ADDINOLi liugpinnaõlide suurepärased omadused | ADDINOL\nADDINOLi liugpinnaõlide ja tuntud konkurenttoodete võrdlemiseks läbiviidud katsete tulemused tunnistavad ADDINOL XG 68 ja XG 220 selget paremust:\nÜlihea desemulgeerimisvõime (vee eraldamisvõime) tõttu on ADDINOLi liugpinnaõlid äärmiselt vastupidavad veega segunevatele jahutus-määrdevedelikele. Kuna õlikile on stabiilne, ei pese jahutus-määrdevedelikud seda maha. Tänu ADDINOLi liugpinnaõlide heale eraldusvõimele on tagatud liugpinnaõlide ja veega segunevate jahutus-määrdevedelike pikem tööiga.\nADDINOLi liugpinnaõlid on kõrge koormustaluvusega. Sellega välistatakse raskelt koormatud liugpindade ja sängi juhtpindade kulumine ning tagatakse supordiosade ühtlane liikumine mööda juhikuid.\nSpetsiaalne manustekomplekt vähendab käivitamisel hõõrdejõudu ja välistab väikestel liugekiirustel katkendlikkuse (stick-slip). ADDINOLi liugpinnaõlid summutavad suurepäraselt võnkumist. Tulemuseks on töödeldud detailide kõrge kvaliteet ja tööpingi minimaalne kulumine.\nTsingivaba manustekomplekt tagab erakordselt hea oksüdatsioonikindluse ja optimaalse keemilise stabiilsuse, mis takistavad kleepuvate setete moodustumist liugpindadele.\nADDINOLi XG liugpinnaõlid sobivad kasutamiseks erinevast materjalist, sh plastist liug- ja juhtpindadega metallitööpinkides. ADDINOL Gleitbahnöl XG 68 sobib eelkõige horisontaalsete liugpindade määrimiseks. Toode on multifunktsionaalsete omadustega, sobides kasutamiseks ka tsingivaba HLP 68 hüdroõlina. ADDINOL Gleitbahnöl XG 220 kasutatakse suurtel koormustel töötavate vertikaalsete liugpindade määrimiseks. Õli on multifunktsionaalsete omadustega ja sobib kasutamiseks ka CLP 220 transmissiooniõlina.\nVõrdlevate analüüside tulemustest on tehtud kokkuvõte lühikese PowerPoint esitlusena. Esitluses on välja toodud ADDINOLi liugpinnaõlide eelised.\nMõningad selgitused esitluse ADDINOL liugpinnaõlid XG 68 & XG 220 kohta\nSlaidid 3 & 4:\n40 ml liugpinnaõli viskoossusega ISO VG 68 ja 40 ml veega seguneva ADDINOLi jahutus-määrdevedeliku 5% lahust segati omavahel 5 minutit (1500 min-1 juures) ja vaadeldi segu käitumist 60 minuti jooksul. ADDINOLi liugpinnaõli XG 68 ja 5% jahutus-määrdevedeliku segu puhul toimus faaside eraldumine (desemulgeerimine) juba 5 minuti möödudes. Konkurentide liugpinnaõlide puhul kulus faaside eraldumiseks oluliselt kauem aega.\nSiin testitud konkurenttootja liugpinnaõli puhul täheldati enam-vähem vastuvõetavat faaside eraldumist alles ca 60 minuti möödudes. Kuna tänapäevastes tööpinkides muutub veega seguneva jahutus-määrdevedeliku ja liugpinnaõli segu viibeaeg varupaagis järjest lühemaks ning sellest tulenevalt jääb desemulgeerimiseks vähem aega, võib ADDINOLi liugpinnaõliga XG 68 saavutatud 5-minutilist desemulgeerimisaega lugeda väga positiivseks saavutuseks. Emulsiooni tööea pikendamiseks on vaja õlikaabiga pidevalt ja kiiresti eemaldada pinnale kogunenud õli (nt üleliigset liugpinnaõli). Kuna ADDINOLi liugpinnaõli XG 68 desemulgeerimisaeg on väga lühike, ei valmista selle nõude täitmine mingeid raskusi. Tööpingi käitaja pikendab nõnda masinas oleva emulsiooni kasutusiga.\nVastavalt standardile ISO 6614 viidi läbi desemulgeerimistest destilleeritud veega. ADDINOLi liugpinnaõlil XG 68 kulub õli ja vee faasi eraldamiseks kõigest ca 15 minutit, konkurentfirmade õlidel kulub selleks peaaegu 30 minutit (ISO normväärtus on 30 minutit).\nVastavalt standardile ISO 7120 viidi läbi terase korrosioonitest katsemeetodiga A, s.t destilleeritud veega. Kõik tooted läbisid testi. Lisaks viidi ADDINOL Gleitbahnöl XG 68 puhul sama test läbi soolveega (sarnaselt emulsiooni karedaks muutumisega selle kasutamise jooksul). Ka siin sooritas XG 68 testi edukalt.\nSarnased head tulemused saadi ka ADDINOLi liugpinnaõliga XG 220.


Kuidas leida ülitugevat motivatsiooni kaalu langetamiseks - Depressioon , Kaalulanguse ajal motiveerimise viisid\nKaalulanguse ajal motiveerimise viisid. 16 viisi, kuidas motiveerida ennast kaalust alla võtma\nBoonused kõhu rasva põletamise võimalused ootavad teid, kui saate auto koju jätta, liftide ja eskalaatorite asemel trepist üles sõita või kui saate kilomeetri või kaks sõita sõbra või sugulase juurde. Rasvumisest põhjustatud terviseprobleemide tõttu võib ta soovida muutuda saledamaks. Oluline on tankida keha kohe pärast treeningut või kiiret jalutuskäiku, sest see aitab täiendada glükogeeni taset, vähendada valkude lagunemist ning suurendada valkude sünteesi ja lihaste ehitamise võimet. Mõelge mis tahes moe- ja ilufilmidele.\nÄra sihi täiuslikkust ja andesta endale Kaalu langetamiseks ei pea olema täiuslik. Kui olete liiga piirav, võite leida end ütlemas: "Mul oli lõunaks hamburger ja friikartulid, nii et võin ka õhtusöögiks pitsat süüa. Ja vältige enda peksmist, kui teete vea.\nEnesetõrjuvad mõtted takistavad lihtsalt teie motivatsiooni. Selle asemel andesta endale. Pidage meeles, et üks viga ei kahjusta teie arengut.\nKokkuvõte: Täiuslikkuse poole püüdlemisel kaotate kiiresti motivatsiooni. Lubades endale paindlikkust ja andestades endale, võite kaalulanguse ajal motiveerimise viisid säilitada kogu kaalukaotuse teekonna vältel.\nÕppige oma keha armastama ja hindama Uuringud on korduvalt leidnud, et inimesed, kes ei armasta oma keha, langetavad kehakaalu vähem. Kehakujutise parandamiseks sammude astumine aitab kaalust alla võtta ja kaalulangust säilitada. Pealegi valivad parema kehakujutisega inimesed suurema tõenäosusega dieedi, mida suudavad säilitada, ja proovivad uusi tegevusi, mis aitavad neil kaalulanguse ajal motiveerimise viisid eesmärkideni jõuda. Järgmised tegevused võivad aidata teie kehapilti paremaks muuta: Harjutus Hinnake, mida teie keha suudab Tehke midagi enda jaoks, näiteks tehke massaaži või maniküüri Ümbritsege ennast positiivsete inimestega Lõpeta enda võrdlemine teistega, eriti modellidega Kanna riideid, mis sulle meeldivad ja sobivad sulle hästi Vaadake peeglisse ja öelge enda jaoks välja meelepärased asjad Kokkuvõte: Keha kuvandi suurendamine aitab teil motivatsiooni kaotada.\nKehapildi parandamiseks proovige ülalnimetatud tegevusi. Leia endale meeldiv harjutus Füüsiline aktiivsus on kaalulangetamise oluline osa.\nSee mitte ainult ei aita teil kaloreid põletada, vaid parandab ka teie enesetunnet. Parim on treening, mis teile meeldib ja millest saate kinni pidada.