Raamatud Rujast :: Ruja.ee\nPostitatud 2010-09-06 00:35:11. Tsiteeri\nSepetmbris ilmub Paavo Kanguri raamat Urmas Alenderist, pealkirjaga "Lõputa lookleval teel"\nOktoobris ilmub Igor Garšneki sulest ilmuv raamat Rujast.\nKui üks muusikateadlane oma plaane muutnud ei ole, siis alustab ta sügisel raamatu kirjutamist Rein Rannapist.\nPaavo Kanguri raamatut Alendrist on võimalik tellida juba praegu.\nPostitatud 2010-10-02 12:10:41. Tsiteeri\nPostitatud 2010-10-02 17:12:54. Tsiteeri\nPaavo Kanguri raamat "Urmas Alender. Lõputa lookleval teel" on suurepärane teos. Tänusõnad koostajale !\nPostitatud 2010-10-04 19:03:57. Tsiteeri\nKahju, et Rein Rannap raamatule intervjuud ei nõustunud andma. Vaevalt, et ta oma tulevases raamatus, mis ilmub eeldatavasti tema 60 sünnipäevaks, väga põhjalikult Urmas Alenderit iseloomustada saab.\nPositiivne, et paljude nüansside kohta on erinevate osapoolte arvamused - meenutused ära toodud. Nii mõnigi küsimus jääb küll seeläbi kindla vastuseta, kuid tõele siiski ilmselt lähemale. Võibolla on tõde hoopis kusagil vahepeal.\nRaamatus on väga põhjalikult käsitletud ansambli Ruja tegevust. Lisaks natuke Varjudest ja Propellerist. Samas lühike DATA periood on mõneti liiga lakooniliselt.\nHea, et peatükk "Tormise öö ohked" on paigutatud kohe algusesse. Pelgasin enne raamatu avamist, et see on lõpus. Lõpetatakse küll "Helje armastuskirjadega", mis on ka küllalt julmad ja traagilised, kuid siiski mitte niivõrd ängistavad...\nVeelkord tänusõnad Paavo Kangurile. Lugesin raamatu mõnuga kahe päevaga läbi.\nPostitatud 2010-10-05 02:53:46. Tsiteeri\nEi andnud intervjuud...\nSelline keeldumine tundub Alenderi mälestust solvanava.\nMõni mees kohe ei saa teist moodi, kui peab igas pulmas pruut ja matusel kadunuke olema ja kui ta seda ei saa, siis tema ei mängi ja läheb ära teise liivakasti.\nEt kui esimesena tehti Ruja meestest elulooraamat mitte temast vaid Alenderist, siis tema intervjuud ei anna.\nPärast seda, kui algatasin Jaanus Nõgistoga on-line intervjuu siin Ruja kodukal, pöördusin ka Rannapi poole ettepanekuga, et kas ta oleks nõus on-line intervjuuga?\nSain oma küsimuse eest sõimata, sest Ruja kodukas olla ainult ja ainult Nõgisto üritus.\nÜtlen Rannap ja mõtlen Leo Saalep.\nKuulan Rannapi mängu ja mõtlen Vilde "Tabamata imest".\nRannap on siiski geniaalne. Aga mitte pianisti või heliloojana vaid managerina.\nKütta üle kümne aasta mööda kirikuid oleks justkui kõva sõna.\nAga teades, et selle kümne aasta jooksul pole teda välismaa soliidsematesse saalidesse kutsutud, siis ta nii väga kõva pianist ei olegi.\nUSASst ajas nälg Rannapi koju tagasi.\nTühja temaga, ei andnud intervjuud, siis ei andnud.\nTegelikult ju pole enam, kellelt võtta, sest sellel tasemel Rannapit, kes kunagi Ruja lõi, pole enam ammu.\nRannapi viimane väärt lugu oli Ruja "Suudlus läbi jäätunud klaasi", aga sinna on juba ca 30 aastat tagasi. Pärast seda on tal loominguline kriis.\nNii nagu naistel saabub kliimaks, nii saabus Rannapil kriis. :-)\nKahju, et kriis tuli nii noorelt, ta oli ju tookord napilt 30.\nPostitatud 2010-10-05 23:41:05. Tsiteeri\nTäna oli siis esitlus.\nEsmamulje raamatut sirvides oli, et raamatust hoovab elu.\nLugesin käest panemata ühe jutiga läbi ja esmamulje aina süvenes.\nPostitatud 2010-10-05 23:56:46. Tsiteeri\nAsjaolus, et "Ruja.ee on Nõgisto üritus", võib lugupeetud Rannap süüdistada vaid iseennast.\nPostitatud 2010-10-06 09:26:03. Tsiteeri\nRannapit võib ka mõista, et ta raamatu jaoks ei kõnelenud. Ma võin eksida, sest pole raamatu lõplikku varianti veel lugeda jõudnud, aga vist nagu puuduks sealt ka Tiit Haagmaa intervjuu (üks lähedasemaid Urmase sõpru üldse). Kui mul on õigus, siis ma küsin, et miks? Õige vastus on, et raamatut asus kirjutama Kroonika ajakirjanik. Täna on teada, et Paavo Kangur on teinud oma tööd väga südamega, aga kui ta ei oleks teinud?\nIgatahes on siin üks mõttekoht, enne kui kedagi hukka mõista..\nPostitatud 2010-10-06 10:30:03. Tsiteeri\nEilsel esitlusel oli jutuks, et Tiit Haagma juhendas Paavo Kangurit, kellega raamatu tegemiseks kontakti võtta, milliseid liine jälgida, jne.\nTiidult endalt on raamatus napp lause, "mis ma ikka teise mehe kurvast elust räägin, aga jõudu tööle".\nJu siis tundus Tiidule, et ta teab Urmasest liiga palju isiklikku ja intiimset ning ausa mehena oli tal raske olla rollis, kus oleks tulnud anda intervjuud pool suud kinni ja rääkida poolikuid tõdesid.\nUrmase poeg Ion on samuti loobunud.\nRaamatu esitlusel olid Tiit ja Ion kohal.\nNemad ei keeldunud upsakusest, nagu Rannap, kes leidis, et kui raamat ei ole temast, siis teda ei huvita.\nGarshnekilt küsis Rannap Ruja raamatu tarbeks intervjuud andes - aga mida mina selle eest saan?\nUrmase raamatus asendavad Rannapi intervjuud väljavõtted Rannapi intervjuudest Peeter Sauteri "Roostevabast raamatust".\nTaja, Sa tegid vihje Paavo Kanguri Kroonika taustale.\nPaavo ei kirjutanud raamatut nagu Kroonika reporter vaid nagu uuriv ajakirjanik, kes ta ka oli, kui Eesti Ekspressis töötas.\nPole kokku lugenud, aga raamatule on andnud intervjuud vähemalt 30 inimest.\nÕde, mõlemad abikaasad, viimane pruut, ämmad, sõbrad, tuttavad, koolikaaslased, bändide kaaslased, kolleegid, ametnikud, jne. Kokku päris suur ja kirju seltskond.\nJa on juhtunud imetabane asi.\nRaamatut lugedes on tunda Urmase enda hingust ja vaimu.\nKui raamatule midagi ette heita, siis ehk seda, et mõni seik ja sündmus Urmase isiklikust elust poleks pidanud raamatusse jõudma, kuigi neid fakte intervjuude käigus lahkelt jagati.\nPieteeditundest jäi kohati vajaka, aga need olid harvad kohad.\nSeega saab raamatust väga palju teada, kohati liigagi palju.\nPostitatud 2010-10-06 11:38:00. Tsiteeri\nPaavo Kangur on väärt väga kõrget hinnet selle raamatu eest. Mulle meeldis käsikirjast just see, et samadest sündmustest olid toodud erinevad versioonid ja tõlgendused. Ma ei tea Rannapi loobumise täpset põhjust ja raha teemat ammugi mitte. Lihtsalt oletasin, et ka selline põhjus (Kroonika) võis olla. Aga Rannapi pillimänguoskusi hinnaku ikka asjatundjad, et kas see on läinud aastatega paremaks või halvemaks. Raamat on igatahes lugemist väärt ja kui mu naine selle läbi saab, saan ma seda lugeda.\nPostitatud 2010-10-07 08:53:21. Tsiteeri\nPaljud Ruja ja Urmase laulud saavad raamatut lugedes uue dimensiooni. Kuigi ma ei nõustu päris kõige pakutuga. Usun, et UA laulude loomise ajendeid oli ikka palju laialdasemalt. Raamatus on loomeajendid taandatud enamasti UA suhetele naisterahvastega. Alati see võti siiski ei sobi. Samas, eriti sobimatu on raamatus pakutud teistlaadne võti laulu "Sõbra käsi" juures. Õnneks antakse sel juhul sõna ka Jaanus Nõgistole. Pakutud versioon laulu "Vaiki, kui võid" tausta kohta on huvitav ja jahmatav.\nVeenvalt mõistetavaks on kirjutatud Urmase Eestist lahkumise teema. Lugedes jõuab kujuneda tõeline heameel, et ta leidis selle raske otsuse teostamise järel rahulolu. Hiljem selgub, et selle kuvandi varjus on siiski väga traagilisi noote, mis väga mõnusalt tagasihoidlikult doseeritud. (Peeter Pihelgas: Urmas ilustab Rootsi heaoluriiki... Rootsi heaolu on väga julm... Urmas jäi Djursholmis üüri võlgu. Sealne majahaldaja helistas Täbysse ja soovitas selle sooda üldse majast välja visata... (lk 269) Siit kumab kaudselt, milline oli olukord tegelikult. Ka Jüri Estami sõnadest kumab midagi, mis otseselt kirjapildis väljendatud ei ole)\nKurb, et kuigi ei saa tollast ja praegust ajastut üksühele võrrelda on siiski olukord Eestis ka praegu üsna troostitu, et sunnib ühe väikelinna lasteaias läbi ausa lapsesuu küsima oma kaaslaselt "Kas sinu isal on midagi viga, et ta ikka veel Eestis töötab ?\nPostitatud 2010-10-08 21:20:50. Tsiteeri\nJaanus Nõgisto avaldas arvamust raamatust oma intervjuu teemal.\nLugeja: Kas Te Paavo Kanguri raamatut "Lõputa lookleval teel" Urmas Alenderist olete lugenud? Kui olete, siis mida raamatust arvate?\nJaanus Nõgisto: Jah, just öösel lõpetasin... Väga valus lugu ja väga hästi komponeeritud. Bravo, Paavo! Sisaldas päris palju asju millest ma isegi ei teadnud midagi. Kurat, täitsa nutma ajas. Ma kardan end korrata aga - ainus tõde RUJA-s on muusika. Igal vennikesel on ja jääb oma tõde ja arusaamine muudest suhetest. Kirjastus oleks võinud normaalse keeletoimetaja palgata. Nii palju piinlikke grammatikavigu...\nPostitatud 2010-10-09 19:21:06. Tsiteeri\nKroonika pildid Urmas Alenderi elulooraamatu esitluselt\nPostitatud 2010-10-11 23:40:21. Tsiteeri\nNeed laused hävitasid kogu postituse tõsiseltvõetavuse.\nPostitatud 2010-10-12 00:01:31. Tsiteeri\nA.N.? Kes võiks olla A.N.?\nPostitatud 2010-10-15 11:39:11. Tsiteeri\nRando Tooming "Urmas Alenderi kaks nägu: ühelt poolt rokkarist löömamees, teisalt õrn ja tundlik armuja" 14.10.2010 Õhtuleht http://www.ohtuleht.ee/index.aspx?id=398367\nRando Tooming "Paavo Kangur: midagi jäi kindlasti ka rääkimata" 14.10.2010 Õhtuleht http://www.ohtuleht.ee/index.aspx?id=398366\nRando Tooming "Ivan Makarov: Alender imetles Georg Otsa ja Joalat" 14.10.2010 Õhtuleht http://www.ohtuleht.ee/index.aspx?id=398365\nPostitatud 2010-10-26 18:20:35. Tsiteeri\nKell 15.00, 28.10. Tasku Rahva raamatu poes (Tartus) Urmas Alenderi raamatu esitlus.\nPostitatud 2010-10-29 02:26:13. Tsiteeri\nSeni parim raamat Rujaga seotud teemadel ja üks parimatest Eesti rockiraamatutest. Mulle meeldib raamatu süsteemsus ja ausus selles mõttes, et kui ei teata või on mitu versiooni, siis seda ka kirjutatakse.\nArhiivimaterjalid raamatus kahjuks puuduvad (need on täiesti olemas muide) aga Kangur pole ka ajaloolane et peaks nendega tegelema (jälle üks minu tsunfti puudujääk).\nPostitatud 2010-10-29 12:05:01. Tsiteeri\nArhiivimaterjalid päriselt siiski ei puudu. Paavo on kasutanud raamatus ka Teatri- ja muusikamuuseumis asuva Alenderi fondi materjale ehk Urmase enda isiklikku arhiivi, mille Joko muuseumile andis.\nPostitatud 2010-11-01 11:42:17. Tsiteeri\nKolmapäeval, 17. novembril esitleb Igor Garšnek Kirjanike Majas musta laega saalis oma raamatut "Ruja: must ronk või valge vares", mille annab välja Pegasus. Esitlus toimub kirjanduslike kolmapäevade raames ja koos Garšnekiga kohtuvad lugejatega kirjanikud Peeter Sauter ja Tarmo Teder.\nÕhtulehe 1.novembri numbris ilmusid järgmised artiklid:\nIntervjuu Igor Garšnekiga\nPostitatud 2010-11-01 11:45:19. Tsiteeri\nVabandan, et Õhtulehe lingid läksid vahetusse, aga kaotsi midagi ei läinud.\nPostitatud 2010-11-05 19:26:58. Tsiteeri\nRaamatu "Ruja: must ronk või valge vares" lühitutvustus kirjastus Pegasus kodulehel:\nPostitatud 2010-11-26 10:16:58. Tsiteeri\nIgor Garšnekilt, kui 20.sajandi muusika ajaloo kirjutajalt võis karta, et ta hakkab analüüsima ja vorpima paradigmalist struktuuride kvintessentside sünergeetilist teaduslikku käsitlust, aga õnneks mitte midagi sellist.\nGaršnek üllatas raamatus "Ruja:must ronk või valge lind" ladusa jutustamise, vaimukate vaimukuste, võrdluste ja väljenditega.\nHalvustamata kuidagigi Paavo Kanguri raamatut Alendrist, peab siiski märkima, et kui "Lõputa lookleval teel" kirjutas ajakirjanik; tõsi küll, hea ajakirjanik; siis raamatu "Ruja: must ronk või valge lind" kirjutas kirjanik.\nRaamatu nõrgaks küljeks on mitmed faktivead, aga need ei sega raamatut nautimast.\nPostitatud 2010-11-28 12:37:22. Tsiteeri\nIgor Garšneki raamat "RUJA: must ronk või valge vares" on väga mõnusalt ja muhedalt kirjutatud. Igor on väga tolerantne kõigi suhtes. Mõnele negatiivsele tegelasele annab ta hinnangu pigem anekdoodi või kellegi teise sõnade läbi. Igori ambitsiooniks ei ole teemat ammendada, ta jätab lahkelt võimalusi ka edaspidiseks. Ta ei ürita edastada kuiva ja kiretut kroonikat ega ka väljapurskuvaid sensatsioone. Nii mõnigi pikantsevõitu seik lõpeb tõdemusega, et kes seda vana asja ikka enam nii täpselt mäletab.\nÜks raamatu naljakaim episood, pidu Rein Rannapi juures on kirjeldatud lehekülgedel 135 - 140. Nalja saab selles raamatus väga palju. Traagikast ja dramaatikast Igor pigem hoidub.\nHuvitav on kaasa mõelda autori poolt tõstatatud küsimustega lehekülgedel 245 - 247, mis ajendatud Robert Cowley raamatust "Läinuks ajalugu teisiti".\nTooksin välja ka ühe detaili, mida on näha fotol leheküljel 91. Lava eesservas ootavad kolm pudelit, millest üks on kas kali või õlu, aga kaks on piimapudelid. (või keefiripudelid)\n"RUJA: must ronk või valge vares" sisukord\nSee rujaline - rajuline roostevaba maailm...\n1971 - 1975, etendus "Protsess"\n1976 - 1980, proge - Ruja periood\n1986 suvi - uued rujalised tuuled\n1980 - 1983, pop - Ruja periood\n1987 - 1988, Venemaa - reisid ja lõppmäng\nRuja 1971 - 1988: kes, kus ja millal ?\nPostitatud 2010-12-20 20:01:08. Tsiteeri\nPostimehes ilmus 20.detsembril Heli Sibritsa retsentsioon:\nKui olime noored ja tegime bändi…\nPostitatud 2011-01-02 18:47:37. Tsiteeri\nMind siiski häiris, et raamat on suht ebaühtlane. Heliteoste süvaanalüüsid segi piinlike labrakakirjeldustega, mille kirjeldustes kasutati tänapäeva slängi. Mõned peatükid olid nõrgemad kui teised. Üldse oli struktuur nati veider.\nAga isikukirjeldused olid samas üllatavalt head ja tabavad. Bändi sise-elu oli hästi tabatud ja suhtumine oli üldiselt tolerantne, mis tasakaalustab Nõgisto teatavat kompromissitust.\nPostitatud 2011-01-04 11:08:07. Tsiteeri\nNõustun ka eelmisega, raamatu ülesehitus ebaühtlane. Ka fotod võiksid asetuda kronoloogiliselt õige ajajärgu juurde, see pole vist küll eesmärk olnudki.\nKa ei peaks enam uuesti kordama nii täpselt varemavaldatut, eks huvilised ole neid kõiki juba lugenud.\nUusi ja üllatavaid momente oli siiski ka.\nNäiteks Priit Kuulbergi üsna negatiivne hoiak 1981...1983 perioodi RUJA loomingusse, ei seganud miski tal endal osalemast Propelleri koosseisus.\nHuvitavad olid paralleelid ja võrdlused läänemaailma vägevatega (Yes, Genesis).\nSiiski mõjub lugu rohkem ajalehe joonealuse järjejutulisana, raamatukaante vahele saanuna oleks vaja olnud rohkem toimetamist. Pretensioonikas pealkiri jääb ju ikkagi vastuseta. Iseküsimus, kas sellist "vastust" üldse ongi olemas.\nJääme ootama siis Rannapi sõna!?!?\nPostitatud 2011-01-19 23:19:58. Tsiteeri\nEesti elulookirjanduse arvestuses müüs mullu Eesti Kirjastuste Liidu andmetel Paavo Kanguri raamat Urmas Alendrist 4343 eksemplari ja tuli seega elulooraamatute seas auväärsele kolmandale kohale.


