuid antud juhul on tegemist valdavalt väiksemate kauplustega, suurpoodides on kasv endiselt küllaltki tugev, mis viitab sellele, et konkurentsivõitluses on praegu suuremad ketid taas edukamad.\nTähelepanuvääriv on majatarvete, kodumasinate, rauakaupade ja ehitusmaterjalide jaemüügi langus augustist novembrini keskmiselt 2% kuus (võrdlus eelmise aastaga). Võib arvata, et ka detsember ei osutunud eriti heaks. Kvartaalsed müügikäibed viitavad sellele, et super-hüper- ja muude marketite tööstuskaupade müügimahud kasvavad väga napilt või on isegi languses, olenedes tõenäoliselt konkreetsest sortimendist ja hinnadünaamikast.\nSee viitab sellele, et tarbijad on oma kulutuste kasvu juba piirama asunud, võimalik, et ülehirmutatuna elektri hinna tõusust ja selle tagajärgedest. Võib arvata, et inimeste kriisijärgsed kompenseerivad ostud on tuntavalt vähenenud. Kompenseerivad ostud: kui majanduskriisi ajal kärbiti ostusid väga tugevalt, siis olude paranemisel tehti ära need ostud, mis edasilükkamist ei enam ei talunud, nt katkiläinud ja vananenud kodutehnika, kulunud riided ja jalatsid. Paremad ajad toovad tihtipeale kaasa ka nn rõõmuostud, kuid pessimism ja paha tuju pidavat samuti inimesi ostlema panema.\nNüüd peaks tarbimine kasvama juba mõõdukamas tempos ning tõenäoliselt nihkub rohkem teenuste ostmise poole. Viimane võib seletada ka teenindusettevõttete küllaltki oluliselt paranenud ootusi viimastel kuudel. Jaekaubanduse väljavaated sõltuvad eelkõige kahest vastandlikust protsessist. Ühelt poolt on näha majanduses jahtumist: tööstusettevõtete kasvuvõimalused on viimastel kuudel järsult halvenenud, ehituseski on seis keskpärane. Teisalt on tuntav tööjõunappus ning paistab, et palgatõusud on päris paljudes valdkondades ja ettevõtetes paratamatud.\nKas teenitud raha ka majandust kasvatama hakkab, see sõltub inimeste valikutest ja hinnadünaamikast. Säästmise ja kulutamise vahekord paistab taas nihkuvat pisut enam säästmise poole ning hinnatõus on tõenäolisem esmatarbekaupade ja –teenuste puhul. Tulemus: inimesed lähevad kokkuhoidlikumaks ning ostude tegemisel kaalutlevamateks.\nEeltoodud arvesse võttes on minu arvates kõige tõenäolisem, et jaemüük kasvab, kuid varasemast aeglasemalt.


simo77: Aparaadi funktsioonid\nkolmapäev, aprill 25, 2012\nÜks vanamees küsis nime järgi, kas üks asi on riik. Vastasin, et päris riik see ei ole, sest ma polnud sellisest kuulnud. Arvatavasti pidas ta silmas mingit Kaliningradi lähedast kinnist territooriumi, kus valmistati tuumarelva. Mees tahtis meie aknast mingi raketi lendu saata või alla visata. Arvatavasti oli see tuumarakett. Vaatasin raamatust, et see koht, mille kohta ta oli küsinud, ei asu siiski Kaliningradi oblastis, vaid Põhja-Kaukaasias\nMõtlesin Helinale kirjutada, et ta võib mulle ühe korra esimesena ka kirjutada. Seni oli ta kirjutanud ainult vastuseid minu kirjadele. Aga kui ma nii oleks kirjutanud, ei oleks ta saanud ikkagi kohe esimesena kirjutada, sest siis oleks olnud tegemist vastusega minu sellele kirjale. Sain Helinalt ümbriku. Aga seal ei olnud kirja, vaid tema isikuandmed.\nMõtlesin Oudekkile kirjutada, et kui tal kamba vihikut kuskile panna ei ole, siis andku see minu kätte tagasi. Kui ta selle ära on kaotanud, siis on see väga halb. Mul oli küll sahtlis palju pabereid, nii et ühe vihiku ära kinkimist ma sain endale lubada. Kõndisin naabermaja ette vendade juurde. Sinna tuli üks auto. Jätsin selle numbrimärgi tähekombinatsiooni valemi järgi meelde, aga numbreid ei vaadanud. Kõndisin Pille järel Kaunase puiesteele vana hoovi juurde. Mõtlesin, et varem oli vahemaa praeguse ja vana kodu vahel suurem.