Reisijat šokeeris kohutav olukord Balti jaamas - Tarbija\nReisijat šokeeris kohutav olukord Balti jaamas\n15. mai 2014, 13:11\nBalti jaamas ootesaali enam pole, on vaid mõned pingid kassade juures.\nÜle hulga aja Tallinnas Balti jaama sattunud proua oli hämmingus selle räpasusest ja reisijavaenulikkusest.\n«Emadepäeva hommikul sõitsime õega, kes üle 20 aasta ei ole Eestis elanud, hommikuse (plaani järgi kell 7.50) väljuva Peterburi rongiga Rakverre. Balti jaamas, kui seda enam jaamaks saab nimetada, saime äärmiselt ebameeldivate elamuste osaliseks,» kirjutas Helve Toomla.\nJaama WC oli tol hommikul suletud, uksel vabandus ja suunamine tunneli WC-sse. «Läksime siis tunneli WC-d otsima, käisime kogu tunneli läbi, kuid sealne ainus silt oli samuti suletud ukse taga. Peale meie otsisid seda head ja vajalikku kohta paljud teisedki, ilmselt sh Vene turistid. Balti jaamas sellist kohta hommikul ei olnud! Jätan ütlemata, kus me lõpuks oma häda tehtud saime...,» kirjeldas naine olukorda.\nJärgmine ebameeldiv üllatus tabas reisijaid, kui selgus, et jaamast ei ole võimalik osta GoGroupi rongidele piletit ja seda saab ainult rongis teha.\nJahmatavad elamused naise sõnul Eesti riigi pealinna üheks väravaks nimetatud Balti jaamas sellega ei lõppenud. «Kella 8 paiku teatati valjuhääldist, et Peterburi rong hilineb tehnilistel põhjustel. Kui kaua, jäi selgusetuks,» rääkis naine. Teate peale suundus suur osa ootajatest nn jaama siseruumi, kuid ootesaali jaamas enam ei ole, selle asemel on Selveri kauplus. «Elroni kassa juures on ainul paar pinki, aga sellesse kitsukesse ruumi ei mahu kuigi palju rongi ootajaid. Ei kujuta ette, kus talvel olla, kui inimene pisut varem jaama jõuab,» imestas kirjutaja. Ta lisas, et jaama ümbrusest ei tasugi enam rääkida, kuna ilmselt on kõik koristajad koondatud. «Oli piinlik ja häbi sellise «pealinna värava» pärast!» tunnistab naine. Oma kirjas on tal ka mitmed küsimused Balti jaama haldajatele.\nKas tõesti ei teatud, et ka hommikuti rongid väljuvad ja reisijatel on tarvis WC-d? Ka soovib ta teada, miks ei ole võimalik osta ida-suuna piletit vähemalt Eesti piirides jaama kassast. Miks on likvideeriti Balti jaama ootesaal ja kus peaksid inimesed rongi ootama jaheda ja külma ilmaga? Miks ei ole Balti jaama ümbrus isegi kella kaheksaks hommikul koristatud?\n«Mina saan vastata vaid Go Raili piletimüügi organiseerimise osas, sest muud teenused ja nende osutamise kvaliteet ei sõltu otseselt meist,» rääkis GoRaili arendusdirektor Jolan Ševtsov\nTema kinnitusel avanevad Go Raili kassad nädalavahetusel kell 8. «Nendest üldjuhul teostatakse rongipiletite eelmüüki, sest tegemist on rahvusvahelise liiniga ja reisijad peavad tegema oma reisiotsuse varakult,» selgitas ta. Rongis pileteid reeglina ei müüda, kuid erandkorras saab Ševtsovi sõnul 7.50 väljuvale rongile osta pileti ka rongiülema käest. «Go Rail rendib vaksalihoone pindu kassa tarbeks ja paraku ei vastuta muude, reisijate jaoks vajalike, mugavuste ja teenuste kvaliteedi eest,» lisas ta.\nKohus sunnib Väimela kanalaplaneeringut jätkama (4) Loe artiklit


Soomaa haabjas pürib UNESCO vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja - Uudised - Pärnu Postimees\nSoomaa haabjas pürib UNESCO vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja\nHaabja ehk ühepuulootsiku meisterdamine Soomaal.\nMTÜ Eesti Haabjaselts ja MTÜ Põlisrahvaste Arengu Keskus esitasid kultuuriminister Indrek Saarele pöördumise ettepanekuga kaasa aidata Soomaa haabjaehituse esitamisele UNESCO vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja.\nKuna aga Vene Föderatsioon ei ole ratifitseerinud UNESCO vaimse kultuuripärandi konventsiooni, puudub meie Venemaal asuvatel hõimurahvastel võimalus nomineerida ühepuupaadi ehitamise traditsioon UNESCO nimistusse. Seetõttu panid haabjaselts ja põlisrahvaste arengu keskus ministrile ette, et Eesti Vabariik esitaks Soomaa haabjaehituse UNESCO inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja, võttes arvesse selle traditsiooni olulisust nii Eestile kui ka hõimurahvastele.\n“See, kui UNESCO tunnustaks Soomaa haabjaehitust, motiveeriks ühepuupaadi pärandi kandjaidki meie hõimurahvaste seas otsima sellele lisatunnustust ja tuge nii piirkondlikul kui föderaalsel tasandil Venemaal. Samuti looks koostöövõimalusi ühepuupaadi ehitajate ja selle pärandi populariseerijate vahel,” leiavad pöördumise esitajad.\nHaabja ehitamise oskus on oluline osa vaimsest kultuuripärandist Soomaal ja Pärnu jõgikonnas laiemalt.\nHaabjaseltsi eestvedamisel on ühepuupaadi ehitamine Soomaal kantud Eesti vaimse kultuuripärandi nimistusse. Samuti esindab haabjaehitus laiemat ühepuupaatide ehitamise traditsiooni, mis on ühine paljudel soome-ugri hõimurahvastel: näiteks vepslastel Leningradi oblastis Vepski Lesi looduspargis, hantidel Handi-Mansi Jugra autonoomses ringkonnas, maridel Mari Chodra rahvuspargis. Pöördumise esitajate väitel vajab see riiklikku lisakaitset, tagamaks traditsiooni kestmise ja arengu.\nHaabjaseltsi eestvedaja Aivar Ruukeli hinnangul toetaks UNESCO tunnustus kultuuri- ja loodusturismi arendamist Soomaal.\n“UNESCO staatus tõstaks Soomaa kui turismisihtkoha väärtust nii kodu- kui välismaiste külastajate seas ja aitaks kaasa Soomaa haabjaehituse traditsiooni jätkumisele järgnevatele põlvkondadele,” ütles Ruukel.\nPõlisrahvaste arengu keskuse juhataja Oliver Loode sõnutsi tugevdaks haabja viimine UNESCO nimistusse Eesti mainet soome-ugri põlisrahvaste seas.\n“Ei ole juhus, et tegime selle pöördumise vahetult hõimupäevade eel: sellega rõhutame haabjaehituse soome-ugri pärisosa ja saadame sõnumi hõimurahvastele, et ühepuupaadi traditsioon väärib hoidmist ja arendamist,” lausus Loode.


Täna muutub kiiruspiirang - Uudised - Sakala\nTäna muutub kiiruspiirang\n6. aprill 2020, 10:57\nMaanteeamet asub täna paigaldama liiklusmärke, mis lubavad eraldatud sõidusuundadega riigiteedel sõita suurema kiirusega kui talvel. Tänavu saab kiirusega 110 kilomeetrit tunnis sõita 143 kilomeetril ja 25 kilomeetril tõstetakse kiirus 100 kilomeetrile tunnis.\nMaanteeameti pressiteate andmeil tõstetakse tänavu lubatud suurimat kiirust neljarajalistel ja 2 + 1 eraldatud sõidusuundadega maanteedel, kaherajalistel teedel jääb lubatud suurimaks sõidukiiruseks 90 kilomeetrit tunnis.\nVõrreldes eelmise aastaga, lisandub uue kohana Tallinna–Tartu maanteel Pikknurme–Puurmani 4-kilomeetrine 2 + 1 lõik.\n"Nagu eelmisel aastal jääb liiklusohutuse kaalutlusel Tallinna–Narva maantee lühematel lõikudel Võerdla, Jõelähtme, Kuusalu, Liiapeksi ja Kukruse piirkonnas lubatud kiirus 90 kilomeetrini tunnis," ütles maanteeameti liiklusjuhtimiskeskuse juhataja Siim Vaikmaa.\nEt ilm võib aprillis olla veel heitlik, tuleb kindlasti jälgida ilma- ja teeolusid ning lähtuda sõidukiiruse valikul neist. Maanteeamet paneb kõigile südamele, et kiiruspiirangust tuleb kinni pidada ka eriolukorra ajal.