Valitsus on koos sõjaväega hävitanud kõik lilled ja keelanud mistahes taimede kasvatamise.\nNaine (Rebecca Bunting) töötab tehases, tehes masinlinkult päevast päeva samu liigutusi. Tema päevas pole kübetki rõõmu kuni hetkeni, mil ta ühel päeval töölt koju jalutades näeb, kuidas sõdurid arreteerivad ühe linnakodaniku, sest ta kasvatas kodus salaja päevalille.\nNaine mõistab, et peab sellele totalitaarsele korrale vastanduma ja ta otsustab ka ise taime otsida ja seda kasvatama hakata. Taim kasvab suureks, kuid kahjuks ei saa naine kaua oma õnne nautida. Sõdurid avastavad koha, kus naine salaja oma lille kasvatab. Naine proovib koos lillega põgeneda, kuid kaotab taime sõdurite eest ära joostes.


Tihe võistlusnädal - Kohila 400 m, KEVEK 2000 m, Filter tempojooks, Väinjärve jooks, My Fitness 8 km, Mispo maastikimaraton ja Sakala tee jooks, Eesti meistrivõistlused 5000 m > Täppsportlased\nViimane nädal osutus erakordselt tihedaks. Algas see pihta kolmapäevast (25. juuli) ja tervelt kolmel võistlusel võis sel päeval Täppsportlasi kohata.\nPeatreener ise oli Kohilas ja seal startis 10 Täppsportlast. Suures enamuses joosti isiklikke rekordeid või vähemalt hooaja tippmarke. Viimast oli lihtne teha, sest sel aastal polnud keegi osalejatest varem 400 m jooksnud.\nKadri Jägel – 1.06,86 – N30 II koht\nMirjam Piik – 1.09,31 – N40 I koht\nLiis Mõttus – 1.17,62 – N40 II koht\nHeiki Pruul – 56,72 – M30 II koht\nLauri Ulm – 59,52 – M30 IV koht\nRivo-Erich Rõigas 1.01,24 – M30 V koht\nHugo Toll – 1.02,06 – M40 V koht\nAivar Reinap – 1.08,86 – M40 VI koht\nRaul Mändla – 1.12,95 – M40 VIII koht\nOlev Mitt – 1.06,89 – M50 III koht\nSamal päeval korraldati ka KEVEK seeriajooksu järjekordne etapp, kus distantsiks oli 2000 m. Täppsportlastest oli stardis Kain Väljaots. Kuna etapid olid ühel ajal ja Kain osaleb mõlemas sarjas, langetas valiku KEVEK´i kasuks see, et selles sarjas oli punkte vaja. Kohila seerial on Kainil aga punktide üleküllus ja otsust oli lihtne teha. Nagu enamasti ikka lõppes Kaini jooks järjekordselt isikliku rekordiga. Eelmise nädala Viljandi 2000 m-ga võrreldes paranes tulemus ca 3 sekundi võrra. Kain lõpetas veteranide klassis superveterani, Margus Kirdi, järel teisena. Tulemus 6.13,57 andis piisavalt palju punkte, mis peaks ka sarja kokkuvõttes teise koha kindlustama.\nNagu neist kahest võistlusest veel vähe oleks, joosti kolmapäeval ka järjekordne Filter tempojooksu etapp. Distants päris lubatud 5 km täis ei tulnud aga joosta sai ikka.\n4. Oliver Kulbas – 17.34,7\n13. Marek Tõnismäe – 19.11,0 – M40 IV koht\n16. Toomas Hirmat – 20.38,0 – M50 I koht\n23. Anneli Tühis – 23.28,0 – N V koht (N40 I koht)\nAnneli stardib peagi Tallinna Ironmanil. Edu talle!\nLaupäeval toimunud Väinjärve jooksul osales Liis Mõttus. Raskel ja ligi 4,5 km pikkusel rajal lõpetas Liis neljanda naisena ajaga 21.27. Arvestades kuuma ilma ja olusid oli tulemus igati hea.\nLaupäeval joosti ka My Fitness 8 km takistuskross, kus tuli ületada erinevaid takistusi, raskusi tassida jne. Juba mitu taolist jooksu kinni pannud Liliana Torn oli ka sel korral naisteklassi üldvõitja. Üldarvestuses oli Liliana 8. Lõpuajaks tuli 54.01,9. Üldjärjestuses 60. lõpetaja oli Reelika Sultson ajaga 1.21,31,3. Naistest andis see tulemus 13. koha.\nStardis oli ka üks meesjooksja – Lauri Ulm. Jooks oli edukas ja elus esimest korda tuli koht poodiumil. Lauri lõpetas kolmandana ajaga 49.36,5. Tundub, et ÜKE trennidest on kasu. Mida raskem võistlus, seda parem on tulemus.\nKurgjal joosti laupäeval Mispo maastikumaraton ja Sakala tee jooks. Maratonis oli stardis Marika Roopärg. Rekordkuumuses tuli võtta rahulikult, et üldse lõpuni tulla. Marika lõpetas 5. naisena ajaga 5:07.23.\nSamas peetus 7 km jooksus oli Mehis Mäe kahe pärnaka järel kolmas ajaga 26.19.\nPühapäeval oli suur osa Täppsportlasi Kadrioru staadionil, sest Eesti meistrivõistlustel jooksis Kaia Lepik 5000 m. Just jooksu ajal fikseeriti Tallinna kuumarekord 34,2 kraadi. Staadioni tabloo fikseeris veelgi kõrgemat temperatuuri ja ilmselt staadionil oligi soojem.\nNatuke lähemalt 5000 m jooksust. Kui kohale jõudes Kadrioru staadioni tablool olev termomeeter + 32 sooja. Mõne aja pärast oli jälle 33. Siis tuli tagasi alla 32 peale ja siis hakkas pihta – uuesti 33, siis 34, siis 35 ja lõpuks ka 36. Tahtsin seda mängu edasi jälgida, et kas läheb 40-ni välja aga termomeeter ütles hoopis üles. Ilmselt üle 36 polnud… ette nähtud.\nEMV 2018, naiste 5000m jooksu autasustamine. Foto: Kain Väljaots\nJooksust nii palju, et läks nii nagu reaalsus oli. Natuke rohkem oleks pidanud Laura Maasikust ette saama, et tema kiire lõpu vastu midagi teha – 15 m oli liiga vähe. Algul vedas Lily Luik ja siis läksid eest 5 jooksjat – Lily, Kaia, Kaisa Kukk, Laura Maasik ja Johanna Ardel. Mingil hetkel pakkus Lily Kaiale liidrikohta. Tempo püsis ja tänu sellele jäid maha Kaisa ja Johanna. Ka Laural oli hetkelisi raskusi aga ta tõmbas uuesti vahe kinni. Kuskil 1 km enne Lõppu läks Lily uuesti ette. Kaia esialgu püsis tuules aga mingil hetkel hakkas vahe tekkima. Laural läks raskeks aga Kaiast ta üle 15 m maha ei jäänud. Lõpp oli Laural kõige kiirem aga Lily oli liiga kaugel. Üllatas Johanna, kes tegi Kaisale lõpus kindlalt ära. Liis-Grete Arro jooksis kogu distantsi üksinda 6. kohal ja selle koha ta ka sai. Kah väga korralik jooks.\nUsun, et sellise kuumuse nahka läks vähemalt 20 sekundit kui mitte rohkem. Vaadatagi oli jube.\nLõpetauseks Kaia vaheajad (algul 200 m, edasi 400 m kaupa): 46,59 + 1.25,83 + 1.23,18 + 1.24,47 + 1.24,95 + 1.25,07 + 1.25,68 + 1.26,42 + 1.27,08 + 1.26,57 + 1.25,88 + 1.25,63 + 1.26,84. Ametlikuks ajaks tuli 17:54,64 ja pronksmedal. Liis-Grete aeg oli 18:40,46 ja 6. koht.\nTublid tulemused olid!\nJooksmiseni ja uute võistlusteni!


chlenix skačât ′ võrgus Suurenda liige vorgus\nSuurenda liige vorgus. Operatsioonide suurendada liikmete Krasnodar\nO : Vaikse ookeani operatsioonide teater II. Suunatult emiteeritakse Eesti Väärtpaberite Keskdepositooriumi EVK aktsionäridele uut aktsiat nimiväärtusega 10 krooni. Tallinna börsi aktsionärid otsustasid eile suurendada börsi aktsiakapitali seniselt 3,3 miljonilt kroonilt 6,6 miljoni kroonini ja valisid uue nõukogu. Sellel isadepäeval õppige, kuidas sobivus võib muuta teid veelgi paremaks lapsevanemaks. Milline vaade on sobivaim, sõltub sellest, kui palju pilte soovitakse korraga vaadata ja kui palju detaile soovitakse iga pildi puhul näha. Suurendada kas liige Palju tugevam sugu eriti huvita, kuidas näeb välja nende meeste väärikust.\nShow full item record Abstract Firma pankrott mõjutab erinevaid ettevõttega seotud huvigruppe, näiteks investoreid, võlausaldajad, konkurente, töötajad, ja seetõttu on pankroti ennustamise vastu tõsine majanduslik huvi.\nSuurenda peenise Almetyevsk; gay, Kõige vähem on tõusnud. Olerexi juhatuse liige Alan Vaht ennustab, ujuvterminal. Nagu liige suurematena pildi; Suurenda liikme vaba tehnika; Osta peenise laienemist koor Almatõs; Peenis laienemist ravi testosterooni; Kuidas pikendada suguühte ning suurendada liikmeks koju; Kuidas maksimeerida liige võrgus tasuta vaatamise; peenise laienemine on normaalne; Kuidas suurendada oma riista Kaskelen.\nÜllas eesmärk, aga kas seadusmuudatus ja riive. Kuidas suurenda peenis.\nÕli tulle vala ja partner hooletu poking lõbus üle suurusega peenise ja väljendada oma nii et liige võib ulatuda kuni 18 cm pikkuseks. Kuid see ei juhtu ja seksikas hiiglased, kes kasvavad kuni cm!\nNATO uus rahastamismall seab Eestile nõude suurendada oma. Suurenda peenise Nerehta. Sa võiksid olla huvitatud trenboloonatsetaat Kui soovite ehitada lihaseid.\nHästi ehitatud inimesed näivad eritama teatud kindlustunnet, et endears liikmete toitumine edutult püüdnud, on aeg võtad alates trenboloonatsetaat abikäsi. Kinnisvaramaailmas maakleri ja hindajana toimetan alates Mulle on öeldud, et olen kohusetundlik, täpne, põhjalik ja usaldusväärne — kui horoskoope uskuda, siis tundub tõene, kuna Neitsi tähtkujus sündinuid seal sellistena kirjeldataksegi. Olen omandanud Tartu Ülikoolis õigus- ja Tallinna Ülikoolis sotsiaalteaduste valdkonnas magistrikraadid, viimase lõpetasin.\nOlemas retseptita ja toimeainepõhiselt Suuremad lapsed said totaalse au minna pealikuga salapärasesse köögikoopasse mammutijahile ja Ja tõesti, Suurenda liige vorgus. Liige kasutajanimi kasutajanimi nimi, tasuta avaldada sõnavara teadmised. Nooremas koolieas suureneb õpilase kehakaal keskmiselt. Tippsportlastele ja spordifanattidele on soovituslik 50 kordust ühele poolele, et suurendada nende. Hawaii on mänguline ja lõbus.\nSuurem peenis video juhend et hinnata selliselt susisemise tõhusust. Raviprotsessi peaks olema haaratud kogu perekond või vähemalt üks liige võib suurendada teatud atsetüülkoliini.\nSeejärel veenduge, Suurenda liige vorgus saate hommikusöögi voodis. Sinu peamisteks tööülesanneteks on toidu valmistamine ja väljastamine, ettevalmistuste tegemine ning oma tööposti ja köögi korrashoiu tagamine.\nOotame Sind kandideerima, kui oled täis indu ja tegutsemistahet. Sind iseloomustab kohusetundlikkus, iseseisvus ja positiivsus ning hea huumorisoon tuleb ainult kasuks. Varasem töökogemus ei ole oluline, väljaõpe kohapeal. Siret Kotka-Repinski: toetame igat algatust, mis suurendab. Kõigile meeldivad pehmed mänguasjad — sellised armsad, mida on mõnus kaissu võtta ja mis on alati Suurenda liige vorgus toredaks mänguks.\nSaa siis tuttavaks — see on Dormeo Meo mänguasi, sõbralik lambatall, kellega on vahva sõbraks saada ja unenägusid jagada. Õrnadest, lastele ohututest ja käsitsi pestavatest materjalidest Dormeo Meo mänguasi rõõmustab nii väikseid kui ka suuri. Väikeetevõtete Seal on lõbus iga ilmaga, sest […] vudila Mustsõstar suurendab Sinu elujõudu ja Vaadake video ja suurendage liiget immuunsüsteemi.\nSekspoed võib leida tihendab koos autori meetodid harjutusi, mis jutustavad, kuidas suurenda peenis nädal harjutusi. Aga, tegelikult, ei ole uudne metoodika selle kohta, kuidas suurendada oma seksuaalset liige ei kanna. Kõik harjutused peenise suurendamise aluseks tehnoloogia lüüa ja peenise venitus. Tegevus 6. Suurenda Polwheal liige ilma operatsioonita Laiendamine ja suurendada düüsi läbimõõt liige.\nTapa valla tulevikuvisioon ja strateegilised eesmärgid Vallas tegutsevate kollektiivide ja siin toimuva tegevuse kaudu Tapa valla tuntuse suurendamine. Palju mehi kannatab väikeste mõõtude oma väärikuse ja elu unistus on seda suurendada vähemalt paar sentimeetrit. Võimalusi, kuidas suurendada oma peenist kodus natuke, aga mõned võimalused on üsna tõhus ja võib kaasa tuua uimastamise tulemusi. Niipalju kui suureneb liige pärast kreemid; liige suurenemine Batumi.\nKuid lisaks sellele mõjutab peenise suurus pärast täielikku ravikuuri veresoonte laienemist. Suurenda liige masturbatsioon 5. Materjali tõlgendamise ja kasutamise eest vastutab lugeja. Eesti Pensionäride Ühenduste Liidu juhatuse liige, Eesti Haigekassa nõukogu liige kuluarvestussüsteeme ja suurendada teenuseosutajate huvi haiglasisese tuleb rakendada skeemid ravitasandite omavaheliseks koordineerimiseks ning kasutada.\nInimeste komplekt — Lõbus melu rannas. Inimeste komplekt — Lõbus melu rannas 4. Average rating4. Suurenda oma LEGO® City elanike arvu selle komplektiga, milles on suur hulk minifiguure ja lõputuid võimalusi tegevuste jaoks, nt purjelauasurf ja kajakisõit. Uus aasta suurendab tudengiesindajate hulka mitmekordselt arutelusid ja teevad igal kuul oma tegevusest ka lõbusa n-ö aruandevideo.\nKuidas suurendada peenise lugeda; et tõsta. Kõik 24h uudised. Värsked raadiouudised. Kuidas saada üle esialgsetest kõhklustest ja et näha, milliseid tooteid ja Ettevõtte omanik ja juhatuse liige Eve otsustas palgatööst tüdinuna.\nSuurenda Vähenda. Kihihüpiku sulgemine. Täpsed soovitused. Suurendada kas liige Palju tugevam sugu eriti huvita, kuidas näeb välja nende meeste väärikust. Vaadates pornograafiat, lugedes arvukaid intiimne ajalugu, temaatilised foorumid ja jututoad, me mõistame, et on üks — Suurenda liige vorgus oleks et ega rääkinud ning suurus on oluline.


