Hundi ulg: detsember 2011\nNagu teada, valis Time Magazin seekord aasta inimeseks sümboolse protestija. Pole kunagi viitsinud uurida, kas ajakirjal on olemas ka mingeid püsikriteeriume selle austava nimetuse pälvimiseks ja seda juba 85 aastat järjest. Küll aga igal aastal argumenteerib toimetus põhjalikult oma otsust. Miks sai seekord aasta inimeseks just nimelt Protestija, seda saab igaüks lugeda ajakirjast enesest.\nKa meil tunnustatakse aasta lõppedes erinevatel tasanditel paljusid inimesi. Meenub koheselt südamlik TV3 "Eestimaa uhkus", mille kangelased võiksid vabalt kanda aasta inimese tiitlit. Oma aasta inimesed valitakse paljudes omavalitsustes. Riigi tasandil tunnustatakse tublisid inimesi Aasta Kodaniku tiitliga. Ning muidugi ei tohi unustada ajalehte Postimees. Ka meie oma eestikeelne päevaleht, kes muuseas on oluliselt eakam kui Time Magazin, valib sellel aastal viieteistkümnendat korda Aasta inimese. Ning plagieerides Time Magazin'i võiks selleks vabalt olla anarhistlik õpetaja.\nSama mõttekäiku jätkates võiks ironiseerivalt nimetada aasta inimeseks hoopis Vaikiva Eestlase. Ma olen püüdnud enda jaoks lahti mõtestada, miks eestlane vaikib ja kannatab, kuid edutult. Noruspäi, huuled kokkusurutud lasime püksid maha kui mõisnik meile ihunuhtlust määras. Me ei kõrvaldanud kahte rumalat võimuhullu, kes kehtestasid vaikiva ajastu ja lasid oma ambitsioonikuses põhja meie esimese vabariigi. Seejärel viiskümmend aastat tundsime hirmu ja püüdsime pugejalikult kohaneda süsteemiga, mis olemuslikult oli meile täiesti võõras. Ja ka oma teise iseseisvuse kahe aastakümnega oleme näidanud, et ega me nüüd mingid erilised nurisejad küll pole. Tavainimese jaoks on võim kõrgel ja kaugel. Meie asi oleks nagu ainult kannatada, vaikida ja teha rehepappi. Ja nii see võim eemaldubki rahvast ja tekib parteiline mölaklikkus, ülbus ja saamahimu, sest keegi ju tõsiseltvõetavalt ei protesteeri.\nTüüpiline eesti poliitiline "üldrahvalik" meeleavaldus selle aasta augustis.\nMeeleavaldajate poolt registreeritud ja võimude poolt sanktsioneeritud.\nFoto: Liis Treiman, Postimees\nSeda enam paistis silma selle aasta oktoobri õpetajate majanduslike nõudmiste aktsioon Toompea akende all ja lossi sees. Muidugi saadeti nad võimude poolt pikalt. Meeleavaldajad "lasid püksid maha" ja läksid tagasi oma koolidesse lapsi õpetama. Ning vaevalt vaikiv eestlane, õpetaja, julgeb ühineda praegu kavandatava streigiga. Ja kui see streik isegi peakski toimuma, siis vaevalt toimub see kogu ühiskonda halvavalt. Pigem saab see olema umbes selliselt, et "lapsed, homme jääb esimene tund ära, õpetajad streigivad." Ometi oli see oktoobri meeleavaldus tähelepanuvääriv.\nÕpetajate meeleavaldus selle aasta oktoobris.\nMeeleavaldajate poolt registreerimata ja võimude poolt sanktsioneerimata.\nFoto Toomas Huik, Postimees\nJuba osalejate arv oli õpetajate meeleavaldusel meie oludes enneolematult suur - 1500 inimest. Vaatamata sellele, et avalike koosolekute pidamiseks on nähtud ette kindel kord, toimus see miiting igati vanadele demokraatlikele riikidele omasel viisil, kehtestatud korda igati eirates. See oli tõeline protestiaktsioon, sest protest sisaldab alati endas pisut anarhiat, allumatust võimu korraldustele. Seda, et õpetajate protestiaktsioon oli igati seadusevastane, julgen väita seepärast, et sellest ei leidu mingit jälge politsei poolt registreeritud avalike koosolekute nimistus.\nMe teame, et tegelikult võim kardab meid. Vaikselt ja märkamatult on meilgi tekkinud seadused, mis lubavad kasutada lisaks politseile ka sõjaväge rahvakogunemiste laialipeksmiseks. Iseendast mõistetavalt tekkis ühtäkki seadus, mis lubab pealt kuulata meie telefone. Kindlasti on veel igasuguseid regulatsioone, mis lubavad me järele kõikehõlmavalt nuhkida - mida sööme, mida mõtleme jne.. Ning kui selliseid seadusi veel pole, küll nad tekivad. See lihtsalt on võimu olemus (Das Experiment). Ning omakorda kardame meie võimu, mõisaajast peale.\nSee, et õpetaja julges osaleda selle aasta sügisel oma huvide kaitseks sanktsioneerimata miitingul on minu jaoks midagi olulist. Lootustandvat rahvuse ja riigi püsimiseks. Tänan Sind, mu anarhistlik õpetaja, Sa oled aasta inimene.\nPostitaja: Hundi ulg kell 08:49 6 kommentaari:\nÜhel internetioksjonil leidsin Vabadussõjaaegse kaardi. Eestist pärit müüja, kes on rahvusvahelises vanakraamiäris juba mitmeid aastaid pani antud postkaardi müüki suhteliselt kõrge alghinnaga - sada dollarit. Selles äris aga pole nii, et kui midagi müüki paned, siis hakkab ostjate vahel kohe hirmus rebimine. Sedalaadi kaup on spetsiifiline ja turg piiratud, nagu öeldakse. Mõnda eset, kirja, marki, märki võidakse pakkuda müügieduta aastaid. Antud juhtumil usun aga, et mingil hetkel leiab see kaart ikkagi uue omaniku. Kollektsionääridele võib see sõjaaegne kaart pakkuda huvi seetõttu, et maksevahendina on kasutatud arstitpitsatit, mida autoriteetsed filateelia käsiraamatud pole kirjeldanud.\nMul isiklikult puudub internetioksjonidel kolades esemeline kogumiskirg. Ma otsin sealt pigem lugusid. Õigemini pidepunkte, millest saaks neid tõeseid või faktidele tuginevaid väljamõeldud lugusid iseendale konstrueerida. Leides enda jaoks midagi huvitavat, luban endale need vähesed korrad kahetseda, et kolisin linnast maale, eemale suurtest raamatukogudest ja arhiividest. Seekordne kaardilugu on just seesama kahetsushetk, sest sellest kirjakesest tõukudes saaks tõepoolest ühe loo.\nTartus, 11 märts 19.\nOlen nüüd seega ümber vaadata saanud. Tööd on kaunis rohkeste. Muidu elan, nagu Tartus ikka elatakse, aga elu on ikka kinnine. Ei tea praegu, millal saan T. tulla, see nädal aga mitte. Martinile lähevad saapad ei taha ega või alla 150 m., tehke mis tahes. Adr. nagu templil ehk Tiigi uul No,15, k.2, II kord.\nKõiki terv. Aleksand\nMulle hirmsasti meeldivad perekonnasaagad. Sellised kus tegevus hõlmab mitmeid põlvkondi, taustaks aeg ja kõik see mis selle aja sees oli. Selles olemata loos võiks see kaart asetseda kuhugi saaga keskkohta. Ainuüksi pöördumine selles kirjas tingib seda - armsad kodused! Ma ei tea, keda Aleksander selle kaardi kirjutamise ajal oma pereks peab. Minu teada ei olnud ta abielus. Rahvusarhiivis on aga säilinud üks foto Laipmanite perest siis kui ta laps oli. Väike kandlega poiss ongi seitsmeastane Aleksander ehk Aleks. Tema selja taga istuvad ema ja isa. Udukogu ema süles on Aleksi õde. Väike tüdruk muru peal on ... Aleksi tädi. Tollane peremudel sisaldas lisaks romantikale ka asist praktilisut - talu tahtis pidamist. Seepärast abiellus Aleksi vanaisa pärast teistkordset lesestumist ka kolmandat korda, endast 35 aastat noorema naisega. Ja juhtuski nii, et tema viimane laps on noorem kui pojapoeg Aleks. Selles peres oli palju lapseõnne, kuid lastel endil õnne ellujäämiseks vähe. Vanaisa kolmest abielust sündis seitseteist last, kuid ainult neli neist said täiskasvanuks. Üks nendest oli Aleksi isa.\nVanaisa ennast pildil pole, see ülesvõte on tehtud arvatavasti vahetult peale tema surma. Pildil on aga vanaema Triinu (tanuga), see vanaisa viimane naine, kes on siis Aleksi väikese "tädi Anni" ema. Habeme ja kaabuga mees on isa vend, onu Hans.\nPerepildi tegemisest möödub veidi enam kui kümme aastat ja seda perkonda tabab suur tragöödia. Vahepeale mahuks veel igasugu jutte - kuidas onu Hans oma venna nime all sõjaväkke läheb ja seal peaaegu sandiks jääb; võis seda kuidas onu Hans ja vanaisa tülli pööravad. Kindlasti aga kõik see, mida teeb ja mõtleb Aleksi isa. Läheb veel mitmeid aastakümneid ja Aleksi isast hakatakse rääkima legende. Tema nimi on kõigis ajalooõpikuis, temast kirjutatakse raamatuid, püstitakse mälestusmärk. Kõigile lõpuks vändatakse Aleksi isast isegi mängufilm, "Jõulud Vigalas". Jah, Aleksi isa ongi see kuulus 1905. aasta mässumees Bernhard Laipman, kelle karistussalklased pärast mässu mahasurumist maha lasevad. Veelgi kuulsamaks saab aga Aleksi onu Hans, keda hiljem tuntakse kunstnik Ants Laikmaana.\nJa siiski, kes on need armsad kodused, kelle poole Aleksander Laipman pöördub? Sellel kui kaart kirjutati on Aleksandril lähedastest alles vaid ema ja kaks neiueas õde. Üks õdedest, pisut pontsakas tüdruk perepildi paremas ääres ei jõuagi täiskasvanud ikka. Ning kes on see Martin, kelle saabaste pärast Aleks muretseb? Mingeid meelevaldseid seoseid saaks teha postiaadressist. Sajandialguses algas Tallinnas suur elamuehitusbuum, kujunes välja linna tänavate võrgustik. Majade nummeratsioon ei pruugi olla 1919. aastal sama, mis praegu. Kuid see polegi oluline. Tatari tänava piirkonnas elas varaliselt kindlustatud keskklass. Kui koduste all pidada silmas ema ja õdesid, siis võib prestiižse aadressi järgi teha järeldusi pere majanduslike võimaluste kohta. Äkki tehti talukoht rahaks ja koliti linna? Seda järeldust võimendab veelgi see asjaolu, et üksinda lapsi kasvatav ema suutis pärast mehe traagilist hukkamist anda poeg Aleksandrile väga hea koolihariduse. Aga äkki oli üks nendest kodustest ka onu Hans (Ants Laikmaa), kelle kuulus ateljeestuudio ja elukoht asus samal tänaval. Pealegi on teada, et Ants Laikmaa ise polnud pereinimene ja tollased tõekspidamised olid pisut teised kui tänapäeval. Miks ei või olla, et peale vend Bernhardi surma pidas Ants oma kohustuseks mingil moel hoida silma peal ka vennalaste käekäigul. Ning miks ei võinud olla nii, et Aleksi ema aitas omakorda onu Hansu, veendunud poissmeest, et see ikka korrektne ja esinduslik välja näeks.\nSelles majas Tatari tänaval asus Ants Laikmaa ateljeestuudio, kust said haridust paljud meie kunsti kullafondi kuuluvad autorid\nOn ilmne, et ilma täiendavate andmeteta pole ma siin, ääremaal, suuteline seda pere lugu enda jaoks korralikult jutustama. Pisut kergem oleks samast postkaardist lähtuvalt teha üks teine dramaturgiline visand. Sama monumentaalne kui "Nimed marmortahvlil", kuigi praeguse ideoloogilise ajalookäsitluse valguses ehk mitte väga patriootiline. Või hoopiski vastupidi, eriti isamaaline, sõltuvalt vaatenurgast. Sest mis saab olla isamaalisem kui tõde. Viimasega on aga keerulised lood. Jutt käib meie Vabadussõja liitlaste, valgekaartliku Loodearmee kurvast lõpust. Selles sündmuses on ajaloole tüüpilist vastandumist. Eestlased kirjutavad sellest sordiini all ja diplomaatiliselt. Venelased, eriti kommunismivastased patrioodid kajastavad eestlaste reeturlikkust(?) pisut rohkem ja emotsionaalselt. Ägedamad nõuavad isegi, et eestlased peaks venelaste ees vabandama selle ohvriterohke kuriteo pärast.\nVäga konspektiivselt olid asjaolud järgmised. Loodearmee pidas punastega lahinguid Petrogradi lähistel. Sõjaõnn pöördus ja valgekaartlased olid sunnitud taganema Eesti piiride ligidale. Sõjalistes tegevustes olid eestlased loobunud oma liitlase kohustustest. Veelgi enam, mitte kellegi poolt tunnustatud Eesti Vabariik pidas Loodearmee selja taga salajasi läbirääkimisi bolševikega, et saavutada rahukokkulepe. Kokkuleppe üheks tingimuseks olevat olnud Loodearmee relvituks tegemine juhul kui nad saabuvad Eesti territooriumile. Eestlased hakkasid bolševikele antud lubadust täitma. Narva piiri taha kogunes mitmekümmend tuhat inimest. Neid hakati meie territooriumile lubama väikeste partiidena. Sõduritelt korjati ära relvad, kuid mitte ainult. Väidetavalt rööviti põgenikelt ära kogu proviant ja isiklikud asjad. Tegemist polnud ainult Loodearmee võitlejatega. Meie piiride taga ootasid riiki pääsemist veelgi rohkem sõjapõgenikke. Hinnanguliselt pidi Eesti lühikese aja jooksul vastu võtma 80 000 inimest. Objektiivsus on see, et Eesti riik polnud valmis sellist põgenike tulva vastu võtma. Ei sealpool piiri ega ka juba Eestisse sisselastud põgenikel polnud ei peavarju, pesemisvõimalusi, ei midagi. Väljas oli aga talv. Ilmnesid esimesed haigusjuhtumid, mis mida päev edasi hakkas võtma epideemia kuju.\nLoodearmee võitlejate ja Venemaa sõjapõgenike surnukehad\nDoktor Aleksander Laipman sattus Vabadussõtta kaks kuud peale sundmobilisatsiooni väljakuulutamist. Kogunemiskohas Võrus määrati ta polgu nooremarstiks. Juba kuu aega hiljem viidi ta üle Tartusse sama diviisi tagavarapataljoni vanemarstiks. Ning nii see postkaart sealt, pärast kohanemis ong kodustele saadetud. Tegelikult tundus ju kõik hästi olevat, rindest kaugemal. Nagu kirjast näha, oli aega koju sõita ja sõja kõrval sai lahendatud mõnigi pakiline olmeküsimus. Tiigi tänava maja oli samuti nagu väike erahaigla. Majas oligi vaid kaks suurt korterit, all viie toaga ja ülal neljaga. Ning sõjaväeline arstikarjäär läks muudkui ülesmäge. Pool aastat hiljem, oktoobri alguses tuli juba määramine Tallinnasse, Kopli sõjaväehaigla noorem ordinaatoriks. Sellel ajal pidas Loodearmee veel edukaid lahinguid Petrogradi lähistel.\nSiis kui eestlased avastasid, et üle piiri lastud Loodearmee sõdurite ja põgenike hulgas möllab tüüfus, oli juba hilja. Nakatanute hulgas oli juba meie omad inimesed. Paanilise kiirusega hakati Narvas ja Ida-Virumaal looma interneeritute laagreid, mille tingimusi võrdlevad osa vene ajaloohuvilisi tänapäeval hilisemate koonduslaagritega. Piirkonnas kuulutati välja garantiin, kuid suremus muudkui kasvas. Tipphetkedel suri Narvas ja lähiümbruses 50 inimest päevas. Kokkuvõttes surid mõne kuuga tüüfuse tagajärjel hinnanguliselt 17000 Loodearmee sõjaväelast ja Venemaa sõjapõgenikku.\nTallinnat prooviti pikka aega hoida haigusvabana. Siis veel ei teatud, et juba epideemia esimestel nädalatel oli ka Kopli sõjaväehaiglasse saadetud üsna palju tüüfusehaigeid, kellele oli pandud ekslik esmane diagnoos. Hiljem saadeti sinna ravile juba ka õige diagnoosiga haiged. Haigla põhikorpus suutis vastu võtta kaheksasada haiget. Kuid sellest jäi väheseks. Seepärast läks improviseeritud haiglana käiku ka kolmteist sadamatööliste elamut, mis mahutas teine kaheksasada patsienti.\nKopli liinid. Ajutised haiglakorpused.\nFoto Peeter Langovits\nAleks ehk dr. Aleksander Laipman sureb üheksa päeva pärast Tartu rahulepingu allakirjutamist. Tema surmatunnistusele märgitakse surma põhjuseks soetõbi. Mõned aastad hiljem annetatakse talle surmajärgselt Vabaduserist I/3. Veel paar aastat hiljem on tema nimi koos ülejäänud üheksa Vabadussõjas hukkunud arstiga mälestustahvlil Tallinna sõjaväehaiglas.\nAleksi vanaisa oli surres 68 aastane. Tema isa tapeti neljakümne aastasena. Dr. Aleksander Laipman suri oma ametipostil, sõjaväearstina 34 aastasena. Aleksi lapsed jäid sündimata.\nPostitaja: Hundi ulg kell 20:29 11 kommentaari:\nUidates mööda internetti, sattusin Hollandi rahvusraamatukogu ühele projektilehele. Sealt leidsin fotograaf Bernard F. Eilersi tööd - värvilised sõjaeelsed fotod. Ma tean mitut inimest, kes tunnevad sarnaselt minuga, et kahe maailmasõja vaheline aeg oleks just see, kus tahaks ajateljel viibida. Miks mitte ka elada, vaatamata sellele, et me teame, mis peale 1939. aastat edasi sai. Selline ajas rändamise fantaasia. Ning need vähesed meieni jõudnud värvilised fotod tollest ajast võimendavad minus seda tunnet veelgi.\nMa ei oska päris täpselt sõnastada, kuid fotograafia tehnoloogiline areng on minu jaoks midagi rohkemat kui optika, keemia, elektroonika. Värvilised pildid muutusid valdavaks alles mõnikümmend aastat tagasi. Enne seda oli foto must-valge. Ning luues seose meie arusaamisse minevikku, lähiajaloosse, siis märkan, et valdav osa meist käsitlebki minevikusündmusi ja elanud inimesi must-valgelt, alateadvuses hallid fotod minevikust. Ometi, isegi sõja ajal oli rohi roheline, lumi valge ja veri punane. Maailm oli värviline.\nPostitaja: Hundi ulg kell 07:44 1 kommentaar:\nPostitaja: Hundi ulg kell 09:28 3 kommentaari:


Ampulaarsete begooniate kasvatamine seemnetest - Roosid 2021\nAmpelous begoonia on lill, mis sobib kasvatamiseks nii toas kui ka aias. Tema kodumaaks peetakse Aafrikat, Aasiat ja Indoneesiat. Looduses võib tänapäeval leida üle 1000 begoonia liigi ja kunstlikes tingimustes on paljunemiseks valitud üle 130 begoonia liigi. See on ilus mitmeaastane taim, mille varred kasvavad ülespoole, kuid samal ajal langevad nad oma raskuse all lillepotidest..\nNõuetekohase hooldusega siseruumides õitsemine kestab juunist jaanuarini, õues kuni pakaseni. Madalamal temperatuuril kaob begoonia, seetõttu sügisese külma ilmaga taime siirdatakse ja hoitakse kuni soojuse tekkimiseni siseruumides.\nEriti populaarsed on sortide “Chanson” ja “Gavrish Alkor F1” lilled. Neil on suured erksad sametised lilled, millel on väga erinev värv. Lilled on kas ühevärvilised või kahevärvilised. Begonia lehed on ka väga ilusad ja dekoratiivsed: nad on nikerdatud kuju ja värvi rohelisest lillani. Kodus saab neid ampeloosse begoonia sorte lihtsalt seemnetest kasvatada, peamine on täpselt juhiseid järgida.\n"Chansoni" ja "Gavrish Alkor F1" sortide ampeloosset begooniat pole seemnetest keeruline kasvatada. Täna müüakse seemneid kahes sordis..\nGranuleeritud või glasuuritud seemned. Nad on üsna suured, neid külvatakse ainult üks tükk auku. Selliste seemnete eeliseks on nende suurus ja istutamise lihtsus..\nPeaasi on meeles pidada, et parem on seemneid osta marginaaliga. Näiteks kui vajate 10 begoonia seemikut, siis ei tohiks seemnete arv olla väiksem kui 20 tükki..\nMulda saab osta spetsiaalsetest kauplustest kasutusvalmis kujul või saate seda ise ette valmistada. Selleks segage vahekorras 3X3X1X0.5:\nSõltumata valitud meetodist peate enne mulla edasist kasutamist ootama, kuni selle temperatuur jõuab nulli 17–22 ° -ni..\nKülv võib toimuda mitte ainult spetsiaalses mullas, vaid ka kookospähkli- või turbatablettides. Valmis tablettide kasutamisel ei kao desinfitseerimisvajadus, kuid ainult neid saab külmutada. Mulla täiendav ettevalmistamine pole nende jaoks vajalik.\nKohe pärast külvi seemneid ei kasteta: need kaetakse fooliumiga ja koristatakse enne tärkamist. Kastmine võib põhjustada seemnete liiga sügavale substraati vajumist ja lõpuks lihtsalt ei idane. Külvatud begoonia seemnetega anum asetatakse + 23 ° temperatuuriga ruumi ja jäetakse sinna, kuni võrsed ilmuvad. Vajadusel viiakse läbi jootmine. Esimesed võrsed ilmuvad mitte varem kui pooleteise nädala pärast ja hiljemalt kuu hiljem..\nEsimeste idude ilmumisel tuleb jälgida, et neid ei satuks otsese päikesevalguse kätte..\nKastmine peaks olema korrapärane, kuid ainult põhi: vesi valatakse salvedesse. Õrnade võrsete vigastamise tõenäosuse tõttu ei ole ülemist jootmist soovitatav.\nSeda protseduuri on vaja ainult siis, kui seemned külvati tavalisse anumasse ja kasutati lihtsamaid seemneid. Kui begoonia istutatakse graanulitena, siis pärast igale taimele 3 pärislehe ilmumist pannakse see koos tabletiga potti või lillepotti ja kaetakse ettevalmistatud substraadiga. Pärast seda jootakse iga võrse hoolikalt väikese koguse sooja veega..\nSelleks, et taim oma ilusa välimuse ja erksate värvidega pikka aega meeldiks, on vaja selle eest korralikult ja korralikult hoolitseda. Seda tuleb toita, regulaarselt joota ja eemaldada vanad kuivatatud lehed..\nSee paljunemisviis on veidi aeganõudvam, kuid materiaalses mõttes ökonoomsem, sest seemned on odavamad kui mugulad. Ja seemneid hoitakse paremini, sest mugulate hoidmiseks tuleb luua eritingimused..\nBegooniad on meie poolt juba ammu armastatud ning lille- ja heitlehised liigid tunduvad väga atraktiivsed, võrreldes paljude teiste toataimedega on nad üsna tagasihoidlikud. Ampeli liike saab kasvatada kodus ja kaunistada rõdu või terrassi. Nad näevad alati välja elegantsed ja pidulikud..\nTaim on tõesti väga pretensioonitu. Jällegi, kui olete esimest korda silmitsi selle kasvatamisega, peate teadma mõnda külvi ja hoolduse funktsiooni ning me räägime sellest üksikasjalikumalt..\nIgat tüüpi begooniad ei meeldi happelisele pinnasele; külvamiseks peate valima neutraalse happesuse lähedal või kergelt happelise. Nüüd on lillepoodides väga mugav valida mulda teatud tüüpi taimede jaoks, leiate seda spetsiaalselt begooniate kasvatamiseks või õistaimede siseruumide jaoks. Samuti on mullasegu ise valmistamine väga lihtne, piisab, kui segada leht-, mätta- ja liiva võrdsetes kogustes, lisades veidi perliiti või vermikuliiti.\nSõltumata sellest, kas ostsite mulla või valmistasite selle ise ette, tuleb sellele teha desinfitseerimisprotseduur. Kõik begooniad oma õrnade ja habraste varte ja lehtedega nakatuvad väga kiiresti seenhaigustesse või mõjutavad hallitust. Selleks on mitu võimalust:\nVõite külvata seemneid väga väikestesse kaussidesse või turbatablettidesse. Peamine on see, et saate neid katta, luues põllukultuuride jaoks kasvuhooneefekti.\nAmpuloosse begoonia külvamine on parim jaanuaris, veebruari alguses, et saaksid kasvada head ja suured mugulad. Mõni külvab teatud aja möödudes mitmel viisil.\nEnne külvamist peate mulda mõne tunni jooksul jootma, tehke seda lihtsalt pihustist, nii et te ei tekitaks veevooluga lahtises pinnases soonte. Piserdage seemneid ülevalt, ilma mulda kinnistamata ja katke need kohe fooliumiga või klaasiga.\nOluline on säilitada temperatuur, kus seemned idanevad, +25 kraadi piires, nad peaksid idanema valguses, nagu petuuniad. Me ei kasta saaki idanemise ajal, niisutage ainult pihustist.\nEsialgu tuleks õrnaid begoonia seemikuid endiselt katte all hoida, mõnikord neid ventileerida, nii et haigusi ei ilmneks. Ärge jätke neid otsese päikesevalguse kätte ja ärge laske mullal kuivada, kastke läbi kaubaaluse, drenaažiava või pihustuspudelist, püüdes mitte idanditele sattuda, et neid mitte lõhkuda..\nSeemikud sukelduvad 60 päeva vanuselt, istudes eraldi tassides. Begonia ei meeldi korraga suurele ruumile, tavaliselt siirdatakse seda kasvades kolm korda. Juuni keskpaigaks hakkavad jaanuaris külvatud taimed õitsema. Mais on need juba küpsed begooniad, millel on hästi arenenud lehed ja varred rippuvad..\nKorjamiseks sobivad kõige väiksemad põhjalikult pestud ühekordselt kasutatavad tassid või jogurtinõud. Ärge unustage, et teete põhja üleliigse vee äravooluava ja asetage äravool ühe sentimeetri kihiga.\nPärast valimist peaks temperatuuri paar kraadi vähendama, kuid valgustus peaks jääma samaks. Sel ajal on tavaliselt piisavalt loomulikku valgust..\nKui pungad hakkavad ilmnema, on õitsemise kvaliteedi parandamiseks parem minna üle kaaliumfosforväetistele. Väetisi antakse pärast kastmist niiskesse pinnasesse.\nRippuvad potid valitakse tavaliselt ampeloossete begooniate jaoks, asetades neisse kuni kolm taime. Põhjas asetatakse ka drenaaž, on võimalik kasutada veerisid, paisutatud savi või purustatud telliseid.\nAmpeloosne begoonia seemnetest: kasvab\nAmpeloosse begoonia kasvatamine koos seemnetega on üsna tülikas, kuna protseduur nõuab pidevat jälgimist. Teisest küljest toob töö tulemus, arvestades mitmeid agrotehnilisi nüansse, äärmiselt positiivseid emotsioone. Reeglina kasvatatakse seemnetest dekoratiivseid heitlehiseid või pidevalt õitsevaid begooniate sorte, kuid mugulseid kultuure saab kasvatada ka samal viisil (kuigi protsess on üsna aeglane, on seetõttu vaja märkimisväärset kannatlikkust).\nBegooniate ampeloosne vorm on väga populaarne nende lillekasvatajate seas, kes armastavad tagasihoidlikke põllukultuure, millel on ilusad asümmeetrilised lehed ja pool-topelt / topeltõied. Iseloomulik, lopsakas õitsemine, suurepärased dekoratiivsed omadused ja äärmiselt lihtne hooldamine võimaldavad ampeloosse begoonia kasvatamist ka algajatele lillekasvatajatele.\nMärkuses! Perekonna esindajad paljunevad peamiselt pistikute ja mugulatega, kuid mõnel juhul on seemnete kasutamine ainus kättesaadav viis õige lehtede arvu ja vajalike õitega begooniate saamiseks..\nEt taimed oleksid tugevad ja terved, peavad nad pakkuma sobivad tingimused, millest peaksite teadma enne töö alustamist..\nAmpeli begoonia - foto\nValgustus Amperoosne begoonia tuleks oma valgust armastava olemuse tõttu asetada valgustatud kohta, kuid otsesed päikesekiired ei tohiks langeda (see võib põhjustada põletusi). Valgus peaks olema ere, kuid samal ajal hajutatud.\nPealmine riietus Esimene söötmine tuleb teha siis, kui võrsed kasvavad. Selleks kasutatakse reeglina lämmastikväetist, mis stimuleerib arengut. Hilisemaks väetamiseks on soovitatav kasutada väetist, mis on mõeldud spetsiaalselt begooniate jaoks. Alustamise ja kogu kasvuperioodi vältel tuleb väetada üks kord iga kahe nädala tagant - nii on õitsemine rikkalikum ja pikem.\nTemperatuur Kultuuri optimaalseks temperatuuriks - eriti varrede jaoks - peetakse 20–25 ° С.\nNiiskuse tase Madal õhuniiskus on begooniatele kahjulik. Optimaalse niiskustaseme saavutamiseks tuleks taim asetada pidevalt niisutatud turbapanni kõrvale. Ja kultuuri ümbritsevat õhku (eriti kuumadel päevadel) tuleks regulaarselt pihustada, kuid nii, et vesi ei satuks lille enda peale.\nKastmine Kasta taime regulaarselt. Kui pinnas kuivab, siis juurtesüsteem lihtsalt sureb. Kastmiseks kasutatav vesi tuleb pehmendada ja settida..\nAmpeli begoonia. Paljundamine pistikutega\nNüüd, olles tegelenud hoolduse tunnustega, kaalume kasvavat protseduuri otseselt.\nAlustada tuleks sellest, et seda taime on soovitatav seemnetest kasvatada veebruari lõpus või märtsi alguses - siis pikeneb aktiivselt päevavalgustundide kestus ja päikese aktiivsus suureneb märgatavalt. Tänu sellele kõigele on vajaliku temperatuuri hoidmine palju lihtsam..\nEsimene etapp. Valmistame ette istutusmaterjali\nAlustage oma tööd kvaliteetse ja enda jaoks kõige mugavama seemne valimisega. Spetsiaalsetes kauplustes saate osta begoonia seemneid, mis võivad olla kahte tüüpi.\nGranuleeritud - selliseid seemneid on mugavam külvata, sest toitainete spetsiaalse katte tõttu on need suured. Ideaalne kohapeal külvamiseks turba või kookospähkli tablettide abil.\nGranuleerimata (tavaline) - neil ei ole toiteväärtust, mis tähendab, et nad on väiksemad ja sobivad kõige paremini külvamiseks spetsiaalsetes seemikute konteinerites.\nTeine etapp. Külvame seemned\nKülviprotseduur sõltub sellest, millist seemet te kasutate. Tutvume üksikasjalikumalt kahe võimaliku võimalusega.\nVariant number 1. Kasutame granuleeritud seemneid\nSelliseid seemneid, nagu varem märgitud, on mugavam külvata ja need sobivad külvamiseks turbatablettidesse (või kookosesse, kuid protseduur näeb välja sama). See meetod on mugav selle poolest, et see võimaldab teil seda teha ilma korjata, mis on noorte taimede arendamiseks nii ohtlik.\nKülvamiseks võtke kõigepealt tabletid ise, asetage need kandikule ja leotage põhjalikult veega. Pärast seda pange iga tableti peale granuleeritud seeme, piserdage kergelt veega (viimase temperatuur peaks olema toatemperatuur), mida on mugavam teha pihustuspudeliga, ja pange midagi vajaliku niiskustaseme säilitamiseks (see võib olla plasttops, PET-kott jne). Seejärel valage tabletid läbi salve. Erilise ettevaatusega jälgige niiskustaset, sest ilmuvad idud võivad kergesti kuivada.\nSeemnete istutamine rakkudega kassetti\nSelliseid seemneid võite istutada ka kassett-tüüpi anumatesse: asetage igasse mullaga täidetud lahtrisse kaks graanulit ja vajutage neid veidi (see kiirendab koore lahustumist) ja katke anum millegagi. Samuti on oluline, et võtaksite umbes poolteist kuni kaks korda rohkem seemneid, kui väljundtaimed nõuavad. Näiteks kui vajate 20 seemikut, siis ostke 40 seemet.