Mis on juhtunud? (vol 3) – Nourish, Train & Flourish\nMis on juhtunud? (vol 3)\nPublished on 8. september 2019 8. september 2019 by Margit Partei\nLaupäev, 31. august. Minu augustikuu kilometraažiks jäi 130 km jooksu. Oleks pidanud tulema kokku 235 km. Augustis jäi tegemata 47% trennidest. Kõige tähtsamal kuul enne maratoni.\nÜhtlasi algab tänasest 6 aasta jooksul pikim “vigastus”paus, ületades isegi minu sügisel läbitehtud 2-nädalast rasket mandliopist taastumise perioodi. What the actual f*ck. Inimesed ravivad tsüstiiti 3-päevase ravikuuriga. Mina olen ilmselt 3 nädalat rajalt maas. Ma ei oska isegi kirjeldada oma tundeid. Pettumus, viha, raev, masendus, kurbus. Täielik emotsioonide karussell, millest ma nii väsinud olen.\nKui ma nüüd tõesti kuni ravi lõpuni ehk reedeni ei jookse, siis tähendab see veel ca 42 kaotatud kilomeetrit. Kokku ca 150 km, mida lihtsalt pole olnud. Kui ma ka Tallinnas ei jookse (loe: sörgi), siis juba ca 175 km. Maratoniks treenima hakkasin ma muidugi juba aasta alguses, aga aktiivne treeningperiood fookusega “Margit Berliinis võimsa isikliku rekordini” algas kohe pärast jaanipäeva. Sellest hetkest kuni maratoni stardijoone taha astumiseni oleks pidanud mahtuma enam-vähem kilomeetri pealt 700 km.\n150 km 700st on 21 protsenti. 175 km 700st on 25 protsenti. VEERAND trennidest on tegemata ja veel millisel perioodil. Kõige tähtsamal. VEERAND kogu mahust jääb tegemata.\nKui võtta kirvemeetodil, siis järelikult tuleb ka tulemus maratonil umbes veerandi võrra kehvem. Because what you give is what you get. See oleks siis enam-vähem ajaga 4:45. Eeldusel, et ma üldse sinna rajale saan ja selle maratoni lõpetada saan või suudan. Pole kumbki neist stsenaariumitest veel kindel.\nMinu isiklik rekord on 3:51.\nPange ennast nüüd korraks minu kingadesse ja kujutage ette, et maailma kiireima rajaga maratonil, kus plaanisite joosta elu parima aja, jooksete hoopis ca TUND aega kauem. Ja siis ärge püüdke mind “lohutada”, sest siin pole sõnu, mis saaks lohutada. Don’t you even try.\n… või veel vähem mulle öelda, et ma ise olen selles kõiges süüdi ja siin pole teragi ebaõnne olnud. Try me. Vaatame, mis juttu sa siis räägid, kui sinu unistused purunevad tuhandeks killuks.\nPühapäev, 1. september. Täna oleksin pidanud jooksma Pärnus oma 10 km isiklikku rekordit. Njah. ☹ Eile käisin taaskord oma ca 6 km ringi kõndimas. Otsustasin proovida viimase kilomeetri sörkida. Pulsi all hoidmiseks kippus tempo muidugi sinna 7:00 kanti, aga hea oli jälle joosta. Kas või natuke. Samm oli muidugi väga võõras ja lühike. Kartsin, et mu kõõlused rebenevad kohe pooleks. Kuidagi peab ju rajale tagasi saama. Mul on kopp ees niisama olemisest. Eriti, kui mul haiguse sümptomeid põhimõtteliselt juba nädal aega ei ole ja ma pean ikka paigal istuma nagu potilill.\nEsimesed tsiprofloksatsiini kõrvalmõjud on ka kohal: nimelt uneraskused ja õudusunenäod. Neid olen näinud kaks ööd järjest alates esimesest tabletist. Päris jube on. Aga valin iga kell õudusunenäod nende teiste ja õudsemate kõrvalmõjude üle. Kes kaalub kunagi fluorokinoloonidel põhinevat ravi, millele on alternatiive, siis lugege seda artiklit ja mõelge uuesti: LINK. Mul kahjuks polnud erilist valikut, kuna diagnoos on siiani segane ja eri diagnoosidel ainus kattuv raviplaan on fluorokinoloonidel põhinev antibiootikumikuur.\nÕhtul käisin end jälle liigutamas. Otsustasin proovida sellist süsteemi, et kilomeetri kõnnin, kilomeetri sörgin. Ega see sörkimine lihtne ei olnud, aga parem kui mitte midagi. Hoidsin pulsil silma peal. Tempost ja pulsist väga mõtet rääkida ei ole, aga statistika mõttes võib ju endale kirja panna, et jooksukilomeetrite näitajad olid:\n6:35, 146 bpm; 6:27, 151 bpm; 6:32, 150 bpm.\nKokku kõndisin üle 4 km ja sörkisin 3 km. Pikemalt õues viibida võib hetkel vaid õhtutundidel, et mitte saada päikesepõletust (ravimi kõrvalmõju on suurenenud tundlikkus UV kiirgusele) ja et mitte end kuumas ära kurnata. Joon rohkelt nii enne kui pärast liikumist.\nKas arst seda lubaks? Ilmselt mitte, sest tema juhiste järgi peaks ma ilmselt veel kaks nädalat ootama, st kuni ravijärgsete kordusanalüüside tulemusteni, kas olen lõplikult terve. Aga ma ei saa enam oodata. Jälgin kriitiliselt enesetunnet ja palvetan, et mu ravi toimiks.\nEsmaspäev, 2. september. Sain kätte oma testribad, millega saan endale kas või iga päev uriinianalüüsi teha ja kõiki 10 näitajat jälgida. Esimese tegin niisama katsetuseks, see näitas ilusti kõik normipäraseid tulemusi. 🙂 Aga päris tõe pähe seda ei võtnud, kuna analüüs tuleb siiski anda hommikul, ilma et eelmisest õhtust saati oleks vett joonud.\nÕhtul käisin end liigutamas. Alguses oli õues ikka päris soe, 24–25 kraadi. Esialgu kõndisin 2 km, siis sörkisin 2 km, siis kõndisin 1 km, sörkisin 1 km, kõndisin 1 km, sörkisin viimased 400 m koju. Pulsi all hoidmisega oli tükk tegu, eks see kuum ka mõjutas. Viimasel kolmandikul tekkis hull tuul ja tulid mustad pilved ning temperatuur langes. Nii oli ka viimasel jooksuosal enesetunne parem ja pulss madalam.\nTeisipäev, 3. september. Öösel järgmine õudusunenägu, ugh. Hommikune kodune analüüs näitas, et nitritid on kadunud, juhei! See peaks tähendama, et ka bakter on surnud. Samas leukotsüütide väli päris negatiivne veel ei olnud, aga 500 asemel 25 on juba päris hea näit. Nii palju kui lugeda jõudsin, on see normaalne ja leukotsüütide kadumiseks võib isegi minna 2 nädalat pärast ravi. Vaatame. Reedel ehk ravi lõpus lähen ka Synlabi tasulist proovi andma, et natuke meelerahu saada.\nPärastlõunal 37,4. Väike test ja see näitas pH 8,0. Natuke palju. Hmm. Mis jamps see nüüd on. Kuigi enesetunne ja pH paranes paari tunniga, otsustasin sel õhtul pikutada ja mitte kõndima minna, igaks juhuks. Olgu siis kõndimisest üks puhkepäev. Mitte, et ma ei istuks/lamaks iga päev kodus, tehes vahepeal ootamist mittekannatavaid tööasju.\nKolmapäev, 4. september. 5 päeva Ciprinoli sai söödud. Hull tahtmine oli üks kerge jooks teha. Selle ma siis lõpuks, pärast 17-päevast jooksupausi ka ette võtsin. Hirm oli südames, mis saab. Põhiline, et endale liiga ei teeks. Ega keegi jooksmist mulle veel lubanud ei olnud, selle otsuse võtsin täiesti ise ja omal vastutusel vastu. Kui olin eelnevatel päevadel ellu jäänud nende tasapisi kasvanud kõnd-jooksudega, ehk kannatab ka 5 km sörkida? Olin muidugi valmis ka kõnnile ümber lülituma, kui midagi kahtlast on.\nVähemalt esialgu tundub, et kannataski. *sülitab 3 korda üle õla* Loomulikult jõin nii enne kui pärast jooksu korralikult, et jumala eest mingit veepuudust ei tekiks. Kella pealt võtsin ära kõik, mis tempot näitab, isegi kilomeetri lõpus panin ekraanile kuvama vaid distantsi ja pulsi. Tempot sain vaadata alles jooksu salvestamise järel. Et see kiirus mind ei mõjutaks ja saaksin ainult pulsi all hoidmisele keskenduda. Pidin kellal muidugi pidevalt silma peal hoidma, sest nii kui mõttesse jäin, hakkasid jalad oma harjumuspärases haiguseelses tempos liikuma ja pulss oli kohe 160+.\nLõpuks jäi “ilu”numbriteks 5,4 km, 152 bpm (natuke kõrgem, kui tahaks, aga aktsepteeritav) ja 7:03 min/km. 35 tundi taastumisaega Garmini arvutuste kohaselt. Täpselt sellisest kohast nüüd alustama peabki. Ja nagu me teame: it gets worse before it gets better. Ehk siis ilmselt paar nädalat on veel päris raske ja numbrid veel koledamad. Ja siis tuleb juba maraton. 🙄\nKui see oleks minu tavaline maraton ehk Tallinna maraton, siis ma arvan, et ma regaks end võistluselt maha ja ootaks lihtsalt järgmist aastat. Aga see on Berliin, kus mul ka parima tahtmise korral seda võimalust ei ole… Oeh.\nMul on juba oma teooriad, mida see haigus mulle õpetama tuli. Ega ma ei õpi ju enne, kui ma olen saanud oma vitsad ja kohe tõeliselt valusad vitsad. Kibemõrud vitsad kõige valusamasse kohta. Siit tuleb enda jaoks omad järeldused teha.\nNeljapäev, 5. september. Viimased 3 tabletti veel süüa. Õhtul julgesin uuesti sörkima minna. Enesetunne oli joostes juba natuke rohkem tavapärane kui eelmisel korral. Kokku julgesin teha juba 7,4 km, pulss oli juba kena 149 bpm ja tempo 6:52 min/km.\nReede, 6. september. Hommikul viisin uue proovi Synlabi ja jäin vastust ootama. Minu õnneks oli selles proovis nüüd kõik korras. 🙂 Muidugi see pole veel lõplik analüüs, sest üks tuleb viia nädal pärast ravi lõppu ehk järgmisel reedel ja siis selle tulemusi ootama jääda. Hommikul võtsin sisse oma viimase Ciprinoli. Halleluujah! Probiootikume võtan veel vähemalt kuu aega edasi, kuna need 2 AB kuuri on mu kõhule kindlasti omajagu kurja teinud.\nÄrevus hinges helistasin pärast analüüside tulemusi oma perearstile, et temaga nõu pidada, mida nüüd treeningute osas teha võin. Arutasime ligi 10 minutit ja kuna mu neerunäitajad vereproovis on isegi haiguse ägedas faasis korras olnud, reedene proov oli puhas ja mu enesetunne on normaliseerunud, siis lubas ta mul isegi Tallinna poolmaratonile minna. Eeldusel, et ma selle rahulikult läbin, vajadusel kõnnin või katkestan, kui enesetunne läheb liiga raskeks – täpselt seda olin ma ka ise kõige positiivsema stsenaariumina lootnud. Kujuteldamatu kui hea meel mul oli. Veel kolmapäeva õhtul nutsin kodus kibedaid pisaraid, et see imeilus Tallinna medal mul saamata jääb.\nÕhtul käisin veelkord jooksmas. Tempost ma ikka veel midagi ei teadnud, sest mu kell oli ikka veel vastavalt seadistatud. Küll aga tundsin, et jalg lippab all tunduvalt kiiremini kui eelmisel õhtul ja pulss püsis üpris kenasti 150 kandis. Pigem kippus sinna 154 juurde, kui ei jälginud, aga vähemalt ei olnud kohe 160, eksole. Tegin sama 7 km ringi ja imekombel tuli 150 keskmise pulsi juures tempoks 6:19 min/km.\n6:19! 😍 Peaaegu tagasi normaalsuses? Kuidas see juba võimalik olla saab?\nHaiguse tõttu jäi mul seega kokku jooksmata 120 km. 17%. See on ikka parem kui veerand.\nLaupäev, 7. september. Laupäeval tegin trennivaba päeva, kuna olin juba 3 päeva järjest jooksmas käinud. Jäin ootama pühapäevast poolmaratoni (trenni).\nCategories 42 195 meetrit ehk maraton, Berliin 2019, Tervis\nEelmine Mis on juhtunud? (vol 2)\nJärgmised Tagasi teel


Eestis algab täna COVID-19 vaktsineerimine - Lõunaeestlane\nEestis algab täna COVID-19 vaktsineerimine\nTäna, 27. detsembril algab Eestis COVID-19 vaktsineerimine. Esimesena alustatakse haiglate, kiirabide ja perearstikeskuste tervishoiutöötajate vaktsineerimisega Ida-Virumaal, Tallinnas ja Tartus ning alates tulevast nädalast järk-järgult juba üle Eesti.\nEesti on praeguseks ühinenud ravimitootjate AstraZeneca, Jannsen Pharmaceutica NV, Pfizer/BioNTech, Curevac ja Moderna vaktsiinide eelostulepingutega. AstraZeneca lepinguga soetab Eesti COVID-19 vaktsiini ligi 660 000 inimesele, Jannsen Pharmaceutica NV lepinguga ligi 300 000 inimesele, Pfizer/BioNTech lepinguga ligi 300 000 inimesele, Curevaci lepinguga lighi 330 000 inimesele, Moderna lepinguga ligi 117 000 inimesele. Lisaks on Euroopa Liidu ühishankes vaktsiinitootja Sanofi, kelle lepinguga on Eestil võimalik liituda hiljem ja Novavax, kellega on Euroopa Komisjonil läbirääkimised veel käimas.\nUuring: Eesti laste lemmik koolitoit on makaronid\nKUUM: Saksamaal tuvastati uus koroona mutatsioon, nakatunud vähemalt 35 patsienti\nArhiiv Vali kuu jaanuar 2021 (323) detsember 2020 (596) november 2020 (497) oktoober 2020 (510) september 2020 (530) august 2020 (501) juuli 2020 (501) juuni 2020 (579) mai 2020 (599) aprill 2020 (668) märts 2020 (936) veebruar 2020 (669) jaanuar 2020 (445) detsember 2019 (410) november 2019 (341) oktoober 2019 (380) september 2019 (334) august 2019 (428) juuli 2019 (410) juuni 2019 (511) mai 2019 (519) aprill 2019 (465) märts 2019 (341) veebruar 2019 (296) jaanuar 2019 (319) detsember 2018 (391) november 2018 (389) oktoober 2018 (355) september 2018 (296) august 2018 (354) juuli 2018 (329) juuni 2018 (374) mai 2018 (398) aprill 2018 (354) märts 2018 (302) veebruar 2018 (274) jaanuar 2018 (236) detsember 2017 (259) november 2017 (311) oktoober 2017 (271) september 2017 (71) august 2017 (123) juuli 2017 (114) juuni 2017 (134) mai 2017 (159) aprill 2017 (156) märts 2017 (163) veebruar 2017 (159) jaanuar 2017 (190) detsember 2016 (187) november 2016 (207) oktoober 2016 (104) september 2016 (16) august 2016 (2) juuli 2016 (2) juuni 2016 (2)


Uudised - Selgusid Kultuuri Tegu 2020 aastapreemiad\n“Mina olen roheline olnud kogu elu oma punase seelikuga, sest rohkem seelikuid mul ei ole,” rääkis eesti kunsti maestra Anu Raud. Ja toonitas, et Heimtalis, Anu Raua keskuses, on tekstiilikunstnikud kogunenud praktikale juba 32 aastat. “Ja need peavad jätkuma,” oli laureaadi sõnum meile. "Lisaks on mul suur unistus, et uue elu saaks Heimtalis terviklikult säilinud vallakeskus, kus ainsana Eestis on säilinud vallamaja, seltsimaja ja koolimaja". Vallakeskus asub kunstniku kodutalu läheduses.\nJaak Visnapi tegevus Kihnu maalilaagri vedamisel rikastab meie armsat väikesaart ja lisab sellele nii kohalike elanike kui ka külastajate jaoks olulise igapäevase kunstimõõtme. Kihnu kunstilaager on igal aastal toimuv naivistidest kunstnike ja harrastuskunstnike kokkutulek, mille käigus sünnivad maalid, mis kaunistavad nii Kihnu metsi kui ka ajaloolisi hooneid. Lisaks sellele on 2020. aastal Jaak Visnap tegutsenud aktiivselt kunstnikuna teostades litograafiatehnikas mitmeid märgilisi teoseid, millest tõstaks esile "Lennart Meri portree".\nAuhinnad anti üle Eesti Kultuuri Koja aastakonverentsil “Inimene piiril eri teadusvaldkondade vaates”, mis toimus koostöös Eesti teaduste akadeemiaga. Konverents leidis aset teaduste akadeemia saalis reedel, 19.novembril. Konverentsi põnevaid arutelusid ja Kultuuri Tegu auhindade üleandmist saab järele vaadata lingil JÄRELVAADATAV ⟩ Eesti Kultuuri Koja aastakonverents «Inimene piiril eri teadusvaldkondade vaates» - Haridus ja teadus - Fookus - Arvamus (postimees.ee)\nNB! TEATELE LISATUD FOTOD PORTREEST ja auhinnasaajatest\nLennart Meri portree (laureaat Jaak Visnapi litograafia, 2020)\nFotol Peeter Alliku kunstiauhinna laureaat Jaak Visnap ja nominent Hando Tamm, Kultuuri Tegu auhinna algatajaga Egge Kulbok-Lattikuga.