\nHarjutamiseks on palju erinevaid tüüpe ja viise ning endale meelepärase leidmiseks on oluline uurida erinevaid võimalusi. Mõelge, kus soovite treenida. Kas eelistate olla sees või väljas? Kas te eelistaksite treenida jõusaalis või oma kodus? Samuti mõelge välja, kas eelistate trenni teha üksi või koos rühmaga. Rühmatunnid on väga populaarsed ja need aitavad paljudel inimestel motivatsiooni säilitada.\nKui aga rühmatunnid teile ei meeldi, on ka ise treenimine sama hea. Lõpuks kuulake muusikat treenimise ajal, kuna see võib motivatsiooni suurendada. Inimesed kipuvad ka muusikat kuulates kauem treenima Kokkuvõte: Liikumine aitab lisaks kalorite põletamisele ka enesetunnet. Leidke endale meeldiv harjutus, nii et sellest saab hõlpsasti osa teie rutiinist. Leidke eeskuju Eeskuju omamine aitab teil motivatsiooni kaotada.\nEnda motivatsiooni hoidmiseks peate siiski valima sobiva eeskuju. Supermodelli pildi riputamine külmkappi ei motiveeri teid aja jooksul. Selle asemel leidke eeskuju, kellega saate hõlpsalt suhelda. Relatiivse ja positiivse eeskuju omamine võib aidata teil motivatsiooni hoida.\nMinge õue ja võtke värsket õhku Helista sõbrale Küsi abi Pidage meeles ka puhkuste, seltskondlike ürituste ja väljas söömise planeerimine. Võite eelnevalt uurida restoranide menüüsid ja leida tervisliku variandi. Pidudel võite kaasa võtta tervisliku roa või süüa väiksemaid osi.\nHankige koer Koerad võivad olla ideaalsed kaalukaotuse kaaslased. Tegelikult näitavad uuringud, et koera omamine aitab kaalust alla võtta Esiteks võivad koerad suurendada teie füüsilist aktiivsust. Kanada uuringus koeraomanikega leiti, et inimesed, kellel olid koerad, kõndisid keskmiselt minutit nädalas, samas kui inimesed, kellel ei olnud koeri, kõndisid keskmiselt vaid minutit nädalas. Teiseks, koerad on suur sotsiaalne tugi.\nErinevalt teie inimlikust trennikaaslasest on koerad peaaegu alati rõõmsad füüsilise tegevuse üle. Lisaboonusena tõestab lemmikloomade omamine üldist tervist ja heaolu. Seda on seostatud madalama kolesteroolitaseme, madalama vererõhu ning vähenenud üksinduse ja depressiooni tundega Kokkuvõte: Koerte omamine võib aidata teil kaalust alla võtta, suurendades kehalist aktiivsust ja pakkudes sel teel suurt sotsiaalset tuge.\nHankige vajadusel professionaalset kaalulanguse ajal motiveerimise viisid Vajaduse korral pöörduge kehakaalu langetamise abistamiseks professionaalse abi poole. Inimesed, pilves uriini ja kaalulangus tunnevad end oma teadmistes ja võimetes kindlamalt, kaotavad rohkem kaalu.\nSee võib tähendada registreeritud dietoloogi leidmist, kes võib teile õpetada teatud toitu, või treeningfüsioloogi, kes õpetaks, kuidas õigesti treenida. Paljud inimesed naudivad ka vastutust, mida professionaaliga tutvumine neile pakub. Kui teil on endiselt raskusi motivatsiooni saavutamiseks, kaaluge psühholoogi või dietoloogi leidmist, kes on koolitatud motiveerivateks kaalulanguse ajal motiveerimise viisid, mis on tõestatud, et see aitab inimestel oma eesmärke saavutada.\nInimesed leiavad, et erinevad tegurid on motiveerivad, seega on oluline teada saada, mis aitab teid motiveerida. Ärge unustage, et annate endale paindlikkuse ja tähistate väikeseid õnnestumisi kaalulangetamise teekonnal. Ja ärge kartke vajadusel abi küsida.\nNõuetekohaste tööriistade ja toe abil saate leida kaalulangetamise eesmärkide saavutamiseks motivatsiooni ja olla motivatsioonil.


Uute horisontide avamine\nValgus ja õhk on meeldiva pardal viibimise peamised komponendid. Webasto pakub kõrge kvaliteediga katusesüsteeme, et reisijatel oleks pardal nii mugav, kui vähegi võimalik. Me ühendame oma pädevuse ja teadmised, mis on omandatud 50-aastase autoala kogemusega, uusimate merendusnõuetega, et pakkuda klientidele ja originaalseadmete valmistajatele nende paadi või jahi jaoks parimaid lahendusi.\nAutoala pädevused kujunesid paatide ja jahtide disainiunelmateks.\nKohandatav ja paigaldamisvalmis\nWebasto pakub laia valiku katuselahendusi, olenemata sellest, kas teil on lihtsa paigalduse tagav standardsuurusega katus või otsite kohandatavamat platvormi oma individuaalsetele vajadustele.\nMeie eri suuruse, kumeruse, kujunduse ja kaaluklassiga kohandatavad platvormid annavad laevatehastele ning merearhitektidele palju valikuvõimalusi.\nLisainfo inseneritöö kohta\nVärske toidu nautimine isegi avamerel - see on meeskonna tervisele ja heaolule asendamatu. Avastage mugavuslahendused oma paadile\nKatus merendusele - brošüür


Suunakood 033087 / +4933087 / 004933087 / 0114933087, Saksamaa\nSuunakood 033087 (+4933087 / 004933087 / 0114933087)\nSuunakood: 033087 (+4933087)\nEesliide 033087 on Bredereiche suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 3085876 ja suunakoodi 033087 jaoks tuleb valida number 033087 3085876. Bredereiche asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 3085876, suunakoodi 033087 (Bredereiche) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 33087 3085876. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 033087.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 033087 (Bredereiche).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Bredereiche, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Bredereiche, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 33087. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 3085876, suunakoodi 033087 (Bredereiche) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 33087 3085876.


Nõmme linnaosa valitsus teostab laupäeval lume väljavedu > Lauliku Lasteaed > Tallinn\nNõmme linnaosa valitsus teostab laupäeval lume väljavedu\nAlates tänasest, 10. detsembrist on oodata sulamis- ja külmumistsüklite kiiret vaheldumist, mis tekitab jääd, libedust ja jääpurikaid.\nNõmme linnaosa valitsusel on kohustus tagada kergliiklusteede puhastamine ja vajadusel ka kõnniteedelt lume äravedu. Lumesaju algusest 8 tunni jooksul on nõutav lume- ja libedusetõrjetööde teostamine kõnniteedel. Kestva lumesaju või ootamatult tekkiva libeduse olukorras tuleb tagada lume- ja libedusetõrjetööde teostamine vajadusel ka päeva jooksul.\nNõmme linnaosa valitsus on tellinud lume välja veo Männi tänavalt (Pärnu maantee ja Raudtee tänava vahelisel lõigul), Nõmme turu esiselt kõnniteelt, Saha tänavalt (Rännaku puiestee ja Saha tänav 23a vahelisel lõigul), Lauliku lasteaia parklast, Raku lasteaia juurest, lasteaed Nõmmekannike parklast, Kivimäe põhikooli juurest, Leegi tänav 14 (Varbola/Lauliku, Varbola/Leegi, Leegi/Õitse), Suvila tänavalt (Pärnu maantee ja Kalda tänava vahel), Nõmme Põhikooli Raudtee tänava äärse parkla alalt, Pääsküla kooli juurest (Vikerkaare ja Põllu tänava kõnnitee äärne lumevall) ja Jaama tn 1 postkontori eest. Töödega alustatakse laupäeval, 11. detsembril päevasel ajal kui liiklustihedus on väiksem.\nLõpupeod Lauliku lasteaias\nLauliku lapsed võtsid edukalt osa kabeturniirist\nLasteaias toimus kevadine talgupäev\nLeevikesed käisid külas Kaitseliidu Nõmme malevkonnal\nHarku lasteaia lapsed käisid külas\nKuidas aasta lind jõudis soojalt maalt Tallinna Lauliku Lasteaeda\nLauliku lasteaias toimus klounide vastuvõtt