\nHenn küsis, kus arvutimäng on. Näitasin, et elektronmäng on siin, aga see on rikkis. Henn ütles, et ta ei mõtle seda. Ta võttis voodikastist välja põhimõtteliselt samasuguse mängu, aga natuke keerulisema. Sellel oli kahe raskusastme jaoks kaks erinevat ekraani. Ütlesin, et võibolla ma olen kunagi sellega ka mänginud, aga selle olemasolu ei olnud mul meeles. See uuem mäng oli majja tulnud ilmselt siis, kui ma olin vanaga juba isu täis mänginud.\nVennapojad ja muud väiksed lapsed mängisid. Nad nimetasid ennast väikesteks. Varem olid nad öelnud, et on suured. Aga nüüd olid nad näinud filmi väikestest mehikestest ja tahtsid selle eeskujul olla väiksed. Kaks last hakkasid üksteist taguma. Ütlesin, et üksteist kõvasti taguda ei ole hea. Siis mõtlesin, et lapsed peavad ju kuidagi aega sisustama. Seetõttu ütlesin, et võibolla õrnalt taguda võib. Üks väike tüdruk küsis, kas ma arvan, et mul on väga tark nägu. Võibolla küsis ta seda sellepärast, et mul olid prillid.\nÜhe aparaadi küljes helises telefon. Kuigi malepartii lõpetamiseks oli järel vähe mõtlemisaega, otsustasin telefoni vastu võtta. Küsisin vennalt, kuhu tuleb vajutada. Ta näitas. Peale telefoni oli sellel aparaadil ka muid funktsioone. Seal oli ka maletajate andmebaas. Klaus soovitas mul vaadata sealt Polgari andmeid. Andmebaasis oli märgitud tärniga, kui mõni maletaja oli teinud mitmes mängus ühtesid ja samu käike. Polgaril oli tärne eriti palju. Tärnid näitasid ka, kui mängitud oli ühes ja samas kohas. Eesti maletaja juures oli tärn, mis näitas, et ta oli korduvalt mänginud Tallinna lähedal. Polgaril oli korduvate käikude tärne nii avangus, keskmängus kui ka lõppmängus. See näitas, et ta oli mängu palju õppinud ja hea mäluga, aga mitte väga originaalne.\nPostitaja: Simo Runnel kell 12:51 PM


Volvo Cars võtab joobes autojuhtimise vastu kasutusele pardakaamerad\nVolvo Cars esitleb täna uut algatust, eesmärgiga teha lõpp inimohvritega liiklusõnnetustele, mille põhjuseks on joobes ja häiritud olekus autojuhtimine.\nLisaks kihutamisele, mille vastu võitlemiseks piirab Volvo oma sõidukite tippkiirust, on liikluses peamiseks probleemiks joobes ja ebaadekvaatses olekus autojuhtimine. Need probleemvaldkonnad ongi takistuseks Volvo Cars’i visiooni elluviimisel. Eesmärgiks on saavutada olukord, mil liiklusõnnetused enam inimohvreid ei nõua, see aga eeldab turvalisusmeetmete väljatöötamisel tähelepanu pööramist ka inimese käitumisele.\nAmeerika Ühendriikides oli näiteks NHTSA andmetel 2017. aastal ligemale 30 protsenti surmaga lõppenud liiklusõnnetustest põhjustatud joobes juhtide poolt.\nVolvo Cars on veendunud, et joobes ja häiritud olekus autojuhtimisega tuleb tegelda. Sel eesmärgil paigaldatakse sõidukitesse kaamerad ja sensorid, mis jälgivad juhti ning võimaldavad sõidukil juhtimise üle võtta olukorras, kus ilmselgelt joobes või ebaadekvaatses olekus juht ei reageeri hoiatusmärguannetele ja võib põhjustada inimohvritega liiklusõnnetuse.\nSõidukipoolne sekkumine võib tähendada kiiruse piiramist, Volvo on Call tugiteenuse teavitamist ja äärmusliku meetmena ka auto peatamist ning ohutut parkimist.\n“Mis puudutab turvalisust, on meie eesmärgiks õnnetuste ärahoidmine, selmet juba toimunud või toimuva õnnetuse tagajärgi leevendada,” selgitas Volvo Cars’i uuringu- ja arendusvaldkonna vanem-asepresident Henrik Green. “Antud juhul tuvastavad kaamerad niisugust käitumist, mis võib põhjustada tõsiseid vigastusi või surmasaamist.”\nNäiteks kuulub sellise käitumise hulka teatud perioodi jooksul täielikult puuduv kontakt rooliga, samuti olukord, kus juhi silmad on pikemat aega suletud või liikluse jälgimiselt eemale suunatud, aga ka äärmiselt aeglane reaktsiooniaeg või sõidureas vingerdamine.\nEelpool kirjeldatud juhi jälgimissüsteem aitab sõidukil teha olulisi otsuseid, hoidmaks ära tõsiste vigastuste või surmasaamisega lõppevaid liiklusõnnetusi.