Mees vihastas ja kirjutas: 17 põhjust, miks mehed eesti naiste pärast pingutada ei viitsigi - DELFI Naistekas\nMees vihastas ja kirjutas: 17 põhjust, miks mehed eesti naiste pärast pingutada ei viitsigi\nKertu lugejakirjale ""Head mehed", tahate teada, miks teid maha jäetakse?" kirjutas kommentaariumis üks solvunud mees oma suu puhtaks ning andis teada, mida tema Eesti naistest arvab. Otsustage ise, kas ta paneb täiesti mööda või on asjast õigesti aru saanud.\nTegelikult ma ootan huviga neid artikleid. Mitte et ma naistelehti nädalast nädalasse läbi kammiks, nende artikliteni jõudmiseks piisab feisbookist ja paarist solaariumiadminnist sõbralistis, kes neid artikleid kassipiltide, nädalavahetuse pidude ja kingaloosimiste vahele jagavad. Statistikat ei ole teinud, aga paistab nädalas korra kirjutab üks endast lugupidav naisteleht arvamusartikli: küll eesti mehed on ikka mökud, lollid, vaesed, hoolimatud, laisad, koledad jne. Versus eesti naine maailma iluetalon, ihaldusobjekt, usinuse sümbol. Tōeline pärl ühesõnaga. Kellest küll eesti mehed hoolida ei oska ja on muidu vaesed, rikkad mehed potililleks peavad vōi kelle ihaldatud välismaatsurrid lõpuks labaselt üle lasevad.\nVaesekesed. Tundub, et Kanal2, Cosmo ja sadade naistelehtede töö hakkab lõpuks vilja ka kandma. Kohtun ameti tõttu päris paljude naistega ja teate mida. Suurem osa ongi neist peast needsamad Cosmo ja ajakirjanduse artiklid. See ongi nende maailmapilt ja tõekspidamised ja arusaamad. Kuidas on võimalik, et napilt kümne aastaga on selline maailmapildi muutus toimunud? See hirmutab, mis edasi saab. Mina soovitaks küll nii mõnelgi peeglisse vaadata ja mitte meigi ega eneseimetluse eesmärgil.\nMees tunnistab: nägin tüdruku räpast kodu ja tunded tema vastu lahtusid... (142) 30.10.2013\n15 peamist põhjust, miks eesti naine endale meest ei leia (314) 28.10.2013\nMõned tähelepanekud vaid, mis mind ennast häirivad, ei saa üldistada kōigile, kuid see puudutab siiski üsna suurt gruppi.\nLoomulikult on endiselt ka neid kes on kõige selle virrvarri suhtes lihtsalt inimlikuks jääda suutnud. Suur väärtus. Kelle mõttemaailm ja väärtushinnangud ei ole nihestunud. Kelle elu ei ole kunagi igav, sest ta on õppinud selgeks ameti, tal on hobid ja asjad mille eest ta seisab. Lihtsad inimlikud asjad. Ja küll ka nende mehed neist hoolivad piisavalt ja rohkemgi veel ja tahavad saada paremaks, sest nii väärikale kaaslasele peab ka endal midagi vastu pakkuda olema. Kahju vaid, et järjest enam see esimene grupp silma paistab. Ju kisavad kõvemini.


Omanik laskis oma kasside pihta õhupüssist - meiemaa.ee\nKahel korral alustas politsei kriminaalmenetlust mootorsõidukit alkoholijoobes juhtinud inimeste suhtes, ühel korral süstemaatilise varguse faktis, kiirabitöötajate ähvardamise faktis ja lähisuhtevägivalla faktis.\nPolitsei alustas 11. novembril kriminaalmenetlust selle kohta, et 8. novembril ähvardas alkoholi tarvitanud 65-aastane mees Saaremaa vallas väljakutset teenindanud kiirabitöötajaid.\nLisaks teatati politseile 14. novembril, et loomaomanik laskis oktoobris Muhus õhupüssist oma kasse. Kriminaalmenetluse käigus täpsustab politsei juhtunu asjaolusid.\nAlustatud väärteomenetlused puudutasid valdavalt liiklusalaseid süütegusid, nende hulgas on seitse kiirusepiirangu ja kaks alkoholi piirmäära ületamist.\nKuna käes on aasta pimedaim aeg, palub politsei inimestel liikluses eriti ettevaatlik olla. Sõidukijuhid peaksid olema eriti tähelepanelikud ülekäiguradade läheduses, kus kõnniteede hämaramatest nurkadest võivad ootamatult teele astuda jalakäijad.\nJalakäijatele ei väsi politsei meelde tuletamast, et väliriiete külge tuleb kinnitada helkur. Teeületusel tuleb enne ülekäigurajale astumist veenduda, et sõidukijuht on teid märganud.


päästekomando – Külauudised\n„ Pritsumees 2014” võitis kolmandat aastat järjest Tõrva komandopealik\nTänavune pritsumeeste võitjameeskond.\nTõrvas toimunud „Pritsumees 2014” võistluse võitis kolmandat aastat järjest Tõrva päästekomando pealik Alor Kasepõld. Teise koha sai Ivar Frantsuzov Päästeameti päästetöö osakonnast ja kolmandaks tuli Rauno Talisoo Pärnu päästekomandost.\nVõistkondlikult olid samuti edukaimad Lõuna päästekeskuse komandod. Parimaks tunnistati Tõrva päästekomando, teiseks tuli\nViljandi päästekomando ning kolmandaks Elva-Assaku päästekomando ühisvõistkond.\nErinevate võidetud meenete hulgas anti individuaalsele võitjale järjekordselt üle rändauhind – vasest ruupor. Võitjameeskond Tõrvast hoiab enda käes teist aastat järjest rändkarikat.\nPostitatud 13/08/2014 13/08/2014 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Tõrva linn,ValgamaaSildid päästekomando,tuletõrje,võistlus\nParimad päästjad töötavad Viljandis\nPeakorraldaja Tarmo Terepi sõnul käis esikoha nimel tihe rebimine võistluse lõpuni. «Viljandi võitis kõigest 18 sekundiga,» täpsustas ta. Terepi hinnangul oli Viljandi meeste võidus oma osa nii meisterlikkusel kui õnnel.\nViljandi päästekomando operatiivkorrapidaja Rainis Liir ütles pärast autasustamist, et võistkonna rõõm oli piiritu. «Pisar tuleb lausa silma,» tunnistas ta võidujoovastuses ja lisas naerdes, et vanajumal on ilmselt mulk. Liir tõdes siiski, et võit tuli tänu raskele tööle. Loe edasi: Parimad päästjad töötavad Viljandis\nPostitatud 07/07/2012 Autor Aado KuhlapRubriigid Eesti,ViljandimaaSildid kutsevõistlus,päästekomando,sport\nMartna valla mehed asutasid tuletõrjeühingu\nRiiklikest päästekomandodest liiga kaugele jäävas Martna vallas Väike-Lähtrus alustasid tegevust vabatahtlikud päästjad, kes moodustasid mittetulundusühingu Vabatahtlikud Pritsumehed, kirjutab www.laanlane.ee\nMartna vallavanema Tiiu Aaviku sõnul on vabatahtlike päästjate hulgas nii neid, kel on varasem päästjakogemus kui ka mehi, kes peavad alles esimese koolituse läbima. “Meestele oli tõsiseks ajendiks see, et neil on võimalik saada päästeauto. Tahet meestel on,” lausus Aavik. Ta tunnustas vabatahtlikke, sest mehed said oma jõududega paberimajanduse ning mittetulundusühingu loomisega hakkama.\nÜks MTÜ eestvedajaist, praegu Väike-Lähtrus V&K Auto remonditöökojas töötav Argo Kliss ütles, et ühingus on tegevad 12–13 meest. Kolmel mehel on päästjakoolitus läbitud, kuid ülejäänud peavad käima kursustel, mis lähiajal Haapsalus toimuvad. Ka Kliss läheb kursustele, kuigi on mõned aastad tagasi päästjana töötanud. See kvalifikatsioon aga enam ei kehti. “Kui asi käima läheb, siis peab olema 24-tunnine valve, see on päästeameti nõue,” lausus ta. Loe edasi: Martna valla mehed asutasid tuletõrjeühingu\nPostitatud 23/05/2011 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Läänemaa,Martna valdSildid kodanikualgatus,kodanikud,päästekomando,tuleohutus,tuletõrje,tuli


õla liigese põletik | Reumatoloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - acanthus.ee\nMida rohkem raviga tõmmata, seda enam liigesed hävivad, liigesed deformeeruvad ja valu intensiivistub. Reumatoloogid ja artroloogid pakuvad õlaliigese artroosi jaoks mitmesuguseid ravimeid, selle ravi eesmärk on punetuse, valu ja põletiku leevendamine. Kindlasti tuleks vältida haige liigese liigset koormamist: liikudes tuleks kasutada tugikeppi või tugiraami, tuleks pigem istuda kui seista, mitte kanda raskusi. Viirushaigusest paranedes möödub tavaliselt ka liigesevalu.\nKasutage rahvapäraseid abinõusid alles pärast täpset diagnoosi, kui on teada liigesekahjustuse aste ja muude haiguste esinemine. Ola liigese artroosi kohta raviks kasutatavate rahvapäraste meetodite sordid Kodused ravimvormid, millest me eespool rääkisime, on valmistatud taimsetest materjalidest ja tavalistest toitudest.\nTraditsiooniline meditsiin on hea, kuna kõik selle koostisosad on saadaval, ei vaja keerukat töötlemist ja neil on ravivad omadused. Vaatlegem rahvapäraste abinõude retsepte. Tihendab Oleme valinud mõned kõige populaarsemad retseptid kompresside jaoks: Kapsa kompress.\nKompressiks vajame kapsamahla, mille pigistame välja valge kapsa lehtedest.\nVõtke terve pea kapsas, eraldage sellest mitu lehte, laske läbi hakklihamasina või segisti, pigistage mahl välja, mähkides riivsai marlisse. Lisage supilusikatäis mett, segage.\nKandke üleöö kompress. Tööriist leevendab turset, põletikku, tuhmib valu. Kompress valmistatakse kuivatatud toorainest. Ühekordseks kasutamiseks vajate 3 supilusikatäit kuivatatud Sabrefishi, grammi searasva ja 1 tl jahvatatud punast pipart. Me segame kõik koostisosad, valmistame kompressi, paneme kurgu õlale. Kui probleemses piirkonnas täheldatakse põletikku või on haavad, ei tohiks punast pipart lisada. Koostis pipraga parandab vereringet, soojendab kudesid, toniseerib lihaseid.\nAitab tugeva valu korral. Takjasjuur ja lilla. Lillaõied koristatakse kevadel, kuivatatakse, seejärel kasutatakse kompressi valmistamiseks.\nVõite võtta värskeid lilli. Tükelda takjajuur, et saada 1 supilusikatäis. Takjas ja lilla jäävad 3-liitrisesse purki magama ja vala ml alkoholi. Me sulgeme purgi kaanega, pane see kohta, kus valgus ei tungi, nõuame 5 päeva. Saadud lahust kasutatakse õla hõõrumiseks. Infusioonid Õlaliigese artroosiks kasutatakse ravivaid tinktuure soolade eemaldamiseks ja põletikulise protsessi leevendamiseks. Siin on mõned viisid nende küpsetamiseks: Infusioon ravimtaimede kollektsioonist kolmevärvilised violetsed, kaselehed, nõges.\nKollektsiooni taimseid komponente saab osta apteegis või ise valmistada. Infusiooniks peate võtma ühe võrdse osa igast komponendist, valama need pooleliitrisesse purki, valama jaheda keeva veega, lasta seista 1 tund. Võtke ml enne sööki 3 korda päevas. Peeneks hakitud või kuivatatud kaselehed 2 supilusikatäit vala klaasi keeva veega.\nKui segu on pisut infundeeritud, kurnake ja jooge 3 korda päevas, 2 supilusikatäit korraga. Ravikuur on umbes kuu. Pohla lehed 2 supilusikatäit harja valutab liikumisel ml keeva veega, nõuda 20 minutit. Joo kogu päeva jooksul lonksudena. Ainevahetusprotsessi normaliseerimiseks pakub traditsiooniline meditsiin noorte võrsete ja männikäbide infusiooni.\nKoguge toorained, keetke keeva veega, laske sellel keeda, jooge supilusikatäit 3 korda päevas. Kui teil on õla krooniline artroos, valmistage mädarõika ja mee infusioon. Valage sinna jahtunud keedetud vesi ülaosale. Hoidke infusiooni külmkapis, võttes seda 1 supilusikatäis korda päevas 15 minutit enne sööki. Omatehtud salvid pole vähem tõhusad kui apteekides ostetud. Teades, millest neid valmistate, võite olla kindel nende ohutuses oma kehale.\nProovige neid retsepte: Kombineerige 3 grammi taruvaiku 50 grammi sealiharasvaga, segage hästi, salv on valmis.\nHõõruge seda kurguvalu 10 päeva jooksul, võite öösel. Võtke 1 osa humalat teelusikatäis ja 4 osa vaseliini, segage ühtlaseks, ajage öö läbi õlale, kuni valu kaob ja paistetus vaibub. Nelk salv. Võtame 10 grammi magusat ristikut, 50 grammi vaseliini ja 10 grammi kuivatatud hüperikumi, segame. Hõõrume kergelt valutavasse kohta. Ravikuur on 1 nädal. Salvi võib kasutada mitu korda aastas. Koduste salvide rakendamisel jälgige oma keha reaktsiooni.\nMõned taimed ja toidud võivad põhjustada allergiat. Tervendavad vannid Terapeutilised vannid on head selle poolest, et neil on kasulik mõju mitte ainult haigele piirkonnale, vaid ka kogu kehale.\nVannid valmistatakse ürtidest, soolast, nõeltest: Tippige vanni sooja vett, mille temperatuur ei ületa 40 kraadi. Valage sinna 3 kg mere- või tavalist lauasoola.\nSool peaks sulgeb kroonilise tonsilliidi haige täielikult lahustuma, siis võite minna vanni minutit. Soolakeskkond leevendab lihaspingeid ja leevendab valu.\nTehke keetmine heinatolmu, piparmündi, ledumi, pohla ja takjaga. Mõõdetakse üks osa igast koostisosast kuivatatud kujullahjendatakse vees suhtega 1: 3, keetke segu 25 minutit. Laske puljongil liguneda 30 minutit, valage see ettevalmistatud vanni. Tehke protseduuri minutit. Sinepivann aitab soojendada liigesekudesid ja parandab vereringet.\nVõtke grammi sinepipulbrit, lahjendage veega hapukoore konsistentsini, valage vanni.\nVõtke mitte rohkem kui 15 minutit. Aastaid võitlus ebaõnnestunud valu liigestes.? Lugege artiklit, kus ma ütlesin, kuidas ma raviksin, kasutades nelja taime ja Protseduur suurendab verevoolu liigeses ja aitab leevendada lihasspasme.\nKüüslauk ja sibul artroosi vastu Ida-Anglia ülikooli ja Londoni King's College'i eksperdid on teinud ainulaadseid uuringuid.\nNad testisid artriidi suhtes umbes kaksikut naist. Dieeti arvestati, tehti röntgenuuringuid. Katse näitas, et neil naistel, kes sõid pidevalt sibulat ja küüslauku, ei ilmnenud mingeid artriidi tunnuseid. Selle nähtuse seletus leiti küüslaugu koostisest.\nTaim sisaldab spetsiaalseid ühendeid, mida nimetatakse teadlasteks diallüüldisulfiidideks. Inimese kehas vähendavad need ühendid kõhre kahjulikult mõjutavate ensüümide taset, hävitades seda järk-järgult.\nMe ei soovita tungivalt ola liigese artroosi kohta ja sibulat iga päev tarbida, kuid tasub neid dieedile tutvustada. Lisateavet artroosi ja selle koduste ravimite kohta leiate sellest videost: Ekspertide arvamus Traditsiooniline meditsiin on palju vanem kui ametlik, millele täna toetuda. Sajandeid on inimesed otsinud abinõusid erinevate haiguste, sealhulgas artroosi vastu.\nKuid isegi rahvapärastes abinõudes kasutatavad looduslikud koostisosad ei pruugi teie kehale sobida. Kui teil on juba raviasutuses õla artroosi ravi, pidage nõu oma arstiga kodus valmistatud kompresside ja dekoktide kasutamise võimalusest.\nKõik, mida traditsiooniline meditsiin meile pakub, on vaid lisavahend võitluses haiguse vastu, see ei aita probleemi radikaalselt lahendada.\nKuidas ravida õlaliigesevalu Mis on õlaliiges? See on käe ja kere kõige suurema ühendamise nimi. Inimestel ola liigese artroosi kohta õlaliiges üks osa, mis vastutab täpsete liikumiste eest, seega on see võimalikult liikuv. Liigeste raviks on meie lugejad Sustalaifi edukalt kasutanud. Nähes selle toote populaarsust, otsustasime selle teile tähelepanu pöörata. Loe edasi siit Evolutsiooni käigus muutus see mahukaks, omandas tugevad lihased.\nLoomadel toimib õlaliigend toena, kuna nad pole püsti. Sest see on passiivne, kuid palju tugevam kui inimene. Liigend on käe ülaosas. See koosneb õlavarre pea ja õlavarre õõnsusest. Liigese omadused: Struktuuri järgi. Seda peetakse lihtsaks, kuna see on moodustatud ainult kahest luust, mis asuvad ühes kapslis ilma septa ja kõhreketasteta. Sfääriline liigese tüüp.\nAnatoomiliste telgede arvu järgi. Mitmeteljeline liigend, mis aitab jäseme igas suunas liikuda. Emakas lapsel on luud, mis tulevikus moodustavad liigese, endiselt lahti. Sünnituse ajal on õla pea peaaegu moodustatud, liigeseõõs on ebaküps. Aasta on liigese tugevdamine. Kuni laps õpib liikumist, pole liigend vigastuste vältimiseks täielikult liikuv. Kolmeaastaselt on lapse liigendamine täiskasvanu kujuga täiesti identne.