Rahvarinne kui poliitiline looming\nEKP KK büroo Karl Vaino juhtimisel kavatseb haarata initsiatiivi - valmistub tõrjuma “perestroikat” – st avalikustamise vilju. EKP KK bürool saab heakskiidu salajane määrus võitlusest natsionalismiga. See on nö vabariiklik kohandus NLKP KK büroo salajasest otsusele “natsionalismi ilmingutest Balti vabariikides” (vt 14. dets 1987).\nSavisaar tutvustab Rein Veidemannile Rahvarinde loomise kava. “Edgar tuli minu juurde ja ütles et sõidame korraks välja. Sõitsime siis tema autoga Tallinna Pirita - Kosele ja tal oli kaasas üks paberileht, kus oli kogu see organisatsioon, need mõtted selles kavas kirjas. Seda paberit me muidugi ära sööma ei hakanud”. “Ta esitas, et see on liikumine, mis on mõeldud partei ülemvõimu murdmiseks ja rahva koondamiseks IME toetuseks ja sealt edasi alternatiivse rahvaliikumise kujundamiseks”. (Veidemann 1996, 146). Tsiteerides raamatus “Teine Eesti” (lk 293) interjuud Veidemanniga piirdub Mart Laar tsitaadi esimese poolega. Teine pool ei sobi Laari sooviga iga hinna eest esitada Rahvarinnet partei truu käsilasena.\nVilniuse Linna Täitevkomitee otsusega on demonstratsioonid ja kogunemised lubatud vaid eelnevalt registreerituna (Jefremov 1990, 50). Tegemist on Moskva suunatud poliitikaga, mille eesmärk on legaliseerida protestide maha surumist ja mis saab Eestis nähtavaks Eesti NSV ÜN Prsiidiumi samalaadse määrusega (vt allpool).\nEKP VII Pleenum. EKP on surutud kaitsesse. IME saab EKP juhtide ettevaatliku tunnustuse. Karl Vaino äärmiselt demagoogilisest kõnest “võis jääda mulje, et EKP Keskkomitee eesotsas esimese sekretäriga ongi IME kõige tulisemad toetajad” (Maiste, Sootla 1989, 28). EKP ideoloogia-sekretär Rein Ristlaan vahetakse välja Indrek Toome vastu.\nAlgatatakse Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei loomine. ERSP loomise aluseks sai budistliku liikumise ühe liidri Vello Väärtnõu poolt välja töötatud esialgne programm. 21. jaanuaril kirjutasid 14 inimest alla ettepanekule luua ERSP. ERSP eesmärgiks seatakse\n- Eesti NSV rahvusriikluse arendamine NSV Liidu raames,\n- sotsialistlik majandus\n- eesti keele tunnistamine riigikeeleks ja\n- Eesti NSV kodakondsuse sisse-seadmine, mille saamiseks kavatseti seada keeleoskuse nõue.\nENSV kõrgeim võim võtab vastu dokumendi ”Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsus «Kodanike algatusel korraldatavate koosolekute, miitingute, tänavarongkäikude, demonstratsioonide ja muude ürituste kohta» (ENSV Teataja 1988, 6, 70). Sauli väidete kohaselt „lubati sellega kodanike algatusel korraldatavad meeleavaldused. See andis võimaluse rahvakoosolekuteks. (Tartu Rahu ja vabariigi aastapäeva tähistamine). Siseminister Marko Tibarile ja täitevkomiteede esimeestele sai antud korraldus rangelt jälgida korda ja vältida provokatsioonilisi kokkupõrkeid” (Saul 2006, 226). Tegelikkuses oli see repressiivne õigusakt, millega püüti ennakult seadustada rahvakogunemiste keelustamist ja suruda maha vabadusliikumist, samalaadne repressiivne akt võeti 13. jaanuaril 1988 vastu Leedus. Selle akti vastu protestib oma märgukirjaga ka Loominguliste Liitude Kultuurinõukogu (LLNK).\n© Leheküljel kasutatav materjal on autoriõiguste poolt kaitstud, soovil neid kasutada võtke ühendust [email protected] või + 372 55 931 249\nKronolooia on koostanud prof. Rein Ruutsoo, videote levitamisõigus kuulub Eesti Rahvusringhäälingule.


Bosch - Autovaruosad ja lisatarvikud - Ladu24.ee\n1886.aastal asutatud Robert Bosch GmbH on üks maailma suurimaid autode komponentide ja lisavarustuse tootjaid. Bosch on turuliidriks nii diisli kui bensiini sissepritsesüsteemide tootmisel ja arendamisel.\nAutojuhid rohkem kui 130 riigist usaldavad Boschi varuosade ning Bosch service head kvaliteeti üle maailma.\nBoschi tooteperekonda kuuluvad\nAkud nii sõidu-kui veoautodele. Vaata täpsemalt....\nFiltrid (salongi-,kütuse- ja õlifiltrid)\nKlaasipuhastajad (AeroTwin, Twin) nii sõidu-kui veoautodele Loe edasi.... Vaata kataloogist....\nHammas- ja kiilrihmad\nAutolaternad ja lambid\nPidurisüsteemid ja nende osad\nStarterid ja generaatorid (nii uued kui vahetustooted)\nBensiini sissepritse-süsteemid ja nende osad\nDiisli sissepritse-süsteemid ja nende osad\nDiagnostikaseadmed ja tarkvara\nVaata siit: Bosch - Autovaruosad ja lisatarvikud


Töötukassa tuleb appi tööl käijatele\nÄripäev • 2. mai 2017 kell 5:54\nMais lisanduvad töötukassa teenuste hulka uued tööl käivatele inimestele mõeldud teenused: toetatakse kutse-, kõrg- või rakenduskõrghariduse omandamist, kuni aasta kestvatel tööturukoolitustel osalemist ja kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamist. Tööandjad saavad taotleda töötajate koolitamiseks koolitustoetust.\nTöötukassa juhatuse esimehe Meelis Paaveli sõnul on uued võimalused mõeldud töötajatele, kelle oskused vajavad tööelus jätkamiseks täiendamist - näiteks erialase hariduseta, vananenud oskuste, puuduliku eesti keele oskusega või tervise tõttu ameti vahetamist vajavatele inimestele.\nTasemeõppes õppijate arvuks prognoosib töötukassa tänavu 300, kokku toetatakse õppimist ligi 175 õppekaval 40 koolis.\nKoolituskaardiga ümber- ja täiendusõppesse oodatakse 2400 inimest ning tööandja koolitustoetuse toel oma oskusi täiendavate töötajate arvuks hindab töötukassa 1000.\nUute teenuste kogumahuks on sel aastal 3,6 miljonit eurot.\nTöötukassa toetab ameti õppimist, millel on kasvav tööjõuvajadus ja kus juba praegu on töökäte puudus, näiteks informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia; metsanduse ja puidutööstuse; arvestusala; sotsiaaltöö; metalli- ja masinatööstuse; keemia ja plastitööstuse; energeetika ja kaevandamise ning tervishoiu valdkonnas. Lisaks eesti keele ja IKT õppevaldkonna koolitusi.\nKa tööandjad saavad koolitustoetust taotleda töötajate värbamiseks kasvava tööjõuvajadusega ametitesse.\nErandina ei kehti koolitusvaldkondade piirang töötajatele, kes ei saa senisel ametikohal jätkata tervise tõttu. Sel juhul on oluline, et õpitav eriala oleks inimesele terviseseisundit arvestades sobiv ja toetaks teda töötamise jätkamisel.


