Hõimurahvaste klassika 2020. Ugri-harmooniad | Kammermuusikud\nTallinna Keelpillikvartett koosseisus Urmas Vulp (viiul), Olga Voronova (viiul), Toomas Nestor (vioola), Levi-Danel Mägila (tšello); Diana Liiv (klaver, harmoonium)\nKavas: Aulis Sallinen, Ernst von Dohnányi, Andrei Eshpai, Mihkel Lüdig, Rudolf Tobias\n28.10 kell 18 Maarjamäe loss (pilet: 8.-, 10.-)\nKontsert hõimurahvaste klassikaga toimub Kammermuusikute kontserdisarja “Mõisamängud” raames koostöös Fenno-Ugria Asutuse ja oktoobrikuus aset leidvate Hõimupäevadega. Kontsert pakub kuulajale valikut soome, ungari, mari ja eesti heliloojate loomingust keelpillikvartetile, klaverile ja harmooniumile.\nKontserdil kõlab ungarlase, Ernst von Dohnányi (1877-1960) üks olulisemaid teoseid – Serenaad op 10 keelpillitriole (1902). Eelkõige ooperiloomingu poolest tuntud soome helilooja Aulis Sallineni (1935) sulest tuleb esitusele keelpillikvartett nr 3 “Aspekteja Peltoniemen Hintrikin Surumarssista”(1969), mis põhineb Kesk-Pohjanmaalt Kaustineni kihelkonnast pärit soome rahvaviisil. Rahvamuusika sugemetega klassikalisest muusikast tulevad esitusele ka mari rahvusest helilooja Andrei Ešpai (1925-2015) kaks osa teosest “Ungari rahvaviisid” viiulile ja klaverile (1952) ning Ester Mägi “Rõngu viis” keelpillikvartetile ja klaverile. Eesti heliloomingust on esitusel veel koosseisu poolest üsna haruldased leiud – Mihkel Lüdigi (1880-1958) trio viiulile, tšellole ja harmooniumile (1899) ja Rudolf Tobiase (1873-1918) trio viiulile, tšellole ja orelile (esitatakse harmooniumiga) “Largo”, mis on helilooja üks versioon kuulsast kooriteosest “Eks teie tea” (1904) .\nMuusikat esitavad Tallinna Keelpillikvartett koosseisus Urmas Vulp (viiul), Olga Voronova (viiul), Toomas Nestor (vioola) ja Levi-Danel Mägila (tšello) ning Diana Liiv (klaver, harmoonium)\nAulis Sallinen: Keelpillikvartett nr 3 op 19 “Aspekteja Peltoniemen Hintrikin surumarssista”\nRudolf Tobias: “Largo” viiulile, tšellole ja orelile (ettekanne harmooniumiga)\nMihkel Lüdig: Trio viiulile, tšellole ja harmooniumile\nErnst von Dohnányi: Serenaad op 10 keelpillitriole\nAndrei Ešpai: Kaks ungari rahvaviisi viiulile ja klaverile\nEster Mägi: “Rõngu viis” keelpillikvartetile ja klaverile\nDiana Liiv on aktiivselt tegutsev pianist ja kammermuusik ning loomingulise ühenduse Kammermuusikud kunstiline juht. Alates 2010. aastast on seltsi korraldusel toimunud keskmiselt 120 klassikalise muusika kontserti aastas. Kontserdid on toimunud erinevais paigus üle Eesti, sealhulgas ka väiksemates maakohtades, ning pakkunud esinemisvõimalusi kümnetele eesti interpreetidele. Kammermuuusikud on välja andnud CD „Variatio delectat“ eesti kammermuusikast (2014).\nPianist Diana Liiv alustas klaveriõpinguid viieaastaselt oma pianistist ema juhendamisel. Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli Tiina Kuriku, Ivo Sillamaa ja Valdur Rootsi juhendamisel ning täiendanud end eraviisiliselt Anna Klasi juures. Muusikalise kõrghariduse omandas ta Peep Lassmanni klaveriklassis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias, kus ta 2011. aastal kaitses magistrikraadi solisti suunal ning 2012. omandas teistkordse magistrikraadi cum laudekammeransamblistina Marje Lohuaru juhendamisel. Ta on täiendanud end Victor Rosenbaumi juures Longy Muusikakoolis Bostonis (1995–1997) ning Sibeliuse Akadeemias Helsingis Hui-Ying Tawastsjerna juhendamisel (2007–2008). Alates 2009. aastast on ta täiendanud end St. Cecilia nimelises rahvusvahelises pianistide erakoolis Bergamos Konstantin Bogino klaveriklassis. Lisaks on ta osa võtnud mitmetest suvekoolidest ja kursustest Iisraelis (1996), USA-s, Soomes ja Rootsis ning Lazar Bermani meistriklassidest Leedus.