Ehitusmaterjalide tootmine kasvas - Ehitusuudised\nEhitusmaterjalide tootmine kasvas\nAugustis suurenes ehitusmaterjalide toodang võrreldes juuliga 7,6 % ja võrreldes eelmise aasta augustiga koguni 16,2 %. Puidutöötlemises ja puittoodete tootmises olid vastavad arvud 11,7 ja 10, 2 %, teatas Statistikaamet.\nTööstusettevõtted tootsid 2017. aasta augustis 5% rohkem toodangut kui eelmise aasta augustis. Toodang suurenes mäetööstuses ja töötlevas tööstuses, kuid vähenes energeetikas.\nAugustis toodeti töötlevas tööstuses 6% rohkem toodangut kui 2016. aasta samal kuul. Toodangu kasv oli laiapõhjaline – enam kui kaks kolmandikku tööstusharudest ületasid augustis eelmise aasta augusti mahtu.\nMahu kasvu põhjustas eelkõige puittoodete, toiduainete, metalltoodete ja elektriseadmetetootmise suurenemine. Toodang suurenes märgatavalt ka ehitusmaterjalide tootmises. Suurema osatähtsusega tööstusharudest vähenes toodang elektroonikaseadmete ja mööblitootmises.\nLoe ka Hinnatase teeb ehitusmaterjali tootjatele tuska ja Betooniettevõtted materjalitootmise tipus.


Konkurentsiametist | Konkurentsiameti aastaraamat\nFoto: Ivo Jaama\nKonkurentsiamet teostab riiklikku järelevalvet konkurentsi, elektri, maagaasi, kaugkütte, posti, ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni ning raudtee ja sadamate valdkondades. Lisaks lahendatakse lennujaamatasudega seotud vaidlusi ja lennujaama kasutajate kaebusi. Amet kuulub Justiitsministeeriumi valitsemisalasse. Konkurentsiametile pandud ülesanded on jaotatud kahe teenistuse vahel.\nteostab konkurentsialast järelevalvet, kontrollib ettevõtjate koondumisi, analüüsib konkurentsiolukorda ning tegeleb konkurentsialase teadlikkuse tõstmisega.\nteostab järelevalvet ja rakendab hinnaregulatsiooni elektri, maagaasi, kaugkütte ja vee valdkondades. Teenistuse fookuses on turgude kontrollimine nii eelpoolnimetatud sektorites kui ka raudtee- ja postiteenuste turul. Lisaks lahendab amet lennujaamatasude ja sadamatasudega seotud vaidlusi.\nvastutab tugiteenuste (sh rahvusvahelised ja avalikud suhted, personalitöö, koolituste korraldamine, varahaldus, dokumendihaldus) toimimise eest.\n2020. aasta lõpu seisuga töötas ametis 39 teenistujat, kellest 36 olid ametnikud ja 3 töötajad. Soolise jaotuse järgi oli teenistuses ligi 70% naisi ja 30% mehi. Teenistuja keskmine vanus on 46 aastat ja keskmine ametis töötamise staaž 13 aastat.\nSuurem osa teenistujatest on omandanud kõrghariduse majanduserialadel või õigusteaduses. Lisaks on teenistujaid, kelle erialaks on näiteks soojusenergeetika, avalik haldus, materjali-tehnoloogia.\nKonkurentsiamet on läbi aastate suurt rõhku pööranud väga hea töökeskkonna loomisele nii füüsiliselt kui organisatsioonikultuuri mõttes. Seega oli suurepärane uudis osutuda valituks Peresõbraliku tööandja märgise programmi, mis on heaks võimaluseks analüüsida kõiki töötajakogemusega seotud aspekte ning soodustada tööga rahulolu ja pühendumust ning olla sellega seoses efektiivsem ka ameti põhifunktsioonide täitmisel. Programm hõlmab erinevaid töötajakogemusega seotud kategooriaid alates värbamisest, info liikumisest kuni sisekliima ja tervisedenduseni.