\nVideo - turbatablettide kasutamine\nVariant number 2. Kasutame tavalisi seemneid\nSellisel juhul kasutage külvamiseks seemnekaste. Pinnas peaks olema kergelt happeline, võimalikult neutraalse lähedusega.\nPinnasesegu valmistamiseks kasutage:\nMärkuses! Tulenevalt asjaolust, et hallitus võib ründa begoonia seemneid, on soovitatav pesta kõik koostisosad, mida segus kasutatakse, veega ja neid tuleb pool tundi termiliselt töödelda..\nSeejärel segage liiv, muru ja lehtpinnas vahekorras 1: 1: 4. Proovige muld enne külma saabumist ette valmistada. Või teise võimalusena osta valmis muld.\nTavaliste seemnete külvamine pole lihtne, sest neid on väga vähe (grammi kohta on umbes 60 000 seemet). Sel põhjusel alustage alustes mulla niisutamist, eelistatavalt 24 tundi enne istutamist. Ärge unustage ka drenaaži (väikeste kivide “padi”), mis tuleb enne pinnasega täitmist kastide põhja panna. Seejärel võtke seemned ja jaotage need ühtlaselt kogu pinnale, seejärel katke klaas või plastik. Kohe pärast külvi ei tasu joota, sest vesi tõmbab seemned sügavale maasse, mis võib takistada seemikute ilmumist..\nIstikutekasti asetseva ruumi temperatuur peaks olema umbes 24-25 ° С - nii ilmuvad seemikud "sõbralikumalt". Mis puutub idanemisaega, siis see jääb vahemikku 9-25 päeva.\nAmpeloosse begoonia seemikud konteineris - foto\nKolmas etapp. Hoolitseme seemikute eest\nKui esimesed võrsed hakkavad ilmuma, proovige neid kaitsta otsese päikesevalguse eest ja ärge laske ka mullal kuivada. Seemikud on siis väga õrnad, seepärast eelistage põhja kastmist (pange kastid veega täidetud salve). Samuti saate temperatuuri veidi alandada - kuskil alla 21 ° С.\nKui seemikud ilmusid jaanuaris, siis kannatavad nad loodusliku valguse puudumise tõttu (sel kuul on päevad endiselt üsna lühikesed). Taimed on vähearenenud ja nõrgad, enamik neist sureb üldse. Sel juhul mõelge tükkide valgustuse pakkumisele ette. Ideaalis peaksid seemikud olema pidevalt valgustatud vähemalt 12–13 tundi päevas. Alguses töötab lisavalgustus ka pärast südaööd, kuid kui päeva pikkus hakkab suurenema ja seemikud arenevad, siis see aeg järk-järgult väheneb..\nKunstliku valgustuse korraldamise näide\nMärkuses! Samuti peate seemikud järk-järgult kõvaks tegema - avage kile kergelt ja hoidke kastid selles asendis 15 minutit. Suurendage nii filmi avamise kui ka kõvenemise perioodi iga päev, et begoonia saaks oma loomuliku keskkonnaga harjuda.\nTänu sellele väldite seente arengut, mis ilmnevad vältimatult liigse jootmise ja temperatuuri režiimi mittejärgimisega..\nNäide seemikute kõvastumisest värskes õhus\nKolmas etapp. Valimine\nKui kasutate kasvatamiseks turbatablette, pole noppimist vaja. Kui täheldati ülaltoodud temperatuurirežiimi, ilmuvad esimesed võrsed kahe nädala pärast. Hiljem, kui igal taimel on kolm pärislehte, siirdage seemikud koos turbamassiga ja katke mullakihiga. Peal asetage veidi vett. Tegelikult on see kõik.\nTavaliste seemnete puhul on kõik mõnevõrra keerulisem - umbes 50 päeva pärast külvi tuleb seemikud sukelduda. Kui plaanite seemikuid müüa, siis siirdage need eraldi tassidesse: võtke sama muld, mida kasutati külvamiseks, varustage põhjas asuv drenaaž ja täitke igaüks neist (tassid) mullaga, nii et servani jääb umbes 1 cm. nii et tassid oleksid vähemalt 10 cm kõrged. Kui teete rippkorve, siis võtke laiad lamedad potid ja sukelduge korraga neli kuni viis taime..\nAsetage tassid nii, et seemikud oleksid hästi valgustatud ja neid ei peaks aeg-ajalt ümber korraldama / ümber pöörama. Samal ajal alandage temperatuuri veel paar kraadi. Varred venivad loomulikult, seega pole kasvu stimulaatoreid vaja. Kuid kaks nädalat pärast valimist peate määrama kompleksse väetise; tulevikus tuleks taimi toita samade intervallidega. Kasvuperioodil kasutage lämmastikväetisi ning tärkamise ja õitsemise ajal - ainult fosfor-kaalium.\nPäikesele avatud istikute tassid\nUmbes 20–22 nädala pärast kasvavad seemikud suuruseks, mida saab siirdada püsivasse kohta. Sageli istutatakse ampeloossed begooniad rippkorvidesse ja pottidesse, asetatakse rõdudele, terrassidele või verandadele. Juba suve alguses avanevad esimesed õied. Õitsemisperiood ise on üsna pikk (kestab esimese külmani), kuid kui potid tuppa tuua, õitseb begoonia veidi kauem.\nMärkuses! Selle taime lilled on kahte tüüpi - isased (suured) ja emased (väikesed). Ebapiisava hoolduse korral võivad suured lilled maha kukkuda, mille tõttu begoonia kaotab dekoratiivse efekti. Sellepärast on vaja rangelt järgida artiklis kirjeldatud agrotehnilisi nõudeid..\nAmpeloosse begoonia viljastamine\nVideo - begoonia arengu kiirendamine\nKui rikute hoolduseeskirju, võivad lehed ja pungad hästi maha kukkuda. See näitab, et te ei kastnud seda piisavalt sageli ja õhuniiskus on liiga madal. Kui taimede pinnale on tekkinud valkjas õitseng, tähendab see, et on tekkinud jahukaste. Sellisel juhul tuleb haiguse poolt kahjustatud lehed eemaldada ja taimi endid tuleb töödelda fungitsiidiga..\nSamuti võib ampeloosset begooniat kahjustada punane ämbliklest, mis juhtub sageli kuiva õhuga suletud ruumides. Seda võib tõendada lehtede kollakate laikude ilmumine. Ja kui leiate begoonia kohta selliseid laike, siis ravige seda kohe süsteemse insektitsiidiga..\nTaime kasutatakse vaateakende, rõdude, vaaside riputamiseks. Imetlusväärsed on pikad ja õhukesed (üle 30 cm), tiheda lehestikuga ja suure hulga väikeste (2,5–4 cm) mitmesuguste toonidega õied, mis paiknevad pikkadel ja õhukestel varredel..\nKogu kasvuperioodi vältel õitseb ampeloosne begoonia väga kaunilt, on ka dekoratiivsete lehtedega liike. Taim on hoolduses tagasihoidlik.\nKuidas ampeloosseid tomateid istutada, kasvatada ja moodustada\nAmpeloosse begoonia istutamine avatud pinnasesse, valmistage istutuskoht hoolikalt ette. Nad teevad auke, sinna valatakse turvast ja komposti. Kui neid pole käepärast, võite nendesse valada fosforit ja kaaliumi sisaldavaid mineraalväetisi. Enne taime istutamist avatud pinnasesse valage see veega. Peamine asi on aias kasvava taime mulla kobestamine. See annab juurtele kasvamiseks vajaliku hapniku. Kastmise sagedus - üks kord iga kolme päeva tagant.\nKuumadel päevadel kastavad nad seda veelgi sagedamini ja kohe pärast jootmist vabastavad nad mulda, nii et seisev niiskus ei põhjustaks juurte mädanemist. Aias kasvavat lille ei pritsita. Vastasel juhul ilmuvad selle lehtedele pruunid laigud. Kastmine peatub hilissügise saabumisega.\nKuidas hoolitseda ampelous geraniumide eest kodus\nAmpeloosne begoonia on mitmeaastane põõsakujuline taim. Tüved ulatuvad mitme sentimeetri kõrgusele, mille järel nad kasvavad külgedel, moodustades rippuva põõsa. Lehed on erinevat värvi, enamasti väikesed. Lilled valgest erepunaste toonideni, kasvavad rikkalikult ja õitsevad pikka aega.\nHuvitav on see, et ampeloossetel begooniatel kasvab kahte tüüpi lilli:\nPealegi on ainult esimestel suurim suurus ja dekoratiivne väärtus ning naised on väikesed ja pigem tagasihoidlikud. Kui taim läbib ebasoodsa perioodi (näiteks liigne niiskus, kehv pinnas, liiga kõrge temperatuur), siis heidab ta isasõisi. Seetõttu on pungade kiire surm, langevad kroonlehed põhjust oma lemmikule tähelepanu pöörata ja kiiresti tegutseda.\nAmpeli begooniad võivad kasvada mugulatest, levida pistikute, põõsa jagamise või seemnete abil. Pealegi on dekoratiivsest vaatepunktist väga mugulad taime esindajad. Neil on võime õitseda aastaringselt. Kuid mugulavennad arenevad vastavalt klassikalisele stsenaariumile: kevadel kasvavad nad kiiresti, suvel annavad lilli, pärast mida lähevad talvepuhkusele.\nMugulase ampeloosse begoonia kodus kasvatamisel on oluline arvestada ühe olulise hoolduseeskirjaga. Sageli võivad mugulale ilmneda värsked idud ka talvel..\nSiis on parem mugul istutada ja valgustada seda päeval spetsiaalsete taimede jaoks mõeldud lampidega, nii et päevavalgustundide kogu kestus oleks vähemalt 12 tundi. Nõuetekohase hoolduse korral hakkab selline mugul kiiresti kasvama ja kevadel annab see oma lopsakad õied.\nAmpullse maasika suureviljalised ja parandavad sordid\nBegonia boliviensis on mugulbegoonia, mis pärineb kivimites elavast liigist, mis on vee ja külma suhtes ülitundlik. Ta vajab intensiivseks kasvuks vähemalt 14 tundi valgust, temperatuure üle 13 ° C ja pidevat toitmist kõrge lämmastikusisaldusega..\nSeda liiki ei tohiks kasvatada nagu traditsioonilisi mugultaimi ega muid begooniaid. Liiga vara langetamine, kui päevi on vähe ja temperatuur on madal, põhjustab haigusi. Mida hiljem Boliivia begoonia istutate, seda kergemini see kasvab ja seda kiiremini õitseb..\nPikka õitsemisperioodi nimetatakse seda taime alati õitsevaks. Maist novembrini puistatakse begoonia ampeloosseid lilli. Isasõied on suuremad, elegantsed, kahekordsed, emased lihtsad, koosnedes vaid 2–5 kroonlehest. Üks lill kestab umbes kümme päeva ja selle asemele ilmuvad kohe uued lilled..\n17. sajandil sattusid Lõuna-Ameerika lähedal asuvatele saartele teaduslikul ekspeditsioonil botaanikud ebatavalise taime otsa. Kolm aastat ei nimetatud, kuid pärast seda määrasid nad selle teiste taimekultuuride hulka, nimetades selle teadusretke korraldaja hr M. Begoni auks. Aja jooksul avastati üha uusi liike, uurides Lõuna-Ameerika, India, Aasia ja Aafrika metsi..\nViide! Tänapäeval on looduses üle tuhande begoonia liigi ja korterites kasvab hübriide kümme korda vähem..\nMiks mitte kaunistada oma korterit selle taime potiga? Nad armastavad ampeloosseid begooniaid lillede heleduse ja tagasihoidlikkuse tõttu. Tal on pool- või topeltõied, mida raamivad asümmeetrilised tähnilised lehed, mistõttu paljud algajad kasvatajad ajavad ta segi pojengide või kameeliaga. Ta kasvab harva üle 50 cm.\nMeie saidi lehtedelt leiate selle taime teiste liikide ja sortide kirjelduse. Lisateavet begoonia Smaragdova, vahtralehise, tiigri, diademi, elatiori, latv, kuningliku, Griffithi, terry ja.\nBoliivia ampeloosne begoonia on sort, mille iseloomulik tunnus on võrsete püüdmine ülespoole, kuid kui nende pikkus ulatub 30 cm-ni, langevad nad atraktiivselt alla, moodustades lillelise mitmetasandilise kaskaadi;\nBegonia Santa Cruz - selle kasvatamine ei valmista agronoomile palju vaeva. Kiire areng. Taim levib, moodustab arvukalt võrseid, mille keskmine pikkus on 40 cm. Õisikud on moodustatud punakasoranžist ja fuksiast.\nBegonia Bellekonia Chardonnay on hiiliv, pretensioonitu kultuur, õitsemise ajal moodustub arvukalt erkpunaseid õisi, neid iseloomustab kellakujuline vorm;\nBegonia Chardonnay - sort on leviku poolest erinev, moodustuvad kuni 50 cm pikkused võrsed. Õitseb suve keskpaigast kuni esimese külmani. Õisikud on valged, punased, roosad ja oranžid..\nBegonia Roosa seen on kohev mugulataim, kõrgus ei ületa 20 cm. Õitsemise ajal moodustub suur hulk roosasid õisikuid. Agrotehniliste eeskirjade kohaselt õitseb see suurepäraselt ja pikka aega. Sordi peamine omadus on kasvatamise lihtsus.\nBegonia Illumination on võimas taim, võrsete pikkus võib ulatuda kuni 0,8 m. Lilled on suured, nende läbimõõt võib varieeruda vahemikus 8 kuni 12 cm. Täiskasvanud kultuuri läbimõõt võib ulatuda kuni 1 meetrini. Kasvab meelsasti varjus ja osalises varjus.\nKui taime korralikult hooldatakse, ei kahjusta seda haigused ega kahjurid. Kuid mõnikord on ampeloossel begoonial selliste haiguste tunnused:\nbakterite määrimine - lehe põhja moodustuvad väikesed vesised täpid, hiljem muutuvad need pruuniks. Taimi tuleb töödelda 0,5% vasksükloriidi suspensiooniga, korrata 2 nädala pärast. Mõjutatud põõsad tuleb hävitada, muld desinfitseerida;\nhall mädanik - taimel moodustuvad halli õitega laigud, seejärel moodustub nende asemele pruun märg mädanik. Põõsaid tuleb töödelda fungitsiidilahustega.\nAmpelous begooniat võivad kahjustada sellised putukad:\nvalekilp on pehme - see imeb taimelt mahlad välja, põhjustades seeläbi lehtaparaadi deformatsiooni. Kasv ja õitsemine on kahjustatud. Põõsaid töödeldakse putukamürkide lahustega;\nkasvuhoonega lehetäide - putukad kahjustavad taime, imevad mahlad välja. Samuti võib kahjur olla viiruste kandja. Põõsast on vaja töödelda insektitsiidilahusega.\nKuidas mulda külviks ette valmistada\nAmpuloosse begoonia külvamine peaks toimuma neutraalsele või kergelt happelisele pinnasele. Peaaegu kõik begooniad ei talu happelist mulda. Ülesanne on mõnevõrra lihtsustatud, kui lähete lillepoodi ja ostate täpselt sellise koostisega substraati, mis sobib begooniate jaoks. Samal ajal pole mullasegu iseseisvalt valmistamine keeruline, kui segate leht- ja mätasmulda liivaga, lisades sellele veidi perliiti või vermikuliiti. Kohustuslik etapp on kompositsiooni desinfitseerimine. Begooniatel on üsna õrnad ja habras varrega lehed, seetõttu mõjutab neid seen sageli. Võite kasutada mitut võimalust:\nKülmutage muld mõnda aega;\nTöötle substraati keeva veega;\nTöötle mulda kaaliumpermanganaadi nõrga lahusega;\nRavige maad auruga;\nSeemneid saab külvata mistahes mahutisse, mis on selle katmiseks mugav, tekitades kasvuhooneefekti.\nBoliivia begoonia sünnikoht on Andide idaosa. Sellel taimel on piklikud graatsilised roheliste hammastega lehed, rippuvad õhukesed võrsed ja väikesed oranžikaspunased õied, mis on rühmitatud kaheks või kolmeks lühikestele varredele ja näevad välja nagu piklikud kellad allapoole. Looduslikes tingimustes kasvab Boliivia begoonia tavaliselt ojade lähedal asuvates kivipragudes laiali. Ta tunneb end suurepäraselt mägimetsade uduses õhkkonnas, mille põhjal on lihtne aimu saada tema hooldamise tingimustest.