\n“Joobes juhtide tõttu toimub palju liiklusõnnetusi,” tõdes Volvo Cars’i autojuhtide käitumise valdkonna professor Trent Victor. “On inimesi, kes usuvad, et on suutelised pärast paari drinki autot juhtima. Soovime hoolitseda selle eest, et inimesed joobe tõttu ohtu ei satuks.”\nKõikide Volvo mudelite varustamine kaameratega algab järgmise põlvkonna skaleeritava SPA2 platvormi mudelitest 2020. aastate algul. Täpsem info kaamerate hulga ja nende paigutuse kohta avaldatakse hiljem.\nTänast teavitust tuleks vaadelda koos otsusega piirata kõikide Volvo sõidukite tippkiirust 180 km/h alates mudeliaastast 2021, mille eesmärgiks on anda selge signaal kihutamise ohtlikkuse kohta.\nEttevõte soovib algatada diskussiooni selle kohta, kas autotootjatel on õigus või veelgi enam, kohustus rakendada oma sõidukites niisugust tehnoloogiat, mis muudab autojuhtide käitumist. Nii tippkiiruse piiramine kui ka jälgimiskaamerad on hea näide selle kohta, kuidas autotootja saab võtta vastustuse ja püüelda selle poole, et ei juhtuks enam ühtki inimohvritega liiklusõnnetust.\nVolvo Cars esitleb täna ka lahendust Care Key, mille abil saavad Volvo-omanikud ise oma auto tippkiirust piirata enne selle teistele kasutada andmist, sellega varustatakse kõik Volvo sõidukid alates mudeliaastast 2021.\nCare Key, jälgimiskaamerad, tippkiiruse piiramine ja olemasolevad juhiabisüsteemid on kõik ühe eesmärgi teenistuses – toetada ohutumat autosõitu.


Keskmine brutokuupalk kasvas aastaga 7,6%\nTALLINN, 2. märts — Sputnik. Keskmine brutokuupalk oli 2016. aastal 1146 eurot, 2015. aastaga võrreldes tõusis brutokuupalk 7,6%, teatab Statistikaamet. Aasta keskmine brutokuupalk kasvas kõikidel tegevusaladel. Kõrgeim oli brutokuupalk IV kvartalis.\nKui 2014. ja 2015. aastal püsis brutokuupalga aastakasv 6% piires, siis 2016. aastal kasv kiirenes. Reaalpalk, milles on arvesse võetud tarbijahinnaindeksi muutuse mõju, tõusis 2015. aastaga võrreldes tarbijahindade stabiilsuse tõttu peaaegu sama palju kui keskmine brutokuupalk — 7,5%.\nPalgastatistika uuringu alusel oli 2016. aastal täistööajale taandatud töötajate arv 1,2% väiksem kui aasta varem. Täistööajale taandatud töötajate arv vähenes 2015. aastaga võrreldes kõige rohkem muudes teenindavates tegevustes, kinnisvaraalases tegevuses ja mäetööstuses.\nValdkonnad, kus 2016. aasta jooksul on toimunud töötajate arvu kasv, on finants- ja kindlustustegevus, tervishoid ja sotsiaalhoolekanne, kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus ning info ja side.\nMediaanväljamakse oli palju väiksem\nMaksu- ja tolliameti (MTA) andmetel oli möödunud aasta mediaanväljamakse 716 eurot.\nTöötajatele tehtud väljamaksete summa kasvas aastaga 369,3 miljonit eurot 6,7 miljardi (6 691 227 456) euroni. Mediaanväljamakse kasvas 2015. aasta võrreldes 663 eurolt 716 euroni.\nkuupalk, palk, Statistikaamet, EMTA, Eesti


Kui koer on alatoidetud või väga õhuke, on vaja suuremat kogust valke ja rasvu, mida peaks saama tasakaalustatud toitumisega. Te ei tohiks teha oma lemmiklooma üleküllastamise viga, kui see võtab päeva ilma söömiseta, sest teie kõht on venitusele vastuvõtlikum ja võib põhjustada olulist kahju. Järgige mitmeid juhiseid ja näete parimat viisi alatoitunud koera toitmiseks. Selles .com artiklis selgitame, kuidas toita koera alatoitumusega.\nOn palju põhjuseid, miks koer võib alatoituda või olla liiga kõhn. Mõnikord, kui koer on kadunud või on mahajäetud, võib ta veeta mitu päeva ilma suupisteta ja siis väheneb teie kaal oluliselt. Lisaks võib koeral olla mõni haigus või parasiit, mis takistab teda söömast ja optimaalsest kaalust. Teistel aegadel võite olla väga õhukesed mingi närvisüsteemi häire tõttu. Olenemata põhjusest, kui teie koer ei söö seda, mis on vajalik, väheneb veresuhkru kogus. See glükoosi langus võib tõsiselt mõjutada teie koera keha, kahjustades aju, neerude, südame ja lihaste toimimist.