Kommentaarid: Kiirustage, ebausklikud – Euroopa Liit teeb seatinaga õnnevalamisele lõpu peale!\nKiirustage, ebausklikud – Euroopa Liit teeb seatinaga õnnevalamisele lõpu peale!\nJuhan./ 1. jaanuar 2018 09:13\nEi teegi muud kui tinutame ja rautame.\n31. detsember 2017 14:30\niga tõeline eestlane ostab kähku kümme kilo seatina, et ka edaspidi aastavahetusel õnne valada! :DD\nJuhan./ 31. detsember 2017 08:33\nMiks peab valama seatinaga valage inglistinaga.\n!!!/ 31. detsember 2017 04:20\nSee seatina kasutamine õnnevalamiseks ei olegi üldse õige. Sest see seainaks nimetatu ei ole ju mitte mingi tina vaid hoopiski teine element - plii nimelt. Nähtavasti müüvad mõned keldid kaupmehed odavat pliid lihtsalt vale sildi all, õnnevalamise tinana,\n"Terviseamet avalike suhete juht Iiris Saluri"/ 30. detsember 2017 19:31\nFeja Räim/ 30. detsember 2017 18:17\nPüha müristus, need on erinevadkeemilised elemndid. seatina on ju plii. Kes see hull siis pliiga õnne valab? Nad on seal EL-s ikka täiesti harimatud tegelased. Tina - Sn ei ole pli e.seatina - Pb. Kas neile seal üldse ei õpetata keemiat või mis? Vaadake Wikipediast ka. Jääb meelde. Plii tapab küll. Tina tapab vaid kuulina.\npidi olema jah suur pliisisaldus nendes hobuserauakujulistes tükikestes/ 30. detsember 2017 18:49\nSa ära targuta niipalju, kui sa ei tea, millest üldse jutt käib.\nRahvas ei tee seda rituaali puhta tina või puhta pliiga , vaid spetsiaalsete hobuserauakujuliste sulamitükikestega, milles olevat siiski pliid liiga palju.\nKüsimus on selles, et keegi ei hakka seal sulamisaurude kohal ju sissehingamiharjutusi tegema.\nei huvita selle EL plära,perselakkujaid on tal aga küllaga\nma ei saa aru, mis seal saab kahjulik olla/ 30. detsember 2017 17:42\nPika varrega spetsiaalse kulbikese sees, kamina või ahjusuus süte peal (kus on loomulikult TÕMME),\nsulatakse tinatükike (või plii , kui soovite), ja valatakse järsu liigutusega veeämbrisse, kust tõuseb pahvakas veeauru heal juhul.\nMillisel hetkel inimene jõuab mürgituse saada?\nPole sadu aastaid/ 30. detsember 2017 18:24\nkeegi õnnevalamisest mürgitust saanud, ei saa edaspidigi. Tõsiselt: Milline on võimalus, et mingi volinik tuleb uusaasta öösel minu koju kontrollima, kas ikka valan õnne seatinaga? Väga palju treitakse seadusi, mis pole täidetavad. Eriti pugejalikus Eestis.\nEerik/ 12. veebruar 2018 10:30\nKus sa tead, et ole saanud? Arvad, et terviseprobleemiga inimesele oskab arsti ilusti vastata, et see oli plii sulatamisest? Ikka muu diagnoos pannakse.\nJama/ 30. detsember 2017 15:54\nSee Euroopa Liit võiks selle tobeda raketilaskmise ära keelata. Absurdne raha ja tervise raiskamine. Raketid sisaldavad palju saasteaineid, mis reostavad keskkonda. Imelik, et Rohelised selle peale ei tule?\nArne/ 30. detsember 2017 15:26\nTuleb sealt üks lollus teise otsa. Selline mõistusevastane moodustis ei saa enam kaua koos püsida. Valgem õnne ja näis, mis seatina näitab.\nTinavorst/ 30. detsember 2017 14:29\nArtikkel näitab rohkem seda, et ametnik on kergelt juhm kuid püüdlik. Plii mürgisus oli üldjoontes juba keskajal teada. Õnne valage jootetinaga (elektroonikas kasutusel) ja ärge neid bürokraate suurt kuulake. Muidu panete veel suhkrut kärsatades maja põlema. Head uut!\nHea Läti tina "Taxi"/ 30. detsember 2017 14:28\nMe valame tina juba eilsest saadik ja 2 päeva veel. Proosit!\nTiit/ 30. detsember 2017 13:42\nKas kauplus on siis ainuke koht kus seatina saab? Oh, naiivitarid.\nJah mulle meeldib tantsida ja laulda sest olen eestlane/ 30. detsember 2017 13:36\nEi ole midagi pits viina ja tinavalamine käib suure laulu ja tantsuga. Las venelane ka vaatab kuidas me tantsime ja laulame... Jah ma tantsin mis siis, laulan ka!\nspets/ 30. detsember 2017 12:56\nasi on lihtsalt nimes, euroopa uusasukatele ei meeldi nimetus SEAtina, aga kui see nimetada ümber näiteks lambatinaks, siis sobiks see euroopasse küll!\n....../ 30. detsember 2017 13:19\nEuroopa põlisasukad ei tea sellisest sõnast midagi. Sidemed seaga esinevad vaid idapoolsetel naabritel, kellelt ka eestlased selle laenasid.\nRS2/ 31. detsember 2017 04:07\nSeatina tuli kasutusele keskajast kui mõned kaupmehed sigatsesid ja müüsid tina pähe pliid, kuna välimuselt olid nad sarnased, ja seepärast saigi plii nimeks seatina.\nOlgem täpsed/ 30. detsember 2017 12:52\nEuroliit ei keela õnnevalamist, ka mitte seatinaga. Euroliit keelab ainult selle avaliku müügi ja mürgise aine pealt kasumi teenimise. Keelatud aga pole isegi kodus kärbseseente või rotimürgi söömine. Head isu!\n30. detsember 2017 13:46\nOot, aga miks ta neid mürgiseid Hiinas kokkukäkerdatud rakette siis ära ei keela? Neid müüakse samuti ja teenitakse kasumit.\nNii, mida mürgist/ 30. detsember 2017 14:06\nHiina rakett sisaldab?\nPuusüsi, kaaliumnitraat ja väävel.\nVärvitakse ka tuli tänapäeval sellega mis väga vähe mürgine või mittemürgine.\nTallium, baarium jne ilusaid ja kirkaid värve andnud kemikaalid on rakettidest kadunud. Kasutatakse kaaliumi, kaltsiumi ja vaseühendeid mis eelmärgituist palju vähemmürgised aga ka efekt ei ole see.\nJa eks sa hakka ise siis "eestimaiseid" rakette mõistliku hinna eest tootma ja müüma.\nBTW - katsu üldse saada luba siin ooniamaal millegi niisuguse tootmiseks. Meil ei või ju midagi, ainult it on meil. Reaalset ja teadusmahukat tootmist meie maal olla ei tohi, meie poliitikud ei orienteeru teadusmaastikel ja seega nad parem keelavad asju.\nMina segasin juba juppaega tagasi kokku omad mustad rohud ja varustus juba kuivanudki, homme läheb andmiseks.\nandres/ 30. detsember 2017 14:28\nNo kuule püromaan,kõige vähem on siia eestimaale vaja mingit totakate ilutulerakettide tootmist ja muud keemiatööstust. Ja kogu see paugutamine on slaavilik totrus,linnades juba paar nädalat topakad saadavad seda rämpsu taeva.Mis teil viga on,igatsete kangesti uuesti sõda või,et saaks suuri pauke nautida-kuni räbalatena ise ja lähedased ning kahjuks ka palju häid inimesi taeva lendate.\nno sina/ 30. detsember 2017 19:33\nküll nüüd hea inimene ei ole, mine näpi oma aifööni edasi, aju sile nagu seamaks\nClat/ 30. detsember 2017 12:40\nVarsti keelataks elamine ka ära, kuna elamine on nii kahjulik,et lõpeb surmaga.\nSinu kommentaar ei vasta meie reeglistikule, palun muuda kommentaari!/ 30. detsember 2017 12:33\nterroristist ema merkel keelab varsti ka searasva ja sealiha söömise.\nEerik/ 12. veebruar 2018 10:32\nJah, see oli kinldasti Merkel isiklukult, kes plii müümise ära keelas.\nneed/ 30. detsember 2017 12:24\nühe ja kahe jalaga tinasõdurid on ilmselt tehtud seatinast ehk pliisisaldusega - järelikult mitte okei\nEerik/ 12. veebruar 2018 10:33\nPlii sulatamisel tekkinud aur on mürgine, mitte plii ise.\nkodanik/ 30. detsember 2017 12:11\nvalati enne euroopa liitu ja valatakse ka edaspidi\nlugeja/ 30. detsember 2017 12:38\ntark inimene ei teinud seda enne, ega tee ka edaspidi. teadmatu ehk nüüd lõpetab. loll aga laseb samas vaimus edasi.\nEerik/ 12. veebruar 2018 10:38\nVictoria ajal raviti haigeid ka elavhõbedat neelates. Aga siis avastati, et see on ikkagi ohtlik, kuid ega see fikseeritud meelega inimesi muuda: "Joodi enne, juuakse edaspidigi!"\njeeh/ 30. detsember 2017 12:06\nSalakauba artikkel mis sugune.\nIgasugustel elualadel keelustatakse plii (seatina) kasutamist./ 30. detsember 2017 11:42\nAjakirjanikud võiks hoopis seda kirjutada kuidas kõikvõimalikel elualadel keelustatakse plii, ehk seatina, kasutamine või nõutakse läbi ajamist väiksemate pliikogustega,\nÜks tuntumaid kohti, kus samuti plii kasutamise vähendamist nõutakse, on autoakude tootmine.\nMul on praegugi laua peal "moodsa aja autoaku" mis on oma vanemast mudelist mingi 2-3 kilogrammi kergem. Kui vana on 15 kilo, siis see uus on "ainult" 12 kilo raske. Kenasti näha kuidas pliikogust on oluliselt vähendatud.\nja plii/ 30. detsember 2017 12:22\nei ole akus mitte iluasi, vaid otsene energia salvestamise aine - mida raskem aku, seda rohkem salvestab (nojahh, uuematel efektiivsuse tõus, ehk kaasaegsem kvaliteet)\nuutes akudes ei ole selleks enam plii vaid on kaltsium./ 30. detsember 2017 12:46\nKui viitsid lugeda mida on kas ausalt või mitteausalt kirjutades, tootjate poolt, akudesse topitud, siis peamine lisand on tänapäeval kaltsium.\nNing ka kaltsiumil on olemas juba kaks tähist:\nPb + Cal\nning hoopis suurem jubedus:\nLisaks veel siis võib leida akudest: hõbedat, süsinikku, kaadiumi, suure tõenäosusega veel mingeid "huvitavaid keemilisi olluseid".\nPS: ostsin just hiljuti Smart-laadija mis on mõeldud ka Kaltsium-akude laadimiseks.\nKaltsium-akulLaadimispilnge: 15,9V.. Palju õnne.. kui on vaja sellist Kaltsium-akut laadida autogeneraatorga mille laadimispinge on 1,43-14,5V.\nkui see/ 30. detsember 2017 13:40\non suur ja raske autoaku ja peal ei ole kiri "lead free", siis on see pliiaku ja punkt.\nkaltsium on seal kaltsiumsulfaadina (vesilahustes, eriti veel happes kaltsium metallina ei ole aku-võimeline lahendus(kaltsiumi reageerimine vee juuresolekul on mitte pööratav protsess)), et parandada aku vastupidavust/pikaealisust\n30. detsember 2017 11:36\npärast/ 30. detsember 2017 16:50\nkaevandate teise soolikatest oma õnnetinad välja ja imetlete tekkind plönnide kunstipärasust\nTinanina/ 30. detsember 2017 11:35\nOi, kuidas ma hakkan homme alles tina valama! Endale ja sõpradele valan klaasid täis ja proosit!\n30. detsember 2017 11:25\nSee aastas korra ja kestuselt lühike tinavalamise protseduur ei kahjusta kellegi tervist. Poest igapäevase toidulaadse toidu ostmine ja söömine kahjustab kindlasti rohkem tervist.\nXD/ 30. detsember 2017 11:20\nTeadlik mürgitamine ega midagi muud. EU tuleb kaitseb meid Eesti tarbijakaitse ja vailtsuse eest.\nvana tinapanija/ 30. detsember 2017 11:15\nseatinaga valada ongi kehv, inglistina annab parima kujundi vette valades, et õnnekujundit näha :)\nmatsu/ 30. detsember 2017 11:14\nSama teevad nii venemaa usa, hiina kui paljud väiksemad maad. Võibolla aafrikas võib endiselt seatina õnnevalamiseks poes müüa.\nSee on nagu DDT ära keelati, kogu maailmas, sest lõpuks saadi aru, kui kahjulik see on. Ainult Aafrikas kasutatakse seda endiselt.\nennustaja/ 30. detsember 2017 11:14\nAga milleks siis kohvipaks on?\nRS2/ 30. detsember 2017 11:02\nFenomenaalne! Seatina valada ei tohi, sest tervisele kahjulik, aga hirmkallid s.aastapirnid on OK, kuigi need sunnikud vahel mõranevad ja me peame elavhõbeda aurud sisse hingama.\nVot, vot./ 30. detsember 2017 12:28\nMürgised metallid olid, on ja nad peavad jääma!\nProbleem on selles, et kuigi "pisa test" näitab justkui keskmise inimese teadmised oleksid kõrged siis tegelikult on asi vastupidi. Kindlasti 20a tagasi, kui olin põlvepikkune nagamann ja meeldis vanu teleka jne trükkplaate näppida, loeti vanemate poolt sõnad peale, et need on mürgised ja suhu toppida ei tohi ja ega siis ei toppinud ka. Tänased nutipõlve lumehelbelkesed aga ei tea misasi see trükkplaatki on, mida siin rääkida?\nJa s2astalampidest dokumentaal:\nei kasuta ühtki, mürgitavad elamist ja ei ole vastupidabus ka see mis pakendil kirjas. LED on tulnud, et jääda.\ntrükkplaat on midagi magusat/ 30. detsember 2017 15:03\ntrükkplaat on midagi magusat.\nSiin pildid väikesematest jubinatest kuni suuremateni.\nStepan/ 30. detsember 2017 09:42\nTina panna on mulle väga armas,kallis ja saa ei me Lätita korda majja sigalas ilma Mustata bitcoini kaivata koos rail baltiga ujub tallink lõppsadama.\nPistke/ 30. detsember 2017 09:20\nsee euroopa liit endale sinnasamasse, elu läheb edasi kas selle või selleta aga lollusi pole ka vaja genereerida\naga kui see/ 30. detsember 2017 07:31\nplii mustaks värvida, siis on ju kõik jälle lubatud! Probleem on värvis, Euroopa värv on must.\n30. detsember 2017 02:00\n30. detsember 2017 16:51\nkas siis jesaja valas ka tina?või hoopis pani tina?\n30. detsember 2017 01:52\npanen tinaja valan ka , teen mis tahan !\nkiirustage!/ 30. detsember 2017 00:19\nKiirustage hüsteerikud, EuroopaLiit saab peatselt oma lõpu!\n30. detsember 2017 09:20\nSaab, lepingud on ju sõlmitud, aga küsimus on selles, kui paljud selle EU üle elavad.


- Kaalulangus lootus\nMul on pikemat aega juba alkoholiga probleem. Vahel tuleb katsetada erinevaid võimalusi, et leida just see enda jaoks sobiv abi. Loe täispikkuses Tere, Kurb tõdeda, et te ei ole enda jaoks soovitud abi leidnud ja et olete kogenud mõistetamatust. Kunagi ei ole hilja veel midagi muuta. Kus abi leida?\nKirja teel ei ole mul võimalik kuidagi teie elu mõista sügavuti ja aru saada, miks teie elu nii läinud on. Teil on igati õigus olla kaalulangus lootus, kurb ja isegi vihane. Ma ei tea täpselt, mis abi te ootate või ka vajate.\nTavaliselt selgitatakse see välja koostöös spetsialistiga, olgu selleks siis psühholoog, vaimse tervise õde või arst. Iga inimese teekond alkoholi tarvitamise kontrolli alla saamisel on erinev.\nSeepärast ei ole ühtset retsepti, mida ma siin kirjas teile edastada saaksin.\nMa usun, et alkoinfo. Vahel tuleb katsetada erinevaid võimalusi, et leida just see enda jaoks sobiv abi. Te ei pea olema ega jääma üksi oma muredega.\nMina võtsin kokkuvõttes rasedusega 10 kg alla. Enne olin 67 kilo, raseduse ajal võtsin juurde umbes 5 kg. Pärast sünnitust olin 58 ja nüüd on pudenenud 55 peale, laps 6-kuune.\nJuba see, et te ju kirja saatsite näitab, et te püüate lahendusi leida. Kunagi ei ole kaalulangus lootus veel midagi muuta.\nMul on pikemat aega juba alkoholiga probleem. Tihti joon üle päeva ja kui joon siis vähemalt 0,7 pudeli viina.\nKaal Mulaitha Poovae_Lyrics_Maatraan_Lyrics_by_Angel\nEi taha kaalulanguse hupata starterid peale panna, aga viimase paari aasta jooksul on olnud väga palju raskeid üleelamisi ja alkohol on ainuke viis, kuidas olen osanud ennast välja lülitada. Perearsti poole ei taha pöörduda, sest seal kuulen ennem mitu tundi moraali, kui abi saan. Kus abi leida?


Valud paremal rinnal ja kaenla all | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nValud paremal rinnal ja kaenla all 25.05.22 / Üldkirurgia\nTervist , nädal tagasi (täpsemalt 19.05.22) sõitis mulle otsa elektri tõukerattaga isik (ise olin rattaga) , mõlema kiirus ca 20 km/h, peale kukkumist väga midagi ei tundnud et oleks midagi viga olnud aga paar tundi hiljem kohutavad valud. Nüüd pea nädal möödas ja valud ei Anna alla , selline tugevam torkiv valu paremal rinnus (täpselt parema rinna all) ja siis eriti suur valu paremal natukene kaenla alt alla poole , just annab tunda kui tõstan raskust või siis kummardan jne , lihtsalt kindlas asendis istudes valu ei tunne aga just kui liigun/kummardan ja tõstan midagi. Kas võib olla et ribi/roie katki? Vist EMOsse pole mõtet pöörduda kuna sellega ette võtta pole midagi ? Sel juhul olekski küsimus kaua paranemine aega võtab ? Muidugi miinus on see et töö on mul füüsiline ning alati hommikul suht okei olla aga peale tööd hakkab valu tugevamalt pihta.\nRoidemurd on võimalik. Ega selle fikseerimine, so. röntegni tegemine midagi ei anna. paranemine võtab1-2 kuud. Tunda võib anda kauemgi. Valuvaigistid on ainus, mida tasub võtta. Ka pehmete kudede trauma võib valu anda.\nEelmisel aastal sügisel diagnoositi mul sapikivid ja refluks. Vahetevahel on paremal pool ka kerged valud olnud. Nüüd aga on paar päeva paremal pool toiete all valu, mis kiirgab ka paremasse ...\nKui tõuseb palavik või valu ei kao, peaks pöörduma EMO-sse. Kui valud kaovad ja palavikku ei tõuse, peaksite tulevikus mõtlema sapikividest vabanemisele s.o. operatsioonile.\nValud paremal ja seljas\nTere,viimased kuud on mul valud paremal roidekaare all selline tuikav ja näriv valu,samuti selja keskel valutab selgroo lülid,katsudes on valusad,aegajalt valutab ka tuikavalt ülaselg. Mul on helicobakter ...\n4 aastasele valud\nEi saa aru, kas valutab 39 astane või 4 aastane. Kui valutab 39 aastane, võiks see olla sapikividest, mis 4 aastase puhul on vähetõenäoline. Ka atüüpiline apenditsiit võib valu anda ülakõhtu, eriti alguses ...