Sakla põld üllatas saagirekordiga - Saarte Hääl\nNÄIDUD PAIKA: Audla agronoomid Õnne Sööt ja Jaanis Põld mõõdavad teravilja niiskusprotsenti.\nJärjest efektiivsemaks muutunud Saaremaa piimatootjatest ei taha kuidagi maha jääda ka meie teraviljakasvatajad, kes selgi aastal koristasid korralikke saake ja püstitasid uusi saagirekordeid.\nKõige eredama tulemusega paistis silma Valjala talunik Eugen Koit, kes sai Sakla külas asuvalt 18,7 ha suuruselt tritikupõllult aidakaalus hektari kohta 10,5 tonni vilja (punkrikaal 11,6 t/ha), mis on kõikide kultuuride lõikes mitteametlik suurim saak Saare maakonnas läbi aegade. Augustis seakatku tõttu meediapilti tõusnud Sakla seafarmi vahetus läheduses asuvalt rekordpõllult koristatud saak on märgatavalt kõrgem ka viljelusvõistluste tritiku rekordsaagist (7,9 t/ha), mis pärineb 2009. aastast Põlvamaalt.\nKevadel Saaremaal toimunud Baltic Agro põllupäeva üks katsepõldudest oli just seesama Sakla rekordpõld. Eugen Koidu sõnul võimaldas partnerlus Baltic Agroga kasutada tal teavet ja haigustõrjevahendeid, mida ta ise osta ei jaksaks, kuid mis toimisid väga tõhusalt. Kallihinnalised preparaadid jätsid kõrgele saagikusele vaatamata tulukuse küll keskpäraseks, kuid andsid aimu, millisele tasemele on võimalik tänapäeva teaduse abiga tõusta. Suur saagipotentsiaal andis endast talunikule märku juba siis, kui ta kombainirooli istus, kui punker sai täis enne põllu teise otsa jõudmist.\nTritikut kasvatas Eugen Koit sel aastal kokku 54 hektaril ning sai keskmiseks saagiks aidakaalus 9 tonni. Muljetavaldavatele numbritele aitas kaasa Poolas aretatud sort “Remiko”, mis on maaletooja kinnitusel väga kõrge saagikuse ja väga hea talvekindlusega tritikusort. Eelmisel aastal andis sama sort Eugen Koidule 9 t/ha aidakaalus, kuid siis polnud tal kõrval Baltic Agro tuge. Eugen Koit rõhutas, et uued sordid on mitmeski mõttes heade omadustega, ent nii väetamisel kui ka haigustõrjel tuleb kõik nõutud tegevused ettenähtud moel ära teha, muidu tulemust ei saa.\nBaltic Agro teravilja- ja rapsiseemnete tootejuht Tanel Käbin ütles, et 10 tonni on selle sordi puhul väga hea saak (eeldada võiks 7–8 tonni), millega samaväärseid saake on nähtud vaid Viljandi katsekeskuse väikestel katselappidel. “Kahtlen, kas Eestis on tootmispõllul keegi nii suurt saaki saanud,” sõnas Käbin. “Arvan, et Eugen Koidul oleks ülejäänud Eesti põllumeestele nii mõndagi õpetada tritiku kasvatamise osas,” lisas ta.\nEugen Koit ise peab oma parimaks nõustajaks tuntud viljakasvatajat Kaido Kirstu, kes omakorda on väga tihedas läbikäimises põllumajandusteadlase Peeter Viiliga. Just tandemi Kirst-Viil soovitusel kasutab Eugen Koit haljasväetisena mesikat, mis künti sisse ka rekordsaagi andnud põldu.\nPeeter Viili sõnul väärib Eugen Koidu tulemus sügavat kummardust. Ehkki tritik on üks suurema saagivõimega teravilju üldse, sõltub palju ka põllumehest. “Peab olema oskust külvata seemet parasjagu ja õiges koguses väetist anda, aga need on juba põllumehe oskusteabest tulenevad asjad.”\nOma saakidega on rahul ka viljelusvõistlustel osalevad Valjala valla talunik Kaido Kirst ja Leisi valla viljakasvataja Martin Salu. Kirst sai talinisu võistluspõllult 9,2 tonni hektari kohta, pärast kuivatamist kujuneb saagiks ilmselt ca 8,5 t/ha. Talirapsiga võistlustel osalev noor viljakasvataja Martin Salu jättis tulemuse veel oma teada, kuid rõõmu ta siiski ei varjanud. Anglas asuvalt 19,5 ha suuruselt võistluspõllult sai mees elu parima rapsisaagi. “Mingi Eesti rekord ta kindlasti pole, aga minu jaoks on see suur number ja mina olen rahul.”\nEhkki Kaido Kirst peab Eugen Koidu tritikusaaki väga kõvaks saavutuseks, on maakonna ametlik saagirekord tema sõnul jätkuvalt Piibe Posti 2014. aastal viljelusvõistlusel talinisuga saadud 9,4 tonni (sort “Fredis”). “See on ikkagi kohtunike poolt ametlikult mõõdetud ja kaalutud, niiskus ja prügisus maha arvestatud,” selgitas täpsust ja reegleid austav põllumees.\nToiduvilja osakaal kasvas\nValjala söödatehase omanik Raul Maripuu rääkis, et sel aastal ostab söödatehas kohalikelt viljakasvatajatelt kokku ligi 8000 tonni vilja, mis on võrdne mulluse kogusega ja millega katab siinsete seafarmide söödavilja vajaduse. Mitte alati pole söödatehas Saaremaalt oma söödaviljavajadusele katet leidnud. Näiteks 10–15 aastat tagasi, kui saagid olid madalamad ja juhtus olema kehv saagiaasta, õnnestus Saaremaalt kokku saada vaid 2700 tonni.\nMaripuu tunnustas viljakasvatajate arengut ja lubas lepingulistele klientidele olla Eesti suuremate kokkuostjatega võrdväärne. Viljakasvatajad saavad vilja eest raha kiiremini kätte ja paranenud on ka vilja vastuvõtmise tingimused. Kui varem juhtus kuivati umbe minema, siis vilja vastuvõtt lõpetati, nüüd aga ladustakse vili aita ning sellega saab kuivatit sajupäevadel töös hoida.\nKui söödavilja osas suudab Valjala söödatehas kohalike talunike toodangu pärast mandri konkurentidega võistelda, siis toiduvilja puhul kipuvad käed lühikeseks jääma. “Kui on ikka kvaliteetne toidunisu, mille hind on turul tunduvalt kõrgem kui söödaviljal, siis olen käed püsti tõstnud,” rääkis Raul Maripuu.\nKuna mandril oli suvi väga vihmane ja nisu kvaliteet langes, olid kokkuostjad Maripuu sõnul toidunisu peale väga kärmed Saaremaal käima. Söödatehasel jätkus jaksu võistelda vaid pisut madalama kategooria toidunisu kokkuostmises. “III klassi toidunisu hind on juba selline, et see tasub mul ära osta, mitte lasta Saaremaalt ära viia,” sõnas Maripuu.\nBaltic Agro viljaäri tootejuht Timo Sildvee rääkis, et Eestis tervikuna on söödavilja osakaal sel aastal suur, sest nisu sai vihmades kannatada. Kuivõrd Saaremaal käis ilmastik põllumehega leebemalt ringi, siis on Saaremaa osakaal söödaviljast kõrgema hinnaga toiduvilja bilansis sel aastal tavalisest suurem. “Kui ma vaatan Saaremaa klientide andmeid, siis võib öelda küll, et Saaremaalt on tulnud väga kõrge langemisarvuga toidunisu,” lausus Sildvee. “Mõnel tootjal on kogu müüdud nisu kvalifitseerunud toiduviljana.”\nKaido Kirst ütles, et sel aastal läks tal enamik toiduviljast (umbes 400 tonni) Baltic Agrole, paarsada tonni sai Valjala söödatehas ja umbes samapalju jäi veel ka aita võimalikku paremat hinda ootama.\nKaido Kirst rääkis, et tema teraviljasaak jäi võrreldes möödunud rekordaastaga vaid 100 tonni väiksemaks – mulluse enam kui 1500 tonni asemel tuli sel aastal põllult üle 1400 tonni teravilja. Kui nisu õnnestus kätte saada enne vihmanädalat ja oli hea kvaliteediga, siis 70 ha otra jäi vihma kätte ja taandus söödaviljaks. Õhtul enne vihma jõuti siiski kaks koormat kuldset otra (niiskus vaid 13,8%) kätte saada, pärast sadu oli vili halliks läinud.\nKokkuvõttes on Kaido Kirst saagiga rahul. “Saagi kujundab enamikus ilm, aga ise saab ka natukene kaasa aidata ja ma ise olen püüdnud ikka paremini ja paremini,” rääkis Saaremaa nimekaim viljakasvataja.\nOli korralik saagiaasta\nViljakoristus lõppes Valjala talunikul 24. augustil. “Natuke venis ka, vihma tõttu oli seitse sellist päeva, kus kombaini pole üldse käima pandud,” sõnas ta.\nAugusti lõpuks oli vili võetud ka maakonna suurima kasvupinnaga (700 ha) viljakasvatusüksust juhtival Tõnu Postil. “Suvivilja saagid olid väga ilusad, aga osa maid said talvega kahjustada ja eks see võtab keskmist saagikust alla,” lausus Kõljala ja Valjala ühistut juhtiv Post. Suviviljade saagid olid üle viie tonni, ent saadi ka 7-tonniseid saake. Posti sõnul soovinuks ta rohkem toota toidunisu müügiks, aga seda plaani kärpis paraku nädalane vihmasadu.\nTuule Gruppi kuuluva Audla OÜ taimekasvatusjuht Õnne Sööt rääkis, et ettevõte on iga aastaga stabiilsemaks muutunud. Tritiku paremad põllud andsid tänavu välja 7,2 tonni, talinisu samuti 7,2 tonni ja üks varajase odra põld 5,9 tonni. “Esialgu oli kõik superhea, olime 5,5 tonni graafikus, aga pärast vihmasid oli oder maha pekstud ja see langetas saaginumbreid järsult, jäime 4–4,5 tonni graafikusse,” rääkis Sööt. Agronoom tundis rõõmu, et aasta-aastalt on saakide tase aina paranenud ja saavutatud tase kinnistunud.\n“Suurema saagiga põlde on rohkem, madala tasemega põlde on hästi vähe järele jäänud,” kinnitas Sööt, lisades et areng on toimunud tänu nüüdisaegsete agrotehniliste võtete juurutamisele.


Hansapank jaTietoEnator loovad ühisettevõtte - Äripäev\nHansapank jaTietoEnator loovad ühisettevõtte\n29. märts 2004, 10:10\nHansapank ning Soome IT firma TietoEnator allkirjastasid kavatsuste\nprotokolli ühisettevõtte loomiseks, teatas pank börsile.\n2003. aastal korraldas Hansapank Grupi Eesti kaarditerminaalide, sularahaautomaatide ning arvutite hooldusteenuse väljast sisse ostmiseks konkursi. Konkursil esitas parima pakkumise TietoEnator, kes pakub sarnast teenust enam kui neljakümnele ettevõttele.\n'Sõlmitav leping aitab pangal vähendada hoolduskulusid ning tõsta efektiivsust. Kuna ühisfirma hakkab sarnast teenust pakkuma ka teistele ettevõtetele, võimaldab see hoida kulud madalad ning teha vastavaid hooldustöid efektiivsemalt kui pank seda seni suutis,' ütles Hansapanga Grupi IT-juht Olli Heinonen.\nEsialgse kava kohaselt sõlmitakse koostööleping käesoleva aasta juulis ning ühisfirma alustab tööd augustis.