\nSee alatoitumuse olukord halveneb aja möödudes. Kolmandal päeval ei söö midagi, teie lemmiklooma ainevahetus aeglustub ja viiendaks päevaks on teie rasvavarud sinu ainus energiaallikas. Arvestades, kui oluline on teie koer hästi toidetud, ütleme teile midagi, mida sa ei peaks tegema. Kui teie koer on väga õhuke, siis ärge püüdke talle rohkem toitu anda kui tavaliselt. Teie lemmiklooma ülekasutamine on viga, peate seda järk-järgult sööma, et see ei oleks liiga täis. On soovitatav, et söömise ajal kontrolliksite oma tempot, et näha, et probleem puudub.\nÜks peamisi juhiseid lemmiklooma toitmiseks, kui te olete alatoidetud, on see, et te jagate sööki. Te ei tohiks lubada oma koeral vaba juurdepääsu toidule või lasta tal vabalt süüa esimestel päevadel pärast mõnda aega söömist, sest tal võib olla tõsiseid seedimisprobleeme. Soovitatav on toita oma koera väikeste portsjonitega iga 6 tunni järel, mis tähendab, et sööb neli korda päevas. Kui teie koera kõht on läbinud toidu puudumise perioodi, on see sageli väiksema suurusega ja muutub tundlikumaks venitamisel söömise ajal. See tundlikkus laienemise suhtes kaob tavaliselt umbes viie päeva jooksul, kui järgite oma lemmiklooma toitmise järkjärgulist ja jaotamist. Ärge kunagi sööge teda korraga, kui ta on tagasisidefaasis.\nTeine nõuanne, et toita oma koera alatoitumisprobleemidega, on olla väga ettevaatlik iga päev annatava toiduga . Annus tuleb kohandada vastavalt teie kehakaalule, nii et kirjutage oma söögikogus üles ja veenduge, et võtate õige koguse ja vajaliku, et hoida oma tervist terves seisukorras. Kui kontrollite oma uusi toitumisharjumusi, peaksite kaaluma oma lemmiklooma iga nädal ja kontrollima selle kaalu. Seega on teil ettekujutus sellest, kuidas see areneb, kuni see jõuab kaotatud kilodeni. Et teie lemmikloom saaks oma välimuse ja kaalu pärast söömist enam kui ühe nädala jooksul tagasi saada, on soovitatav, et taaskasutatav toit koosneb peamiselt rasvast ja vähemal määral süsivesikutest, samuti peaks see olema optimaalse mineraalkoostisega. nagu magneesium, kaalium ja fosfor.\nPeate arvestama, kui palju toiduaineid kaloreid teie lemmikloom võtab selles delikaatses faasis. Tarbitud kalorid peaksid olema samad kui teie koera normaalsetes tingimustes. Te peaksite ka veenduma, et teil on vaba juurdepääs purskkaevule või joogivee purskkaevule, et see oleks hästi hüdreeritud. 15% vee kadu võib teie koerale olla surmav.\nKui teie koer sel hetkel läbib, võib ta toitu keelduda. Kui sa ei taha kuivsöödat proovida, on soovitatav segada seda märgaga, et toidutarbimine oleks isuäratavam. Aga ärge andke endale liiga palju, et süüa niiskeid toidulisandeid, sest need sisaldavad palju rohkem vett kui valk ja rasv ning ei tohiks olla teie toitumise peamine komponent.\nÜks peamisi koostisosi teie alatoitunud koera toitumise jaoks on kalkun, lambaliha ja kana või mõni muu teile sobiv liha. Andke oma lemmikloomale kvaliteetne toit, mille keskmine rasvasisaldus on vähemalt 18% ja valk 25–30%. Et teie koer saaks rasva, on vaja suuremat rasvade protsenti ja see ei ole midagi keerulist, et need muutused oma dieeti paar päeva sisse lülitada. Teil on võimalik anda toidulisandeid, nagu kõvaks keedetud muna, piimatooted ja liha ilma lihata.\nLõpuks, kui teie lemmikloom ei suuda paljudele katsetele vaatamata sööda, võib see kannatada närvisüsteemi häire all. Kui teie koer ei süüa sellise probleemi tõttu, on kõige tähtsam saada tema sisemist keemiat tasakaalustatuks. On vaja ravida nii kiiresti kui võimalik oma koera närvilisust, et see hakkaks normaalsusega sööma. Sellisel juhul pöörduge kohe veterinaararsti või koera käitumise spetsialisti poole, et seda hinnata, panna see ravile ja alustada tavapärast söömist.