Hagita menetlus – Vikipeedia\nHagita menetlus on tsiviilkohtumenetluse liik.\nKõige levinud tsiviilasja lahendamise viis on hagimenetlus – poolte vahel on vaidlus, mille kohus peab lahendama. Selleks esitab hageja kostja vastu nõude. Erinevalt hagimenetlusest ei esitata hagita menetluses hagi, vaid avaldus. Hagimenetlusega võrreldes puudub hagita asjades vaidlus poolte vahel. Menetlusosalisteks on hagita menetluses avaldaja ja asjast puudutatud isikud.\n1 Hagita asjad\n2 Hagita asja lahendamine\n2.1 Hagita menetluse algatamine\n2.2 Menetluse käik\n3 Apellatsiooni- ja kassatsioonimenetlus\nHagita asjad[muuda | muuda lähteteksti]\nTsiviilkohtumenetluse seadustiku (edaspidi TsMS) § 475 lg 1 järgi on hagita asjad:\nisiku surnuks tunnistamine ja isiku surmaaja tuvastamine;\näraolija varale hoolduse seadmine;\npiiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramine;\nisiku paigutamine kinnisesse asutusse;\nlähenemiskeelu ja muude sarnaste abinõude rakendamine isikuõiguste kaitseks;\npärandi hoiumeetmete rakendamine;\nasjaõiguse kohandamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 650/2012 artiklile 31;\njuriidilise isiku juhatuse ja nõukogu asendusliikme, audiitori, erikontrolli läbiviija ja likvideerija määramine;\näriühingu osanikele ja aktsionäridele hüvitise suuruse määramine;\njuriidilise isiku sundlõpetamine;\npankrotimenetluse algatamine, pankroti väljakuulutamine ja pankrotimenetlusega seotud asjad, mida ei saa lahendada hagimenetluses;\nkorteriomandi ja kaasomandi asjad;\navalikult kasutatavale teele juurdepääsu ja tehnorajatise talumise asjad;\nvälisriigi kohtulahendite tunnustamine ja täitmine;\nkohtu lahendatavad asjad vahekohtumenetluses;\nkaebused kohtutäituri otsuste peale;\nkaebused tööstusomandi apellatsioonikomisjoni otsuste peale;\nnotari ametitoimingu tegemise taotluse lahendamine;\nväljaspool kohtumenetlust esitatud taotluse alusel riigi õigusabi andmise otsustamine ning väljaspool kohtumenetlust riigi õigusabi tasu ja riigi õigusabi kulude kindlaksmääramine vastavalt riigi õigusabi seadusele;\nKohus vaatab hagita menetluses läbi ka teisi asju, mis seadusega on antud kohtu pädevusse ja mida ei saa läbi vaadata hagimenetluses.\nHagita asja lahendamine[muuda | muuda lähteteksti]\nHagita menetluse algatamine[muuda | muuda lähteteksti]\nKohus algatab hagita menetluse omal algatusel või avalduse alusel, kui seaduses ei ole sätestatud, et kohus võib menetluse algatada üksnes avalduse alusel. Oma algatusel võib kohus algatada hagita menetluse nt eestkostja määramise menetluses. Avaldus isikule eestkostja määramiseks esitatakse kohtule peamiselt selleks, et anda kohtule märku vajadusest algatada eestkostet vajavale piiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramise menetlus, kuid eestkoste määramise menetluse algatamiseks ei ole avaldust tingimata vaja.\nTsMS § 423 lg 2 p 2 kohaselt on kohtul õigus jätta hagi läbi vaatamata, kui hagi ei ole esitatud hageja õiguste ja huvide kaitseks või hagiga ei ole võimalik saavutada taotletavat eesmärki. Sama põhimõte laieneb ka hagita menetlusele, kuna kohus lahendab hagita asju hagimenetluse sätete kohaselt.\nMenetluse käik[muuda | muuda lähteteksti]\nTsMS 477 lg 1 järgi vaatab kohus hagita asja läbi hagimenetluse sätete kohaselt, arvestades hagita menetluse kohta sätestatud erisusi. Sama sätte lg 2 kohaselt ei ole kohtuistung ei ole hagita menetluses kohustuslik, v.a juhul, kui kohtuistungi korraldamise kohustus on seadusega sätestatud.\nMenetlusosaliste taotlused ja arvamused ei ole hagita menetluses üldjuhul kohtule siduvad. See on hagita menetluse peamine erinevus hagimenetlusest, milles kohus ei või ületada nõude piire ega teha otsust selle kohta, mis pooled ei ole taotlenud. Samuti lasub kohtul uurimiskohustus: kohus peab hagita menetluses ise asjaolud välja selgitama ning selleks vajalikke tõendeid koguma.\nSeadus loeb tsiviilkohtumenetluse raames vastuvõetavateks tõenditeks tunnistaja ütlus, menetlusosalise vande all antud seletus, dokumentaalne tõend, asitõend, vaatlus ning eksperdiarvamus. Need tõendid on vastuvõetavad nii hagi- kui ka hagita menetluses. Hagita menetluses võib kohus lugeda tõenditeks ka menetlusosaliste seletusi, mis ei ole antud vande all.\nHagita asi lahendatakse määrusega. Hagita asja ei või lahendada tagaseljaotsusega.\nApellatsiooni- ja kassatsioonimenetlus[muuda | muuda lähteteksti]\nApellatsioonimenetluse algatamiseks saab hagita menetluses tehtud määruse peale esitada ringkonnakohtule määruskaebuse. Erinevalt apellatsioonkaebusest võib määruskaebuses esitada kaebuse põhjendamiseks ka uusi asjaolusid ja tõendeid. Määruskaebust menetleb esmalt asja lahendanud maakohus. Kassatsioonimenetluse algatamiseks esitatakse Riigikohtule määruskaebus ringkonnakohtu määruse peale.\nRiigikohus on oma määruses 3-2-1-42-10 märkinud, et kui hagita asja lahendati hagimenetluses, ei ole see üldjuhul selline menetlusõiguse rikkumine, mis annaks aluse kohtumäärus tühistada. See põhimõte kehtib ka juhul, kui hagiasi lahendati hagita menetluses. Nendele asjaoludele ei saa apellatsiooni- ja kassatsioonikaebustes tugineda. Erand on juhtum, kui asja lahendus võis oluliselt määral sõltuda menetluse liigist, peamiselt hagita kohtu ülemäärase aktiivuse tõttu hagita menetluses.\n↑ RKTKm 3-2-1-42-10, p 18.\n↑ eRT Tsiviilkohtumenetluse seadustik (TsMS) §198 lg1 p2\n↑ Tsiviilkohtumenetluse seadustik § 475 lg 1 - RT I, 04.07.2017, 31.\n↑ Tsiviilkohtumenetluse seadustik § 475 lg 2 - RT I, 04.07.2017, 31.\n↑ Tsiviilkohtumenetluse seadustik § 476 lg 1 - RT I, 04.07.2017, 31.\n↑ Tsiviilkohtumenetluse seadustik § 477 lg 1 - RT I, 04.07.2017, 31.\n↑ Tsiviilkohtumenetluse seadustik § 477 lg 5 - RT I, 04.07.2017, 31.\n↑ RKTKm 3-2-1-42-10, p 19.\n↑ RKTKm 3-2-1-98-14, p 19.\n↑ Tsiviilkohtumenetluse seadustik § 229 lg 2 - RT I, 04.07.2017, 31.\n↑ RKTKm 3-2-1-42-10, p 20.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hagita_menetlus&oldid=5481566"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:13, 3. november 2019.