Hotel New Coklat Surabaya Indoneesia - Hotellide suurimad allahindlused\njl.gubeng pojok no.3 , Surabaya keskus, Surabaya, Indoneesia (Vaata kaarti)\nVabandame, sinu valitud kuupäevadel Hotel New Coklat vabu tube ei ole.\nEksklusiivne, kaheinimese voodiga või kahe voodiga\nPaiknedes armsas Surabaya keskus's, naudib Hotel New Coklat juhtivat positsiooni Surabaya vaatamisväärsused, äri, poodlemine südames. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Monumen Kapal Selam, Delta, Gubeng vaksal. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Hotel New Coklat kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Pesuteenus/keemiline puhastus, WiFi , parkla, kohvik, toateenindus on vaid mõned võimalustest, mis tõstab Hotel New Coklat esile teiste linna hotellide seast. Hotel New Coklat õhkkond peegeldub igas numbritoas. internetiühendus (traadita), LCD/plasmaekraaniga teler, satelliit/kaabel TV, föön, dušš on vaid mõned võimalustest, mis on Sinu kasutuses. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Hotel New Coklat on suurepärane valik Sinu viibimisel Surabaya's.\nQuds Royal Hotel Üle keskmise\nPositsioneerudes sobivalt Surabaya keskus's, on Quds Royal Hotel ideaalne koht väljasõitudeks...


Margna ja Jõekalda kolivadki TV3 eetrisse! | Õhtuleht\nKristjan Jõekalda ja Teet MargnaFoto: Teet Malsroos\nJärgmise nädala kolmapäev jääb saatele „Suur lotokolmapäev: Rooside sõda” Kanal 2 eetris viimaseks. Kanal 2 on kuuldavasti otsustanud vähendada oma eetris produktsioonifirmade toodetud saateid ning teha rohkem oma sisu.\nÜks teletegija, kelle saateid kohe mitu eetrist kaob on Teet Margna. Tema produktsioonifirma toodetud saated „Nädalalõpp Kanal 2-ga” ja „Kuldvillak” leidsid oma otsa, kuid „Suur lotokolmapäev: Rooside sõda” näeb edaspidigi. Alates 23. jaanuarist Kanal 2 asemel aga hoopis TV3 eetris ja ikka Kristjan Jõekalda juhtimisel.\nTELESÜNDMUSTE TOP 2018: skandaalid "Kuuuurija" ümber, vahetuvad saatejuhid ja Owe Peterselli habemeskandaal (1)\nKAS „NÄDALALÕPP KANAL 2-ga“ TULEB TV3-s? Margna ja Jõekalda peavad läbirääkimisi TV3-ga (27)\n14. detsember 2018, 09:46\nJüri Pihel ennustas Õhtulehe veergudel mõni aeg tagasi, et ilmselt jäävad Teedu ja Kristjani loto- ja reisisaade siiski Kanal 2 ekraanile (Teet ja Kristjan on kahe kangena käinud mööda maailma reisimas ning oma seiklused ka ekraanile toonud - toim.).\n„Need kaks, eriti, mis puudutab Kristjanit, kindlasti tööta ei jää. Teet on rohkem firmaomanik, temal on kindlasti keerulisem. Nad on aastaid koos töötanud ja sellist duot, kus niivõrd efektselt kahe mehe tiim töötab, ma ei tea ühtegi teist näidet Eestis. Ma loodan, et neil läheb hästi, et konkurendi närv ütleb üles ja võtab nad tööle, või tellib saateid. Või isegi rahvusringhääling tunneb nende vastu huvi. Aga mõne nõrgema teletalendiga võib küll juhtuda see, et võib edaspidi õhtuid juhtida,” rääkis Pihel.\nSuvel kirjutati, et Teet ja Kristjan on ette võtnud järjekordse reisi, mis sedapuhku viib nad Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani ja Usbekistani. Mehed külastavad reisil nõukaaja vaimu kandvaid riike ning sellest sünnib 12-osaline telesari „Kaks kanget Sovjetistanis“. „Mulle on see esimene reis, kus mu vanemad soovisid saata minuga palju tervitusi omaaegsetele kolleegidele, kuna endise riigikorra ajal neisse riikidesse ikka reisiti ja minu vanematel on näiteks televisioonialaselt seal elavate inimestega oma suhe,“ ütles Kristjan suvel Kroonikale. Varasemalt on kaks kanget reisisaadet teinud Lõuna-Ameerikas, Venemaal, Indias, USAs, Kagu-Aasias ja Soomes.\nNovembris ilmus uudispomm, kui selgus, et paljude lemmik mälumängusaade „Kuldvillak“ läheb Kanal 2 eetris pausile. Kevadhooajal saadet Kanal 2-s ei näe, kuid kanali inimesed rahustasid, et lõplikult saade eetrist ei kao, läheb vaid pausile. Kevadhooajal ei näe „Kuldvillakut“ seepärast, et Kanal 2 tahab tuua eetrisse värskust.\nMõni päev hiljem teatas Kanal 2, et teinegi Margnaga seotud saade, „Nädalalõpp Kanal 2-ga“ pannakse pausile. „See arvamus, et midagi kaob kuskilt ei ole nagu päris korrektne, ükski asi ei kao kunagi lõplikult ära, neid võidakse pausile panna. Iga kanal teeb seda sama asja,“ ütles Eesti Meedia telekanalite juht Rait Killandi Õhtulehele kommentaariks.\nOtsused tema toodetud saadete lõpetamise kohta ei tulnud Margnale samaaegselt ja rabasid teda mõlemal puhul kui välk selgest taevast. „Nädalalõpusaate otsus saabus selle aasta viimaste saadete salvestusele eelneval päeval ja „Kuldvillaku“ otsus nädal enne kevadhooaja saadete salvestust,“ ütles Margna novembri lõpus Kroonikale. Lõpetamisotsustest teavitamise vahe oli ainult nädal. Ettevalmistused saadeteks olid Margnal tehtud – inimesed kutsutud-testitud, küsimused koostatud, saated komplekteeritud, tehnika ja salvestusmeeskond tellitud.\nDetsembri keskel kirjutas portaal Diktor, et väidetavalt peavad Margna ja Jõekalda väga tihedaid läbirääkimisi TV3-ga. „Me oleme Teedu ja Kristjaniga alati tihedalt suhelnud nii enne kui ka pärast seda, mis Kanal 2-s juhtus. Tegu on ikkagi professionaalsete teleinimestega,“ ütles TV3 programmijuht Raimo Kummer Diktorile kommentaariks.