Teadlased tegid kindlaks, kust tuli dinosaurused hävitanud asteroid - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n10. august 2021, 12:56\nTeadlased tegid kindlaks, kust tuli dinosaurused hävitanud asteroid\nArvutijoonistus, millel on näha Mehhikosse Yukatani poolsaarele asteroidi langemas. Teadlaste sõnul tekitas asteroid kataklüsmi, mille tagajärjel selle ajastu floora ja fauna hävinesid\nFOTO: Elena Duvernay/Scanpix\nAmeerika Ühendriikide Colorado Southwest Research Institute uurimiskeskuse teadlaste sõnul langes umbes 66 miljonit aastat tagasi meie planeedile 9,6 kilomeetri laiune asteroid, tekitades rea kataklüsme, mis tõid kaasa nii lennuvõimetute hiidsisalike kui taimestiku hävinemise.\nUurijate sõnul leidsid nad tõenäolise asteroidi, mis hiidsisalikele saatuslikuks sai. Tegemist on meie päikesesüsteemi äärealalt Marsi ja Jupiteri vahel asuvast asteroidide vööst pärit tumeda asteroidiga, teatab livescience.com.\nMarsi ja Jupitreri vahel on palju meie päikesesüsteemi algusajast pärit asteroide, mis koosnevad ebatavalistest ainetest. Võrreldes teiste asteroididega on nad väga vanad ja tumedad ega peegelda päikesevalgust.


Valu kuunarliide laienduses. Küünarliigese struktuur\nValu kuunarliide laienduses.\nThe clear-cut oppositions between mind and matter, mind and body, mind and space, as well as theory and practice are becoming more and more out of date. Similarly, a concept may be produced in the course of tinkering with a position or conception, and it may later seem useful enough to keep. Üleilmses olukorras, mida võiks kirjeldada kollektiivse kujutlusvõime kollapsina,3 tundub, et oleks aeg lõpetada kujutlusjõu alltüüpide omavahelised nägelemised ning hakata neid kõiki ühevõrra soodustama ja võimendama. Ma ei tea, kui tavaline selline intuitsioon mõtlejate seas on.\nPikendamisel kipub küünarnuki kõik eespool nimetatud patoloogiad, samuti osteoartriit, lateraalne epikondüliit. Sel juhul ei saa inimene objekti kinni sirutatud käest kinni hoida, pigistada harja rusikasse. Seesugune valu ilmneb taas mediaalse epikondüüliidi, kontusiooni või muude traumaatiliste vigastuste tõttu.\nVenitusharjutused paraplegilistele spasmidele - Teostada\nKüünarnukk Inimene võib otsustada kanda küünarnukist, et kinnistada nende käe ja küünarnuki liigend, mis julgustab paranemist.\nSiin ei esine küünarnuki väliseid muutusi. Need on põhjustatud seljaaju kanali vigastusest või kokkusurumisest. Siin võib valu olla tõsine, millega kaasneb põletamine ja kihelus. Need on valu kuunarliide laienduses küünarnuki tõsistele vigastustele: luumurd, nihestus, sidemete purunemine.\nAkuutne valu Liigendi haigused kuunarnukis ka reaktiivse ja reumatoidartriidiga, bursiitiga. Selle tingimuse põhjuseks on närvipõletik, podagra.\nVenitusharjutused paraplegilistele spasmidele\nSony bloggie touch digital camera review\nSelline igakülgne vasakpoolse või parema küünarliigese uurimine aitab kindlaks teha, miks see on valus, mis koormus on lubatud, milline ravi valu kuunarliide laienduses kõige tõhusam.