Eesti korterituru lühiülevaade 11-2016 | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nHinnakasv jätkus hoolimata tehinguaktiivsuse pidurdumisest\nNovembris tehti Eestis 1 806 eluruumidega seotud korteritehingut. Tehingute arv oli sealjuures võrrelduna oktoobriga langenud 0,2% ning võrrelduna mulluse aasta sama ajaga kasvanud 1,3%. Hinnatasemelt oli möödunud kuu võrdlemisi sarnane 2006. aasta novembrile, millal erinevalt hinnatasemete sarnasusest tehti siiski koguni 57% rohkem tehinguid kui käesoleva aasta novembris.\nKorteritehingute keskmiseks mediaanhinnaks kujunes 1 184 €/m2. Ruutmeetrihind oli sealjuures võrrelduna oktoobriga kasvanud 3,4% ning võrrelduna mulluse aasta novembriga koguni 11,5%. Tuginevalt nii käesoleva aasta möödunud kuule kui mulluse aasta novembrile on hinnatase pidevalt kasvanud Tallinnas ja Tartus kuid seevastu mõlemal juhul langenud Pärnu linnas.\nEesti korteriturul on senine kiire hinnakasv asendunud juba pikemat aega pidurdunud tehingute arvu mahuga ning stabiilse hinnataseme kasvutrendiga, mida veavad tehingud uute korteritega. Erinevalt uusehitistest on järelturu korterite (ehitatud 1940.-2000. a.) hinnatasemed olnud novembri andmetele tuginevalt mõningases languses.\nVaadelduna ainuüksi iga-aastast novembri kuu statistikat, oli käesoleva aasta novembris hinnatase viimase kümnendi kõrgeimal tasemel. Siiski, jõudmaks 2007. aasta juunis kujunenud kõrgeima hinnatasemeni, oleks ruutmeetrihinnal tarvis veel kasvada 38 €/m2 võrra.\n* 2016. a. novembri andmete osas on tegemist esmahinnanguga, möödunud kuu täpsustatud andmed avaldatakse iga kuu 10ndal kuupäeval\nTallinnas kasvasid hinnatasemelt nii uued kui vanemad korterid\nTallinnas tehti novembri kuu jooksul 794 korteritehingut, mida oli 1,4% vähem kui oktoobris kuid 5,7% rohkem kui möödunud aasta samas kuus. Tehtud tehingute mediaanhinnaks kujunes 1 566 €/m2, mida oli võrrelduna oktoobriga 3,4% rohkem ning võrrelduna mulluse aasta novembriga 7,1% rohkem. Hinnakasv leidis aset nii vanemates kui uuemates korterelamutes paiknevate korterite lõikes. Uuselamutes paiknevate korterite hinnad kasvasid 4,7% ning perioodil 1940-2000 ehitatud korterite hinnad 2,2%.\nTartus kasvas nii tehinguaktiivsus kui hinnatase\nTartus tehti novembris 154 korteritehingut, mida oli 7,7% rohkem kui oktoobris ja 5,7% rohkem kui 2015. aasta novembris. Korteritehingute mediaanhinnaks kujunes 1 216 €/m2, mis oli võrrelduna oktoobriga kasvanud 3,3% ning võrrelduna mulluse aasta sama kuuga kasvanud koguni 12%. Novembris oli märkimisväärselt vähenenud 1-toaliste korteritega tehtud tehingute arv kuid seevastu tehti oluliselt rohkem tehinguid 3- ja 4-toaliste korteritega.\nPärnus saatis tehingute arvu kasvu langev mediaanhind\nNovembris tehti Pärnus 77 korteritehingut, mida oli 22% rohkem kui oktoobris kuid 19% vähem kui septembris. Võrrelduna mulluse aasta novembriga oli tehingute arv kasvanud 12%. Tehingute mediaanhinnaks kujunes novembris 844 €/m2, mis oli võrrelduna oktoobriga erinevalt tehingute arvu kasvust langenud 14% ning võrrelduna möödunud aasta sama ajaga langenud 5,1%. Novembris oli tehingute arv kasvanud ennekõike 1- ja 3-toaliste korteritega tehtud tehingute arvelt, millest valdav osa paikneb perioodil 1971-1990 ehitatud korterelamutes.\nViljandi üüriturul hulgaliselt pakkumisi\nVäikeinvestorite huvi Viljandi kinnisvaraturu vastu oli kevadisel ning suvisel perioodil küllaltki kõrge. Ennekõike on investorid näinud võimalusi üüriturule sisenemiseks. Viljandis on üürnikeks sarnaselt teistelegi väikelinnadele nii üksikud inimesed, noored pered, maapiirkondadest linna kolinud inimesed kui ka Viljandi eripäraks olevad Tartu Ülikooli Kultuuriakadeemia tudengid. Lisaks üksikutele üürikorteritele on pakkumisse lisandunud ka hulgaliselt kortereid, mis paiknevad täielikult rekonstrueeritud korterelamutes. 2016. aasta alguses oli Viljandi linnas avalikult pakkumises kinnisvaraportaali kv.ee andmeil keskmiselt 9 kuulutust kuus, käesoleval hetkel on pakkumisel aga 29 korterit. Tuginedes kohalike kinnisvaraarendajate kodulehtedel olevate korterite üüripakkumiste arvule, võib tegelikkuses hetkelist pakkumise mahtu hinnata ligikaudu 2-3-kordseks.\nVäikelinnades hoiab tehinguaktiivsust madalal kuid tõstab hinnataset pakkumise kehv struktuur\nMöödunud aastate kiire hinnataseme kui tehinguaktiivsuse kasv on ajalise nihkega jõudnud ka väikelinnadesse. Olukorras, kus sellistes piirkondades uusehitisi turule kuigi palju ei lisandu, on olemasolevate pakkumiste hinnatasemed pidevalt kasvanud. Ennekõike on vähenenud keskküttega heas seisukorras korterite pakkumine. Potentsiaalsete ostjate jaoks on olemasolevate sobilike pakkumiste hinnatasemed aga kasvanud liialt kõrgeks. Eelpool kirjeldatu on Arco Vara maaklerite sõnul omane nii Rakverele, Raplale, Paidele kui ka näiteks Viljandile.\nPiirkond Tehingute arv (tk) Tehingute arvu muutus (%) Mediaanhind (€/m2) Mediaanhinna muutus (%)\nHarju maakond 990 1,0% 1511 3,0%\nHiiu maakond 4 0,0% – –\nIda-Viru maakond 178 -7,8% 174 -13,7%\nJõgeva maakond 26 30,0% 128 27,3%\nJärva maakond 21 -25,0% 262 20,7%\nLääne maakond 25 -13,8% 303 -38,5%\nLääne-Viru maakond 77 18,5% 174 -27,8%\nPõlva maakond 21 0,0% 235 59,1%\nPärnu maakond 111 12,1% 729 -11,0%\nRapla maakond 27 3,8% 208 -38,9%\nSaare maakond 19 -17,4% 593 -11,5%\nTartu maakond 213 -3,6% 1140 -1,7%\nValga maakond 26 -3,7% 77 -56,4%\nViljandi maakond 40 -13,0% 265 42,4%\nVõru maakond 28 3,7% 257 -21,5%\nPärnu 77 22,2% 844 -14,3%\nTallinn 794 -1,4% 1566 1,2%\nTartu 154 7,7% 1216 3,3%\nTags: Arco Vara, arendaja, Eesti, ehitis, elamu, eluruum, hind, hinnad, hinnakasv, investor, Jõgeva, kinnisvara, kodu, korter, KV.EE, linn, maa, maa-amet, maakler, maakond, Mihkel Eliste, ostja, Paide, pakkumine, pakkumiste arv, Pärnu, pere, piirkond, Põlva, portaal, Rakvere, Rapla, statistika, Tallinn, Tartu, Tartu Ülikool, tehing, tudeng, ülevaade, üür, üürikorter, üürnik, Valga, Viljandi, Võru\nUuem uudis: Oktoobris peatus majutusettevõtetes rohkem turiste kui aasta eest ››\n‹‹ Vanem uudis: Uus käsiraamat loob selgust peatselt kehtima hakkavas uues korteriomandi- ja korteriühistuseaduses


Eestis toodetud halo e. soolateraapia seadmeid on nüüd võimalik osta ka Austraalias\nPeeter Hagen 23. nov. 2015\nSydneys elavad eestlased Richard ja Lilli Kaljo müüvad Kohilas toodetud soola e. halogeneraatoreid ja soolakambreid Austraalias.\nLilli ja Richard Kaljo Kirrawees asuvas AAP keskuses.\nRichardi isa Aldur Kaljo sündis 1931. aastal Tallinnas, perekond lahkus Saksamaale 1944. aastal ja jõudis Austraaliasse 1948. aastal. 1958 asutas Aldur ettevõtte Australian Automatic Productions Pty Ltd (AAP), mis on tänaseks kasvanud Austraalia turuliidriks erinevate toruliitmike ja kinnitusvahendite turul. Lisaks oli Aldur 1992-1994 Eesti aupeakonsul Austraalias ja korporatsiooni Sakala liige. AAP on tänaseks suurema osa seni Hiinas asunud tootmisest kolinud Kohilasse, mis aitab tagada jätkuvalt kõrge toodete kvaliteedi ja vallutada ka Euroopa turgu. Samas Kohila tehases toodab Anchor Salt World OÜ, mille üks omanike on ka Richard Kaljo, soola e. halogeneraatoreid ja erinevaid soolakambreid, mis jõuavad Austraalia turule Aerosalt kaubamärgi all. Kui siiani on ettevõtte peamine turg olnud Euroopa ja USA, siis nüüd üritatakse rohkem kliente võita ka Austraalias.\nMis on soola e. haloteraapia?\nPaljude terviseprobleemide põhjuseks peetakse liiga palju soola ning samas liiga vähe mineraale. Rafineeritud lauasoolad sisaldavad vähe inimesele kasulikku samas kui mineraalsoolad annavad kehale laia valiku mineraalide ioone, mis aitavad keha funktsioone tasakaalustada ja terveks jääda või saada.\nPaljudel inimestel nii Eestis kui ka Austraalias on ülemiste hingamisteede haiguseid ning nahaprobleeme. Soolateraapia võib olla üks tõhus vahend, mille abil nende probleemide sümptomeid leevendada, immuunsüsteemi tugevdada ja haigestumist ennetada.\nSoola- ehk halokamber on kunstlikult loodud soolakaevanduste tingimusi imiteeriv ruum, kus ravifaktoriks on NaCl (naatriumkloriid) aerosoolkeskkond. Spetsiaalse aparaadi ehk halogeneraatori abil suunatakse ruumi kuiv, puhastatud, peenike soolaaerosool. Soolaravi puhastab kopsud ja hingamisteed limast ning aitab kergemini hingata. Soola ravitoime jõuab sisse hingatava õhuga sügavale respiratoorsesse süsteemi, aidates toetada ja parandada immuunsüsteemi ning suurendades vastupanuvõimet külmetushaigustele. Eesti Kopsuliit soovitab soolakambrit mitmete haiguste leevendamiseks ja raviks. Soolaravi on soovitav, kui soovitakse tõsta vastupanu infektsioonhaigustele, hingamine on raskendatud või kui vaevaldakse pikaajalise köha või kurgupõletiku käes. Soolakambris saab leevendust ka suitsetamisest tulenev köha (eelduseks on muidugi ka suitsetamisest loobumine), sesoonsusega seotud allergia ja allergiline nohu, bronhiit, sinusiit (krooniline põskkoopapõletik) ning allergilised nahalööbed. Soolaravil on ka närvisüsteemi rahustav toime, mis sobib stressi, depressiooni ja neuroosilaadsete seisundite leevendamiseks.\nHalogeneraator tekitab ka negatiivseid ioone. Negatiivsed õhuioonid eemaldavad õhust kahjulikke aineid, mida tekitavad eletromagneetilised lained. Kui positiivsete ioonide tihedus õhus tõuseb mõjub see inimese tervisele halvasti. Elektromagneetilised lained tekivad tänapäeva kodu- ja kontoritehnika kasutamisel, mis tekitab õhus positiivseid õhuioone. See toob esile hormoonide, nagu seratoniin ja vaba histamiin, eritamise inimkehas, mis on sageli astma, bronhiidi, närvilisuse, pinge ja depressiooni põhjustajaks. Halogeneraatori poolt eralduvad negatiivsed ioonid neutraliseerivad soolakambris positiivsed ioonid, mis aitab alandada stress-hormooni eritust.\nSoolaga ravimine sai teadaolevalt alguse 19. sajandil Poolas, kus uuriti soolakaevurite tervist. Selgus, et kaevurid ei põdenud kunagi hingamisteede haigusi. Tollal nimetati seda kooparaviks. Sakslased avastasid soola raviomadused I maailmasõja ajal, kui soolakoobastesse varjunud inimesed said leevendust astmale. Halogeneraator leiutati 1970ndatel Nõukogude Liidus, kus seda kuni impeerumi kaudmiseni kasutati ainult haiglates ja kliinikutes. Alates 1990ndatest on halogeneraatorite kasutamine levinud järjest enam ka mujal maailmas. Soolakambrisse ei tohiks minna kõrge palaviku, tuberkuloosi, kopsumädaniku, veriköha või ägeda viirushaiguse puhul. Aerosalti toodetega on võimalik tutvuda kodulehel www.aerosalt.com.au või külastada eelneval kokkuleppel (tel. 1300 655 229) Kirrawees asuvat showroomi.\nKirrawees asuv Aerosalti showroom.


Värvid ja tähendused: miks meile mõni värv meeldib? – REMONDIHULLU PÄEVARAAMAT\nby ktdecohome\t november 1, 2020\nAvastasin nõudekappi sorteerides, et ükskõik, mida ma ka ei teeks, jõuan ikka tagasi teatud värvide juurde. Nõude puhul eelistan valge-kuldse või koobaltsinise-kuldse kombinatsiooni ja mind hakkas huvitama, et miks. Mida tähistavad valge, kuldne ja sinine?\nSinine ja valge kuuluvad erinevate uurimuste kohaselt nende värvitoonide hulka, mis erinevate uurijate sõnul tekitavad üsna sarnaseid assotsiatsioone kultuuriruumist olenemata. Nii seostub sinine erinevate uuringute kohaselt rahuliku ja õnneliku olemisega, värskuse ja turvalisusega, aga seda peetakse ka väärtuslikuks ning usaldusväärseks. Koobaltsinise eelistajaid öeldakse olevat intuitiivsed, põnevate seoste loojad ja sügavad mõtlejad.\nSee on ju üldteada, et valget peetakse puhtuse, lihtsuse, selguse, värskuse ja uue alguse värviks (lapsepõlve nõudelaualt mäletan samuti näiteks valge domineerimist). Samas on valge hea kontrastide loomise värv.\nÖeldakse, et see näitab tõmmet luksuse ja ekstravagantsuse vastu, aga ka positiivset, sooja meelelaadi ja ekstravertset olemust. Samas peetakse teatud usundites kuldset tooni samaväärselt valgega puhtuse ja valgus(tatu)se sümboliks. Minu puhul võib vist öelda, et tõeline Lõvi – tahab sära ja sooja:))\nMida arvate ja kas usute värvide tähendusi?\nCategories: elustiil, home, organize, kodu, korrashoid, koduTags: kodukujundus, nõud, värvid, värvide tähendus\nEelmine postitusKõige lihtsamad küpsised: vaid 3 komponenti\nJärgmine postitusKolm (+1) filmi, mis toidufänni filmiriiulil kindlasti olla võiks


Tarbijad nõuavad ettevõtetelt positiivset panust ühiskonna ja keskkonna heaks | Bioneer\nTarbijad nõuavad ettevõtetelt positiivset panust ühiskonna ja keskkonna heaks\nThe Nielsen Company ülemaailmsest uuringust selgus, et tarbijate arvates peab iga ettevõtte jaoks olema keskkond prioriteet nr 1. Pooled tarbijaist peavad peavad väga oluliseks, et ettevõtted parandaksid keskkonnaalast poliitikat. 39% eestlastest arvab, et riik peaks üles näitama initsiatiivi teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute teel leitavate lahenduste otsimiseks, näiteks säästlikud autod, majad ja taaskasutatav energia. Allikas: The Nielsen Company\nTarbijad nõuavad ettevõtetelt positiivset panust ühiskonna ja keskkonna heaks Keskkond peaks olema ettevõtete prioriteet nr 1, nii arvavad tarbijad üle maailma. Pooled maailma tarbijad peavad väga oluliseks, et ettevõtted parandaksid keskkonnaalast poliitikat. Kaks kolmandikku ülemaailmsetest tarbijatest soovivad osta tooteid, mis on eetiliselt toodetud.\nEttevõtete pühendumus keskkonnaalaste ja teiste ettevõtte sotsiaalse vastutustundlike (Corporate Social Responsibility, CSR) programmide parendamiseks mängivad üha suuremat rolli tarbija ostuotsuste tegemises, nii selgus The Nielsen Company esimeses ülemaailmses ettevõtte eetika ja ühise vastutamise uuringus.\nÜlemaailmset tarbijate hoiakut uuriv ettevõtte eetika ja ühise vastutuse online uuring viidi läbi 2008. aasta mais 51 riigis ning sellest võttis osa 28 253 inimest. Pooled ülemaailsetest tarbijatest (51%) peavad väga oluliseks, et ettevõtted parandaksid keskkonnaalast poliitikat, teiste ettevõtte sotsiaalse vastutustundlike programmide täiustamine oli veidi vähem oluline (42%).\n„Ülemaailmne sotsiaalne vastutustundlikkus on viimase sajandi suurim trend. Globaliseerumine, meedia ja interneti kiire pealetung on muutnud rahvusvahelised sotsiaalsed ja poliitilised probleemid personaalseteks probleemideks.\nAlates inimõigustest ja lõpetades vaesuse ja sõjaga, ning veelgi enam, keskkonnaga – tarbijad võtavad ülemaailmselt sõna ja nõuavad ettevõtetelt positiivset panust ühiskonda,” seletab Amilcar Perez, The Nielsen Company Ladina-Ameerika turunduse asepresident.\nNielseni andmetele tuginedes selgub, et Ladina-Ameerika tarbijad on sotsiaalses mõtteviisis kõige teadlikumad, põhja-ameeriklased seevastu jäävad aga tahapoole. Edetabeli eesotsas fi gureerivad mehhiklased, mis on ka suhteliselt hästi põhjendatav, kuna neil on keskkonna- ja sotsiaalprobleemid igapäevaselt silme ees.\n39 % eestlastest arvab, et riik peaks üles näitama initsiatiivi teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute teel leitavate lahenduste otsimiseks, näiteks säästlikud autod, majad ja taaskasutatav energia. Kogu Euroopaga võrreldes oleme keskmisel tasemel. Leedu on sama näitaja poolest aga maailmas lausa esimesel kohal 55 protsendiga. 41% Eesti vastajatest arvab, et valitsus peaks piirama ettevõtete süsinikdioksiidi ja teiste saasteainete õhkupaiskamist. Selle protsendiga oleme Euroopas 8. kohal.\n27% eestlastest arvab, et kliimasõbraliku käitumise eest peaks ettevõtetele lisatasu maksma, olles sellega Euroopas neljandal kohal. Euroopa keskmine samas punktis on 21%. Kogu maailmas oleme selle näitajaga seitsmendad.\nGlobaalsel tasandil on võimalik „eetiliste” toodetega suuri kasumeid teenida: nimelt kaks kolmandikku globaalsetest tarbijatest ütlevad, et nad oleksid huvitatud eetiliste toodete ostmisest, et toetada sellega keskkonda ja ühiskonda. Eestis oleks seda nõus tegema 56% tarbijatest. Kui aga küsida, kui paljud on kuulnud Fair Trade märgist, väidab 66% eestlastest, et ei ole sellest kuulnud.\nNielseni uuringust selgub, et viimase paari aastaga on rahvusvahelises toiduainete ja jaemüüjate harus ettevõtte eetika ja CSR tarbijate poolt suurendatud tänelepanu alla sattunud. 44% ülemaailmsetest tarbijatest leiab, et nende jaoks on väga oluline, et toidutööstuses kasutataks toormaterjale, mis pole keskkonnale kahjulikud ning 35% vastas, et nende jaoks on väga oluline, et toiduaineid ei toodetaks ebaeetilist tööjõupoliitikat kasutades. Samad näitajad Eestis on vastavalt 28% ja 15%.\n„Need uuringu tulemused näitavad selgelt, et tarbijad on teadlikud sotsiaalsest vastutusest ning nõuavad rohkem kui kunagi varem positiivset käitumist ärimaailmast. See, mis oli kunagi valitsusjuhtide, kuulsuste ja pühendunud organisatsioonide pärusmaa, on nüüd kõigile kättesaadav,” ütleb Perez.\nEuroopa piires olid Hispaania ja Portugal ainsad, kes jõudsid kümne esimese sekka arvamusega, et on väga oluline, et ettevõtted toetavad aktiivselt sotsiaalseid ja keskkonnaalased programme. 74% portugallastest ja 64% itaallastest ning hispaanlastest ütlesid, et nende jaoks on oluline, et fi rmad rakendaksid keskkonnasõbralikku poliitikat. Eestis väitis seda 27% vastajaist. Kolmandik Portugali ja Hispaania tarbijatest ütles samuti, et on väga oluline, et ettevõtted toetaksid põhilisi sotsiaalseid probleeme (Eestis vastavalt 21%).\nHollandi tarbijad on kõige kõhklevamad sotsiaalsetes ja keskkonnaalastes küsimustes – 64% vastas „ei tea/ polehuvitatud/pole vastust”, neile järgnes Belgia 40%. Iga kümnes taanlane ja venelane ütles, et neile pole üldse oluline, kas ettevõte toetab sotsiaalseid küsimusi või mitte.