HP 131A Black LaserJet Toner Cartridge (1.600pages) - Smartech.ee\nHP 131A Black LaserJet Toner Cartridge (1.600pages)\nLehekülgi Mustvalge 1600\nProfessionaalse kvaliteediga dokumentide ja turundusmaterjalide printimine oma koju või kontorisse. Säilitage töökindlusega kassettide abil tootlikkus - vältige kordustrükkide ning aja ja tarvikute raiskamist. Lisaks võite loota tarvikute hõlpsale ümberkorraldamisele, asendamisele ja ringlussevõtule. HP SureSupply muudab ostmise mugavaks. Paigaldage originaalsed HP toonerikassetid kiiresti ja lihtsalt. HP aitab teil kassette taaskasutada programmi HP Planet Partners kaudu.\nTehke professionaalset mõju, printides julgeid dokumente ja turundusmaterjale.\nAidake hoida printimiskulud madalad, säilitades samal ajal tootlikkuse. Originaalsed HP LaserJeti toonerikassetid tagavad järjepideva printimise.\nTarbige tarvikuid probleemideta HP SureSupply abil. Kui on aeg uus kassett paigaldada, võite kindel olla, et HP kasseti disain muudab vahetamise kiireks ja lihtsaks.


Ettevõtte ID 37753\nJuriidiline aadress ************* , ******* ****\nLiitunud: K, veebr 11, 2015\nPakkumisi esitatud: 97\nHankeid võitnud: 13\nHankeid võitnud kogusummas: 16 057.50 €\nÄripinna lammutus ja koristustöö (Tallinn)\nKokkulepitult kõik tööd tehtud tähtaegselt ja korralikult.\nKeldri põranda süvendamine (Kalamaja)\nTöö tehtud kiirelt ja korralikult. Kommunikatsioon tõhus.\nKorrusmaja 48m2 korteri siseviimistluse eemaldamine ja utiliseerimine (Tartu)\nPuidust abihoone ja elamu lammutamine (Viimsi Vald)\nTöö teostatud puhtalt ja korralikult, Tublid poisid!\nKorteri põranda lihvimine ja õlitamine (Põhja-Tallinn)\nOlen väga rahul! Kõik sujus ja spetsialist teadis, mida teeb. Töö käigus ja enne seda sain asjalikke soovitusi, mille alusel otsuseid teha. Hiljem lõpetati poolelijäänud asjad ära, mis vahepeal siseviimistluse taga ootasid. Töö käigus tuli hirmus palju tolmu, mida koristan veel siiani, aga selle vastu ei ole vist midagi teha.\nKorteri seinte ja põranda lammutamine ning äravedu (Tallinn)\nTöö sai tehtud, selles osas olen rahul. Töö kestis kauem ning lõppsumma oli oluliselt suurem kui algselt plaanitud. Samas majas teisel sarnasel objektil oli näha, et oleks võimalik olnud töid optimeerida tunduvalt, millega oleks olnud aja- ning rahavõit kõigile.\nToredad mehed, kes ei karda väljakutseid ja lisatööd.\nKolme amortiseerunud puitehitise lammutamine ja utiliseerimine (Nõo alevik)\nStart oli vägagi paljulubav kuid siis jäi lammutusest tekkinud puidu utiliseerimine venima, lõpp-pilt pärast lammutust oli üsna kole, lõppkoristust ei tehtud ja peenemat prügi jäi hulganisti vedelema.\nPlatsi puhastus, süvendamine ja äravedu (Tartu)\nVäikseid möödarääkimisi platsi puhastamise osas üksteisest oli, kuid töö sai tehtud.\nPuitfassaadi värvimine (Tõrvandi )\nAia ehitus 1%


Jagamisele läheb kuus miljonit eurot : Õpetajate Leht\nHeadEsti keelelaagris loodud plakat teemal „Eesti köök“. Foto: Annika Poldre\nLaagrite eesmärk on põhi- või keskhariduse tasemel (1.–12. klassi ja kutsekoolide õppijate) õpimotivatsiooni ja vaimse tervise turgutamine ning üldpädevuste ja ainevaldkondade vastu huvi kujundamise toetamine. Laagri rahastamise taotlusvoor avanes 17. mail, taotlusi saab esitada 11. juunini. Vastused selguvad hiljemalt juuli teisel nädalal. Positiivse otsuse järel laekub raha saaja kontole 14 päeva jooksul.\nKoolijuhtidel on kibekiire aeg, siiski leidis osa neist, kes õpihuvilaagri kohta küsimused said, mahti vastamiseks. Nii mõnigi teatas, et pole jõudnud süveneda, plaane alles tehakse, arvestades, et taotluse esitamise tähtajani on veel aega.\nMitte kõik vastanud ei mõtle toetust taotleda. Haapsalu Viigi kool ei plaani suvel täiendavaid tegevusi, sest õpilased on olnud terve aasta kontaktõppel. Valga Jaanikese ja Urvaste kooli direktori Jaanika Kästi sõnul väärib tunnustust ministeeriumi idee ja võimalus toetada õppurite õpimotivatsiooni ja -oskusi ning äratada neis õpihuvi. Kästi juhitud koolid on samuti saanud sel õppeaastal igapäevast koolielu ja kontaktõpet jätkata. Koolipere ootab suve ja puhkust ning kuna 14. juunil alustab Urvaste kooli õpilasmalev teist malevasuve ning 7. ja 8. juunil toimub Valga Jaanikese kooli traditsiooniline koolilaager – seekord Kaagjärve mõisas, kust kool alguse sai –, siis pole plaanis õpihuvilaagri toetust taotleda.\nKa mõni põhikoolijuht vastas, et ei kavatse sellist laagrit korraldada, sest koolil pole selleks juhendajaid, õpetajatel on olnud suur töökoormus, nad on kooliaastast väsinud ja vajavad puhkust. Selline rahaeraldus äratas mõnes koolijuhis hämmastust, sest arvati, et sama summat saaks mõistlikumalt kasutada. Tõhusam oleks suunata toetusraha koolidele. Näiteks kooliaasta alguses õpituge vajavate laste heaks, kellest võiks moodustada õpiabirühmad õppeainete järgi, milles lastel on lüngad. Väikses rühmas õpilaste aitamine tõstaks nende motivatsiooni. Laager aga on vabatahtlik, kes tahab, see osaleb, kes vajab õpiabi, võib sellest kõrvale jääda.\nViljandi Jakobsoni kooli direktor Krista Andreson peab mõistlikuks otsust, et toetusraha saab kasutada kalendriaasta lõpuni. Jakobsoni kool kavatseb raha taotleda ja kavandab laagritegevused augusti või sügisvaheaega. Üks plaan on pöörata selle laagri kaudu tähelepanu uussisserändajate ja muu kodukeelega õpilaste integreerimisele. Nende laste tugivõrgustik on hõre ja neil on isolatsioonist teistega võrreldes raskem välja tulla. Samuti vajab nende keeleoskus hoidmist ja arendamist. Sellise laagri tegevused on planeeritud koos eesti lastega. „Teeme suunatud pakkumised ning kui programm sihtgrupist lähtuvalt kokku panna, ei tohiks huvipuudust küll tekkida,“ arvas Andreson.\nLaagritoetust võivad saada ka huvihariduse pakkujad. Pärnu Kunstide Maja direktori Kristel Kallau sõnul oodati seda meedet pikisilmi. Nüüd, kus tingimused teada, vaadatakse, kas saab seda võimalust kasutada. Kuna Pärnu Kunstide Maja on noorsootööasutus, tuleb neil leida partneriks üldhariduskool.\nTaotluskõlbulikud on ka kutseõppeasutused. Vana-Vigala tehnika- ja teeninduskooli direktori Enn Roosi sõnul vajab süvenemist, kuidas seda võimalust kutsekoolis rakendada. „Veel ei tea, kas osaleme, aga plaanime asja põhjalikult läbi mõelda. Töörühm on kokku pandud,“ teavitas Roosi.\nRakvere ametikooli direktori Kuno Rooba teatel on kutseõppeasutused sel aastal olnud veidi paremas seisus kui mullu. Tänavu on nad saanud kogu õppeaasta jooksul piiratult tegutseda. Nüüd, kui kõik õpilased on tagasi koolis õppetööl, keskendutakse järeleaitamisele ja õpiväljundite saavutamisele ning eduka lõpetamise toetamisele. Kui kooliaasta lõpuks jääb õppevõlgnevustega õpilasi, kavatsetakse nendega tegelda augusti kahel viimasel nädalal, et mitte lükata võlgnevuste likvideerimist uude kooliaastasse. Rooba lisas, et õpetajad ja tugipersonal on niivõrd koormatud, et oma töötajatega täiendavat laagrit korraldada pole võimalik.\nJõõpres on plaan olemas\n„Mul on hea meel, et selline projekt välja pakuti,“ ütles Jõõpre kooli direktor Mati Sutt, kel on suured õpilaslaagrite korraldamise kogemused. Õpilasmaleva kauaaegse Pärnu piirkonna komandörina on ta hoidnud maleva järjepidevust läbi aastakümnete. Jõõpre koolil on ka pikaaegne loomelaagrite traditsioon. Laagrid on olnud projektipõhised ja nende läbiviimiseks raha taotlemine on direktorile tuttav toiming.\nMati Suti sõnul laiendab õpihuvilaager laste suviste tegevuste võimalusi. Jõõpre koolis on juba aru peetud kunsti-, käsitöö- ja tehnoloogiaõpetajatega ja leitud, et neid asju, mida õpilased ei saanud distantsõppe ajal teha või millest valmis kodus teoreetiline osa, üritatakse õpihuvilaagris praktiliselt lõpetada. Jõõpre kool plaanib taotleda toetust laagritele, kus ühildatakse kolme kooliastme kunsti- ja käsitöö-, s.o loov- ja loodusainete õpetus. Lapsed rajavad Tootsi peenrad, mille eest ise hoolt kannavad. Jõõpre kooliga ühe katuse all asuvale lasteaiale seinamaalingute tegemissegi kaasatakse õpihuvilaagrilisi. Kooli viiest laagrijuhi tunnistusega õpetajast neli on nõus laagriga liituma, nõusolek on ka noorsootöötegijalt.\nPõhjalik eeltöö annab hindamisel eelise\nVastab üldkeskhariduse büroo peaekspert Mari Tikerpuu.\nLaagris osalejate arvu ülempiiri pole, kas alampiir on?\nAlampiiri samuti pole: laagris peaks olema vähemalt üks rühm, kus võib olla kuni 16 õpilast. Laagri võib edukalt korraldada ka vähem kui 16 õpilasele ja pakkuda võimalusel individuaalset lähenemist.\nKas laagri kava võib hõlmata vaid ühe õppeaine ja pädevuse, nt matemaatika- või spordilaager?\nLaagri fookuses võib olla matemaatika, sport vm. Õpilastele toe pakkumine ja õpihuvi turgutamine võib käia arendava tegevuse pakkumise kaudu ning vähetähtis pole võimalus veeta need päevad kontaktis eakaaslaste ja juhendajatega.\nLaagri sisu planeerides ja taotlust kirjutades on otstarbekas määratleda kooliaste või -astmed, millele soovitakse keskenduda, ning vaadata üle, millised valdkonnapädevused selle astme kohta riiklikus õppekavas kirjeldatud on. Neile saab tugineda tegevusi kavandades.\nOluline on meeles pidada, et kui spordilaagri korraldab huvikool, kuulub taotleja noortevaldkonda ja vaja on leida haridusvaldkonna partner, kellega koos täpsustada laagri sisu viisil, mis toetaks riikliku õppekava rakendumist. Haridusvaldkonna partner ei pea osalema laagri läbiviimises, aga ta tuleb kaasata. Sama on juhul, kui läbiviija on kool – kaasata tuleb noortevaldkonna partner.\nLaagri eesmärk on pakkuda sisukaid tegevusi ja täita õppekava eesmärke. Milline on kummagi ülesande proportsioon?\nLõplik proportsioon on korraldaja valik, lähtuda saab oma sihtrühma vajadustest ning valitud tegevustest. Oleme toetuse andmise tingimustega fikseerinud ainult selle, et vähemalt kolmandik tegevustest peaks hõlmama huviharidust või -tegevust, et välistada õpilase vaates ainult õpitegevustele keskenduvad laagrid. Laagri olulisem fookus on arendava tegevuse abil toetada laste ja noorte vaimset tervist ja õpihuvi ning sedakaudu sujuvat üleminekut uude kooliaastasse ja veeta sisukalt aega koos eakaaslastega.\nToetusraha võib kasutada kuni 31.12.2021. Kuidas hinnatakse, kas laager täitis eesmärgi?\nÕpihuvilaagrite toetust võib kasutada ka sügisesel koolivaheajal ja siduda laagris toimuv õppeaasta tegevustega. See võib olla koolidele hea võimalus pakkuda midagi täiendavat õpilastele siis, kui on värskelt tuvastatud, millist tuge keegi kõige rohkem vajab. Sügis algab tavaliselt ju kordamise ja õpilaste edasijõudmise ülevaatamisega. Tänavu on see veelgi olulisem ja miks mitte kasutada toetust sügisel turgutuseks.\nLaagri tegevuste eesmärgipärasust hindavad HARNO 12 õppekavaspetsialisti. Hinnata saab eesmärgipärasust taotleja esitatud tegevuskava ning selgituste põhjal. Parema pildi õnnestumisest saame 2022. aastal, kui teeme kokkuvõtted toetuse taotlejate aruannetest.\n120 eurot lapse kohta peaks katma kulud. Linnalaagri ja ööbimisega laagri kulutused on erinevad. Kas rahastamisel sellega arvestatakse?\nLaagrikorraldus tuleb läbi mõelda nii, et kulud lapse kohta jääksid antud piirmäära sisse. Laager on n-ö ühikuhinnapõhine, sõltumata kestusest on ühe lapse ühe laagri kulu 120 eurot. Laagri kulusid ei pea katma ainult õpihuvi laagrite toetusmeetmest – taotlejal on võimalik täiendavat toetust küsida kohalikult omavalitsuselt. Oluline on, et laager oleks osalejale tasuta.\nKas eelistatute hulgas on ka keelekümblusklasside õpilased?\nEelistatud sihtrühma hulka kuuluvad kõik lapsed ja noored, kelle puhul õpetajate hinnangul õpihuvilaagri kasutegur oleks kõige suurem. Siia võivad kuuluda väljalangemisohus, riskikäitumisega noored jt. Keeleõppe toetamine on üks oluline suund. Kindlasti on nii keelekümblusklasside kui teised muu kodukeelega õpilased asjakohane sihtrühm.\nKui eelistatud õpilaste jaoks tuleb toetusetaotlusi palju, kas siis tehakse kaks pingerida, et ka n-ö tavaõpilased toetuse saajate hulka mahuksid?\nÕpihuvilaagri sihtrühm on kõik põhi- ja keskhariduse õppijad esimesest klassist kuni keskkooli lõpuni, ka kutseõppeasutuste õppijad. Seega „tavalaps“ on kohane sihtrühm. Need taotlejad, kes on teinud põhjaliku eeltöö ja leidnud üles laagrit enim vajavad õpilased, saavad hindamisel eelise.\nEraldatud kuus miljonit eurot võimaldab tegevusi pakkuda kuni 50 000 osalejale, seega on võimalus kõigil, kes sisukalt põhjendatud laagreid korraldada soovivad. Ka „tavaõpilane“ võib olla prioriteetne sihtrühm, kes tuge ja turgutust vajab.\nJärelvaadatavas infotunnis selgitati taotluse vormi täitmist. Juhendaja kvalifikatsiooni tabelis (veerg 4) tuleb märkida hariduse ja noorsootöö valdkonna kvalifikatsioon või muu.\nMis on see „muu“?\nLaagri juhendajatel ei pea tingimata olema haridus- või noortevaldkonna kvalifikatsioon. Seda eeskätt taotlejate ringi avarana hoidmiseks. Võib kaasata oma valdkonna spetsialiste laagritegevuste rikastamiseks, näiteks tehnoloogialaagris tehnoloogiaettevõtte töötaja, kunstilaagris kunstispetsialisti, keele ja kirjanduse puhul kutsuda ajakirjanik. Ükski neist ei kvalifitseeru haridus- või noortetöötajaks, kuid võiks olla teemalaagris juhendaja selle sisukaks läbiviimiseks. Laagri korraldajal on kohustus hinnata juhendajate sobivust lastega töötamiseks ning tagada nende ettevalmistus. Kui tekib pingerida, eelistame laagreid, kus on haridus- või noortevaldkonna kvalifikatsiooniga personal.