\nSee taim kuulub mugulakultuuride hulka. Selle maksimaalne kõrgus on kolmkümmend kuni nelikümmend viis sentimeetrit ja roomavate või rippuvate varte pikkus on kaheksakümmend sentimeetrit. Boliivia begoonia kasvab suurepäraselt väikeses koguses mullas. Just see omadus äratas kasvatajate huvi selle vastu, kes hakkasid välja töötama spetsiaalseid sorte kaasaskantavate anumate, pottide ja rippkorvide aretamiseks..\nMõnikord närbub ampeloosne begoonia ära. Lillemüüjad märkavad, et tema lehed kuivavad ja langevad. Samuti võivad näpunäidetele ilmuda pruunid täpid. Probleemide vältimiseks vaadatakse üle kinnipidamise ja hooldamise tingimused.\nViide! Enamik taime probleeme ilmnevad vale ja enneaegse jootmise tõttu..\nJahukaste on seenhaigus, mille põhjustavad mikroskoopilised ektoparasitaarsed seened. See mõjutab ampeloosset begooniat. Leukorröad ehk valget õitsemist märgatakse võrsete lehtedel, viljadel ja jahvatatud osadel. Selleks, et taime mitte ravida, uurivad nad seda regulaarselt ja saavad märku, kui näevad maapinna lähedal asuvatel lehtedel eespool kirjeldatud iseloomulikke märke. Need eemaldatakse kohe ja lill ise töödeldakse fungitsiidiga Topaz..\nTeine ohtlik kahjur on ämbliklestad. Sageli ilmub see kuiva õhuga siseruumides. Selle vastu võitlemiseks vaatavad nad üle jootmise sageduse ja veenduvad, et ampeloosne begoonia saab piisavas koguses päikeselist värvi. Vastasel juhul kaotab see lehti ja närbub. Ämbliklestade vastu võitletakse tänapäevase putukamürkiga Bi-58 Novy, töödeldes taime sellega, nagu juhendis kirjas.\nNeile, kes soovivad alustada begooniate kasvatamist ja kasvatamist, oleme koostanud materjalid selle taime eri tüüpide kohta. Võib-olla aitavad meie artiklid teil teha õige valiku. Lugege nende sortide kohta: tiiger, alasti, hallilehine, müürsepp, metallik, kaelarihm, Imperial, korall, Rex ja Fista.\nKaunilt voolavate okste saamiseks tuleb Boliivia begoonia korralikult kärpida. See protseduur soodustab taime noorendamist ja parandab õitsemise kvaliteeti..\nKuna roheline mass kasvab väga kiiresti, tuleks pügamine teha õigeaegselt. Ennetähtaegse pügamise korral kulutatakse kõik õie jõud roheluse ehitamiseks ja õitsemine võib peatuda.\nPõõsa moodustav pügamine toimub varre pikkusega kuni 8 cm, 13 cm pikkuseks saamisel lõigatakse tipud külgvõrse kasvu aktiveerimiseks.\nEdasi viiakse protseduur läbi, kui võrsed kasvavad, samal ajal kui pealsed eemaldatakse, suunates kasvu külgvõrsetele, mis tegelikult võimaldab teil luua kauni kaskaadi.\nÜks levinumaid seemnekasvatusega Boliivia begoonia hübriide on sort Santa Cruz. Need taimed on juba arengu alguses väikesed vertikaalsete võrsetega põõsad, mis hiljem pikenevad ja painduvad. Mõne aja pärast kasvab lai põõsas ligi kolmekümne sentimeetri kõrguseks ja võrsete pikkus ulatub viiekümne sentimeetrini. Pikad rohelised, kitsad lehed moodustavad dramaatilise tausta paljudele oranžikaspunastele piklikele õitele. Taim hakkab õitsema 14–18 nädalat pärast seemnete külvamist. See sort tunneb end suurepäraselt nii ažura varjus kui ka hästi valgustatud kohtades..\nNormaalseks arenguks ruumis, kus kasvatatakse begooniat, peab olema selge hajutatud valgus. Kaitske taime kindlasti otsese päikesevalguse eest..\nArvestades, et begooniat peetakse troopiliseks taimeks, on vaja tagada õhuniiskus vähemalt 60%.\nSuvel on päevi, kus päike hakkab kuumaks minema. Sellisel juhul tuleb läbi viia begoonia täiendav jahutamine. Selleks tuleks lillega konteiner asetada kaubaalusele, mis on täidetud märgade veerisega. Hea efekti annab lillepoti süvendamine märjaks turbaks või saepuruks.\nAmpeloosse begoonia rikkalik õitsemine ja nende kasv sõltuvad otseselt ülemisest riietumisest. Varakevadel vajavad taimed väetisi, mis sisaldavad suures annuses lämmastikku. Õitsemise ajal viljastatakse begooniaid õitsvate põllukultuuride väetistega. Suvel saate kaks või kolm korda istutada istandikke orgaaniliste väetistega, mida kasutatakse ainult märjale pinnasele..\nAmpelseid begooniaid kasvatatakse temperatuuril 18–20 C, kuigi taim talub temperatuuri muutusi. Kodus kasvatatud taimed vajavad ventilatsiooni ja värsket õhku.\nKevade saabudes tekib ampeloosne begoonia väga kiiresti ja suvel õitseb katkematult, seetõttu vajab see soojal aastaajal rikkalikku kastmist.\nTalvel on ampeloossete begooniate jaoks vaja pakkuda hubast ja hea valgusega kohta. Kui teil on soojustatud rõdu, jätke begooniad sinna, kuid kui rõdu avaneb, tuleb begoonia koguda. Ta on väga tundlik madalate temperatuuride ja mustandi suhtes..\nKui talvel on taime võrsed venitatud, siis veebruari keskel tuleks neid kärpida. Kuid te ei pea taime väga lühikeseks lõikama. Igale protsessile tuleks jätta 3-4 internoodit.\nSee on seenhaigus, mis areneb sooja, niiske ilmaga. Lehtedel, võrsetel ja õitel moodustuvad hallid vesised laigud, mis järk-järgult muutuvad pruuniks mädanikuks. Pagasiruumid mädanevad ja purunevad, lehed lokkivad ja muutuvad mustaks.\nHaiguse vastu võitlemiseks piserdatakse taimi 1% Bordeaux'i vedelikuga.\nPick, kasvu stimuleerimine\nSoovitame teil end kurssi viia: Paprika istutamise ja kasvatamise saladus maa sees, kasvuhoones ja kodus -\nAja jooksul muutuvad lillede tingimused nii, et tulevikus saavad nad vabas õhus kohaneda. Temperatuuri alandatakse järk-järgult toatemperatuurini, kuid mitte alla 18 kraadi, ja õhuniiskust vähendatakse järk-järgult, mis õpetab taimede ventilatsiooni.\nUmbes 50–60 päeva pärast tuleb kasvanud seemikud ära korjata. Kui seemikud on ette nähtud rakendamiseks, on mugavam sukelduda eraldi tassidesse või pottidesse, võetakse muld nagu külvamiseks, valatakse põhjale drenaaž ja tass täidetakse mullaga, nii et servani jääb umbes 0,8 - 1 cm. Tassi kõrgus on vähemalt 10 cm. Rippuvate korvide kaunistamiseks sukeldub 3–5 taime korraga lamedasse laia potti.\ntuleb paigaldada nii, et kõik taimed oleksid hästi valgustatud ja perioodiliselt pööratud või ümber paigutatud. Samal ajal saate temperatuuri alandada ühe või kahe kraadi võrra..\nAmpeloosse begoonia varred kipuvad loomulikult venima, mistõttu ei tohiks kasutada kasvu stimulaatoreid, kuid 12–14 päeva pärast korjamist tuleb noori taimi toita kompleksväetistega. Edasiste sidemete sagedus on üks kord kahe nädala jooksul. Kasvuperioodi alguses on parem sisestada lämmastikväetisi ning tärkamise ja õitsemise perioodil - fosfor - kaaliumväetisi.\nSeemikute kasv, kuni nad saavutavad maasse, rõdudele ja lodžadele istutamiseks sobiva suuruse, kestab umbes 20–22 nädalat. Seega, kui seemikud ilmusid jaanuaris, mai lõpus - juuni alguses on taimed täielikult moodustunud ja valmis õitsema..\nSeemnetest kasvatatud ampel-begooniad istutatakse korvidesse ja riputuspotidesse. Asetage need:\nEsimesed arvukad õied avanevad kaunilt langevatel vartel juba suve alguses, õitsemine on pikk, kuni pakase tekkimiseni ja kui tuua see siseruumidesse, siis seemnetest kasvanud ampeloosne begoonia õitseb veel mõnda aega..\nOn märkimisväärne, et begooniatel on kahte tüüpi lilli: väikesed naised ja elegantsed, suured mehed. Kehva hoolduse korral võib begoonia heita isasõisi ja kaotada dekoratiivsuse, seetõttu peate lille kasvatamisel järgima põllumajandustehnika põhitehnikat.\nMis on parim viis ampel-begoonia levitamiseks? Lõikamine on parim viis taime paljundamiseks ja seda saab kõige paremini teha kevadel, kuigi seda saab teha aastaringselt. Pistikud (10 cm) lõigatakse taimedest ja asetatakse vette. Juured võivad ilmneda kümne päeva pärast, seejärel tuleks need siirdada kergesse viljakasse pinnasesse ja katta kotiga.\nPotti (d-10 cm) saate hiilguse jaoks istutada kuni viis juurdunud pistikut. Samuti on võimalik ampeloosset begooniat näpistada, sest see aitab kaasa selle lopsakale õitsemisele, kuigi see protseduur lükkab taime õitsemise alguse 2-3 nädala võrra.\nKodus on ampeli begoonia paljundamiseks kõige vastuvõetavam viis pistikud (vegetatiivne meetod): see meetod on lihtne (isegi lillekasvatuse algajad saavad seda teha), kiire (augustis õitsevad esimesed lilled), kui pistikud säilivad kõik emataime tunnused (värv, lehtede värv, õie kuju ja suurus jne).\nAmpeloosse begoonia paljundamine pistikutega võib toimuda aastaringselt, kuid juurdumine toimub kevadel kiiremini ja tõhusamalt.\nViide. Kevad on taime aktiivne kasvuperiood: sel aastaajal kiirenevad taimes toimuvad ainevahetusprotsessid ja uute rakkude ehitamise protsessid. Lisaks on kevadel lihtne luua kõik need tingimused, mis aitavad kaasa leherootsude valutule juurdumisele: palju päikesevalgust, kuid mitte veel nii agressiivne kui suvel; optimaalne temperatuuritase.\nValitakse terve, tugev, nähtavate kahjustusteta, õistaimeta 8–12 cm pikkune võrse.\nVõs lõigatakse ampuloosse begoonia põõsast sõlme all teravate kääride või noaga. Lõige tehakse kergelt kaldu.\nEemaldage võrselt kõik alumised lehed. Sellele peaks jääma vähemalt 2-3 neerud.\nLeherootsu on soovitatav mitu tundi kuivatada.\nAmpeloosse begoonia juurdumiseks on kaks võimalust: vees või mullas.\nVees juurdumine on soovitatav väikeses klaas- või plastmahutis, eelistatult tumedas klaasist või plastikust. Anuma veetase (võite kasutada tavalist settinud või sulatatud) peaks olema selline, et pistikute alumine osa oleks vees ja ülejäänud oleks vee kohal.\nSeda seisundit seletatakse asjaoluga, et juurte ilmnemiseks on vaja hapnikku. Reeglina moodustub juurestik pistikutel just anuma vee ja õhu piiril. Võrgust ei soovitata vette lasta, nii et selle ots puutuks nõude põhja: see võib põhjustada mädanemist. Samuti ei tohiks anumas olevat vett vahetada, vaid seda tuleks aurustades ainult täita. Mõnikord harjutatakse ka desinfitseerimiseks vette lisamist aktiivsöetabletti ja ravimi "Kornevin" lisamist..\nMaksimaalne võrsete arv, mida saab ühte konteinerisse panna, on 1 - 2: suures massis pistikud sageli surevad. Asetage anum koos käepidemega sooja kohta, kuid mitte otsese päikesevalguse kätte. Kasvuhoone keskkonna loomiseks võite kõik katta kilekotiga. Pärast 0,7 - 1,5 cm pikkuste juurte ilmnemist saab taime maasse istutada.\nBegonia juurdub mullas paremini. Nendel eesmärkidel kasutatakse lahtist ja toitvat mulda: see võib olla poest ostetud või käsitsi segatud muld (turvas ja jäme liiv vahekorras 1: 1)..\nPistikute juurdumiseks on parem kasutada potti väikest läbipaistvat anumat: nii on juurte arengut lihtsam jälgida. Nendel eesmärkidel võite kasutada tavalisi plasttopse, kuid ärge unustage nendesse drenaažiauke teha..\nKui pistikuid on palju, siis juurdumine toimub spetsiaalsetes kastides või toiduainete läbipaistvates plastmahutites: sellistes mahutites paiknevad võrsed kompaktselt, mis hõlbustab hooldust oluliselt. Lõigatud ja kuivatatud petiole kastetakse otsaga vette ja seejärel "Kornevini".\nEdasi, 45-kraadise nurga all, maetakse võrs 2–3 cm niiskesse pinnasesse. Juurdumine õnnestub tõenäolisemalt, kui pott on kaetud purgi või kilekotiga. Esimeste juurte ilmumisega saab "kasvuhoone" eemaldada.\nTähelepanu! Konteineri käepidemega kotti või muude improviseeritud vahendite katmisel on oluline mitte unustada õhutamist!\nLoodud kasvuhoonegaaside tingimustes võib liigne kondensaat soodustada pistikute mädanemist. Selle vältimiseks on vaja kile eemaldada jahedal temperatuuril 1 kord päevas pool tundi ja kõrgel temperatuuril - 3 korda 10-15 minuti jooksul..\nVõrsete arenguks peetakse optimaalseteks tingimusteks: temperatuur 20–28 ° C, mõõdukas kastmine, hajutatud päikesevalgus, regulaarne pihustamine.\nPärast juurestiku moodustumist pistikutes tuleb need siirdada üksikutesse potidesse. Selleks on vaja eelnevalt konteiner ette valmistada, katta selle alumine kiht paisutatud saviga ja seejärel - poe substraadiga või turba ja liiva seguga.\nKui olete oma käega mullas lohu teinud, pange seemik potti, sirgendades õrnalt juuri, kui juurdumine toimus varem vees.\nParim istutusmeetod noorte maapinnal juurduvate seemikute jaoks on ümberlaadimismeetod: taim võetakse konteinerist välja ja paigutatakse ilma mullast koomat maha raputamata uude potti..\nVarre lähedal olev mullakiht purustatakse kätega, taim kastetakse ja pannakse oma kohale. Soovitatav on istutada 5–6 petioles 12 cm läbimõõduga potti, et ampeloosne begoonia põõsas oleks lopsakas ja ilus.\nPakume teie tähelepanu videole pistikute ettevalmistamise ja juurdumise kohta:\nNoore begoonia taime istutamise kohta on järgmine videoõpetus:\nSoovitame teil end kurssi viia: Kuidas varjata õunapuu raiet\nAmpeloosse begoonia seemnetega paljundamise meetod pole nii populaarne kui pistikud. See on tingitud asjaolust, et seemnest uus täiskasvanud taim ei saa niipea..\nViide. Kvaliteetse seemnega begoonia esimesed pungad ilmuvad 120–150 päeval ja emataime tunnused tõenäoliselt ei jää.\nSelle aretusmeetodi jaoks peate kõigepealt seemned koguma. Pärast begooniaõite (looduslike või kunstlike) tolmeldamist moodustab taim sügisel vilja kasti (lillekott) kujul, mis sisaldab seemneid.\nNeed on väga väikese suurusega, parema nähtavuse huvides segatakse need enne külvi liivaga..\nDetsembri lõpus - jaanuari alguses täidetakse anum mullaga (1 osa lehtmulda: 1 osa liiva: 2 osa huumust), selle niisutatud pinnale külvatakse seemneid, mis ei haara.\nJärgmisena kaetakse kast klaasist või kilest, unustamata ka põllukultuuride igapäevast ventilatsiooni. Pärast seemikute ilmumist ja tugevnemist saab katte eemaldada.\nKui seemikud moodustavad 2-3 lehte, on vaja teha korja, istutades neid 2-3 cm kaugusel üksteisest.\nKuu või kahe pärast tehakse teine noppimine: seemikute vahekaugus peaks olema 5 - 6 cm.\nAednikele, kes kasutavad vertikaalset aiandust maastiku kujundamisel, tuleb kasuks hommikune hiilgus.See õitsev liaan ümbritseb tugesid tihedalt ja näeb isegi pungade puudumisel tiheda lehestiku tõttu väga dekoratiivne välja.