Juhend: Nutitelefoniga talviste piltide jäädvustamine | Kiip\nJuhend: Nutitelefoniga talviste piltide jäädvustamine\n5 veebruar, 2016 16:00 Kiip 0 comments\nSuureks rõõmuks on lumi jällegi Eestimaale naasnud ning piltilus talvine loodus tekitab meis kõigis soovi end ümbritsevat jäädvustada. Seda enam, kui on käepärast nutitelefon, mille pildikvaliteet ja kaamerafunktsioonid võimaldavad teha äärmiselt kvaliteetseid fotosid.\n“Galaxy A nutitelefonidel on olemas PRO-režiim, millega on võimalik sättida ISO ehk sensori valgustundlikkust, säri kompensatsiooni ja valge tasakaalu, mis annab pildistamisel rohkem võimalusi,” selgitab fotograaf Andres Raudjalg. Ka teistel keskklassi või kõrgematel nutitelefonidel on tihti manuaalrežiim.\nKaameraga pildistades tuleb igal fotograafil arvestada ka valguse suuna ja langemise nurgaga. “Hea pilditulemuse saavutamiseks on soovitatav jälgida, et pildistatav objekt oleks piisavalt hästi valgustatud,” lisab Raudjalg.\nLisaks soovitab fotograaf talvel välja pildistama minnes soojalt riietuda ja külma ilma korral kanda kindaid: “Telefoniga pildistades on soovitav kasutada spetsiaalselt puutetundliku ekraani jaoks mõeldud sõrmikuid.” Samuti on soovitatav alustada pildistamist kaugelt, liikudes objektile lähemale, et vältida lumejälgede sattumist kaadrile ning pigem teha rohkem kui vähem pilte. “Tuleb olla julge – katsetada erinevaid vaatenurki, pildistamisvõtteid ning vajadusel visata pikali, kükitada, ronida ja eksperimenteerida,” julgustab fotograaf Andres Raudjalg. Samsungi tooteekspert Henry Tiitus soovitab igaühel enne pildistama asumist üle vaadata, kas nutitelefonil on aktiveeritud Quick Launch funktsioon, mis laseb teha pilte lukustatud ekraanilt.


300 AASTAT: pedofiilist spordiarstile väänati karistust juurde | Õhtuleht\nToimetas Annika Erg, 5. veebruar 2018 23:28\nLarry NassarFoto: Matthew Dae Smith / AP / Scanpix\nEndine spordiarst Larry Nassar sai noorte iluvõimlejate pilastamise eest juurde 40 kuni 125 aastat vanglakaristust.\nNassarile määrati varem noorte tüdrukute seksuaalse ärakasutamise eest 175 aasta ja lapsporno omamise eest 60 aasta pikkune vanglakaristus, vahendab BBC News. Seega sai Nassar esmaspäevase otsusega vähemalt 300aastase vanglakaristuse.\nKohtunik märkis, et ehkki sellega tõmmatakse kriminaalasja juriidiliste protseduuride otsad kokku, ei lõpeta see emotsionaalset ja füüsilist kannatust, mida mees on ohvritele põhjustanud.\nNassarit on nüüdseks kuritarvitamises süüdistanud üle 265 naise. Kohtu ees rääkis oma traumast üle 200 naise.\nVIDEO | Seksuaalperverdi ohvri isa toimetati kohtusaalist välja (38)\n"Võimatu on väljendada seda sügavust, kui kahju mul on kõigi ees, kes sellesse segatud on," vabandas Nassar esmaspäeval. "Teie tunnistused jäävad igaveseks minu mõtteid kummitama."\nKohtunik Janice Cunningham ei jäänud mehe juttu uskuma. "Ma pole veendunud selles, et sa päriselt aru saad, et sa tegid midagi valesti ja millist kohutavat mõju see ohvritele, nende perekondadele ja sõpradele avaldas," sõnas kohtunik. "Ilmselgelt oled sa eitusfaasis. Sa lihtsalt ei saa aru."\nNassari juhtum raputas tõsiselt USA olümpiakomiteed, USA võimlemisliitu ja Michigani ülikooli, kus mees samuti spordiarstina töötas. Viimastel nädalatel on oma ameti maha pannud mitmed võimlemisliidu ja Michigani ülikooli juhtfiguurid ning algatatud on juurdlused, kas need organisatsioonid ignoreerisid varem Nassari vastu tehtud kaebusi.


Ogigia Calypso jumalanna | Sea Goddess Kalypso\nCalypso on mere jumalanna, kes armus Odiseusus ja sattus ta saarele seitsmeks aastaks. Tavaliselt on ta kujutatud delfiiniks või krabi.\nTitianatlase tütar, Calypso oli tuntud ilu jumalanna. Ta kontrollis merel koos Poseidoni ja tema meeleolu oli lainetega nii ettearvamatu kui ka. Homeri eepose luuletus Odüsseus Odüsseus läks oma saare nimega Ogygia kohe pärast seda, kui ta kaotas kõik oma mehed. Ta võttis ta oma ilusesse saare koobas elumajadesse ja armus temaga kohe. Ta oli tuntud oma muusika ja laulu poolest, ja ta kasutas seda oma saarel seitsme aasta eest ennistada.\nLõpuks sai Odüsseus oma naise naasmiseks Penelope ja tema poeg Telemachus karmimat kui Calypso laule ja ta püüdis põgeneda, aga ta ei lasknud teda. Ta pöördus Athena, tema kaitsja poole, kes käskis Calypso lasta tal paadi ehitada, et ta saaks uuesti purjetada. Calypso oli kõigepealt vihane ja siis sai südamehaavaks. Müsti mõnes versioonis üritas Odysseus lahkuda enesetapu, kuid kuna ta oli surematu, ei saanud ta surra. Mütoloogiate mõnedes raamatutes oli Calypso ja Odisseusel kaks last koos.\nAtlas ja Pleione\nVõimsus / domeen\nSümbolid / atribuudid\nKontrollige kindlasti õpetaja juhendit The Odyssey!


Galerii: Eesti kaotas MM-valikmängus Šveitsile - Tänane leht\nEesti meeste käsipallikoondis kaotas kodusaalis peetud MM-valikmängus Šveitsile 22:26. Kordusmäng peetakse pühapäeval võõrsil.\nMiks vajab Eesti vähemalt kolme punkti? Sest 1) oktoobris saadi mängudest alagrupi kolmanda liikme Bosnia ja Hertsegoviinaga kirja võit ja kaotus, 2) väravate vahe jäi Bosnia vastu kolmega miinusesse, 3) alagrupist pääseb play-off’i ainult esikoha omanik. Teoorias võib edasi pääseda ka nelja punktiga, ent see tõenäosus on tibatilluke.\nSeega vajab Eesti esmalt Šveitsi vastu vähemalt võitu ja viiki. Seejärel veel ka seda, et edasipääsust ilma jäänud vastane suudaks järgmisel nädalal Bosnia ja Hertsegoviina käest röövida rohkem punkte kui Eestilt. Kui lisada tingiva kõneviisi sülemile tõik, et Šveits on objektiivselt võttes ja senistele tulemustele toetudes Eestist tugevam meeskond, on selge, et edasipääsu on keeruline püüda.\nEnt kindlasti mitte nii võimatu, kui võiksid viidata eelmise nädala Riia kontrollturniiri tulemused, kus kaotati kindlalt nii Hollandile kui ka Egiptusele ning kolme väravaga ka Lätile. Vana aastaga võrreldes täiendavad meeskonda Mait Patrail, Dener Jaanimaa, Mikk Pinnonen, Andris Celminš, Kristjan Muuga ja Eston Varusk. Peatreenerile Rein Suvile napp ühistrenniaeg suurt muret ei valmista: «Ühepäevane valmistumine on meie alal pigem reegel kui erand, nii et probleemi selles ei näe. Meeskond on teotahteline ja optimistlik, nii et läheme oma võimalusi ära kasutama ja võitude järele.»\nŠveits andis eelmisel nädalal korraliku tormihoiatuse, sest kodusel kontrollturniiril alistati Serbia 32:28 ja finaalis jäädi napilt 29:30 alla Venemaale. Sealjuures saavutas Šveits mõlemad tulemused ilma oma nimekaima mängija, Saksamaa meistermeeskonna Rhein-Neckar Löweni 34-aastase kapteni ja neljal eelmisel hooajal Bundesliga parimaks käsipalluriks nimetatud Andy Schmidita, kes ei osale ka MM-valikmängudes.\n«Schmidi puudumine võib olla valus löök Šveitsile, aga ei pruugi ka. Vaatasin videost nende viimaseid mänge Serbia ja Venemaaga ning tegu on hästi komplekteeritud ja ühtse meeskonnaga. Peaaegu igale positsioonile on kaks võrdväärset meest ning nagu Bosnia ja Hertsegoviina puhulgi, on tegu pika ja koguka tiimiga,» sõnas Suvi.


2 Seeria - Multione\nKõige väikseim ja ökonoomsem liigenditega MultiOne seeria.\nAntud masin tagab kõrge jõudluse igal pinnasel.\nLiigendsüsteem võimaldab operaatoril masinat juhtida mugavalt ka kõige kitsamates kohtades.\nKompatkse jõudluse ja innovaatilise disaini harmoonia teeb MultiOne 2 Seeria kõige konkurentsivõimelisemaks masinaks enda kategoorias- parim lahendus “tee ise” tegemisteks.\n2 Seeria eelised:\nMootor KOHLER Command Pro EFI ECV749\nVõimsus 26,5 HP / 19.7 kW\nHüdrotootlikkus 42 l/min\nTõstekõrgus 1,6 m\nMaksimaalne murdejõud / 50 cm 840 kg\nPöörderaadius sise/välis 700 / 1698 mm\nStandard rehvid (traktor profiil) 20×8.00-10\nKaadekormus 700 kg\nTõstevõime sirge (koos vastukaaludega) 560 kg\nTõstevõime täielikult liigendatult (koos vastukaaludega) 450 kg\nLükkejõud 770 kgf\nBig- Bag`i tõstja