MUUDATUSED ELUTOAS - Blog24\nAvaleht / DIY / Remondi- ja sisustusblogid / MUUDATUSED ELUTOAS\nKatrin Sakk 14. juuli 2018\tRemondi- ja sisustusblogid MUUDATUSED ELUTOAS kommenteerimine on välja lülitatud 9 Vaatamist\nEks me oleme abikaasaga vaikselt ikka mõlgutanud mõtteid uuest vaibast ja lauast, aga pole nagu ekstra neid otsimas käinud. Ühel päeval reklaamposti sirvides jäi mulle Jyski lehes silma üks diivanilaud, mida kohe abikaasale näitasin. Sirvisin veel edasi ja ka vaibad tundusid olevat õiges mõõdus ning hea hinnaga. Mingisugune sooduskampaania oli alanud. Kas Jyskis ei ole need mitte aastaringselt? 🙂 Järgmisel päeval läksime neid poodi vaatama.\n(juhuslik artikkel) Liiga ema\n(juhuslik artikkel) Kes oleks seda arvanud…\nGaleriiseinad kodudes- need räägivad oma perest hirmus palju. Kus nad käivad, mis neile meeldib, kes …


PÖFF Shortsi rahvuslikus võistlusprogrammis võistlevad uusimad Eesti lühi- ja animafilmid - Kinoveeb\n"Karv", rež. Oskar Lehemaa (Eesti 2019).Foto: kaader filmist / Nukufilm OÜ\nMaailma esilinastuse teevad dokumentaalfilm "Arvasin, et olen Superman" (rež. Rabbe Sandström, Nele Aunap, 2019), režissöör Noah Ambrose'i põnevik "Vahetus" ning Andres Losada draamafilm "Sõlm".\nBalti esilinastusele tulevad teiste hulgas Remi Mazeti "Helin" ning dokfilmid "Oodates imet" (rež. Aljona Suržikova) ja Len Murusalu "Pärandatud mälestused". Võistluses oleva 4 animafilmi seas on Chintis Lundgreni "Toomas teispool metsikute huntide orgu", Kristjan Holmi "Elu 24" ja Priit Tenderi "Orpheus", mis kõik linastusid ka tänavusel Annecy rahvusvahelisel animafilmide festivalil.\nVälismaisetel festivalidel auhinnatud filmidest jõudsid võistlusesse "Vanamehe filmi" režissöör Oskar Lehemaa õuduskomöödia "Karv" ning Doris Tääkeri "Andros", mis pälvis mainekal Encountersi lühifilmide festivalil parima tudengifilmi tiitli.\nPÖFF Shortsi passid on saadaval PÖFFi koduleheküljel. Kogu festivali programm avalikustatakse 8. novembril.\nNimekiri kõikidest PÖFF Shorts 2019 võistlusprogrammide filmidest:\nSHORTS RAHVUSLIK VÕISTLUSPROGRAMM:\nANDROS. Rež: Doris Tääker, Portugal\nARVASIN, ET OLEN SUPERMAN. Rež: Rabbe Sandström, Nele Aunap, Eesti\nCANTE. Rež: Teresa Baroet, Eesti\nELU24. Rež: Kristjan Holm, Eesti\nEMME. Rež: Raoul Kirsima, Eesti\nHELIN. Rež: Remi Mazet, Eesti\nIMET OODATES. Rež: Aljona Suržikova, Eesti\nKARV. Rež: Oskar Lehemaa, Eesti\nORPHEUS. Rež: Priit Tender, Eesti\nPÄRANDATUD MÄLESTUSED. Rež: Len Murusalu, Eesti\nSOONLEPA SALADUS. Rež: Mihkel Oksman, Eesti\nSÕLM. Rež: Andres Losada, Eesti\nSÜDA SÕRVE SÄÄRES. Rež: Eeva Mägi, Eesti\nTOOMAS TEISPOOL METSIKUTE HUNTIDE ORGU. Rež: Chintis Lundgren, Eesti, Horvaatia, Prantsusmaa\nUUED ALGUSED. Rež: Tanno Mee, Eesti\nVAHETUS. Rež: Noah Ambrose, Eesti\nVALVURI EVOLUTSIOON. Rež: Dora Lall, Eesti\nSHORTS RAHVUSVAHELINE ANIMA VÕISTLUSPROGRAMM\nSHORTS RAHVUSVAHELINE LÜHIFILMI VÕISTLUSPROGRAMM


õp Kristelle on Aasta Õpetaja 2019 nominent | Jõhvi Gümnaasium\nõp Kristelle on Aasta Õpetaja 2019 nominent 28. august Rita M\nHTM │28.08.2019 pressiteade\nTäna kuulutas haridus- ja teadusminister Mailis Reps peatselt algava kooliaasta puhul toimunud pidulikul haridustöötajate vastuvõtul välja Aasta Õpetaja konkursi nominendid 11 kategoorias. Laureaadid selguvad Aasta Õpetaja galal „Eestimaa õpib ja tänab“, mis toimub 5. oktoobril Jõhvi Kontserdimajas.\nMinister Mailis Repsi sõnul ei ole kui tahes suur auhinnaraha piisav selleks, et tänada ja tunnustada õpetajaid, kes pühendavad oma elu meie tuleviku tegijate harimisele. „Hea õpetaja ei saa teha tööd kaheksast viieni, ta kasvab ja areneb koos oma õpilastega ööpäevaringselt, elades läbi nende muresid ja rõõme. Ainult kestva ja hoolsa tööga saavutab soovitud sihi - turvalise ja tulemusliku hariduse.“ Vastuvõtul peetud kõnes soovis minister Reps kõigile kerget, rõõmsat ja tulemuslikku kooliaastat.\nAasta Õpetaja 2019 lõppvooru nominendid selgusid riikliku komisjoni põhjalike arutelude tulemusel. Kokku selgitati välja 11 kategooria nominendid.\nAasta gümnaasiumiõpetaja kategoorias valiti üheks nominendiks meie keemiaõpetaja ja vastne õppejuht Kristelle Kaarmaa!\nOleme õp Kristelle üle väga-väga uhked ja hoiame pöialt lõppvoorus!\nViimati muudetud: 28.08.2019


Avalikus ruumis märkamine ja ligipääsetavus | Ajakiri Sinuga\nAvalikus ruumis märkamine ja ligipääsetavus\nMari Puuram | EPIKoja ligipääsetavuse nõunik\nMari Puuram. Foto: Eesti Puuetega Inimeste Koda\nAlustan Tallinnasse sõitu Rakverest. Sisenen rongi viimasena, sest lapse, ratta, kahe seljakoti ja tööle soetatud laminaatoriga jään teistest paraku maha. Sisenenuna jõuan tõdemusele, et lapse ratas ei mahu selleks ettenähtud kohale: rattaala pingid on hõivatud ja rong on puupüsti täis. Viimasesse vagunisse jõudes näen kahte vaba kohta erinevates ridades. Vaatan pingsalt kahe inimese poole – ehk istuksid nad koha võrra edasi? Koostööst tuleb välja vaid nii palju, et üks proua sätib end sellele pingile, kus enne oli olnud ta jope. Kuna üks neist istub, silmad kinni, siis annan lihtsalt alla ja ütlen, et pole vaja, ning liigun tagasi. Hellitan ikka veel lootust leida meile omaette istekohad ning parimal juhul õnnestuks ehk sõiduajal tööarvutiski mõned kiired asjad ära teha.\nJärgmises vagunis ootab reisisaatja, kes saab mu murest aru ja juhatab meid lapsega ühe vaba istekohani, kuhu siis ikkagi kahekesi maandume. Naine, kes ennist oma mantlit nihutama pidi, kohmab, et võinuksin ju küsida, kui kohta soovin.\nMärkamine ning teistega arvestav käitumine tuleneb teadlikkusest.\nSee paneb mind mõtlema märkamisele ja ligipääsetavusele, kuid seda tolle sõna pisut teises kontekstis. Märkamine ning teistega arvestav käitumine tuleneb teadlikkusest. Ligipääsetavuse peaks tagama seadusandlus, kuid pelgalt seadusandlusest lähtumine ei garanteeri ligipääsetavat keskkonda, sest sel puudub inimlikkuse aspekt, mis on vajalik märkamiseks.\nOleme päriselus kogenud, kuidas seadusesse tekivad augud: keskkond, toode või teenus ei ole alati täiel määral kasutatav. Sageli on põhjus selles, et tema loomises ei osalenud sugugi mitte kõik tulevaste kasutajate sihtrühmad. Objektide ligipääsetavus ei sõltu pelgalt seadusandlusest ka seetõttu, et uusi avalikke hooneid ehitatakse vaid piiratud hulgal, aga vanade puhul peab leidma teised lahendused.\nKohandusi tehakse siin ja seal, olemasolevate teadmiste ning vahenditega. Siin toob tulu teadlikkuse tõstmine, et tegija ka päriselt aru saaks, kellele ja mis eesmärgil ta midagi üldse loob. Selles kontekstis tuleb seadusandlusele lisaks mängu koostöö. Just koostöö ning kaasamise kaudu saab luua sihtrühmade jaoks neid lahendusi, mis on ka päriselt kasulikud.\nMinu arust ei ole ligipääsetavus ainult see, mida tagab seadusandlus, sest tegemist on märksõnaga, mille eesmärk on muuta põhimõtteliselt seda, kuidas ühiskond mingis plaanis siiani toiminud on.\nMinu arust ei ole ligipääsetavus ainult see, mida tagab seadusandlus, sest tegemist on märksõnaga, mille eesmärk on muuta põhimõtteliselt seda, kuidas ühiskond mingis plaanis siiani toiminud on. Ligipääsetavus on märksõna, mis võib muuta ühe inimese elu ja lähtub põhimõttest, et see, mis on hea erivajadusega inimestele, on ilmselt hea paljudele teistelegi. Ligipääsetavuse keskmes on indiviidid oma mitmekesisusega, aga samal ajal asetub fookusesse ka mõistlik ressursside kasutamine, sest pika kestusega projektid, nagu seda on uued hooned, taristu või veebikeskkond, ei muutu üleöö.\nKui võtta ette mistahes mastaapne projekt, olgu see siis uus Tallinna haigla või Kärdla põhikooli rajamine, ei teki enam küsimustki, mis on sellises olukorras mõistlikum – kas teha hoone juba ehitamise ajal nõnda ligipääsetavaks kui võimalik või lasta järgmistel põlvkondadel kanda lisakulusid, kompenseerimaks ligipääsmatust.\nÜks peamiseid muresid mistahes keskkonna loomisel on kasutaja vajadustega mitte arvestamine. Mida aeg edasi, seda enam saadakse siiski aru, et pole rentaabel kulutada ühiseid ressursse selle jaoks, et luua midagi, mis paljudele ei sobi. Kui vaadata näiteid üle maailma, siis metrood suurtes linnades, millest mõned on ehitatud isegi enam kui 150 aastat tagasi, on küll siiani kasutusel, kuid suures osas ligipääsmatud. Kui võtta ette mistahes mastaapne projekt, olgu see siis uus Tallinna haigla või Kärdla põhikooli rajamine, ei teki enam küsimustki, mis on sellises olukorras mõistlikum – kas teha hoone juba ehitamise ajal nõnda ligipääsetavaks kui võimalik või lasta järgmistel põlvkondadel kanda lisakulusid, kompenseerimaks ligipääsmatust. Seda eriti teadmise valguses, et ligipääsetava keskkonna loomine võib olla kõigest 1% võrra kallim. Lisaks ei aita kompenseerimise vahendid kuigi hõlpsalt lahendada näiteks vaimse tervisega tekkivaid muresid, mis võivad olla tagajärg sellele, kui ligipääsmatusest tulenevad vajalikud käigud ja sotsiaalsed kohtumised tuleb edasi lükata. Ma ütleks isegi, et ligipääsmatusest tulenevaid vaimse tervise probleeme on hiljem väga keeruline ravida.\nKohalik kogukond või omavalitsus enamasti tervitab projektide raames kaasarääkimist, kuid tihti ei leia tavainimene selleks aega. Samas just KOVi partneriks olemine, ka vabatahtlikkuse alusel, loob võimaluse rääkida kaasa lahenduste loomisel, mis päriselt töötavad ning seda just kohalikest vajadustest lähtuvalt. See omakorda eeldab oskust märgata just neid kohti, kus saab kaasa rääkida. Ent nagu juba öeldud – mõnikord seisabki enda ümbritseva muutmine lihtsalt märkamise taga.