Piiriveere piirkonna "kollased aknad" / Piiriveere Liider\nProjekt „Elu kahe maailma piiril“ jutustab lugu ühest erilisest paigast Venemaa ja Läti piiril, kuhu veel ei ulatu urbaniseerunud ja suurtööstuslik maailm. Lõuna–Eesti Leader tegevusgrupid on alustanud koostööprojektiga, mille raames kerkivad suvel Lõuna-Eesti maastikule National Geographicule iseloomulikud kollased aknakujulised raamid.\nProjekti eesmärkideks on piirkonnale tuntuse ja külastajate toomine ning oma identiteedi tugevdamine. Tekivad erinevad temaatilised turismimarsruudid, mis annavad täiendava põhjuse Lõuna-Eestit avastada. Kollaste akende piirkondade tutvustamiseks korraldatakse kohaturunduse kampaania „Elu kahe maailma piiril“, mis kutsub nii sise- kui väliskülastajaid tutvuma Lõuna-Eesti rikkaliku kultuuripärandi, imelise looduse ja innovaatilise ettevõtlusega. Need paigad, kuhu aknad paigutatakse, hakkavad turundama kogu ümbritsevat piirkonda ning sellest saavad kasu läheduses olevad ettevõtjad, kes erinevaid teenuseid ja tooteid külastajatele pakuvad.\nKokku paigaldatakse Lõuna-Eestisse 21 raami. Kuni 10. jaanuarini said kõik soovijad esitada oma ettepanekuid, milline oleks see paik piirkonnas, mis oleks väärt „raamistamist“. Kokku esitati üle 100 objekti, neist Piiriveere piirkonnast viisteist. Jaanuari keskel valis piirkondlik valikukomisjon välja 5 objekti, mis astusid võitlustulle meie piirkonda eraldatava kolme raami eest. Pärast lõpliku valikukomisjoni otsust kaunistavad 2013.a. suvest meie piirkonda kollased raamid Räpinas, Podmotsa külas ja Obinitsa külas. Suur tänu kõigile, kes kaasa mõtlesid ja oma ettepanekud esitasid!


Kuidas läheb Tallinna võrukestel? – Eesti Kultuuriseltside Ühendus\n5. mail toimus Tallinna Võru Seltsi suurkogu. Seekordsel suurkogul esines Võrumaalt pärit 3-kordne minister Ivari Padar. Ivari on olnud 2 korda põllumajandus-, 1 kord rahandusminister ning 6 ja pool aastat europarlamendi saadik Brüsselis. Vaatamata kõrgetele ametitele on ta oma olemuselt jäänud lihtsaks, väga hästi võru keelt kõnelevaks meheks.\nTore oli kuulda, et ta pruugib seda keelt ka teiste poliitikutega, kel Lõuna-Eesti päritolu. Ivari rääkis oma ministriametite suurematest kordaminekutest, Võru linna suurtööstuste kadumise põhjustest, oma elust Navi külas ja palju muudki huvitavat.\nEriti elavaks muutus keskustelu rahvaga kui jutuks tuli meiekandi kuulus rüübe handsa, mida setokesed siiani kodus ajavad ja ka teistele prooviks mekkida võivad pakkuda. Küll aga ei tohi seda müüa, kui seadusepunktid on täitmata.\nAga need punktid -alates tollilao nõudest-on üsna rasked (kui mitte võimatu ühel väiketootjal) täita, mistõttu seda jooki teeb vaid Moe Piiritusetehas.\nVeel kuulsime toredat teavet, et igal europarlamendi saadikul on võimalus endale kuni 110 inimest aastas külla kutsuda. Ivari on seda sõitu Võrumaa inimestele pakkunud. Kontakt esineja ja kuulajate vahel oli soe ja sõbralik, nii-et esinemise lõpus otsustas Ivari ära täita ka ankeedi Tallinna Võru Seltsi astumiseks.\nKingituseks külalisele oli seltsi poolt me ansambli “Liiso” lauluplaat, kikilips ja oma seltsi rahva lugudest kokku kirjutatud raamat “Esi hindäst”.\nKunsti ja kultuurilainel\nTeine maikuine ühisüritus oli meil KUMU külastus 18.kuupäeval. Kuna me liikmeskonnas on giidioskuste ja -teadmistega Kaja-Riina Plumann, siis tema oskuslikul juhtimisel alustasime ringkäiku kõige kõrgemalt – 5.korruselt, olles enne ära vaadanud allkorrusel asuva KUMU maketi ja kuulnud huvitava loo projekti autorist. Elamuslik oli sõita korterisuuruse liftiga, mis olevat me lähiriikide muuseumide üks suurimaid.\nEhkki paljud olid varemgi mitmeid kordi KUMU-s käinud, oli ikka uut ja huvitavat, mida vaadata. Üsna šokeeriv (samas ka põnev) oli Tommy Cashi ja Rick Owensi värske näitus. Tulime korrushaaval ülalt alla ja 2 tundi kunsti ning kultuuri oli meid oluliselt rikkamaks teinud.\nSoovitame eeskuju järgida!\nTVS juhatuse esimees\nFotod: Siiri Ristikivi


„Eesti laulu“ võitja Victor Crone: muusika ja meditatsioon aitavad pingeid maandada | Õhtuleht\n„Eesti laulu“ võitja Victor Crone: muusika ja meditatsioon aitavad pingeid maandada (112)\nJaanika Vilipo, 17. veebruar 2019, 08:26\nKORDAB AJALUGU?: Siit- sealt kõlab juba arvamusi, et Victori „Eesti laulu“ võistluslugu on kindel võitja. Teiste arvates kõlab see aga nagu paljud teised lood. Eks näis, kas Victor kordab ajalugu ja esindab Eestit teise rootslasena Eurovisionil. Tiina Kõrtsini\nTänavuse „Eesti laulu“ konkursi võitis Rootsi laulja ja laulukirjutaja Victor Crone, kelle võistluslaul „Storm“ vallutas eestlaste südamed. Loo autorite seas on lisaks andekale Rootsi muusikule ka Eesti popmuusika gurud Stig Rästa, Fred Krieger ja Vallo Kikas.\nKes on see hurmav Rootsi kutt, kes laulab tormist, mis võib hetkega maha murda, ning kes on otsinud kogu elu mõtet, milleks on elu ise, seda käis Õhtuleht uurimas.\nRäägi endast lähemalt – kes on Victor Crone?\nOlen 26aastane Rootsi noormees. Olen üles kasvanud Stockholmi äärelinnas. Minu vanemad ei ole muusikud, aga minu vanaisa mängis viiulit. Arvan, et huvi muusika vastu sai alguse isast, kes armastab muusikat ja keda võib nimetada melomaaniks. Mäletan lapsepõlvest, kuidas ta keset ööd, kui teised magasid, vinüüle kuulas. 10cc (Inglise rokkbänd 70ndatest – toim.), The Beatles ja teised sellised kõlasid siis. Olin 10 või 12, kui alustasin kitarriõpinguid eraõpetaja juures.\nKas initsiatiiv tuli sinult?\nMind küll huvitas see, aga arvan, et idee tuli ikka emalt-isalt. Mäletan, et selles eas olin hoopis rohkem huvitatud jäähokist. See oli tol perioodil minu peamine hobi – fookus oli seal.\nMiks sa hokikepi ühel hetkel nurka viskasid ja selle lõpetasid? Rootsis on see kindlasti väga populaarne spordiala – võiks arvata, et iga teine Rootsi poisiklutt mängib jäähokit ja unistab hokimängija karjäärist ...\nTegelikult tegelesin sellega mõnda aega. Aga kui mul tekkis 18aastaselt võimalus Ameerikasse minna ja albumit salvestada, siis sellel ajal jäi ka jäähokit kuidagi vähemaks. Mängisin veel mõnda aega jäähoki madalamas liigas.\nMillal said aru, et sinu elu saab olema seotud muusikaga?\nTegelikult on muusika kogu aeg minu elus olnud. On olnud aegu, kui seda on rohkem, siis jälle vähem. Praegu, „Eesti laulu“ võistluse ajal, on seda loomulikult rohkem. Arvan, et kõik inimesed on mingil moel muusikaga seotud. Ise olen viimasel ajal rohkem tegelenud laulude kirjutamisega – püüan võimalikult palju häid laule paberile panna.\nMillal sa laulukirjutamise oskuse endas avastasid? Kas mäletad enda esimest avalikku etteastet?\nEsimene esinemine ei olnud midagi head. Naerab. Mäletan, et olin väga närvis. See toimus ühes Rootsi kirikus koos minu kitarriõpetajaga. Aga minu esimene lugu „Lullaby“ (unelaul - ingl. k. - toim) on siiani mul olemas ja meeles. Saatsin end kitarril. Ühes varasemas intervjuus olen rääkinud, et sellel ajal, kui veel jäähokiga tegelesin, läksin alati pärast võistlusi koju muusikat tegema ja püüdsin laule kirjutada. See oli võimalus pingeid välja saada. „Lullaby“ tuli ka kuskil sellel ajal välja. Ma ei mäleta, kuidas ma selle kirjutasin, aga see on minu esimene laul. Olin siis 14aastane.\nRäägi lähemalt enda Ameerika kogemusest.\nNagu eelnevalt mainisin, kirjutasin 14–15aastaselt juba ise muusikat. Sain tuttavaks ühe kohaliku Rootsi muusikuga, kes salvestas minu lood demodeks. Jätkasin kirjutamist ja ühel hetkel sain ootamatu pakkumise ühelt plaadifirmalt ja mind kutsuti Ameerikasse muusikat tegema. Sellel perioodil reisisin palju Rootsi ja USA vahet. Olin Nashville´s, Los Angeleses, New Yorgis. Salvestasin kantrialbumit. Kahjuks ei saanudki see valmis.\nMa ei oska öelda. Olin vaid üks osa sellest ärist, aga mingi raha läks kaduma ja... see oli suur asi minu jaoks ja mu süda läks sellest kõigest katki. See kaks aastat, mil albumit tegime, oli küll minu elus väga lõbus aeg, aga ka väga õpetlik: sain näha, kuidas muusikatööstus toimib, ning õppisin ära selle mõtte, et mitte miski siin elus tule niisama ja pole iseenesestmõistetav. Sel ajal tegelesin veel jäähokiga, olin noor. Mingi plaadifirma boss tuleb ja kutsub mind, poisikest, Ameerikasse albumit tegema?! Tagantjärele mõeldes saan aru, et minu muusikukarjäär sai valesti alguse. Et kuhugi jõuda, peaks astuma samm-sammult eesmärgi suunas. Mul ei olnud sellel hetkel kogemusi.\nAga teisalt on see ju hea, et said kohe oma kogemuse kätte ja tead nüüd paremini, kuidas tegutseda?\nRootsi on maailmas teada, kui üks kõvemaid popmuusikariike. Kindlasti on seal konkurents muusikute vahel oluliselt suurem, kui meil siin Eestis. Oled mõelnud, et kui Eestis endale nime teed või Eurovisionile pääsed, avanevad suure muusikatööstuse uksed kergemini ja see teeb sind ka kodumaal tuntumaks?\nTegelikult on see juba juhtunud. „Storm“ on Rootsis väga hästi vastu võetud ja seda mängitakse ka sealsetes raadiojaamades. See ei ole olnud minu eesmärk omaette. Kõik sai alguse kaks ja pool aastat tagasi, kui kohtasin Stig Rästat („Storm“ kaasautor - toim.).\nStig oli Stockholmis laulukirjutamise sessioonil. Kohtusime seal ja tegime koos loo. Saime tuttavaks, vahetasime kontakte ja Stig tegi ettepaneku tulla ka Eestisse. Tol hetkel ei olnud ma veel siin käinud, aga jätsin küllakutse meelde. Tulin Eestisse ja alustasime koostööd. Olen selle aja jooksul umbes 15 korda Eesti ja Rootsi vahet sõitnud. Hetkel elan Tallinnas.\nOleme koos Stigiga kirjutanud lugusid minule ja teistele artistidele. Näiteks Karl-Erik Taukari värskeim singel „Need read“ kirjutasime Stigi, Vallo Kikase ja Fred Kriegeriga. Oleme kirjutanud palju laule enne tänavust „Eesti laulu“ võistluslugu „Storm“. Stig küsis mu käest nii muu seas, kas tahaksin osaleda sellel konkursil. Ma ei teadnud enne, et välismaalased võivad osa võtta, aga olin muidugi nõus. Et miks mitte proovida.\n(Victor teadis Rootsi muusikut Anna Sahlini ehk Sahlene'i, aga ei teadnud enne Eestisse tulekut, et rootslanna on Eestit 2002. aastal Eurovisionil esindanud - toim.)\nOlen kuulnud, et tegeled spirituaalsete praktikatega nagu meditatsioon ja jooga. Kuidas jõudsid selleni?\nArvan, et olin ühel hetkel punktis, kus ei saanud enam nii lihtsalt edasi minna – liiga palju mõtteid. Pidin end kuidagi maha rahustama.