Adenoidide ravi homöopaatiaga - Uuring April - Homoopaatia ja uhine ravi\nJah, neil ei ole kõrvaltoimeid, kuid nende asjatud retsept võib põhjustada tugevat ägenemist - "see ei tundu vähe"! Nii võib näiteks igaüks neist ravimist ravida isegi 4. Tasub eristada klassikalist ja "tööstuslikku homöopaatiat", mida müüakse apteekides ja mida toodavad paljud tuntud kaubamärgid. Patsient armastab niisket vihmane ilma ja soojust. Prostatiidi taimsed ja homöopaatilised ravimid on viimase kümne aasta. Hiljuti kaevati Ameerika Ühendriikides homöopaatiliste ravimite müümise eest kohtusse kaupluskett Walmart.\nMirjam Hakkaja - Ajurveedas on selline lähenemine teiste ravipõhimõtete hulgas juba aastatuhandeid kasutusel olnud. Minu teadlik kokkupuude täiend- ja alternatiivmeditsiiniga, rahvusvaheliselt tuntud lühendi all CAM, sai alguse siis, kui mu lapsed olid väikesed.\nMinuni jõudsid kuuldused imelistest ja salapärastest tervendavatest terakestest. Tol ajal raskesti kättesaadavad homöopaatilised terakesed tulid meie pere ellu ja muud kodused ravivõtted jäid tagaplaanile. Reisil käies otsisin alati üles loodusraviapteegi ja täiendasin oma terakeste varu. Terad tegid oma tööd suurepäraselt, võtsid ära pea- ja kõhuvalu, ärevuse ja muudki.\nSaime nende abil lahti isegi kutsika merehaigusest ja hirmust autosõidu ees. Tundus uskumatu ja imeline. Siis juhtus minuga see, mida küllap kogevad paljud emad, kui perre saabub beebi või lausa mitu järjest. Mul tekkisid erinevad veidrad tervisehädad.\n38 Replies to “Homöopaatia on tervisele ohtlik”\nVõtsin terakesi, aga sellist imelist mõju nagu lastel ma enda peal ei kogenud. Samuti ei mõjunud need mu mehele.\nTundus, et täiskasvanute puhul ei ole terakesed nii tõhusad. Otsisin oma terviseteemadele loomulikku, looduslikku ja mõistuspärast leevendust ning jõudsin ajurveedani.\nAjurveeda mõjul hakkasid mu probleemid tasapisi lahenema ja ärevus tervise pärast taanduma. Minu jaoks sai selgeks, kuidas erinevad CAM-i Uhise harja ankuloosi ravi toimivad. Muu hulgas see, miks homöopaatia on efektiivne väikelastel ja vähem täiskasvanute puhul. Täna küsitakse minu kui ajurveeda praktiku käest tihti, kas ajurveedat ja homöopaatiat tohib koos kasutada.\nVõtangi selles artiklis teema natuke laiemalt vaatluse alla. Homöopaatilised ravimid saadakse taimsete, loomsete ja mineraalsete ainete potentseerimise teel. Selliselt saadud ülimalt lahjendatud ained mõjuvad ajurveeda järgi peenenergeetilisel tasandil läbi praanakanalite ja eeterkeha pranamayakosha ning meelekanalite ja mentaalkeha manomayakosha. Ajurveeda kõige olulisem "teraapia" on loomulik toitumine ja loomulik elurütm ning seejärel taimeravi. Ajurveeda toitumine ja taimed toimivad läbi materiaalse keha annamayakoshaseedesüsteemi ja seedimistule, mõjutades seega otseselt füüsilist organismi.\nSeega mõjuvad ajurveeda ja homöopaatia erinevate kanalite kaudu. Homöopaatilised ravimid on efektiivsed, kui haiguse või ebakõla põhjus asub meeles või mentaalkehas.\nAdenoidide ravi homöopaatiaga - Jood April\nFüüsilist laadi probleemide korral, mille põhjus on seedimata toidujääkide ladestumine seedetraktis ja sellest tingitud immuunsuse üldine langus, aitab hästi ajurveeda. Enamasti aga ongi haiguste põhjused just seedimises. Beebide ja väikelaste seedetrakt on "uus ja puhas".\nRavimit kasutatakse sinusiidi ägedate ja krooniliste vormide ravimite raviks. Arstid võivad hingamisteede ja ninaneelu patoloogiate kompleksravi osana soovitada uimastiravi. Ravimit toodetakse roheliste pillide ja tilkade kujul, mis on ette nähtud sisemiseks manustamiseks. Ravimi võtmisel on põletikuvastane toime patsiendi kehale, see soodustab viskoosse röga hõrenemist, aitab taastada normaalset nasaalset hingamist ja normaliseerib eksudaadi väljavoolu ninakõrvalurgetest.\nNad on tundlikud neid ümbritsevale energiaväljale ja vastuvõtlikud homöopaatilistele terakestele. Täiskasvanud inimese seedesüsteemis ladestuvad elu jooksul seedimata toidujäägid — mürgid ja immuunsüsteem nõrgeneb ebasobivate harjumuste ja intensiivse meele-elu tulemusena.\nProbleemid levivad seedetraktist väljapoole ja organismi nõrgad kohad saavad kahjustatud. Tunda annavad erinevate haiguste sümptomid, mis materialiseeruvad füüsilises organismis. Inertset ja kõva mateeriat — materiaalset keha — on väga raske mõjutada energeetiliselt.\nSee pole võimatu, kuid võtab väga kaua aega. Sellisel juhul tuleb kasutada füüsilisi kanaleid, mõjutada organismi läbi seedesüsteemi ning kaasata kehalisi teraapiaid nagu massaaž, kompress, nõelravi vms. Ajurveeda vähendab vajadust tableti järele Loomulik toitumine ajurveeda järgi on keemiavaba kohalik hooajaline värskelt valmistatud enamasti soe toit.\nLoomulik elurütm tähendab kindlaid söögiaegu, igapäevast kõhu läbikäimist enne hommikusööki, mõõdukat liikumist ning ööund hiljemalt kell kümme. Lisaks toitumisele, elurütmile ja taimedele on ajurveedas kasutusel väga tõhusad peenenergeetiliselt mõjuvad ning hangunud mõtte- ja käitumismustreid pehmendavad teraapiad nagu näiteks massaaž, jooga, mantra ja meditatsioon.\nLisaks neile ka metoodika, mida tänapäeval tunneme homöopaatiana.\nAjurveeda aitab inimestel võtta aktiivset rolli oma tervisekäitumise kujundamises ja vähendab vajadust tableti või terakese järgi. Kui ma esimese lapsega 27 aastat tagasi võtsin pea- või muu valu korral paratsetamooli ja andsin seda ka lapsele, siis teine ja kolmas laps said leevendust belladonna terakestest. Neljanda lapsega, kes praegu on kümneaastane, pole vaja olnud muud kui pai ja kalli. Meie pere igapäevane ja kõige kindlam haiguste ennetamise praktika on toidukorrad kindlatel kellaaegadel, täisväärtuslik soe toit kolm korda päevas ja korralik ööuni, mis algab hiljemalt kell kümme nii lastel kui täiskasvanutel.\nHeast tervisest annab märku see, kui kõht käib läbi iga päev enne hommikusööki ja potti kukub küpse banaani konsistentsiga väljaheide. Loomulikult esineb ka kõrvalekaldeid, kuid nendega tuleb keha toime, kui rutiin on üldiselt paigas. Lapse tervise edu pant on rahulolev ema Nii ajuveedas kui homöopaatias on kesksel kohal elujõu mõiste.\nAjurveedas nimetatakse seda praanaks. Elujõud on seotud immuunsusega. Väikelaste emade immuunsus langeb seetõttu, et nad annavad raseduse, sünnitamise Homoopaatia ja uhine ravi imetamisega osa oma elujõudu lastele.\nIgal emal on erinev elujõuvaru ja kui karikas hakkab piltlikult öeldes tühjaks saama, muutub meel ebastabiilseks, kaob rahulolu ja tunda annavad erinevad tervisehädad.\nKuni seitsmeaastased lapsed on ema infoväljas. Ema ülitundlikkus, meeleoluhäired või tervisehädad toovad kaasa selle, et ka lapsed muutuvad rahutuks ja haiglaseks. Ema ja lapse tervise seisukohalt on kõige olulisem rahulolev ja rahulik ema. Väga tähtis on tugisüsteemi olemasolu, mis võimaldaks emal kohe pärast sünnitust puhata, taastuda ja korralikult süüa muretsemata olmemurede pärast.\nÖeldakse, et lapse kasvatamiseks läheb vaja tervet küla. Ajurveeda järgi on hea värskele emale ja lapsele esimesed 40 päeva peale sünnitust teha iga päev sooja õliga õrna massaaži, et aidata neil uue olukorraga kohaneda, immuunsust tugevdada ja ema elujõudu taastada. Lisaks stabiliseerivad massaaž ja soe õli meelt ja rahustavad närvisüsteemi, aidates vältida sünnitusjärgset depressiooni.\nIgaühele sobivat imepilli ei ole olemas On hea, et mõttemuster on muutumas ja haigussümptomitele leevendust otsides ei haarata enam esimese asjana antibiootikumide või valuvaigisti järele, vaid otsitakse abi terakestest või toidulisanditest.\nÜldjuhul ei ole neil kõrvalmõjusid või on need väga väikesed. Endiseks on jäänud siiski see, et haaratakse millegi järele väljastpoolt. Meel tegutseb suunaga Homoopaatia ja uhine ravi, et vaigistada sümptomeid, vaagimata probleemide sügavamaid põjuseid.\nEsmajärjekorras võiks jääda rahulikuks, suunata meel sissepoole ning vaadata üle elukorraldus. Kas kõht on korras ja elurütm korrapärane? Või on elu muutunud liiga kiirustavaks, kasvanud on väline surve ja stress ning meelerahu ja und on jäänud vähemaks? Kas on palju reisimist vms? Inimesed on ikka tahtnud uskuda imeravimitesse, mis kõik hädad käega pühib. Pole vist vaja öeldagi, et igaühele sobivat imepilli ei ole olemas.\nRohi võib küll leevendada sümptomeid, kuid ei võta ära terviseprobleemide põhjuseid, mis enamikel juhtudel peituvad ebakohastes harjumustes ja mõttemustrites, aja ja sisemise rahu puuduses. Lastehaiguste puhul saab ajurveeda järgi abi vanaemade kodustest ravivõtetest, nagu aurud, kompressid, vannid jne. Need nõuavad aega, järjekindlust ja tähelepanu. Sinna, kuhu suunad tähelepanu, läheb elujõud ehk praana ja armastus. Ja armastus parandab kõik haavad. Harakale haigus, varesele Homoopaatia ja uhine ravi, mustale linnule muu tõbi Kodune turvatunne läheb kaasa lasteaeda, kooli ja tööle Minu jaoks on ajurveeda aidanud seletada ja demüstifitseerida omal ajal imemeetodina tundunud homöopaatia ning aru saada, kuidas toimib täiend- Rohi liigeste haigustest alternatiivmeditsiin.\nVastuseks küsimusele, kas ajurveedat ja homöopaatiat võib koos kasutada, on vastus "jah".\nHomöopaatilisi ravimeid on lihtne kasutada ja need on üldiselt tõhusad ning ohutud lastele, kuid kindlasti tuleks üle vaadata ka toitumine ja elurütm ning leida laste jaoks aega. Ajurveeda on suunatud väikestele pikaajalistele muutustele inimese käitumises ja meeles ning aitab kujundada armastuse tunnet suurendavaid harjumusi. Ühise rahuliku elutempoga luuakse peresiseselt suuremat rahulolu.\nKoos vanematega söögilaua ääres istudes kogevad lapsed turvatunnet. Nad võtavad sisemise rahutunde kaasa lasteaeda või kooli ja lapsevanemad tööle ning loovad nii suuremat harmooniat kogukondades väljaspool kodu. Jäädes ise igas olukorras rahulikuks ja aeglustades elutempot, anname tänapäevases liiga rahutus maailmas oma panuse rahu suurendamisse üldiselt.


17.09.2014 Person was mentioned is the comments of "Arengufond võttis ka teised oma ettevõtted luubi alla".\nContent:Iga ettevõte, millel on vähegi mahtu, peab tegema auditi. Riigile kuuluvad asutused teevad seda alati. Lisaks on aastaaruanded. Kas siis nendest ei paistnud välja liigsuured halduskulud? Vähemalt eelarve protsessis ometi pidi seltskond selgitama planeeritud kulusi. Teada on, fondi portfell on väga kitsuke ja sinna pääsemiseks pidi läbi hüppama tulest rõnga, une pealt, kusjuures samal ajal pidi žongleerima granaadiga. Fond aga tegi kulusi. AGA, tahtmata süüdistada ette kedagi. Pole ise seal töötanud, projekti pole esitanud, raha pole kellelgi andnud ega saanud. On teine võimalus, et Fondi nõukogu on seda asja ise osaliselt ajanud, osalust saanud, ringkäendust korraldanud, peitnud oma tegevusetust - sellel võib olla oma põhjus ja kod. Arro, kes seda kõike pealt nägi, pani ka oma kärsa likku. Ulus huntidega kaasa. Tal ju vahet polnud, hakkad vastu, saad kinga, ulud kaasa, saad kinga, kuid saad kaasa kopika. JA on veel võimalus, et asi on natuke üles puhutud rohkem kui see väärt on. Ilmselt teevad fondi juhid/töötajad samuti soomust, aga teevad seda kaugelt vähem kui avalik hukkamine vääriks. Piisaks seltskonna olulisest tuulutamisest. Ise arvan, et ITK mehed on pankuritega kokku löönud, ning monopoliseerinud selle kassa enda kasuks. Pirko Konsa värbamine juhiks viitab vägisi sellele versioonile - Pirko on olnud MKM lugupeetud töötaja heade isidemetega selles majas. Majas, mis majandusega kuid ammugi kommunikatsiooniga sisuliselt ei pädenud. P.S. Olen ka ise ITK sektoris olev finantsist. Kahju, et AF idee on lõrtsitud ja rahval on jälle kont mida närida.\n24.07.2014 Person was mentioned is the comments of "Tõnis Arro lahkub Arengufondi juhatuse esimehe kohalt".\nContent:Kas te teete nalja vôi?? Pirko Konsa saab arengufondi juhatuse esimeheks, see poliitbroiler oleks lasteaeda paras saata juhtima, mitte Arengufondi. Mäletan, kui ta tehnopolis pukki pandi, siis oli vôimalus näha, kui palju ta oma tööd jagas. Masendav riik.\n13.06.2014 Person was mentioned is the comments of "Arengufond konkureerib Äripäevaga".\nContent: Ja nüüd kui arenguidee konkursil on selgunud võitjad peaks tegema Arengufondi juhtidele eesotsas Tõnis Arro, Pirko Konsa ja Ville Jehele tarkvara update eetikast. 10 miljoni eestlase idee on tõesti väga hea ja suurepärane idee, aga mis mõttes ei ole Majandus-, Siseministeeriumil ja Riigikantseleil raha, et võtta palgale üks inimene, kes viib läbi RIIKLIKKU programmi. Need samad allikad rahastavad osaliselt Arengufondi. Raha käib ringi rattast. Kuidas nii härrased? Piinlik lugu. vastus