Liiklusseaduse kohaselt on juht kohustatud enne sõidu alustamist veenduma, et temal ja sõitjatel on peatoed reguleeritud selliselt, et need toetaks pead kuklast, ja mitte sõidutama sõitjat, kes pole seda nõuet täitnud.\nLiiklemine sõidukiga, mille peatugi on eemaldatud või valesti reguleeritud, võib liiklusõnnetuse korral oluliselt suurendada raskete kehavigastuste riski. Näiteks tagant otsasõidu korral liigub keha järsult taha ja ülespoole ning seejärel uuesti ettepoole. Võimalikke mõjusid lülisambale valesti reguleeritud peatoe korral võid ise ette kujutada.\nKaelavigastuste riski vähendamiseks reguleeri peatugi enda kasvule vastavaks.\nPeatoe ülaserv peaks olema Sinu pealaega vähemalt samal kõrgusel ja istumisasend selline, et pea asetseks sõitmise ajal peatoele võimalikult lähedal.\nKontrolli peatoe asendit alati, kui kasutad sõidukit, millel on rohkem kui üks kasutaja.\nNB Esmakordselt tutvustati istme peatuge, mille abil vähendada kokkupõrgetes kaelavigastusi, juba aastal 1921.\nTurvalisus algab pisiasjadest. Ka väikesel kiirusel toimunud tagant otsasõit võib pikemat aega tunda anda. Hooli endast ja kaasreisijatest.


Minu suurem side looduse, seemnete ja taimede maailmaga sai alguse Noarootsi kolides. Mäletan, et nooremana tekkis mul soov aiamaale minna ainult siis kui maasikad valmis said. Eriti mugav oli veel see kui ema maasikad või herned lausa tuppa tõi. Ema aga aina toimetas peenarde vahel, rohis ja kastis. Lisaks sellele oli igapäevaselt vaja meeles pidada hommikul kasvuhoone uks lahti teha ja õhtul kinni panna. Kõik see tundus mulle nii liiga suur töö mõne tomati või kurgi söömise jaoks. Tänasel päeval näen ma seda hoopis teise pilguga :).\nLisaks sellele, et nüüd on mul oma peenramaa teen ma enne seemnete mulda panekut veel mõned rituaalid mis annavad taimedele ja viljadele suurem jõu :-). Kõik minu pereliikmed teavad, et sellel teemal mulle vastu puigelda ei saa. Kui peab 9 minutit seemneid suus hoidma siis lihtsalt peab ja teist võimalust ei olegi :). Just seda õpetust kuidas, miks ja mida seemnetega enne mulda panekut teha ma siin jagada tahangi. Meie külas elab üks vahva naine kes kasvatab tomatitaimi ja lilli ning tema taimed kuulavad kasvuhoones Johann Sebastian Bachi kõrgesagedusega loomingut :). Tõeäoliselt sellel aastal teen mina oma tomati -ja kurgi kasvuhoones sama :).\nMinu elus on palju muutunud hetkest kui minuni jõudis raamat "Anastasia". Tänud Aivele ja Haivile raamatu ees :).\nMidagi selles loos ja naises kõnetas mind sellise jõuga, et linnas elamisest ei tulnud enam midagi välja. Anastasia õpetused on nüüd minu igal kevadisel seemnete mulda panekul ja taimede kasvatamisel suureks juhiseks.\nAnastasia räägib: "Iga teie poolt maha pandud seemneke sisaldab endas tohutul hulgal informatsiooni maailma kohta. Seda hulka pole võimalik ei suuruse ega täpsuse poolest võrrelda ühegi asjaga, mida on teinud inimene. Selle informatsiooni abil teab seemneke milliseid mahlu maapinnast võtta, kuidas kasutada taevakehade-Päikese, Kuu ja tähtede kiirgust, milliseks kasvada ja milliseid vilju kanda.\nViljad on mõeldud inimese elu tagamiseks. Need viljad suudavad võidelda ja vastu seista igale inimorganismi haigusele ja seda palju tugevamini, efektiivsemalt kui praegused ja tulevased inimkäega valmistatud arstirohud. Kuid selleks peab inimese seisundit tundma ka seemneke, et küllastada oma küpsemise ajal vilju hädavajalike ainete vahekorraga, mis raviksid konkreetset inimest tema haigustest, kui see haigus on olemas või kui selleks on eelsoodumus.\nSelleks, et maalapil kasvatada kurgi, tomati või mõne teise taime seemneke saaks informatsiooni inimese tervise kohta, tuleks tingimata teha järgmist:\nENNE MAHAPANEKUT HOIA ÜHTE VÕI MITUT SEEMNEKEST SUUS KEELE ALL VÄHEMALT 9 MINUTIT. SEEJÄREL PANE SEEMNED KAHE PEO VAHELE JA HOIA NEID NIIVIISI 30 SEKUNDIT. SEEMNED PIHKUDE VAHEL HOIDES TULEB KINDLASTI VÕI VÕIMALUSEL SEISTA PALJAJALU KOHA PEAL, KUHU KÜLVAMA HAKATAKSE. SEEJÄREL AVA PEOPESAD JA TOO SEEMNEKE, MIS SU KÄEL LEBAB, ETTEVAATLIKULT SUU JUURDE. HINGA SEEMNEKESELE OMA KOPSUDEST ÕHKU. SOOJENDA TEDA OMA HINGEÕHUGA NING TIBATILLUKE TUNNETABKI SEDA, MIS SINUS ON. PÄRAST TULEB PIHKUSID HOIDA AVATUNA 30 SEKUNDIT TAEVAKEHADE PAISTEL. NII MÄÄRAB SEEMNEKE KINDLAKS OMA TÄRKAMISE MOMENDI. KÕIK PLANEEDID AITAVAD TEDA SELLES! JA NAD KINGIVAD TAIMEKESELE SINU JAOKS VAJALIKKU VALGUST. SEEJÄREL VÕID SEEMNEKESE MAHA KÜLVATA. MITTE MINGIL JUHUL EI TOHIKS ALGUSES KASTA, ET MITTE MAHA PESTA KÕIKE SEEMNEKESE VALDUSES OLEVAT SÜLGE JA INFORMATSIOONI SINU KOHTA, MIDA SEEMNEKE ENDASSE IMEB. KASTA TOHIB PÄRAST 3 ÖÖPÄEVA MÖÖDUMIST KÜLVIST!\nSel viisil ei pea kindlasti tervet kurgi-, tomati- või muud peenart külvama, piisab mõnest taimest."\nLoodan, et Sa said inspiratsiooni järgmisteks külvideks või piisavalt uudishimu, et laenutada või osta raamat ning kõigest lähemalt uurida :). Siin pildil kasvavad aga meie aknalaual suure väega tomatitaimed. Igal pereliikmel on oma karp ja mullas ärkavad seemned.\nHoiame, kaitseme ja ootame nende kasvamist :)


Talviku ja Kaljulaidi hinnangul peab kogukond olema isetekkeline | Arvamusfestival\nTalviku ja Kaljulaidi hinnangul peab kogukond olema isetekkeline\n11. August 2017 Olga ProkofjevaBlogi\nArvamusfestivalil kogukondade temaatika üle arutledes leidsid nii Vabaerakonna esimees Artur Talvik kui president Kersti Kaljulaid, et kogukond peab olema isetekkeline ja ning ülevalt suunamine tähendab tema mõtte moonutamist.\n“Kogukonnad nagu need on toiminud siiani, peaksid jääma isetekkeliseks ning toimima alt üles ja siirast soovist või vajadusest oma kodukohas midagi ära teha,” ütles Vabaerakonna esimees Artur Talvik partei pressiesindaja teatel.\nPresident Kersti Kaljulaid mainis, et kogukonna tegevust ei tohiks mingil moel reguleerida. See peaks toimima isevoolu ning hierarhiliselt alt üles. “Mul on hea meel, et kogukonnad on saanud aru, et aktiivne oma heaolu eest seismine ongi kogukonna roll. Kogukond on vitstest punutud moodustis, mille iga osa teeb omavahel koostööd. Kahju on, kui liialt vähe inimesi kogukonnaga täna veel kaasa tuleb,” ütles Kaljulaid. Ta lisas, et võiks otsida lahendust, kuidas kaasata kogukondade vähem aktiivsemat poolt, vahendas BNS.\nTeadusfilosoof Kaupo Vipp tõi välja, et kogukondade tegevust võib vaadata kui pärimuskultuuri, mida antakse põlvest põlve edasi. „Kogukondlik tegevus põhineb ajalooliselt kindlas piirkonnas omavahelise kokkuleppena välja kujunenud arusaamadel, mida antakse edasi pärimusena,” lisas Vipp.\nVestluses mainiti koostööd kogukondade ning riigi vahel. Kõlama jäi ühine seisukoht, et koostöö aluseks on vastastikune usaldus ning mõistlik kaasamine. “Kogukond peaks andma signaali, mida oleks vaja teha, siis saab ka omavalitsus kaasa tulla,” lisas Kaljulaid.\nTuleviku kogukonna arulelu toimus reede keskpäeval ArvamusfestivaliVabaerakonna alal ning seda juhtis Kaul Nurm.


nostalgiline lisas M6mmar - Nagi\nzenit, mustvalge film, pool fillmist läks tuksi kuna tõmbas filmi puru:( exifist ei saa ise ka aru, et mida ta seal näitab ja kust selle info võtab. aga mõni pilt ikka oli õnneks välja ka tulnud :)\nEt mõni viitsib veel jännata vanade masinatega on iseenest nostalgiline ja armas\nnojah, mõnus on vast mässata, aga küsimus on, et kuidas siis filmile ikkagi teistmoodi ja ka parema pildi saab? mina väga ei oska seda näha. iseenesest see pilt on tore\nsaab, see vajab harjutamist. ma pürgin selle poole:)\nolgu, vajab. aga mis see ikkagi on, no mingi nägemus on võimalik sõnastada? ma ise olen vist nii vähe vaadanud filmi, et oskaks uduselt spekuleerida, aga...\nsee on skänneri exif, millega filmi sisse skänniti.\nKõva törts nostalgiat on filmis, eriti mustvalges. Seda nii raske seletada, aga nt minu kõigelemmikumad maastikufitod on just mustvalgele filmile tehtud. Peks vannid-jutud üles otsima, siis juba oleks nagu midagi.\nExifis on vast skänneri parameetrid.\nKas lilla on hiljem lisatud või juba negal?\nlilla olgi, film sai omajagu valgust välja "rebimisel"\nTea kui see nüüd suurendi all paberile panna, kas siis kah lilla on :O Ma niisama arutan\nphotopint sakib täiega lihtsalt:S\nFilmiga on vahel ikka mõnus jännata, seda peab lihtsalt ise proovima mis tunne on, sest väga raske on seletada neile kes digiga ainult pildistanud.\nok, ma lepin, et ongi selline tunnetuse asi. a kas selle filmiasja juurde peaks kuuluma, et pimikud, lahustid, paksendid ja tihendid peaks ka endal kodus olemas? täieliku tunnetuse huvides\nnoh, "seda tunnetust" sain ma piisavalt lapsepõlves koos isaga pimikus istudes. hetkel aga millegi sellise järele vajadust ei näe. pigem paelub mind see, et ma teen pildi, krutin, näpin, keeran. mida ma isegi ei näe mida need nupud ja vigurid teevad. ja siis tulemust näen ma alles siis kui film on ilmutatud.\nselle filimiga läks mul pool aastat, enne kui täis sai. nojah okei.. lõpus klõpsisin niisama, sest film oli katki läinud sees ja ma ei teadnud. aga seda enam tekib tahtmine uus film sisse panna ja millagi ka üks korralik pilt valmis võluda. sest noh.. ma arvan, et... kui sellise aparaadiga suudad filmile häid pilte saada ja hetki tabada siis järelikult oled hea fotograaf ja suudad ilmselt pea iga aparaadiga:)\nno ja mulle meeldivad ka igast vanad jubinad.\nauto on mul ju ka ajast ja arust:)\nzenit mustvalge film\nüles riputatud 05. august 2009\nnagi esileht 12004049\n« Eelmine (157 / 203) Järgmine »