\nMiks on tänapäeval nii palju vajadust end „maha rahustada“?\nMa ei oska öelda. Arvan, et see võib olla seotud teiste inimeste tagasiside ja arvamustega. Hakkad liiga palju mõtlema selle peale, milline inimene oled ja nii edasi.\nKas sul ei ole muusikuna ja avaliku elu tegelasena tekkinud paksu nahka ja tugevust?\nSee ongi üks võimalus end tugevamaks teha. See aitab minul end maha rahustada. Ma ei räägi siinkohal tugevast-nõrgast inimesest. Aga arvan, et teinekord on hea samm tagasi astuda, mõelda asjad enda jaoks läbi ja hingata. Meditatsioon on teatud mõttes nagu tööriist.\nAga minnes nüüd tagasi „Eesti laulu“ juurde – kuidas valmis „Storm“?\nSee oli pool aastat tagasi. Olin tulnud Tallinnasse Stigi ja Valloga laule kirjutama. Stigil olid olemas akordid ja mingi algne meloodia. Hakkasime seda juba kirjutama – sõnad tulid päris kiiresti, aga me leidnud sellel hetkel õiget suunda, kuidas mõtet paremini edastada ja panime loo mõneks ajaks kõrvale.\nLäksin tagasi kodumaale ja mõned kuud oli „Storm“ ootel. Siis aga leidsime selle õige kursi ja suuna. Nagu mainisin, siis Stig küsis, kas oleksin huvitatud osalema „Eesti laulul“. Arvasime kõik, et see oleks võistlusele sobiv lugu. See oli ka aeg, kui „Eesti laulu“ kandideerimise tähtaeg lähemale tiksus. Stig küsis, kas tahan seda teha. Ütlesin: „Jah!“ Ja nüüd me siin oleme. Naerab.\nSeega, „Storm“ ei olnud algselt kirjutatud „Eesti laulu“ võistluse jaoks?\nMõnikord teevad muusikud lugusid teatud eesmärkidel, aga selle loo puhul tahtsime teha lihtsalt väga head laulu.\nSee on üllatav, kuna lool on olemas nii-öelda Eurovisioni-energia.\nAlgne versioon oli natuke teine. Sellele, mida inimesed kuulnud on, on palju juurde lisatud.\nKuidas sündisid laulu sõnad?\nLoo sõnum on see, et mis iganes ka sinu elus parajasti toimub, sa tuled alati sellest välja – olgu see siis raske suhe, armastus, depressioon. See on kuidagi ilmselge, aga kui oled sellises punktis oma elus, on hea, kui keegi sulle seda meelde tuletab.\nKas saad valgustada, mis hakkab toimuma „Eesti laulu“ poolfinaali laval? Kas „Storm“ tuleb lihtne või on mõni ootamatu üllatus varuks?\nArvan, et see on segu kõigest. On valgust, on taustalauljad. Stig laulab samuti. Kõik detailid on praegu paika panemisel. Tulevad mõned tõeliselt lahedad asjad... ma ei tahaks üllatust ära rikkuda, aga usun, et inimestele meeldib. Kavatseme väga kõvasti töötada selle nimel, et see toimiks. Saan öelda, et see on midagi sellist nagu „nüüd ja enne“.\nMeenuta oma esimest külastust Tallinnasse – millised olid sinu teadmised Eestist?\nTeadsin, et 15.-16. sajandi kõige kõrgem hoone, Oleviste kirik, asub Tallinnas ja teadsin Skype´i. Ja loomulikult laevaliiklust Tallinna-Stockholmi vahel. Aga mitte oluliselt rohkem.\nKas sul oli mingi arvamus sellest, milline on elu siin, Eestis?\nOlin päris vaimustunud, kui esimest korda siia tulin. Kuna Tallinna vanalinn sarnaneb Stockholmi Gamla stan´iga, tundsin end siin päris koduselt. Olin siiralt üllatunud kui ilus siin on. Olen olnud ainult Tallinnas. Siinsed kohvikud ja restoranid – mulle tõesti meeldivad need.\nMida tähendab „Eesti laulu“ osalemine sinu jaoks?\nSee on eelkõige rõõm. Nagu ütlesin, tuli kõik väga loomulikult – Stig lihtsalt küsis, kas tahaksin osaleda. Näen seda, kui võimalust midagi ägedat teha.\nMis sa arvad, kui keeruline või kerge on sinul kui rootslasel esindada Eestit Eurovisionil?\nMa ei tea, aga tunnen, et eestlased on Rootsi ja rootslaste osas kuidagi avatud. Tundub, et teile meeldib Rootsi. Naerab.\nSest Rootsit võib muusika mõttes usaldada...\nOlen saanud vaid positiivset tagasisidet. Kõik on olnud minu suhtes väga sõbralikud. Ja ma olen tõesti õnnelik, et saan sellest osa! Peale selle, et see on väga hea kogemus ja lugu on saanud tähelepanu nii Eestis kui mu kodumaal, tundub, et seda on märgatud ka mujalgi. Olen tänulik selle võimaluse eest.\nSee on vist üleliigne küsimus, aga kas Eurovision on jätkuvalt Rootsis populaarne?\nEestis on kaks võistlust – poolfinaal ja finaal. Rootsis on neid, lisaks poolfinaalile ja finaalile, viis või kuus. See on siiani Rootsis tõeliselt mastaapne võistlus. Ja minu kodumaal on vist midagi sarnast nagu Eestis: olen kuulnud, kuidas inimesed ütlevad, et nemad ei vaata seda, aga tegelikult ikkagi vaatavad. Naerab. Arvan, et see on suurepärane võimalus artistil end näidata.\nMis saab pärast „Eesti laulu“? Kas sul on plaan tagasi kodumaale minna ja seal enda muusikakarjääriga edasi toimetada?\nLoodetavasti jään mõneks ajaks siia, Eestisse. Stigiga on jutuks tulnud kontserdid suvel. Vara veel spekuleerida. Me ei tea, mis edasi saab, võib-olla ei õnnestu...\nSamas, tänapäeval ei loe, kus maakera osas sa viibid. Kas Rootsis, Eestis, Soomes või Aasias, muusika on kättesaadav kõikjal.\nRootsi ja Eesti asuvad ka nii lähedal. On nii lihtne reisida siit Rootsi – lennukiga 45 minutit.\nKus sa oled praegusel hetkel muusikuna ja kus tahaksid olla 5 aasta pärast?\nLoodetavasti viie aasta pärast olen avaldanud mõned albumid. Hetkel ei ole minu hingekirjas ühtegi albumit.\nMillised olid sinu uusaastalubadused?\nLõpetasin mokatubaka tarbimise. Olin väsinud sellest, et sõltun millestki. Alguses oli kogu aeg mõte, et kas pean selle endaga kaasa võtma. Olin pisut tujukas, aga nüüd on juba hästi. Ma ei soovita seda kellelegi.\nKuidas on eestlastega töötada?\nTegelikult teen ma koostööd mitme Eesti artistiga. Ansambliga Traffic, Karl-Erik Taukariga. See on kuidagi lihtne. Kõik on sõbralikud ja ma ei näe, et rahvus midagi määrab. Loeb see, kuidas inimesed muusikat tunnetavad. Siin aga kõik toimib. Seepärast ma kaks ja pool aastat tagasi Stigiga tuttavaks saingi. See on elu – mõne inimesega saad kontakti, teisega mitte. Vallo ja Fred on lihtsalt nii professionaalsed ja head lugude kirjutajad.\nMida arvad teistest „Eesti laulu“ võistluslugudest?\nPäris mitmed lood on väga head. Mulle endale meeldib Inger tema hääletämbri pärast ja Emily J ning Sandra. Häid lugusid on. Mul on üldse tunne, et eestlased peaksid olema uhkemad, sest siin tehakse nii palju head muusikat! Eestlased on muidu väga avatud, kui nendega jutule saad – kerge on rääkida.\noh sa vaeseke 18. veebruar 2019, 20:10\njuhan 18. veebruar 2019, 14:04


Vesi, kui palju peaks lapsed juua? - toitumine - 2020\nPõhiline - toitumine - Vesi, kui palju peaks lapsed juua?\nVee ja vedelike vajadused lastel ja täiskasvanutel on väga erinevad ja erinevad sõltuvalt vanusest, soost, toidu tüübist, kliimast, liikumisest, riietest jne. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on avaldanud piisavad vedeliku tarbimise kontrollväärtused vanuserühmade kaupa, \_ t 4–8-aastastele lastele 1600 ml / päevas, võrreldes 1 900 ml / ööpäevas soovitatud lastega ja 2100 ml / ööpäevas 9–13-aastaste tüdrukute puhul.\nPuhul noorukitel ja täiskasvanutel on naiste puhul 2 liitrit ja meestel 2,5 liitritkuna see on vanemate inimeste jaoks sarnane soovitus, sest neis on organismis vee säilitamise võime halvenenud ja janu kadu on kadunud.\nEFSA soovitab ka rasedad naised tõsta nende vedeliku tarbimist vastavalt nende tarbitud energiatarbimise suurenemisele ja imetavatele naistele vedelike suurenemine on 700 ml päevasseoses sama vanusega mitte-imetavate naistega.\nHüdratatsioon, eluks vajalik\nVee ja vedelate jookide põhiülesanne on aidata hüdraatida. Eelkõige on vesi eluks ja kehatemperatuuri reguleerimiseks hädavajalik toitaine. Lisaks on vesi elusolendite struktuuriline alus, see on materjal meie kehast materjalide transportimiseks, see aitab toitaineid kudesid toita, see toimib keemiliste reaktsioonide lahustina ja aitab kõrvaldada jäätmeid, muud asjad\nVesi on vahemikus 50 kuni 60% kehakaalust inimene kokku ja umbes 5–10 protsenti elimineeritakse iga päev kohustuslike kadude (hingamine, higistamine, diurees ja fekaalid) kaudu. See on eluks vajalik toit. Hüdratatsioon on oluline meie keha paljude funktsioonide nõuetekohaseks toimimiseks.\nDehüdratsiooni tüübid lastel ja täiskasvanutel\nÜmber 80% päevasest vee tarbimisest saadakse jookidest ja 20% toidust, eriti köögiviljad ja puuviljad. Praegu on määratletud kindlad dehüdratsiooniriskide rühmad: lapsed, eakad, rasedad või imetavad, sportlased, üldiselt sooja keskkonnas töötavad ja intensiivset füüsilist tööd (ehitus, kaevandamine, tuletõrjujad). jne).\nDehüdratsioon võib tekkida vajaduste suurenemise (ülemäärane kuumus) või kaod (näiteks kõhulahtisus) tõttu. Seega on dehüdratsiooni erinevad raskusastmed ja tüübid defineeritud kaotatud vedeliku koguse, kadumise kiiruse ja lahustuvate ainete / elektrolüütide paralleelse kadumise alusel. Dehüdratsiooni tüüp sõltub kaalulanguse protsendist. Seda peetakse kergest, kui tegemist on kehakaalu langusega 1 kuni 3 protsenti ja raske, kui kadu on suurem kui 5 protsenti.\nPõhimõtteliselt keskenduvad nad väsimuse suurenemisele, diskrimineerimise raskusele ja mälukaotusele mõõduka dehüdratsiooni korral (2,8% kaalukaotus). Kesknärvisüsteemi muutused ilmnevad seoses vähenenud aju rakkude mahuga ja hõlmavad muutunud vaimset seisundit, nõrkust, neuromuskulaarset erutatavust ja neuroloogilisi puudujääke. Lihtsalt 24-tunnise vedeliku tarbimise puudumine vähendab vaimset ja psühhomotoorset oskust, alates kell 9 ja on vähenenud tulemuslikkus, mis hakkab olema statistiliselt oluline.\nVideo: Päästeamet "Kui Jood Ära Uju!" Purjusujumise liidu abitreener tutvustab oma tegemisi\nLaste kujutlusvõime stimuleerimise tähtsus\nKujutlusega mõistetakse teaduskonda, et me peame tajutama objekti, mis ei ole kohal. Seega arendavad lapsed oma kujutlusvõimet, esindades seda objekti, mida nad on "ette kujutanud" või on varem...\nÄrevus on peamine emotsioon, mida me kogeme stressi ees, aga kuidas see lastel vallandatakse? Lapsepõlves oleme kokku puutunud mitmete olukordadega, mis võivad tekitada stressi: surve koolis,...\nArmastus, see tunne või afiinsus inimeste vahel, kes on inspireerinud nii palju kunstiteoseid. See valuvaigistav tunne, mis suudab katta kõik valu, tekitada meile nii rahustavaid mõjusid kui...\nMitte sellepärast, et nad on lühikesed ja noored, nad peavad olema vähem elegantsed. Elegantsus algab kõige algtasemel väga noortelt ja seisneb lihtsalt teadvuses, kohusetundlikult; sel viisil...\nTugeva tahte omamine, mis on püsiv, on üks edu võti.