\nDiana Liiv on töötanud klaveriõpetajana Lexingtoni Muusikakoolis USA-s (1996–1997) ning 2011. aastal kontsertmeistrina Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia dirigeerimisosakonnas. 2012. aastal töötas Diana Liiv klaveriõpetaja ja kontsertmeistrina Rapla Muusikakoolis. Ta on kirjutanud ja avaldanud kaks muusikapedagoogilist lasteraamatut koos CD-ga: „Neli heldet haldjat” (2005) ja „Võluvitsa vägi“ (2007). Koos raamatutega ilmunud plaatidel esitab Diana Liiv seadeid P. Tšaikovski klaveritsüklitest „Lastealbum “ ja „Aastaajad“. Lisaks on Diana Liiv avaldanud artikleid ja kirjutanud arvustusi kultuurilehele „Sirp“.\nDiana Liiv on pälvinud Eesti Kultuurkapitali Helikunsti Sihtkapitali aastapreemia eesti ja lääne nüüdismuusikat sõnakunstiga siduva kontserdisarja „Heli ja keel“ korraldamise eest (2018).


Uudised – Lehekülg 1567 – Valgamaa Puuetega Inimeste Koda\nPosted aprill 9, 2020 aprill 9, 2020 admin\nHooldusperede toetus suureneb kaks korda, puudega lapse toetust\nlaiendatakse ka harvikhaigusega lastele\nRiigikogu võttis täna vastu seadusemuudatused, millega suurendatakse\nhooldusperede toetamist. Lisaks laiendatakse puudega lapse toetust\nharvikhaigusega lastele ehk toetust hakkavad ühtlasi saama\nfenüülketonuuria diagnoosiga lapsed, kellel pole puuet pole\nmääratud, ent kes vajavad tuge ravitoidu ostmisel.\n„Täna vastu võetud muudatused pakuvad senisest enam turvatunnet nii\nhooldusperedele kui ka harvikhaigustega ja erivajadusega laste\nvanematele,“ ütles sotsiaalminister Tanel Kiik. „Hooldusperede\ntäiendav toetamine on oluline samm, et jätkata perepõhise\nasendushoolduse väärtustamist ning kindlustada riigi poolt toetusfondi\neraldatud vahendite eesmärgipärane kasutamine. Harvikhaigusega lastele\nhakkab riik maksma puudega lapse toetust, mis aitab luua lastele\nkasvamiseks ja arenguks võimalikult head tingimused ning ennetada\nterviseprobleemide süvenemist ning puude tekkimist.“\nEdaspidi muutub minimaalne summa, millega kohalik omavalitsus on\nkohustatud toetama hooldusperet ühe lapse hooldamisel. Võrreldes\nvarasemaga suureneb hooldusperede minimaalne toetamine kaks korda ehk\nhooldusperele makstava toetuse või tasu miinimum on edaspidi pool\ntöötasu alammäärast lapse kohta.\nJätkuvalt on tegemist toetuse miinimumi kehtestamisega ning iga kohalik\nomavalitsus saab otsustada hooldusperede toetamise ka suuremas summas,\narvestades pere täiendavaid vajadusi lapse perre tuleku järgselt.\nSamuti on võimalik hoolduspere vanemat jätkuvalt toetada kas toetuse\nvõi tasu maksmisega. Täiendavalt kaetakse ka edaspidi hooldusperele\nhooldusel oleva lapse isiklikud kulud vastavalt vajadusele, kuid\nvähemalt seaduses sätestatud miinimumi ulatuses, keskmiselt 240 eurot\nühes kuus. Seadusemuudatus jõustub 2020. aasta 1. juulil.