Saksamaale läinud pagulaspered on lasknud tagasireisi piletid tuulde\nLÄINUD JA JÄÄNUD? Eestilt rahvusvahelise kaitse saanud, kuid mujale Euroopasse üle lubatud aja jäänud kvoodipagulased pole seni tagasiteele asunud. Pilt on illustreeriv.Foto: Scanpix\nMaarit Stepanov, 16. märts 2018 17:53\nEestisse saabunud kvoodipagulastest ligi 90 on läinud otsima oma õnne mujalt Euroopast. Liiga pika reisiga on Saksamaal vahele jäänud kolm peret, kuid sellest hoolimata pole neid suudetud tagasi Eestisse saata.\nEesti on vastu võtnud 206 kvoodipagulast. Siseministeeriumi kommunikatsiooninõuniku Karin Kase sõnul on neist praeguste andmete kohaselt mujale Euroopasse läinud 88. „Ametlikult on tal [rahvusvahelise kaitse saajal] õigus viibida reisil 90 päeva, aga kui ta on selle aja ületanud, siis on see selle riigi küsimus, kes ta enda territooriumilt avastab,“ selgitab Kase.\nSiseministeeriumi andmetel on Eestit teavitatud kolmest siit lahkunud perest ehk kokku 13 inimesest - kõigi kolme kohta tuli teade veebruaris Saksamaalt. „Suhe Saksamaaga käib nii, et nemad ütlevad, et meile on vahele jäänud mingi arv inimesi, kes peaksid hoopis Eestis olema,“ kirjeldab Kase ja lisab, et pagulaste väljasaatmise korraldab ja katab riik, kus nad vahele jäid. „[Nende] kolme perekonna puhul on Saksamaa määranud lahkumise kuupäeva, neile lennupiletid ostnud ning sellest ka Eestit teavitanud,“ ütleb Kase, et keda aga tulnud pole, on pagulased ise.\n„Meie siin midagi teha ei saa – see on Saksaama ja nende inimeste vaheline küsimus, kuidas Saksamaa neid korrale kutsub või siia riiki tagasi saadab,“ lisab ta. Kuidas üle 90 päeva reisil viibinud pagulased tabatakse? Kase sõnul riigil selle kohta andmeid pole, kuid võib arvata, et ilmselt avastatakse nad siis, kui reisisihtkohaks saanud riigiga aetakse asju, näiteks kui soovitakse taotleda sotsiaalteenuseid. „Väga paljud pagulased Saksamaal ei jäägi kunagi riigile vahele, sest nad kas ei tarbi riigi või kohalike omavalitsuste pakutavad teenuseid või ei taotle abirahasid,“ lisab ta, „Aga sel hetkel, kui ta soovib riigiga mingit suhet omada, vaadatakse [andmed] järgi.“\nSellest, kus pagulased pikkadel reisidel peatuvad, pole ministeeriumil samuti aimu. „See on puhtalt nende enda vastutus,“ ütleb Kase. „Meie vastutame nende eest siis, kui Eesti on neile rahvusvahelise kaitse andnud ja kui nad siin Eestis on. Siis vastutame meie selle eest, et neil on siin kuskil ööbida, et nende lapsed saaksid siin koolis ja lasteaias käia, et neil oleksid toimetulekutoetused, keeleõpe, töö otsimise võimalused.“ Ta toob paralleeli, et kui eestlanegi sõidab Saksamaale, ei pea riik teadma, kus ja kuidas ta oma vaba aega veedab.\nÜks on aga kindel: kui rahvusvahelise kaitse saaja on olnud Eestist eemal üle 90 päeva, lõpetatakse talle igasuguste riigi poolt ette nähtud toetuste maksmine. „Eestisse naasmisel tuleb toetusi uuesti taotleda,“ sõnab Kase.\nMaailm 6. märts 2018 16:27


Maaülikooli tudeng pälvis Eesti Betooniühingu preemia - Metsandus- ja maaehitusinstituut\nRenno Reitsnik pälvis preemia magistritöö „Põrandapinnete kahanemispingete määramine“ eest. Juhendajad olid maaehituse osakonna dotsendid Alexander Ryabchikov ja Harri Lille.\nKsenia Kaevu magistritöö teemaks oli „Betoonkonstruktsioonide tulepüsivusarvutused“.\n„Preemia saanud tööd on aktuaalsetel teemadel ja otsese praktilise väärtusega, millel on Eesti betoonehituses reaalset kasutust,“ ütles Eesti Betooniühingu juhatuse esimees Mati Laurson.\n„Renno Reitsnik on uurimistööd läbi viinud põhjaliku katsete planeerimise ja sooritamisega ning adekvaatse andmetöötluse ja analüüsiga. Uudse momendina kahanemispingete määramiseks on kasutatud poolpurustavat augumeetodit. Positiivsena võib märkida erinevate mõõtmismeetoditega saadud tulemuste võrdlust, mis suurendab nende usaldusväärsust.“\nBetooniühingu üliõpilaspreemia on ette nähtud Tallinna Tehnikaülikooli ja Eesti Maaülikooli magistriõppe üliõpilastele ja Tallinna Tehnikakõrgkooli IV kursuse üliõpilastele asjakohaste lõputööde eest.\nPreemia (1000 eurot) jagatakse lõputöö koostaja ja juhendaja vahel rahalise suhtena 3:1.


Arutelud - Neljapäev, 10. märts 2011 - Loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamine (arutelu)\nO-000044/2011Esitatud tekstid :\n4. Loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamine (arutelu)Sõnavõttude videoPV\nJuhataja. – Järgmine päevakorrapunkt on arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle, mille João Ferreira esitas keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel komisjonile ja mis puudutab loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamist (O-000044/2011 – B7-0201/2011). João Ferreira, autor. – (PT) Austatud juhataja! Volinik, kaks aastat on möödunud sellest, kui komisjon avaldas 2009. aasta veebruaris teatise ühenduse lähenemisviisi kohta loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele. Selles analüüsiti selle teema tähtsust. Pärast seda on Euroopat tabanud mitu katastroofi ja neil on olnud väga kahjulikud tagajärjed nii inimestele, maale, majandusele kui ka keskkonnale.\nÜldiselt järgiti komisjoni teatises õiget lähenemisviisi, kuid parlament pidas seda ebapiisavaks. Lisaks viivitab komisjon teatises võetud kohustuste täitmisega.\nÜks näide sellest on lubadus koostada Euroopa Liidu rahastatavate ja liikmesriikide rakendatavate ennetavate meetmete loetelu. Kaks aastat on möödas – kus see loetelu on? Kas komisjon kavatseb enne selle esitamist ära oodata järgmise mitmeaastase finantsraamistiku? Oodata veel kaks aastat?\nSamas võttis parlament eelmise aasta septembris just selles küsimuses vastu raporti. Raportis on esitatud mitu tähtsat soovitust. Peab ütlema, et raportile eelnes palju laiem arutelu, mitte ainult siin parlamendis, vaid ka väga erinevate riiklike, piirkondlike ja kohalike üksuste vahel, kes tegutsevad katastroofide ohjamise väga erinevates etappides.\nRaportisse koguti ka palju katastroofide kogemusi inimestelt, keda eelmisel aastal katastroofid olid mõjutanud. Sooviksin siinkohal peatuda raportis sisalduvate paljude punktide hulgast mõnel konkreetsel punktil. Selles määratleti mitu meedet, mille eesmärk oli eriotstarbeline abi liikmesriikidele, et leevendada ohuolukordi sellistes valdkondades nagu metsandus, rannajoone kaitse, jõgede valgalade kaitse ja taastamine, selliste asustatud alade kaitse ja ümberkujundamine, kus valitseb eriti suur teatud tüüpi katastroofide oht, ja põllumajanduse säilitamine loodusõnnetuste ohus olevates piirkondades, mis kannatavad elanikkonna vähenemise tõttu.\nKuidas on komisjon lisanud või kuidas kavatseb lisada need valdkonnad koostatavasse meetmete loetellu? Raportis esitati ka ettepanek avaliku sektori põllumajanduskindlustuse loomiseks Euroopas ja minimaalse kompensatsioonisüsteemi loomiseks katastroofidest mõjutatud põllumajandustootjatele.\nMärgin, et see on väga erinev praegusest võimalusest, mille kohaselt liikmesriigid toetavad kindlustust siseriiklikult koos ÜPP tervisekontrolliga. See, mis välja pakuti, on ühenduse vahenditest rahastatav kindlustus katastroofide vastu. Seda pakutakse võrdsetel alustel kõigile põllumajandustootjatele sõltumata sellest, kas nad asuvad kõige vähem jõukates või kõige jõukamates liikmesriikides.\nNagu teame, on katastroofid väga ebaõiglased ja mõjutavad peaaegu alati kõige rohkem neid, kes ennast ise kõige vähem kaitsta suudavad, olgu nad siis inimesed või riigid. Kui on üks valdkond, kus tuleb tagada ELi solidaarsuse ja ühtekuuluvuse põhimõtte käegakatsutav väljendus, siis on see inimeste, majanduse ja keskkonna kaitse katastroofide vastu.