Teenuste väliskaubandus ületas kriisieelse taseme | Statistikaamet\nTeenuste väliskaubandus ületas kriisieelse taseme\nPostitatud 12. mai 2022 10:01 , Juhtivanalüütik Mirgit Silla\nStatistikaameti ja Eesti Panga andmetel eksportisid möödunud aastal Eesti majandusüksused teenuseid rohkem kui 8,4 miljardi euro eest, mis on 47,2% rohkem kui aasta varem. Teenuseid imporditi ligi 7 miljardi euro eest ehk 28% enam kui 2020. aastal.\nTeenuste väliskaubandusele on olnud omane, et eksport ületab importi, mistõttu on teenuste väliskaubandusbilanss positiivne. Eelmisel aastal oli teenuste väliskaubandusbilanss taas positiivne, kogusummas üle 1,4 miljardi euro, mis on jõudmas kriisieelsele tasemele.\nEksport ja import tegevusala järgi\nAastal 2021 andsid suurima osa ehk 27% Eesti teenuste koguekspordi käibest veonduse ja laondusega tegelevad eksportijad. Järgnesid info ja side (25%) ning kutse-, teadus- ja tehnikavaldkonnas (12%) tegutsevad majandusüksused. Võrreldes 2020. aastaga suurenes ligi poole võrra (811 miljoni eurot) veonduses ja laonduses tegutsevate majandusüksuste teenuste eksport. Märkimisväärselt suurenes ka info ja side (794 miljoni euro võrra) ning kutse-, teadus- ja tehnikavaldkonnas (538 miljoni euro võrra) tegutsevate majandusüksuste teenuste eksport. Teenuste eksport kahanes järgmistel tegevusaladel: ehitus (26 miljoni euro võrra) ning tervishoid ja sotsiaalhoolekanne (8 miljoni euro võrra).\nEesti teenuste eksport tegevusalade järgi, 2021\nSuurima teenuste importkäibega oli kutse-, teadus- ja tehnikaaladega (24% Eesti teenuste koguimpordist) ning veondusega ja laondusega (18%) tegelevad majandusüksused. Võrreldes 2020. aastaga kasvas enim järgmiste tegevusalade majandusüksuste teenuste importkäive: veondus ja laondus (572 miljoni euro võrra), info ja side (423 miljoni euro võrra) ning hulgi- ja jaekaubandus (205 miljoni euro võrra).\nEesti teenuste import tegevusalade järgi, 2021\nTeenuste väliskaubandus riikidega\nEestist eksporditi teenuseid 227 riiki ja imporditi Eestisse 211 riigist. Väliskaubanduse bilanss oli positiivne 174 riigiga. Suurim bilansi ülejääk – 793 miljonit eurot – oli Soomega. Järgnesid Rootsi 364 miljoni ja Ameerika Ühendriigid 284 miljoni euroga. Suurim puudujääk tekkis Saksamaaga ja Iirimaaga – vastavalt 1,1 miljardit eurot ja 110 miljonit eurot.\nEuroopa Liidu (EL) riikide osatähtsus Eesti teenuste koguekspordis oli 2021. aastal 62% ja -impordis 74%. Eesti bilanss oli teiste Euroopa Liidu riikidega taas ülejäägis (71,7 miljonit eurot). Teenuste eksport euroala 19 riiki oli 48% Eesti teenuste koguekspordist, teenuste import euroala riikidest aga 62% Eesti teenuste koguimpordist. Teenuste eksport neisse riikidesse kasvas 2021. aastal võrreldes eelnenud aastaga 41%, import kasvas 20%.\nEesti suurim teenuste ekspordipartner oli 2021. aastal Soome. Eksport Soome oli 2021. aastal 16% Eesti koguekspordist. Teisel kohal oli eksport Saksamaa (9%) ja kolmandal Rootsi (8%).\nTeenuste eksport suurematesse partnerriikidesse, 2020–2021\nEestisse imporditi 2021. aastal enim teenuseid Saksamaalt – 27% Eesti koguimpordist. Järgnes import Soomest (8%) ja Lätist (6%). Enim suurenes teenuste import Leedust (135,1 miljoni euro võrra), Iirimaalt (124,5 miljoni euro võrra) ja Suurbritanniast (57 miljoni euro võrra). Aastaga vähenes enim teenuste import Boliiviast (10,3 miljoni euro võrra), Austriast (8,1 miljoni euro võrra) ja Norrast (3,9 miljoni euro võrra).\nTeenuste import suurematesse partnerriikidesse, 2020–2021\nEnim kasvas veoteenuste väliskaubandus\nKõige enam suurenesid veo-, telekommunikatsiooni-, arvuti- ja info- ning muude äriteenuste eksport. Kui 2020. aastal eksporditi veoteenuseid ligi 1,6 miljardi euro eest, siis 2021. aastal juba ligi 2,5 miljardi euro eest ja see kasvas ligi 60%. Telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenuste eksport suurenes aastaga 80%, muude äriteenuste eksport aga 35%. Kriisijärgsel aastal mõnede teenuste eksport ka kahanes. Suurimat ekspordi vähenemist näitasid ehitusteenused (17%) ning hooldus- ja remonditeenused (16%).\nTeenuste import nagu eksportki suurenes enamikus teenuseliikides. Kõige enam kasvas veo-, muude äri- ning telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenuste import. Kui veoteenuseid imporditi 2020. aastal üle 1,3 miljardi euro eest, siis 2021. aastal ligi 2,1 miljardi euro eest, st import kasvas 60%. Muude äriteenuste import kokku kasvas 48%, telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenuste import aga 11%. Enim kahanes ehitusteenuste import. Aastal 2020 imporditi ehitusteenuseid 126,2 miljoni euro eest, kuid 2021. aastal ainult 66,8 miljoni euro eest ja see kahanes ligi 60%.\nStatistika aluseks on Statistikaameti ja Eesti Panga väliskaubanduse teenuste andmed. Vaata ka väliskaubanduse valdkonnalehte ja uuri detailsemaid andmeid väliskaubandusrakendusest.


Tarbijaveeb - minuraha.ee | Probleem tarbijakrediidiga\nKui on probleem > Probleem tarbijakrediidiga > Probleem tarbijakrediidiga\nKust abi küsida?\nTestamendi või pärimislepingu koostamine\nKrediitkaardipettused ja panga paroolide väljapetmine\n„Nigeeria kirja“ pettus ehk raha transportimise abi\n"Teeni raha kodust väljumata"\nKuidas käituda makseraskustes?\nTasuta nõustavate võlanõustajate kontaktid\nKuidas kohtusse pöörduda?\nKohtule dokumentide esitamise nõuded\nKaebuse/küsimuse esitamine tarbijakaitseametile\nKui sul on tekkinud probleem tarbijakrediiti väljastanud ettevõttega (nii panga kui muu krediidiandjaga), siis selgituse saamiseks pöördu kõigepealt laenu andnud ettevõtte poole ning seda esimesel võimalusel.\nProbleemi olemust ja võimalikke lahendusi on võimalik selgitada telefoni teel, kuid soovitav on edasise selguse huvides pöörduda kirjalikult.\nVahel on võimalik kliendi ja krediidiandja omavahelises suhtluses olukorrale mõlemaid pooli rahuldav lahendus leida. Kui siiski tunned, et sinu õigusi on rikutud, tasub enda eest seista. Samuti tasub oma õigusi uurida siis, kui oled jäänud laenumaksed võlgu ning intressid ja viivised on kasvanud suuremaks kui esialgu võetud laenusumma. Loe ka vastutustundliku laenamise põhimõttest siit.\nVõlanõustajad.Võlanõustamise eesmärk on parandada rahalistesse raskustesse sattunud inimese võimet muutunud olukorras toime tulla ja leida sellele lahendus. Võlanõustaja oskab soovitada, mida peaksid oma probleemi lahendamiseks tegema ning vajadusel aitab vormistada dokumente vaidluseks laenuandjaga, kohtuga jne.\nTarbijakaitseamet. Tarbijakaitseamet teostab vastavalt tarbijakaitseseadusele järelevalvet Eestis pakutavate kaupade ja teenuste üle. Tarbijakrediidiga seotud probleemidega saad pöörduda infopäringuga selgituste saamiseks või kaebusega teenusepakkuja suhtes Tarbijakaitseameti poole. Tarbijakaitseameti juures tegutseb ka tarbijakaitsekomisjon, mis on tarbija ja kaupleja vahelisi vaidlusi lahendav sõltumatu institutsioon.\nFinantsinspektsioon. Tarbijakrediidiga seotud probleemides on sul õigus pöörduda sõltumatu nõu ja selgituste saamiseks ka Finantsinspektsiooni poole. Finantsinspektsioonil on võimalik esitada kaebuse alusel tarbijakrediidi väljastajale järelepärimine täiendavate selgituste saamiseks ning kontrollida, kas tema tegevus vastab Eesti Vabariigis kehtivatele seadustele. Seejärel edastab Finantsinspektsioon sulle omapoolsed selgitused.\nSamas ei ole Finantsinspektsioon lepinguliste vaidluste lahendamise kohtuväline organ ja tema pädevusse ei kuulu ka õiguslike hinnangute andmine. Küll annab inspektsioon teada võimalustest, kuhu vaidluse lahendamiseks pöörduda – kuhu ja kellele esitada kaebus.\nKontakt www.fi.ee ja info@fi.ee\nKohus. Kui suhtlemine teenusepakkujaga pole tulemust andnud, saad vaidluse lahendamiseks kohtusse pöörduda. Vastavalt Eesti Vabariigi põhiseadusele mõistab õigust ainult kohus. Eestis on kolmeastmeline kohtusüsteem: I astme kohtud - maakohtud ja halduskohtud, II astme kohtud - ringkonnakohtud ehk apellatsioonikohtud ja III astme kohus - riigikohus ehk kassatsioonikohus. Riigikohtusse pöördumiseks tuleb eelnevalt läbida esimesed kaks kohtuastet.\nKui sul on tekkinud vaidlus kiirlaenufirmaga ja kohtuväliselt ei ole probleemi õnnestunud lahendada ja soovid kohtusse pöörduda, tuleks sul pöörduda maakohtusse. Kuidas maakohtusse pöörduda ja hagiavaldust koostada, loe portaalist Jurist aitab.


JanJakobson | Sportlio\nMotocross 14 FOLLOWERS\n15. Aprillil toimus Viljandis Holstre-Nõmme krossirajal igaaastane traditsiooniline mulgikross. Ajasõit oli MX2 klassis jaotatud kahte gruppi, kuna sõitjaid oli üpris palju. Sõitsin oma grupis välja esimese aja, kahe grupi kokkuvõttes olin aga kolmas. Esimeses sõidus võtsin stardivõidu ja juhatasin umbes 4-5 ringi, siis möödus minust Aigar Leok ja lõpetasin sõidu teisena. Teises sõidus olin stardis teine, sõidu lõpupoole andsin ühe koha ära ja lõpetasin kolmandana. Kolmandas sõidus alustasin samuti teisena, kuid üks ring enne lõppu oli meil kõva võiduajamine ühe lätlasega ja kahjuks tegin vea ning sõitsin korraks rajalt välja, mille tulemusena kaotasin kaks kohta ja lõpetasin sõidu neljandana. Kokkuvõttes mulgikrossilt kolmas koht.\n16. Aprillil toimus Potsepal kestvuskrossi Eesti meistrivõistluste teine etapp. Sain küll hea stardi, kuid kuna rada oli mulle täielikult võõras võtsin esimesed ringid väga rahulikult ja kaotasin mõned kohad. Kõige keerulisem osa minujaoks oli metsas puude vahel nikerdamine. Lõpetasin kahetunnise sõidu oma klassis (E1) esimesena, üldis olin neljas.\n22. Aprill toimus Maardus TOP200 esimene etapp. Tegin seal oma esimese välivõistluse 450cc tsikliga. Ajasõidus sõitsin välja 4. aja. Esimese sõidu lõpetasin viiendana, sõidu lõpp vajus üsna ära ja väsisin ära. Teine sõit oli pisut parem, kuid lõpp siiski oli päris keeruline. Lõpetasin jällegi viiendana.\nNüüd ootab ees pikk nädalavahetus, laupäeval on tulemas Eesti meistrivõistluste esimene etapp Lange motokeskuses, kus võistlen 125cc masinaklassis. Laupäeva õhtul suundume Lätti Aizputesse, kus pühapäeval toimub Läti meistrivõistluste teine etapp, seal võistlen MX2 klassis. Peale seda hakkame kohe tagasi koju sõitma, sest esmaspäeval toimub Põlvas Top200 teine etapp, kus esialgsete plaanidega sõidan 250cc tsikliga.\nLaupäeval toimus kestvuskrossi Eesti meistrivõistluste esimene etapp. Osalesin E1 ehk kuni 250cc masinaklassis. Start kõige paremini ei läinud, oote järjekorras jäin üsna taha ja ei saanud stardis esimesse ritta, pidin startima teiste tagant. Esimesed ringid pidin suruma, et aeglasematest mööda saada ja päris tihti tuli ette ohtlikuid olukordi, kuna rada oli tihedalt sõitjaid täis. Peale kahte ringi olin tõusnud teiseks Aigar Leoki taga ja seda kuni finishini. Kuna mul oli väike paak, pidin tankima kaks korda, mil teised ainult ühe boksipeatuse tegema pidid. Sellele vaatamata lõpetasin oma klassis üsna pika eduga esimesena, üldarvestuses kaotasin Aigarile 2min 40sek ja olin teine. Enam vähem võib võistlusega rahule jääda, kui välja arvata kehva start ja kukkumine, mis üsna palju aega röövisid.\nEelmisel nädalavahetusel toimus Liepajas Läti meistrivõistluste esimene etapp. Päev algas kenasti, ajasõidus sain kirja mx2 klassis 4. aja, kaotust teisele kohale vaid 0,2 sekundit. Esimeses sõidus start natukene ebaõnnestus. Surusin esimesed ringid päris tugevasti, et võimalikult paljudest mööda saada. See ka õnnestus ja sõitsin umbes 20min 5. koha peal, mitte kaugel ka poodiumikohtadest, kuid lõpus viimased 3-4 ringi andis see algne liigne pingutus tunda ja olin üsna väsinud. Andsin viimaste ringidega kaks kohta ära ja lõpetasin seitsmendana. Teises sõidus start läks hästi, sõitsin suhteliselt ühtlase tempoga terve sõidu ja lõpetasin viiendana. Esimeselt etapilt ka kokkuvõttes viies koht. Sel nädalavahetusel toimub Vilaskis kestvuskrossi esimene etapp.\nMõned pildid tänasest photoshootist\nSellel hooajal sõidan Läti meistrivõistlustel ASRT tiimi ridades!\nCoach Ivo Pärle\nClub Sõmerpalu MK\nAdrenalin Arena Kids Cup II 1. 50 pts Adrenalin Arena 15/01/17\nEuropean Championships 26. 0 pts Lommel, Belgium 03/08/14\nMulgikross 3. 62 pts Holstre-Nõmme 15/04/17\nLäti meistrivõistluste I etapp 5. 30 pts Liepaja, Läti 02/04/17\nValgamaa Lahtised Meistrivõistlused Kestvuskrossis 1. 50 pts Vilaski 30/10/16\nGerman championship DM MX2 9. 25 pts Jauer 08/10/16\nGerman championship DM MX2 8. 26 pts Lugau 01/10/16\nADAC Youngster Cup 31. 0 pts Holzgerlingen, Germany 17/09/16\nEstonian Championships Round 5 5. 31 pts Dobele, Latvia 10/09/16\nEstonian championships round 4 10. 22 pts Tartu, Lange 03/09/16\nEHKK juunior 1. 