\nPuudega lapse toetust laiendatakse ka harvikhaigusega lastele ehk\nluuakse erisus, mille järgi on võimalik puudega lapse toetust maksta\nteatud juhtudel ka neile lastele, kellele puuet pole määratud.\nEesmärk on toetada peresid, kelle laste harvikhaigusega kaasnevad\nolulised lisakulud ning aidata kaasa püsivate tervisekahjustuste ja\npuude tekkimise ennetamisele. Toetust hakkavad saama\nsotsiaalkindlustusameti kaudu ka fenüülketonuuria diagnoosiga lapsed,\nkellel pole puuet pole määratud või ei määrata, ent kes vajavad\ntuge ravitoidu ostmisel.\nLisaks andis Riigikogu Vabariigi Valitsusele volituse kehtestada\neriolukorra ajal rahalise toetuse meetmeid, et ennetada või leevendada\neriolukorrast tulenevaid toimetulekuraskusi. Sellest lähtuvalt esitab\nsotsiaalministeerium Vabariigi Valitsusele ettepaneku toetuse maksmiseks\nerivajadusega laste vanematele, kelle lastel on nõrgenenud\nimmuunsüsteem või kelle erivajadus eeldab pidevat kodust tuge ja\njärelevalvet, mistõttu on vanem sunnitud ajutiselt töölt ära\nPosted märts 20, 2020 admin


Vichmann ostis Meloni ärikeskuse täisosaluse - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nVichmann ostis Meloni ärikeskuse täisosaluse\nSuurärimees Marcel Vichmannile kuuluv Hoiupanga Töötajate AS ostis eelmisel nädalal Tallinna südalinnas Estonia puiestee 1/3 asuva Melon Ärikeskuse täisosaluse.\nTallinna südalinnas asuva Melon Ärikeskuse OÜ hallatava Meloni ärikeskuse ostis Vichmann Härmo Lehtsalu kontrolli all olevalt osaühingult. Hinda Vichmann kommenteerida ei soovinud, kuid ütles, et keskuse majandamine lähitulevikus ei muutu.\nMeloni ärikeskuse hoonet haldab Arco Ärikeskuse OÜ, mis taotles 2011. aastal linnavalitsuselt detailplaneeringu algatamist, mille eesmärk on luua Estonia puiestee, Kaubamaja tänava, Rävala puiestee ja Teatri väljaku vahel asuv uus peatänav ehk Rävala kvartal\nDetailplaneeringu koostamise eesmärgiks on luua eeldused kuuekorruselise Tallinna ülikooli akadeemilise raamatukoguhoone säilitamiseks, alale kuni kaheksakorruseliste äri- ja büroohoonete ehitamiseks ning olemasolevate hoonete säilitamiseks ja juurdeehitusteks, Rävala puiestee 8 asuva ärihoone 11–12-korruselise osa ümberehitamiseks ning planeeritavale alale jäävate korterelamute katusekorruste kasutuselevõtmiseks, teatas Tallinna linnavalitsus.\nPlaneeritava maa-ala suurus on 4,2 hektarit. Planeeritav maa-ala jääb vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndisse, mille hoonestamisel tuleb tagada vanalinna silueti vaadeldavus linna olulistest vaatepunktidest ja vanalinnasuunalistelt tänavatelt.\nKvartalit arendav kinnisvarafirma Brave Capital teatas eelmisel aasta mai alguses, et ehitab Rävala kvartalisse hiljemalt 2020. aastaks 60 miljoni euro eest 40 000 ruutmeetrit kaubandus- ja büroohoonestust.\nPraeguse Rävala puiestee ja Estonia puiestee vahelisele alale kerkib kaht tänavat ühendav 70 000 ruutmeetri suuruse üldpinnaga Rävala Galerii, mis hõlmab endas umbes 30 000 ruutmeetrit teenindus- ja kaubanduspinda ning ligi 10 000 ruutmeetrit büroopinda. Rävala Galerii ehitustegevus hõlmab Rävala 8 ärihoonet, Meloni kaubanduskeskust ja veel kahte kinnistut, ütles toona Brave Capitali juhatuse liige Veljo Kuusk BNS-ile.\nArco Ärikeskuse OÜ\nJäätmete põletamine lõkkes mürgitab tervist ja keskkonda\nViimsisse ehitatakse kõrgeima kõrguste vahega trepp Eestis