\nSeepärast sooviksin siinkohal küsida, mida kavatseb komisjon teha selles valdkonnas olemasolevate piirkondade ja liikmesriikide vaheliste tasakaalunihete vähendamiseks, see tähendab selleks, et aidata parandada katastroofide ennetamist piirkondades ja liikmesriikides, kus oht on suurem ja majanduslikud võimalused väiksemad. Teine valdkond, mida raportis käsitletakse, on liikmesriikide varajase hoiatuse süsteemide tugevdamine ja mitmesugused varajase hoiatuse süsteemide vastastikune ühendamine. Mida on sel puhul juba ära tehtud? Mida tehakse järgmiseks? Lõpuks tasub meenutada, et ennetuse huvides ja viimaste katastroofidega saadud kogemusi arvestades on hädavajalik muuta solidaarsusfondi eeskirju, et võimaldada selle vahendi paindlikumat ja kiiremat kasutamist.\nMida on komisjon selle läbivaatamise nimel juba teinud või mida kavatseb teha? Meenutan, et aasta eest tabas Madeirat suur õnnetus, mille tagajärjeks olid surmajuhtumid ning strateegilise infrastruktuuri ja elementaarse infrastruktuuri suur materiaalne kahju. Nüüd on aasta möödas ja Madeira ei ole ikka veel saanud sentigi ELi abi. Mida kavatseb komisjon teha, et muuta olukorda, kui solidaarsusfondi määruses on praegu öeldud, et see peaks aitama kiiresti taastada normaalsed elamistingimused ning tegutsema kiiresti ja tõhusalt, et aidata nii kiiresti kui võimalik mobiliseerida hädaabiteenused? Kus on see kiirus, kui aasta hiljem ei ole Madeira ikka veel saanud sentigi ELi abi?\nLõpetuseks, austatud juhataja, kutsun komisjoni veel kord üles osutama ulatuslikku poolehoidu raportile – kui selle üle toimus arutelu ja hääletus – kui selgesse märki selle kohta, et need soovitused, raportis sisalduvad soovitused, tuleb praktikas ellu viia. Paljud neist soovitustest sisaldusid juba ka parlamendi varasemates resolutsioonides, kuid kahjuks ei tehtud mitte midagi ja eelkõige vastutab selle viivituse eest komisjon. Johannes Hahn, komisjoni liige. – Austatud juhataja! Soovin tänada parlamenti võimaluse eest vahetada mõtteid katastroofide ennetamise üle ja eriti João Ferreirat tema jätkuva huvi eest selle teema vastu.\nEelmisel aastal toimunud katastroofid olid selge meeldetuletus selle kohta, et EL ja selle liikmesriigid peavad tõhustama tööd suurõnnetuste ennetamise nimel. Peame olema sihikindlad! Me kõik teame, et investeering katastroofide ennetamisse tasub ära. Samal ajal on meie ülesanne tagada kuluefektiivsed ja suuremad investeeringud katastroofide ennetamisse.\nHindame praegu olemasolevate ELi rahastamisvahendite tulemuslikkust. Samuti töötame välja ennetusmeetmete loetelu, mille puhul liikmesriigid saaksid kaaluda ELi-poolset rahastamist.\nMeie eesmärk on suurendada ELi rahastamise mõju ja kiirendada Regionaalarengu Fondi toetuse kasutamist. Samuti uurime uuenduslikke rahastamisvahendeid, näiteks kindlustuse ühendamist riskide jagamiseks. Tulemuslikud investeeringud katastroofide ennetamisse aitavad päästa elusid, vähendada kahju ja lõppkokkuvõttes hoida kokku raha.\nSamuti tegutsetakse selle nimel, et parandada meie teadmisi katastroofidest. Oleme koos Euroopa Keskkonnaagentuuriga koostanud aruande, milles hinnatakse katastroofide sagedust Euroopas ja nende mõju inimestele, majandusele ja ökosüsteemidele. Vajame ka selgeid ja läbipaistvaid hinnanguid meie ees seisvate ohtude kohta.\nEelmise aasta 21. detsembril avaldasime riikliku riskide hindamise ja kaardistamise suunised, et toetada liikmesriike kõikehõlmava riskijuhtimise kultuuri tugevdamisel. Täiemahulise riskijuhtimise poliitika väljatöötamine eeldab kõikide poolte kaasamist. Katastroofide sagenemine ja intensiivistumine Euroopas peaks samuti liikmesriike rohkem stimuleerima valmisolekusse ja võimekuse suurendamisse investeerimisel.\nLisaks ennetavatele üksikasjadel on samavõrd tähtis, et liikmesriigid ja Euroopa tervikuna suudaksid parimal võimalikul viisil reageerida. Eelmise aasta oktoobris esitasime oma poliitikaettepaneku Euroopa katastroofidele reageerimise võime kohta. Meie eesmärk on parandada ELi katastroofidele reageerimise tõhusust, ühtsust ja nähtavust. Richard Seeber, fraktsiooni PPE nimel. – (DE) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Solidaarsus on alustamiseks õige sõna. Kui toimuvad katastroofid – olgu inimtegevusest tingitud või looduslikud –, siis peame Euroopas kokku hoidma. See on Euroopa integratsioonis kesksel kohal.\nTeine märksõna, mida siinkohal tuleb nimetada, on kiirus. Oluline on anda abi kiiresti, sest kiire abi on kõige tõhusam abi.\nKolmandaks pean siiski osutama sellele, et eelkõige vastutavad elanike kaitse eest katastroofide vastu liikmesriigid, kui see on võimalik. Peame uurima seda, kuidas saame kasutada Euroopa ressursse ning ka kättesaadavaid rahalisi vahendeid tõhusamalt ja tulemuslikumalt. Siiski osutaksin sellele, et paljud liikmesriigid kutsuvad üles Euroopa ressursside kasutamisele, et varjata asjaolu, et nad ise pole võtnud piisavalt meetmeid.\nMida on võimalik ära teha ELi tasandil? Meil on kaks suurt kuluartiklit: esiteks Euroopa Regionaalarengu Fond, mille eest vastutab volinik Hahn, ja teiseks Põllumajandusfond, mille puhul võiksime paremini kasutada neid rahalisi vahendeid, mis juba on kättesaadavad. Ennetus on kõige tähtsam. See tähendab, et väga palju katastroofe, eriti üleujutusi, saab õige ruumilise planeerimisega ära hoida. Meil juba on olemas üleujutuste direktiiv, mille puhul sai selgeks, et võiksime olemasolevate ressurssidega tegelikult juba väga palju saavutada, kui võtaksime õigeid meetmeid – näiteks kaardistamine, riskihinnangud ja kolmanda meetmena ennetuskavade koostamine.\nSooviksin, et komisjon uuriks lisaks enda koostatud ennetusmeetmete loetelule eriti põua ja veepuuduse küsimust. Neis valdkondades ei ole meil veel sellist õigusakti nagu üleujutuste direktiiv ja võiksime sel teemal palju ära teha.\nMis puudutab ennetusmeetmete loetelu ennast, pean ütlema, et sel puhul on kindlasti väga tähtis süvalaiendamine; teisiti öeldes see, et püüaksime neid aspekte muudes poliitikavaldkondades arvestada. Ka liikmesriigid peavad komisjoni järelevalve all kaardistama kõigi valdkondade riskid. Edite Estrela, fraktsiooni S&D nimel. – (PT) Austatud juhataja! See arutelu kordub parlamendis ikka ja jälle. Kahjuks muutuvad looduslikud või inimtegevusest tingitud katastroofid üha sagedasemaks ja hävitavamaks.\nVastutus katastroofide ennetamise eest lasub peamiselt liikmesriikidel, kuid ka Euroopa Liit saab palju kaasa aidata. Katastroofide ennetamisega seotud tegevuse toetamiseks on olemas teatud ühenduse vahendid.\nSiiski on tähtis neid vahendeid hinnata, selleks et teha paremini kindlaks puudused. Lisaks sellele tuleb ka rahastamismehhanisme parandada. Sellest on siin juba räägitud, kuid sooviksin korrata, et Madeira juhtumi puhul ei ole veel mingit abi lubatud ja on selge, et selle katastroofi ohvrid ei saa igavesti oodata.\nSamuti paluti komisjonil korduvalt koostada ühenduse suunised riskide kaardistamiseks. Veel sooviksin rõhutada, et väga tähtis on teha teabeallikate täielik inventuur, sest asjakohaselt on võimalik tegutseda ainult siis, kui on olemas täpne teave.\nMõned Ferreira raportis sisalduvad soovitused ja ettepanekud olid ka minu raportis, mille parlament võttis vastu 2006. aastal, ja komisjon ei ole neist paljudele ikka veel vastanud. Seepärast sooviksin volinikult küsida, kas ta võiks aru anda seni tehtud tööst Euroopa põuavaatlussüsteemi loomisega ja samuti metsatulekahjude direktiivist. Catherine Bearder, fraktsiooni ALDE nimel. – Austatud juhataja! Suved on kuumemad ja tormid on karmimad. Sademed on ebaregulaarsemad ja sagenenud on põuad, mis põhjustavad eluohtlikke tulekahjusid kogu mandril. Peaaegu ükski riik ei ole viimase paari aasta jooksul loodusõnnetusest pääsenud ning siinkohal ei ole arvestatud inimtegevusest tingitud selliste katastroofidega nagu Tšernobõl ja hiljutisem mürgihoidla tammi purunemine Ungaris.\nKodanikud ootavad oma valitud esindajatelt, et viimased tagaksid, et nende kaitse planeerimine oleks tõhus ning usaldusväärne ja toimiks. Oleme saanud komisjonilt palju lubadusi ja aruandeid, kuid konkreetseid samme on olnud vähe. Meile on lubatud edasiminekut liikmesriikide pädevate riiklike teenistuste võrgustiku loomisel. 