Kui keegi küsib, siis ma olen 21 ja seda ka järgmised 20 aastat. Teeme selle selgeks eks? Et kui ma nüüd ütlen, et tegelikult lööb jaanuaris ette number 28, siis sa unustad selle kiirelt ära. Igatahes… mida ma praegu õpetaksin endast 10 aastat nooremale minale? Mida ma õpetaksin 18 aastasele Kaisale…\nNo ma ei saa üle ega ümber ju trennist ja kui mul oleks võimalus minna ajas tagasi, siis kõige esimese asjana ma kamandaksin ennast kohe jõusaali, sest 18 aastaselt polnud ma julgenud sellisesse asutusse veel enda jalga tõsta. Läks ikka päris mitmeid aastaid aega, kui ma lõpuks endas selle julguse leidsin. Aga no see, mida ma siis seal korraldama hakkasin on leebelt öeldes tragikoomiline. Seega kallis Kaisa, siin on sulle mõned õpetussõnad…\nTee endale kõigepealt üldse selgeks, mis eesmärgiga sa treenima hakkad. Kas selleks on siis kaalu langetamine või lihaste kasvatamine või aja surnuks löömine, sest ma tegin kord ühte ja kord teist ja seatud eesmärgile see mind kuidagi lähemale ei aidanud. Ma tahtsin olla esmaspäeval aasta rammunaine, kolmapäeval võtta alla 10kg ja reedel tahtsin lihtsalt kodust välja saada. Ja nii ma seal siis nühkisin ja nühkisin…\nKui plaan paigas, siis pöördu mõne targema venna juurde, kes sind aitab. Ei ole vaja seda jalgratast ise leiutada. Ei, sind ei aita su boyfriendi treeningkava, sest sulle ei anna mitte midagi juurde, kui sa saja kiloga trapetsit pumpad või 15kg hantlitega biitsa üritad suuremaks saada. Sul ei ole seda huinjaad vaja! Keskendu nüüd nendele lihasgruppidele, mida sul päriselt ka vaja treenida on. Mille kuradi pärast sa seda trapetsit üldse treenid? Soe oled peast w? Uhh mul tuli kananahk peale, kui ma mõtlesin enda kunagistele trennikavadele. Miks, Kaisa, miks?\nHakka sööma! Hakka sööma normaalset toitu ja tee endale üleüldse selgeks, kuidas sööma peaks. Valgud on toredad asjad, aga ainult valkudest koosnev menüü ei anna sulle mitte midagi. Süsivesikud ei tee sind paksuks ja ära kühvelda endale toidulisandeid näost sisse, kui sa ei saa isegi aru, miks ja millal neid üldse vaja süüa on. Mingil momendil ma käisin ülikoolis sellise menüüga, et hommikul lasin sisse kohvi, lõunal lasin sisse valgusheigi ja kohupiima ja õhtul koju jõudes sama taks, pluss lisaks kuhjaga proteiinibatoone ja kõiksugu võimalikke proteiini-valgu-nullrasva-nullsüsika vahepalasid. Täiesti aamen kirikus oli iga päev ära süüa mingisugune pakk midagi, kus laiutas silt “0% fat”. Palju õnne.\nLõpeta ära see teadlik enesehävitamine! Jah, ma saan aru, et sa arvad, et sa oled jõle kõva tšikk, kui sa sõdid süsteemile vastu ja teed kõike seda, mida sulle keelatud on, aga… Purjus naisterahvas on graatsiline ainult iseenda arvates ja suitsetamine on samamoodi lahe sinu enda peas – kõrvalt on seda väga inetu vaadata. Ja samamoodi su keha tänab sind, kui sa lõpetad ta aeglase mürgitamise. Katseta ja näed isegi. Samamoodi lõpeta ära need pikad tööpäevad ja vajadus panustada alati teistest rohkem, usu mind, kedagi ei koti, kas sa töötasid paar tundi vähem või rohkem – veeda see aeg parem iseenda või lähedastega.\nKas te mäletate veel, kui tähtis oli 18 aastasena teiste inimeste arvamus? Nagu räigelt. Kui keegi sinu kohta kuskil mingit jama ajas või kui keegi oli teada saanud sinu mõne “sünge” saladuse, siis olukord oli suhteliselt kriitiline. Miks ma selle “sünge” jutumärkidesse panin, siis noh… tegelikult tagantjärgi mõeldes see sünge saladus tundub praegusel ajal täielik naljanumber. Kui palju ajurakke sai kulutatud mingite kuulujuttude ümberlükkamisele või teistele mulje avaldamiseks. Jõhker…\nEndast 10 aastat nooremale iseendale ma õpetaks, kui ebakindlad on kõik inimesed ja sinu head ja vead ei lähe absoluutselt mitte kellegile korda. Võinoh, lähevad loomulikult, sest eestlane on maru mürgine inimene, aga sinu nö vigadele juhivad tähelepanu ainult endaga ise mitterahulolevad inimesed. Kes kommenteerivad kõige rohkem sinu väljanägemist? Naksitrallid. Kes mõõdavad su sangade diameetrit? Sardellid. Kes krimpsutavad nina sinu õnnestumiste peale? Kibestunud inimesed. Kes heidavad sulle ette su armumisi või aktiivset sekselu? Need kellel see puudub. Ja täpselt nii lihtne see ongi.\nMa õpetaks endast nooremale minale, kuidas öelda inimestele “EI”, kuidas saata konkreetselt mõnda inimest p#rse ja kuidas lõigata ära enda elust negatiivseid inimesi. Kui palju kordi ma tegin endale ebameeldivaid asju, eesmärgiga teenida välja kellegilt mõni kiidusõna – seda viimast muidugi mitte kunagi ei tulnud. Kui palju kordi ma lasin endast üle sõita ja võtsin hinge asju, mida ütles mulle keegi täiesti suvaline inimene. Ja kui palju kordi ma lihtsalt lasin ennast energiavampiiridel tühjaks imeda… mille kuradi pärast ma üldse arvasin, et ma pean selliste inimestega koos olema? Müstika. Kui palju lihtsam oleks olnud lihtsalt püsti tõusta, näidata kellegile keskmist sõrme ja ära jalutada. Punkt.\nJa no kogu see nooruspõlve suhtedraama. Oh boosemoiiii. Üks armumine asendus teisega ja kolmandaga ja neljandaga ja iga jumala kord ma olin veendunud, et tegemist on just selle vapra valge rüütliga. Kui palju pettumist, kui palju nutetud pisaraid. Kuidas ma kogu aeg üritasin küll ühe ja küll teisega kodu mängida. Milleks? Oleks võinud rahulikult veeta aega mõne toreda noormehega ja mitte kiirustada kohe kokku kolimisega. Mitte kuskile pole kiiret, pesa jõuab punuda küll ja veel ja suure tõenäosusega sellises vanuses sõlmitud suhted lõppevad niikuinii. Ja mäletate, kuidas lahkuminek meenutas matuseid? “Kas ma nüüd surengi üksikuna?” “Kas ma leian veel kellegi teise?” ja siis kolme kuu pärast ei tulnud sul eelmise suure armastuse nimi meeldegi? No täpselt.\nAhjaa, ja siis see ülikooli otsustamine. See peaks käima taaskord kategooriasse vist, et ära jumala eest ürita kellelegi sellega muljet avaldada. Teate, mis valikud minu kaalukausil kunagi olid? Ma tahtsin õppima minna kas juurat, sest see oleks mu isa uhkeks teinud, psühholoogiat, sest inimloomus on nii põnev ja matemaatikat – no sinna ma läksingi. Jumal tänatud, et ma esimest otsust ei langetanud, kuigi sellest sai väga raskelt loobutud. Ma oleks kuuli pähe lasknud, kui ma oleks pidanud nii kuiva asja õppima. Psühholoogia? Jah väga huvitav ja kindlasti ma harin ennast sellel alal, aga teades seda, kuidas ma võtan asju südamesse, siis teiste inimeste aitamisel ma ikka väga feiliks. Matemaatika – ma oleks pidanud endale selgeks tegema, et mis sellise asja õppimise väljundid üldse on ja kas mul reaalselt tulevikus kuiva matemaatikaga ka midagi peale on hakata.\nÜhesõnaga… ma õpetaks noorele iseendale, kuidas kõige tähtsam on kuulata enda sisemist häält ja kujutada ette ennast tegemas seda, mida sa naudid ja siis langetada otsus karjäärivalikul. Ja kui sellist otsust sa veel ei suuda teha, siis ära tee! Kes ütles, et sa ülikooli pead minema? Mine avasta maailma, mine avasta ennast. Ja kui sa oled mingi otsuse langetanud ja lõpuks avastanud, et sa oled ikka julma pange maha pannud, siis ära kassi! Sa võid alati ümber otsustada, kes ütles, et sinust kosmonauti või baleriini saada ei või? Kamoon!\nSaada pikalt eelarvamused! Ai kurja, kui raske on seda teha, aga palun ürita. Proovi tajuda olukordasid ja inimesi neutraalsena ja ära kiirusta neile kohe hinnanguid andma. Eelarvamused ei anna sulle peale silmavaate ahendamise mitte kui midagi. Tõsiselt. Kui palju kordi ma olen tutvunud inimestega, kellest jutud on juba ette jõudnud või kelle mõni tuttav on maha materdanud ja mis lõppude lõpuks ikkagi välja tuleb? Tegemist on kuradima vinge inimesega. Igal inimesel on meie eluteel mingi ülesanne ja kuigi jah, me tutvume enda eluteel ka parajate mölakatega, siis ka neil on meile alati midagi õpetada.\nMa õpetaks endast nooremale iseendale, kuidas väikesed asjad ei loe. Teate, aasta lõpp on olnud mulle emotsionaalselt väga raske, ikka väga-väga raske ja ma ei taha sellel teemal rohkem peatuda. Ja mul reaalselt oli siin mõned nädalad tagasi tunne, kuidas lihtsalt ma ei pea enam vaimselt vastu, kuni ühel hetkel ma sain teate, et kortermaja, kus ma elan, põleb. Ja ma istusin tööl ja ma lihtsalt palvetasin, et mul oleks õhtul kodu, kuhu minna, et mu kass oleks terve ja et ma ei peaks jõuludel kuuse all olema. Ja siis kõik need asjad, mis tundusid veel mõned nädalad tagasi nii suurena ja mis mind nii murdsid, tundusid ühel hetkel lihtsalt nii väikesed. Väikesed asjad ei loe. Kui sul pole ühel hetkel kodu või kui sa oled aheldatud haiglasse aparaatide külge, vot need asjad löövad sind põhjusega rivist välja, aga kõik ülejäänud asjad – need asjad lihtsalt ei loe. Seda ma õpin siiani, aga õpetaks hea meelega ka endast 10 aastat nooremale minale.\nViimasena ma paneksin 18 aastasele minale hingele, et ma mitte-mitte-mitte kunagi suureks ei saaks. Elu on nii igav, kui seda kogu aeg tõsiselt võtta. Ja ma tean, et seda leierdataks igal pool, aga me elame päriselt ka ühe korra. Tantsi laudadel, naera kõvasti ja valesti ja kurat võtaks, naudi sõitu!\nTags: eelarvamused, elu valikud, energiavampiirid, enesehävitamine, hakka sööma, jõusaal, juura, keskkool, kuidas öelda ei, kuulujutud, matemaatika, negatiivsed inimesed, normaalne toit, õpetussõnad, pikad tööpäevad, psühholoogia, rasvavaba menüü, suhtedraama, suitsetamine, süsivesikud ei tee paksuks, teiste arvamus, toidulisandid, treeningkava, treeningu eesmärk, trenn, ülikool, ülikooli valik, ülikoolivalik, väikesed asjad ei loe, valge rüütel, valgud, valkudest koosnev menüü\n1 thought on “Millist nõu ma annaksin 10 aastat nooremale iseendale?”\n28. dets. 2018, 11:37\nMõnus postitus, Kaisa! Sai kirjapandud jutuga väga palju samastuda.. ning sellest tulenevalt ka kõvasti naerda ilmekalt kirja pandud mõtete üle (heas mõttes), et kui palju on selliseid olukordi olnud, kus olen täpselt samamoodi mõelnud 10.a tagasi vs nüüd! 🙂\nVäike palve ka, et kirjuta rohkem – Su poste on alati huvitav lugeda!\nVasta MustValge-le Tühista vastus


PÄEV BÖRSIL | Indrek Kasela ettevõtte väärtus kerkis märkimisväärselt - Ärileht\nPÄEV BÖRSIL | Indrek Kasela ettevõtte väärtus kerkis märkimisväärselt\nTäna tõusis Tallinna börsil enim Indrek Kasela firma PRFoods aktsia. Börsiindeks oli üle mitme päeva roheline.\nPRFoodsi aktsia tõusis koguni 5,26 protsenti ning kaupleb nüüd 42 sendi juures. Samas olid nii tehingute arv kui aktsia käive võrdlemisi väikesed - vastavalt 40 tehingut ning 4523 eurot.\nSamuti tõusis teist päeva järjest Baltika aktsia. Võrreldes eilsega tõusis see veel 3,53 protsenti ning maksab nüüd 35,2 senti. Baltika aktsiaga tehtud tehingute arv ning käive olid PRFoodsist küll suuremad, kuid siiski võrdlemisi marginaalsed: 92 tehingut ning 9669 eurot.\nÜle ühe protsendi langesid täna kahe ehitusfirma - Nordeconi ning Merko Ehituse aktsiad. Nordeconi aktsia maksab nüüd euro ja 43 senti ning Merko Ehituse aktsia 14,42 eurot.\nViimaste kuude kohta tavapäraselt kaubeldi täna Baltimaades enim Ignitise aktsiaga, mille käive oli siiski Ignitise kohta tagasihoidlik 265 842 eurot.\nSamuti pöördus tõusuteele viimased kaks päeva langenud Tallinna börsiindeks, mis tõusis täna 0,02%. Börsiindeks tõusis ka Vilniuses, 0,45%. Kurvem päev oli Riia börsil, mille indeks langes 0,23%. Balti börsiindeks kokku tõusis 0,15%.\nAasia turgudel oli täna kurb päev - kõik olulisemad Aasia indeksid langesid vähemalt poole protsendi võrra. Euroopas oli pilt positiivsem, suuremad indeksid tõusid või langesid marginaalselt, kõikumised jäid 0,1 protsendi piiridesse.