75 pts Põlgaste 27/08/16\nEstonian Championships Round 3 5. 32 pts Tihemetsa 13/08/16\nEHKK Juunior 3. 53 pts Türi 05/08/16\nADAC Youngster Cup 22. 5 pts Tensfeld, Germany 16/07/16\nGerman Championship DM MX2 6. 30 pts germany, schweighausen 09/07/16\nADAC Youngster Cup 16. 5 pts Bielstein, Germany 02/07/16\nTOP200 4. 36 pts Tihemetsa 25/06/16\nTOP200 Jõgeva 4. 18 pts Jõgeva 18/06/16\nEstonian Championships Round I 6. 30 pts Karksi-Nuia 04/06/16\nGerman national championships 7. 28 pts saksamaa, pflückuff 28/05/16\nEHKK Tihemetsa Juunior 1. 30 pts Tihemetsa 14/05/16\nGerman National Championships 7. 27 pts Wriezen 30/04/16\nADAC MX Youngster Cup 24. 1 pts Fürstlich Drehna 23/04/16\nEstonian championships overall 10. 59 pts 13/09/15\nEuropean Championships 34. 0 pts Kegums, Latvia 12/07/15\nEstonian Championships 3. 37 pts Karksi-Nuia 30/05/15\nTop 200 esimene etapp 5. 32 pts Maardu 22/04/17\nAdrenalin Arena Baltic Master III 3. 40 pts Sõmerpalu 19/03/17\nAdrenalin Arena Baltic Master II 2. 44 pts Sõmerpalu 12/02/17\nAdrenalin Arena Baltic Master I 4. 34 pts Sõmerpalu 07/01/17\nEstonian Championships overall 1. 0 pts 07/09/08\nEuropean Championships 10. 22 pts Sevlievo, Bulgaria 11/09/11\nEstonian Championships overall 2. 160 pts 10/09/11\nEuropean Championships overall 4. 201 pts 01/09/11\nEuropean Championships 5. 34 pts Olsztyn, Poland 31/07/11\nEuropean Championships 1. 47 pts Halle, Holland 17/07/11\nEuropean Championships 5. 32 pts Schwedt, Germany 22/05/11\nEuropean Championships 5. 33 pts Arco Di Trento 15/05/11\nEuropean Chmapionships 5. 33 pts Zarnesti, Romania 17/04/11\nEuropean Championships 7. 26 pts Zarnesti, Romania 06/06/10\nEstonian championships overall 1. 226 pts 14/09/13\nADAC MX Junior cup overall 5. 122 pts 07/09/13\nWorld Championships 19. 7 pts Jinin, Czech Republic 11/08/13\nBaltic Championships 1. 50 pts Kegums, Latvia 13/04/13\nE1 (100cc - 250cc)\nEesti meistrivõistluste II etapp 1. 2:04:00 Potsepa 16/04/17\nEesti Meistrivõistluste I etapp kestvuskrossis 1. 2:05:00 Vilaski 08/04/17


Kiviõli kavatseb ehitada miljon eurot maksva staadioni - Sport - Põhjarannik\nKiviõli kavatseb ehitada miljon eurot maksva staadioni\nKiviõli jalgpallil on pikk ajalugu. Neli aastat tagasi tähistati suurejooneliselt 75. aastapäeva ja sel puhul käisid platsil nii veteranid kui linnajuhid. 80 aasta juubeliks uus staadion ilmselt veel ei valmi, aga 85. sünnipäevaks peaks ta olema juba hästi sissemängitud.\nTänavust hooaega Eesti esiliigas kohutavalt alustanud ja rahapuuduses vaevlev Kiviõli Irbis on nüüdseks saanud neli võitu järjest ja sihib juba kohta meistriliigas ning ootab uue staadioni ehituse algust.\nMõne kuu jooksul on Kiviõli meeskond justkui ümber sündinud. Kui märtsis tulid järjepanu viieväravalised hävingud, siis alates aprillist on Irbis sammunud võidult võidule.\nTabeli põhjast üles\nViimati, läinud laupäeval, tehti kodustaadionil pihuks ja põrmuks mullu Eesti karikasarja finaali kaudu eurosarja jõudnud Tartu Santos skooriga 7:3. Asi sai klaariks juba 33. minutiks, mil Kiviõli juhtis 4:0.\nVõidulainel kulgemine on ühe kuuga kergitanud Irbise tabeli põhjast 13 punktiga kuuendaks. Kui jätta kõrvale esiliigas mängivad meistriliiga duubelkoosseisud, kes eliitseltskonda pürgida ei saa, siis on Kiviõli meeskonnast eespool veel vaid kaks nii-öelda iseseisvat klubi. Vändra Vaprusel on kaks ja Tallinna Kalevil seitse punkti rohkem.\nKiviõli Irbise eestvedaja ja treener Erik Šteinberg sõnas, et hooaja algus on meeskonnal viimastel aastatel alati üle kivide ja kändude käinud, kuid tänavu on mängijad siiski suhteliselt varakult heasse vormi tõusnud. "Kui meil õnnestub olemasolevaid mängijaid koos hoida, siis oleks täiesti reaalne tõusta ka meistriliigasse. See on meile kindlasti jõukohane," ütles ta, leides, et tänavu on esiliiga üldine tase nõrgem kui veel viis-kuus aastat tagasi. "Nii Vändrale kui ka Rakverele tuleb au anda, et nad mängivad nii kõva tahtega. Kuid oskuste ja tehnika poolest oleme neist paremad."\nRahamured pole lahenenud\nŠteinbergi suur mure, millele seni lahendust pole leitud, on meeskonna tänavuse hooaja eelarve. Kuu aega tagasi oli tõsiselt päevakorral hooaja katkestamine, sest klubi kassas polnud isegi nii palju raha, mille eest Saaremaale mängule sõita. Eesti jalgpalliliidu väike rahasüst leevendas mõneks ajaks olukorda, ent kogu hooajaks vajalikku raha pole veel koos. "Selle toetusega saame kaetud oma transpordikulud juuli keskpaigani. Kuid mängijatele tuleks maksta ka vähemalt 20 eurot päevarahaks. Mitmed on juba öelnud, et kui neile mängu tõttu töölt äraolekut ei kompenseerita, siis ei saa nad edaspidi enam mängida," kirjeldas Šteinberg klubi praegust rahalist olukorda.\nIrbise rahamured pöörasid hulluks seetõttu, et meeskonna põline põhitoetaja Kiviõli Keemiatööstus odavast naftast tingitud keerulise majandusliku olukorra tõttu rahakraani kinni keeras. Selle taasavamise võimalustest on Šteinbergi sõnul seni vaid räägitud.\nOlukorra lahendamisse on sekkunud ka Eesti jalgpalliliidu president Aivar Pohlak, kes kinnitas 10. aprillil vutiportaalis Soccernet, et on saanud meeskonna peatoetajalt lubaduse, et ebasoodsast turuolukorrast hoolimata toetatakse Kiviõli klubi liigahooajal osalemiseks vajaliku kriitilise summaga. "On oluline, et kõik liigahooaega alustanud meeskonnad mängiksid selle lõpuni, ja eeldan, et nii saab olema ka Irbisega," sõnas ta.\nÜks Alexela Grupi omanikke ja Kiviõli Keemiatööstuse nõukogu esimees Marti Hääl kinnitas eile Põhjarannikule, et ettevõte toetab jätkuvalt Kiviõli kandi spordielu. "Alexela prioriteet on olnud eelkõige noortespordi toetamine. Ajal, mil turud on madalseisus, on meie prioriteet säilitada loomulikult olemasolevad töökohad Kiviõli Keemiatööstuses. Kui on valida, kas töökohad või täiskasvanute spordiharrastuse rahastamine, siis võib igaüks ise tuletada, mis on olulisem," sõnas ta, lisades siiski, et kavatseb lähiajal Kiviõli linna ja Irbise klubi juhtidega arutada, kuidas kohaliku jalgpallielu toetuse tulevikumudel võiks välja näha.\nUus staadion on päevakorral\nKiviõlis on mitu aastat plaanitud ka uue staadioni rajamist. Vähem kui kuu aega tagasi Kiviõli linnapeaks saanud Nikolai Vojeikini sõnul kuluks selleks, et ehitada Eesti meistriliiga mängude nõuetele vastav kunstkattega jalgpallistaadion, mille ümber oleksid ka 400meetrised jooksurajad, ligikaudu miljon eurot. "Peame võtma laenu. Kuid on selge, et Kiviõli linnale üksi käiks staadioni rajamine üle jõu. Sellel on piirkondlik tähtsus ja seetõttu tahame selgust, kuivõrd on sellest huvitatud ka Lüganuse, Sonda ja Aseri vald," sõnas ta, avaldades lootust, et staadioni rajamist toetab tugevasti ka Kiviõli Keemiatööstus.\nMarti Hääl ütles, et keerulistele aegadele vaatamata ei ole Kiviõli Keemiatööstus taganenud kavatsusest toetada Kiviõlisse uue staadioni rajamist. "Oleme nõus panema sellele ettevõtmisele oma õla alla eeldusel, et tulevasel staadionil saaks peale jalgpalli tegelda ka kergejõustikuga. Samuti on oluline, et sellist tänapäevast spordirajatist vajavad ja on valmis sinna panustama peale Kiviõli linna ka naabervallad," väljendas ta Vojeikiniga sarnaseid põhimõtteid.\nHääle sõnul on tähtis saada kindlus, et staadioni on noortespordi jaoks piirkonnale vaja, staadioni asukoht ja lahendus on optimaalne ning staadioni majandamine on pikemas perspektiivis ka jätkusuutlik. "Staadioni rajamine on ühekordne kulu, aga ülalpidamine ja opereerimine toob igapäevaseid rahalisi väljaminekuid," sõnas Hääl.\nNikolai Vojeikini hinnangul oleks staadioni rajamine piirkonna jaoks oluline. "Jalgpallis käib meil päris hea noortetöö. Olen ise näinud, et poistel silmad säravad. Hea on seegi, et Erik Šteinbergi näol on olemas aktiivne eestvedaja, kes tuli pealinnast Kiviõlisse end teostama. Selliste eeldustega tuleb edasi minna," tõdes ta.


Häirekeskus manitseb lapsi ja loomi mitte autodesse jätma - Uudised.tv3.ee\n14:41 19. juuni 2021\nHäirekeskus tuletab meelde, et lapsi ja loomi ei tohiks jätta palava ilmaga sõidukitesse.\nPäikeselised ja palavad ilmad toovad kaasa lisaohud, millega tuleb arvestada. Näiteks ei tohiks jätta lapsi või loomi palavasse sõidukisse, sest see võib väga lühikese ajaga muutuda nende tervisele ohtlikuks. Märgates sõidukis kuumuse käes vaevlevat last või looma, tuleks kohe helistada hädaabinumbrile 112.\nHäirekeskuse 112 -teenuse juhi Heiko Leesmenti sõnul on õnneks suurenenud nii inimeste teadlikkus probleemist kui ka tähelepanelikkus.\n„See on väga positiivne, et inimesed helistavad numbrile 112, kui nad märkavad kuuma sõidukisse jäetud lapsi või lemmikloomi. Kindlasti tulekski häirekeskusele helistada, kui lapsevanemat või looma omanikku kohapeal ise ei suudeta leida ja auto juurde kutsuda,“ selgitas Leesment.\nProbleem palavates sõidukites vaevlevatest loomadest ja lastest tõstatub igal aastal kuumade ilmadega ja enamasti on inimeste vabanduseks see, et käidi vaid korra poes. Aeg on siiski veninud oluliselt pikemaks ja hädas laps või lemmikloom on püüdnud möödujate tähelepanu.\n„Me ei tea kunagi, mis võib meie kohest naasmist sõiduki juurde mõjutada. Kuna temperatuur tõuseb sõidukis väga kiiresti, siis igasuguste riskide võtmine ja oma lapse või lemmiklooma tervise ohtu panemine on vastutustundetu,“ hoiatas Leesment, kelle sõnul ei suuda piisavalt vajalikku jahutust tagada praokile jäetud aken. „Sellised olukorrad tuleks lahendada nii, et lapsi ega lemmikloomi ei jäeta autosse mingil juhul üksinda.“\nViimastel nädalatel on häirekeskus vastu võtnud mitmeid teateid sõidukeisse jäetud ülekuumenemisohus koerte kohta. Näiteks kolmapäeval helistas murelik inimene, kes teatas, et Kuressaares on palavas autos kaks koera juba kaks tundi kinni – omanik aga viibis samal ajal kohvikus.\n7. juunil teatati hädaabinumbrile, et Tallinnas Stroomi ranna parklas piinleb koer kuumas autos. Päev hiljem tuli murelik kõne inimeselt, kes otsis abi kinnisele rõdule päikese kätte jäetud koerale. Jõhvist tuli reedel teade, et kaubanduskeskuse parkla autos on koer kuumas autos. Samalaadne teade laekus ka Tartust 11. juunil.\nKuumus ei ole Eestis just tavapärane olukord, mistõttu on oluline, et inimesed mõistaksid, et oma tavapärane käitumine tuleb kohanda ilmale vastavaks, nii et ühegi inimese ega looma elu ei satuks ohtu.


Prantsusmaa astus suure sammu EM-finaalturniiri poole, Inglismaa sai esimese kaotuse - Rahvuskoondised - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPrantsusmaa astus suure sammu EM-finaalturniiri poole, Inglismaa sai esimese kaotuse\n12. oktoober 2019, 7:52\nOlivier Giroud (valges) ja Birkir Bjarnason.\nMullu jalgpalli maailmameistriks kroonitud Prantsusmaa rahvusmeeskond alistas EM-valiksarjas Islandi 1:0 ja astus suure sammu suurele spordipeole lähemale.\nPrantsusmaa ainus tabamus Reykjavikis peetud mängus sündis 66. minutil, kui Antoine Griezmanni teenitud 11 meetri karistuslöögi realiseeris Olivier Giroud.\nIsland on Prantsusmaa lähikonkurent, aga tundub, et H-alagrupis on paremusjärjestus paika minemas. Alagruppi juhib seitsmest mängust 18 punkti kogunud Türgi, kes eile alistas hilisest väravast kodus Albaania 1:0. Prantsusmaa arvel on samuti 18 punkti, aga asub teisel kohal. Kolmandal kohal oleval Islandil on 12 silma, aga EM-finaalturniirile pääseb iga alagrupi kaks paremat meeskonda.\nInglismaa rahvusmeeskond jäi võõrsil 1:2 alla Tšehhile, saades kümne aasta jooksul esimese kaotuse valiksarjas. Külalised asusid Prahas juba viiendal minutil kohtumist juhtima, kui Harry Kane sahistas võrku penaltipunktilt. Võõrustajad viigistasid neli minutit hiljem, kui sihile jõudis Jakub Brabec. Lõppseisu vormistas 85. minutil Zdenek Ondrašek.\nInglismaa on A-alagrupis kogunud tosin silma viie, Tšehhi kuue mänguga. Kolmandal kohal olev Kosovo, kes üllatas septembris Tšehhit, on viie mänguga teeninud kaheksa punkti.\nPühapäevased mängud EM-valiksarjas:\nTšehhi – Inglismaa 2:1 (9. Brabec, 85. Ondrašek – 5. pen Kane)\nMontenegro – Bulgaaria 0:0\nSeis A-alagrupis: Inglismaa 12 punkti (5 mängust), Tšehhi 12 (6), Kosovo 8 (5), Montenegro 3 (6), Bulgaaria 3 (6).\nPortugal – Luksemburg 3:0 (16. Silva, 65. Ronaldo, 89. Guedes)\nUkraina – Leedu 2:0 (29., 58. Malinovski)\nSeis B-alagrupis: Ukraina 16 punkti (6 mängust), Portugal 11 (5), Serbia 7 (5), Luksemburg 4 (6), Leedu 1 (6).\nAndorra – Moldova 1:0 (63. Vales)\nIsland – Prantsusmaa 0:1 (66. pen Giroud)\nTürgi – Albaania 1:0 (90. Tosun)\nSeis H-alagrupis: Türgi 18 punkti (7 mängust), Prantsusmaa 18 (7), Island 12 (7), Albaania 9 (7), Andorra 3 (7), Moldova 3 (7).