Taotlejale | Välisministeerium\nAvaleht Tegevused, eesmärgid Arengukoostöö ja humanitaarabi Taotlejale\nArengukoostöö toetuse taotlemine\nArengu- ja humanitaarabi toetust rahastatakse Välisministeeriumi eelarves olevatest arengu- ja humanitaarabi vahenditest. Toetust saab taotleda kas avatud- või piiratud taotlusvoorus (vt allpool avatud taotlusvooru eriliike: Euroopa Komisjoni arengukoostööprojektide kaasrahastamine ja stipendiumite andmine prioriteetsete partnerriikide kodanikele).\nArengu- ja humanitaarabi toetuste üldiseks eesmärgiks on aidata kaasa üleilmse vaesuse vähendamisele ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisele.\nAvatud taotlusvoor stipendiumite eraldamiseks eelistatult prioriteetse partnerriigi kodanikele kõrghariduse omandamiseks, uurimistöö tegemiseks või täiendkoolituseks Eesti kõrgharidust andvas õppeasutuses, teadus-ja arendusasutuses või täiendkoolitusasutuses.\nArengu- ja humanitaarabi andmiseks (arengukoostöö puhul erandjuhtudel spetsiifilise valdkonna puhul ning humanitaarabi puhul tavajuhtudel);\nEesti arengukoostöö sihtriikidele läbi nendes riikides asuvate Eesti välisesinduste.\nEuroopa Komisjoni arengukoostööprojektide omafinantseeringu kaasrahastamine\nArengukoostöö puhul antakse toetust Eesti arengukoostöö ja humanitaarabi arengukavas 2016-2020 nimetatud prioriteetsetele partnerriikidele ja projektipartneritele ning arengukavas toodud valdkondades. Nendeks on inimarengu, rahu, inimõiguste tagamise, demokraatia, õigusriigi ja jätkusuutliku majandusarengu toetamine ning teavitamine ja maailmahariduse edendamine.\nPiiratud taotlusvoorus saavad toetust taotleda samad taotlejad kui avatud taotlusvoorus. Antud toetuse puhul esitab Välisministeerium taotluskutse koos lähteülesandega vähemalt kahele eespool nimetatud asutusele või isikule, kes on välja valitud objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumite alusel (näiteks ekspertiis valdkonnas ja logistiline võimekus jms).\nMikrofinantseeringut saavad taotleda lisaks Eestis registreeritud ning püsivalt tegutsevatele juriidilistele isikutele ka prioriteetsete partnerriikide valitsus- ja kohalike omavalitsuste asutused, nende hallatavad asutused kui ka nendes riikides registreeritud ja püsivalt tegutsevad mittetulundusühingud ja sihtasutused.\nEuroopa Komisjoni arengukoostöö-ja humanitaarabiprojektide omafinantseeringu kaasrahastamise taotluse saavad esitada kohaliku omavalitsuse asutus ja selle hallatav asutus või Eesti Vabariigis registreeritud ning püsivalt tegutsevad mittetulundusühingud või sihtasutused, sh maakondlikud või üleriigilised kohalike omavalitsuste üksuste liidud.\nVälisministeeriumi arengu- ja humanitaarabi vahenditest taotletav toetus võib moodustada:\nkuni 95% projekti abikõlblike kulude kogumaksumusest;\nkuni 25% projekti abikõlblike kulude kogumaksumusest, kui toetust antakse Euroopa komisjoni arengukoostööprojektide rahastamiseks;\nkuni 100% kui toetust antakse piiratud taotlusvoorus (nt humanitaarabi projektid), mikrofinantseeringuna või avalikkuse teavitamist käsitlevate projektide (sh vabatahtlike) taotlusvoorus.\nKaas- ja/või omafinantseering\nNõutav on taotlejapoolne omafinantseering vähemalt 5 % ulatuses projekti abikõlblike kulude kogumaksumusest. Poole nõutavast omafinantseeringust võib moodustada mitterahaline sissemakse (projektis vabatahtliku töö, tasuta teenuse osutamine või ruumi, seadme, materjali või vahendi tasuta kasutamine). Mittetulundusühingutel või sihtasutustel on võimalik omafinantseeringu 5% nõue katta kaasfinantseeringu arvelt, kusjuures poole sellest võib moodustada mitterahaline sissemakse.\nToetuse minimaalne suurus taotlusvoorus taotlemisel on projekti kohta 10 000 eurot, välja arvatud projektid, mille eesmärgiks on teavitada avalikkust. Avalikkuse teavitamisele suunatud projekti toetuse minimaalne määr on 1000 eurot. Toetuse maksimaalset piirmäära pole kehtestatud (see oleneb projekti sisust ja taotlusvooru rahalistest vahenditest, sest projekti eelarve ei tohi ületada taotlusvooru eelarvet). Mikrofinantseeringu maksimaalmäär projekti kohta on 15 000 eurot.\nAVATUD TAOTLUSVOORU VEEBIKESKKONNA KASUTAMISE JUHEND (711.86 KB, PDF) (196.23 KB, PDF)\nVeebikeskkonda ei saa kasutada taotluste esitamisel stipendiumiprogrammide, teavitusprojektide ja vabatahtlike lähetamise voorudesse.\nARENGUKOOSTÖÖPROJEKTI VORMI TÄITMISE JUHEND (98.5 KB, DOC)\nNB. 15.11 jõustusid välisministri määrusega uued taotlus-ja aruandevormid. Nüüdsest on kasutusel ühine taotlusvorm, olenemata millses taotlusvoorus või millist toetust taotletakse.\nArengukoostööprojekti taotlusvorm (133 KB, DOC)\nTaotlusvormi eelarve 1.osa (23.24 KB, XLSX)\nTaotlusvormi eelarve 2.osa (stipendiumiprogramm) (38 KB, XLS)\nKORRUPTSIOONI ENNETUSE ALANE INFO\nKuidas toimub taotlusvoorus esitatud taotluste hindamine?\nTaotluskutses toodud tähtajast alates on taotluste hindamiseks ettenähtud 60 tööpäeva. Kogu protsessi võib tinglikult jaotada kolme etappi:\nVormiline hindamine - kus kõigepealt kontrollitakse taotleja ja taotluse vastavust nõuetele. Taotluste nõuetele mittevastavusest informeerib taotlejaid arengukoostöö büroo. Näiteks kui taotlejal ei ole õigust toetust taotleda või ei vasta taotlus taotluskutses toodud tingimustele, informeeritakse taotlejat sellest 10 tööpäeva jooksul peale taotluste esitamist. Kui taotleja ja taotlus vastavad nõuetele, kuid sisuliseks hindamiseks vajab taotlus vormistuse korrastamist või täiendamist, saab taotleja vastavasisulise teate ning tal on 5 tööpäeva aega puuduste kõrvaldamiseks või lisadokumentide esitamiseks (vt taotlusvooru juhendit).\nSisulisele hindamisele arengukoostöö komisjoni koosolekul, suunatakse edasi vormilise hindamise läbinud taotlused. Komisjonil on õigus küsida spetsiifilisemate projektitaotluste kohta ekspertarvamust. Hindamise tulemusena moodustub taotluste pingerida.\nOtsustamine - arengukoostöö komisjon esitab ettepanekud taotluste rahuldamise, osalise rahuldamise või mitterahuldamise kohta välisministrile, kes teeb lõpliku otsuse toetatavate projektide ja eraldatavate summade osas. Taotluse mitterahuldamisest teavitatakse taotlejaid 5 tööpäeva jooksul.\nVälisministeerium sõlmib toetuse saajaga riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingu.\nTäpsemalt loe hindamisprotseduuri kohta arengukoostöö- ja humanitaartaotluse hindamise juhendist (99.77 KB, PDF) ja vaata hindamiskriteeriumeid.\n15.11.2017 jõustusid välisministri määrusega uued aruandevormid projektide aruannete koostamiseks. Finantsaruanne tuleb lisada nii vahe- kui ka lõpparuandele.\nPROJEKTI ARUANDE KOOSTAMISE JUHENDMATERJAL (951.05 KB, PDF)\nARENGUKOOSTÖÖ PROJEKTI AUDITI JUHENDMATERJAL (59 KB, DOC)\nVEEBIKESKKONNA AKTA KASUTAMISE JUHEND, sh ARUANNETE ESITAMINE LÄBI VEEBIKESKKONNA (711.86 KB, PDF)\nProjekti aruande vorm (69 KB, DOC)\nProjekti finantsaruande vorm 1.osa (60.5 KB, XLS)\nProjekti finantsaruande vorm 2.osa (stipendiumiprogramm) (46 KB, XLS)\nKvartaalse sihtfinantseerimise teatis (12.71 KB, XLSX)\nToetuse saaja on kohustatud viitama projekti toetajale järgmiselt: „Projekti rahastab Välisministeerium arengu- ja humanitaarabi vahenditest" ning lisama samasse kas Eesti arengukoostöö või humanitaarabi logo. Inglise keeles: The project is financed by Estonian Ministry of Foreign Affairs from the funds of development cooperation and humanitarian aid.\nLogo kasutusjuhend (4.73 MB, PDF)\nArengukoostöö logofailide lihtpakett (5.49 MB, ZIP)\nArengukoostöö logo disainpakett (13.42 MB, ZIP)\nTrükistel, infomaterjalidel, sh digitaalsetel ja veebilehtedel peab olema esitatud sobivas asukohas Eesti arengukoostöö või humanitaarabi logo ja ülalolev teadaanne. Ürituste korraldamisel peavad korraldajad selgelt esile tooma ürituse seose Eesti arengu- ja humanitaarabi toetusega.\nKorduma kippuvad küsimused arengukoostöö projektide toetamise kohta\n24.08.2017 - 14:30 arengukoostoo_auditi_juhendmaterjal_siseaudiitoritele.doc 103 KB doc\n24.08.2017 - 14:30 arengukoostoo_auditi_juhendmaterjal_vandeaudiitoritele.doc 106.5 KB doc


Tervislikud ja kasulikud joogid > Tallinn\nTervislikud ja kasul...\nTervislikud ja kasulikud joogid\nJaanuari kuu teema on „Tervisliku toitumise kuu“. Meie direktori asetäitja majandusalal Tatjana otsustas viia lastega läbi vestluse „Kasulikud joogid“ koos degusteerimisega. Eesmärgiks oli välja selgitada laste maitse eelistused jookide osas ja tutvustada lastele uusi lihtsaid kasulikke jooke ja neid ka maitsta.\nValmistati 3 jooki: klassikalist limonaadi, troopiliste viljade kokteili mandlipiimaga ja puuviljakeefiri.\nLapsed kuulasid suure huviga, osalesid vestluses ja degusteerisid pakutavaid jooke. Selgus, et lapsed tarbivad kodus väga palju magusaid jooke ja kui piima veel joodi, siis keefir oli kodus laual väga harva. Parimal juhul tarbiti kodus magusaid jogurteid.


Öine ülestõus Pariisis — Sirp\nÖine ülestõus Pariisis\nÜhiskonna muutmine eeldab utoopilist kujutlusvõimet, mille abil sünnivad uued arusaamad avalikust hüvest ja ühiskonnast, kus tarbimiskeskne individualism ei domineeri.\nDistantseeritud ja paljuski illusoorse esindusdemokraatia asemele on tulnud diskussioon ja solidaarsuse vaim, mis peaks tekitama resonantsi kõikjal Euroopas. Meeleavaldajad Pariisis Vabariigi väljakul.\nOlivier Ortelpa / Wikipedia\nEuroopas on ka poliitilises plaanis talv seljataga. Hiljuti avalikkuse ette tulnud Panama dokumendid on ajendanud meeleavaldusi jõukaima kihistuse mahhinatsioonide vastu Islandis ja Suurbritannias. Iseäranis tähelepanuväärsed on aga Pariisis jm Prantsusmaal spontaanselt esile kerkinud eliidikriitilised rahvakogunemised, mida on hakatud kutsuma öiseks ülestõusuks (Nuit Debout). Prantslaste uus põlvkond on hakanud oma riigi tuleviku osas kaasa rääkima. Varaste hommikutundideni linnaväljakutel toimuvate aruteludega soovitakse poliitikategemine ametlikelt institutsioonidelt käest võtta. Distantseeritud ja paljuski illusoorse esindusdemokraatia asemele on tulnud diskussioon ja solidaarsuse vaim, mis peaks tekitama resonantsi kõikjal Euroopas.\nNüüdseks on juba nädalaid Pariisi peaväljaku okupeerinud protestijad. Aset on leidnud debatid, üldkoosolekud ja töörühmade kokkusaamised. Käsitletud teemadering ulatub majandusest ja tööprobleemidest feminismi ja ökoloogiani. Ettepanekud lähevad regulaarselt hääletusele. Liikumisel puuduvad liider, selged nõudmised ja hoidutakse pragmaatilisusest. Valitsevad sümmeetrilisus ja dialoog. Liikumise üheks juhtloosungiks on „Võim kujutlusvõimele!“. Igapäevasele ja tavapärasele eelistatakse utoopilist. Utoopia puhul ei ole tähtis lõpptulemus, vaid alustamine ja püüd ühiskondlikku protsessi teadlikult suunata. See liikumine esindab Ernst Blochi utoopilist vaimsust, võõrandumise ületamise tahet ja lükkab tagasi paratamatuse, asudes teele uute eesmärkide poole.1 Postuleerides teistsuguse maailma võimalikkust eemaldab utoopia käesoleva petliku ja näilise loomulikkuse.\nPärast eelmise sajandi suurte narratiivide langemist võidutsema pääsenud individualismi jätkusuutlikkuses kaheldakse järjest rohkem. Päevakorras on kaldumine suurema kollektiivsuse poole, indiviidi ja ühiskonna suhte tasakaalustamine, uued arusaamad avalikust hüvest ja ühiskonnast, kus tarbimiskeskne individualism enam ei domineeri. Uus süntees on vajalik, sest indiviidi ja ühiskonna lahknemisega on kannatanud vabadus, rääkimata võrdsusest ja vendlusest. Öise ülestõusu puhul on tagasi mässumeelne prantsuse vaim koos oma revolutsioonilise ajalooga. Osalejad on rõhutanud, et esimest korda on neile osaks saanud tõelise poliitika tegemise kogemus, tajutakse enese muutumist poliitiliseks organiks. Etnilise, religioosse ja rassilise eristuse asemel on esiplaanil eliidi eestkoste alt vabanemise püüe.\nPrantsusmaal toimuv on kahtlemata aktuaalne ka Eestis. Ebavõrdsus ja orienteeritus kasumile on meie argipäeva osa rohkemgi veel kui Prantsusmaal. Iseäranis ülikoolide struktuurireformid oleksid võinud olla karikas viimaseks piisaks, mis pidanuks lõpetama leplikkuse. Kõrgharidust koheldakse kui pelka ministeeriumide haldusala, mida võib administreerida majandusliku loogika järgi. Nagu oleks ülikoolide puhul õigustatud minimaalsete kulutustega maksimaalse tootlikkuse saavutamine! Valitsuskoalitsioon ning haridus- ja teadusministeerium käsitlevad ülikoole kui alasüsteemi, mitte kui osaliselt sõltumatut institutsiooni. Tavapäraseks on muutunud inimvara haldamise koolitused. Kadumas on kõrghariduse ja rakenduskõrghariduse eristus. Juurdub väärtusteooria, mille järgi ülikoolid loovad väärtust vaid nii palju, kui suudavad majanduses kasulikud olla. Ülikoolid kujutavad endast üha vähem poliitilist ruumi, selles osas leiab aset taandareng. Kaalul on palju, sest ühiskonna suunamuutustega tuleb siduda just ülikoolid, kust peavad lähtuma maailma muutvad laengud.\nReformid on kaasa toonud pigem resignatsiooni, alternatiive ei ole nähtud. Seda ei ole ka otsitud, haridus- ja teadusministeeriumi nõudmistele kuuletutakse kriitika ja kujutlusvõimeta. Olukorra muudab halvemaks konfliktiseisundi eitamine ülikoolides, olgu tegemist struktuurireformide või Gunnar Oki ettekandega, millega on koguni asutud usinalt kaasa mõtlema. Prantsuse sotsioloog Henri Lefebvre on kirjutanud, et liigrepressiivset ühiskonda iseloomustab konflikti eitamine.2 Mis tahes ebakõlad jäävad üksikisiku tasandile ega omanda üldisemat kõlapinda. Öise ülestõusu puhul ongi esile tõstetud kommunikatsiooni taastamist ja üksikkonfliktidele laiema kõlapinna andmist.\nPole selge, mis 31. märtsil alanud liikumisest edasi saab. Ühel hetkel on vaja ka konkreetsemaid nõudmisi, et rahulolematuse väljendamisest edasi liikuda. Esialgu võime tunnistajaks olla öise ülestõusu globaliseerumisele. 15. mail on oodata piirideülest aktsiooni, mis on saanud inspiratsiooni Hispaania radikaalse demokraatia eest seisvalt 15M liikumiselt. Ilma 15Mi, liikumise „Hõivake Wall Street“, „Nördinute“ jt aktiivsuseta oleks ebavõrdsus ja finantskapitalismile omane jõukuse kontsentreerumine veelgi enam maha vaikitud. Öise ülestõusu esmaseks, kuid mitte väheoluliseks saavutuseks on vabanemine resigneerunud konformismist ja lootusrikas organiseerumine. Düstoopiliseks muutuva igapäevase on asendanud utoopilisem muutuse võimalikkus. Kadeduseks on põhjust küllaga, sest Eestis ei ole vastu panna muud kui igakevadised kaubanduskeskuste hullud päevad.\n1 Ernst Bloch, The Spirit of Utopia. Stanford: Stanford University Press, 2000.\n2 Henri Lefebvre, Everyday life in the Modern World. London: Allen Lane, 1971.


Tööpakkumise number #317870\n- Kauba komplekteerimine vastavalt komplekteerimislehele, arvestades seejuures kauba iseloomu, pakendit, kaalu ja transportimisel nõutavaid tingimusi;\n- Komplekteeritud kauba pakkimine, markeerimine ja ettevalmistamine transpordiks;\n- Kauba vastuvõtmine ja paigutamine;\n- Võime töötada iseseisvalt;\n- Korrektsus, lojaalsus ja kohusetundlikkus;\n- Aktiivsus, kiirus ja täpsus;\n- Kasuks tuleb varasem laotöö kogemus;\n- Stabiilset sissetulekut;\n- Arenemisvõimalust uues kasvavas ettevõttes;\nTöökoht sobib pigem meesterahvastele.\nFruit Xpress OÜ on asutatud 2008.a. ning käesoleva aasta aprillis laiendanud oma tegevust HoReCa sektorisse. Arenev ettevõte pakub toitlustusega tegelevatele firmadele kõrgkvaliteetset kaupa, tagades tarnekindluse ja professionaalse teeninduse. Meie klientide hulka kuuluvad Eesti suurimad hotellid ning tipprestoranid.