2009. aastal lubati ressursside kaarti, mis on õnnetuse korral hõlpsalt kättesaadav ja kasutuseks valmis. Riigiasutustel tuleks nüüd paluda seada põhivarustus valmis, nii et see oleks vajaduse korral Euroopa kiireks abistamiseks kättesaadav.\nPiirkonnas, kust ma pärit olen, asub Bracknelli maailmakuulus keskpika ilmaennustuse keskus. Selle kogu maailmas reaalajas töötavatest allikatest pärinev teave aitab meremehi, lennukeid ja päästeplaneerijaid, kuid meil on vaja rohkem sarnaseid asutusi. Peame teadma, kus asuvad koolitatud päästerühmad. Peame teadma, kus on hädaolukorraks mõeldud toiduvarud, telgid ja tekid.\nPeame teadma, kus asuvad meie liidu kodanike elu päästvad vahendid siis, kui nad neid vajavad. Komisjon peab nende kavadega kohe välja tulema. Homne õnnetus võib-olla juba ootab. Marisa Matias, fraktsiooni GUE/NGL nimel. – (PT) Austatud juhataja! Sooviksin alustada sellest, et toetan täielikult oma kaasparlamendiliikme sõnu. Loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamine on väga tähtis ning selle tähtsus üha suureneb ja komisjon esitab meile süstemaatiliselt palju menetlusi ja tähtaegu puudutavaid eesmärke.\nSiiski on tegemist väga keerulise probleemiga, mida olen ka varem öelnud. Tavaliselt on sellistele olukordadele reageerimise vahend solidaarsusfond, kuid väga-väga pika aja, üheksa kuu kuni aasta pärast – ja seda pärast õnnetust. Nagu juba öeldud – ja ma kavatsen seda korrata, nii nagu kavatseme seda korrata nii kaua kui vaja –, toimus Madeiral aasta eest tohutu õnnetus ja saar pole ikka saanud mitte mingit abi.\nSeepärast sooviksin seda küsimust uuesti rõhutada: kas poleks aeg, et komisjon vaataks läbi enda rahaliste vahendite ja rahastamise mudeliga seotud menetluse? Kuidas pidada fondi, mille abil reageerida üha keerulisematele ja erakordsematele olukordadele? Me ei tea, kus see juhtub, kuid teame, et see juhtub, ja kliimamuutused on selle tõestuseks. Seepärast ei ole võimalik kohaldada erandit olukordadele, mis regulaarselt korduvad. Jaroslav Paška, fraktsiooni EFD nimel. – (SK) Austatud juhataja! Praeguste loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamise mehhanismide puhul on palju parandamisruumi.\nKui tegemist on loodusõnnetuste ennetamise meetmetega, siis peame püüdma parandada just loodusnähtuste seire süsteeme – olgu siis tegemist ilmamuutuste või tektooniliste nihetega – ning seejärel matemaatilisi mudeleid, mille abil hinnatakse ja ennustatakse muutusi ning nende tagajärgi, ja seejärel tuleb parandada sellega seotud hoiatusmehhanisme või järgnevat evakueerimist. Inimtegevusest tingitud katastroofide puhul saame töötada palju tulemuslikumalt.\nKuna oleme teadlikud mitmesugustest inimtegevusest tingitud ohtudest, eriti äritegevusest, mis ohustab keskkonda, siis oskame heade regulatiivsete meetmete kaudu vähendada ennetavalt mis tahes riskantsest tegevusest tuleneva võimaliku õnnetuse ohtu. Siiski peab ennetav reguleeriv raamistik, nagu ka järelevalve-, kontrolli-, sanktsioonide ja karistuste süsteem, olema kõikehõlmav ja seda tuleb rakendada põhjalikult ja jõuliselt.\nSeega peame oma kodanike elu ja tervise huvides töötama selleks, et neid õnnetuste ennetamise mehhanisme süstemaatiliselt parandada. Ville Itälä (PPE). – (FI) Austatud juhataja! Võin siin seni öeldule alla kirjutada. Õnnetuste arv on pidevalt suurenenud. EL saaks siin tõesti palju ära teha: teabevahetus, toetus ja solidaarsus. Neis küsimustes on siin kindlasti võimalik saavutada lisaväärtus, mida on loota ainult liidu tasandilt.\nMa ise siiski kasutaksin praegu juhust hoopis selleks, et küsida volinikult üks küsimus. Kolm kuni neli aastat tagasi oli Venemaal tohutu metsatulekahju, mis põhjustas minu kodumaal Soomes massiivseid suitsukahjustusi. Paljudel inimestel tekkisid sellest suitsust tegelikult rängad terviseprobleemid. Sel ajal otsustas Euroopa Parlament paluda komisjonil leppida Venemaaga kokku selles, kuidas EL saaks sellistel puhkudel appi tulla ja anda vajalikku abi, mida Venemaa siis vajas, kuid mida ta ei nõustunud vastu võtma. Sooviksin teada, kas komisjon on selles asjas edasi liikunud ja meetmeid rakendanud.\nÕnnetused ei piirdu vaid ELiga: nad toimuvad ka väljaspool meie piire ja tihti mõjutavad ELi liikmesriike. Sooviksin teada, milline on selles suhtes olnud Venemaa suunaline edu. Mario Pirillo (S&D). – (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Viimase 15 aasta jooksul on oluliselt suurenenud loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide arv ning oleme tunnistajaks nähtustele, mis on raskemad ja sagedasemad peaaegu kõigis Euroopa Liidu riikides ning millel on rängad tagajärjed majandusele, infrastruktuurile ja ökosüsteemidele.\nMeil on kiiresti vaja ELi lähenemisviisi ennetuspoliitika väljatöötamiseks ning asjaomaste rahastamisvahendite kindlakstegemiseks ja kohandamiseks. Euroopa Liidu Solidaarsusfond ja riiklikud fondid ei tule enam sagedaste õnnetustega toime.\nKüsiksin siinviibivalt volinikult, millal on võimalik esitada andmed ja riskipiirkondade kaart, mida lubati tema 23. veebruari 2009. aasta teatises? Lõpuks avaldan kahetsust selle üle, et nõukogus on olnud mõnda aega blokeeritud pinnasedirektiiv, mis peaks parandama maade hooldamist. Daciana Octavia Sârbu (S&D). – (RO) Austatud juhataja! Pärast eelmise aasta oktoobris Ungaris toimunud ökoõnnetust juhtisin rohkem kui ühel korral Euroopa Komisjoni tähelepanu õnnetuste ennetamisele. Kaevetööstuse puhul võib õnnetustel tihti olla piiriülene mõju. Seetõttu on Euroopa Liidul seda suurem kohustus tagada, et võetakse kõikvõimalikud meetmed õnnetuste ohu vähendamiseks ja reageerimise kiiruse ning tõhususe suurendamiseks, juhul kui need õnnetused siiski juhtuvad.\nSain vastuseks oma küsimustele komisjonilt kinnituse, et Ungaris õnnetuse tagajärjel keskkonda, sh Doonausse, sattunud jäätmed olid tõesti mürgised, ehkki asutused algselt seda eitasid. See on väga selge näide eeskirjadest, mida ei rakendata, see on olukord, mis peab muutuma nii kiiresti kui võimalik.\nPärast eelmisel aastal parlamendis vastu võetud resolutsiooni, milles nõuti kaevandamisel tsüaniidil põhineva tehnolooiga kasutamise keelustamist, sest see kujutab endast ökosüsteemidele tohutut piiriülest ohtu, on Euroopa Komisjoni kohus kiiresti meetmeid võtta. Rareş-Lucian Niculescu (PPE). – (RO) Austatud juhataja! 2010. aasta septembris vastu võetud raportis ühenduse lähenemisviisi kohta loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele on mõned tähtsad viited otseselt põllumajanduse kohta. Eraldi nimetatakse raportis asjaolu, et põllumajanduslikku tootmist võivad ohustada sellised kliimanähtused nagu põud, külmad, rahe, metsatulekahjud, üleujutused, maalihked ja muud. Raport sisaldab ka mitut olulist ettepanekut nende probleemide mõju leevendamiseks. Küsimuse esitaja juba rääkis mõttest anda põllumajanduse jaoks mõned tagatised.\nSooviksin rõhutada, et väga tähtis on neid probleeme tulemuslikult lahendada, eriti arvestades tulevast ühist põllumajanduspoliitikat, mille eesmärk on, et põllumajandusel oleks roll nii toidu tootmisel kui ka suur roll keskkonnakaitses. Csaba Sándor Tabajdi (S&D). – (HU) Austatud juhataja! Eelmise aasta oktoobris sai Ungari ekspertabi ja materiaalseid vahendeid võitluses kahjudega, mille oli põhjustanud punase muda õnnetus, kuid siiski ei saadud mingit olulist abi. Väga raske oli inimestele selgitada, miks on võimalik anda humanitaarabi ELi mittekuuluvate riikide kodanikele, kuid mitte ELi liikmesriikidele. On ilmselge, et tööstuslike õnnetuste korral tuleb kohaldada saastaja-maksab-põhimõtet, kuid enamikul juhtudel ei ole neil äriühingutel selleks piisavalt raha. Komisjon lubas muuta keskkonnavastutuse kindlustuse kohustuslikuks kõigile ohtlikul tegevusalal tegutsevatele äriühingutele. Sellega koos teen ettepaneku, et solidaarsusfond peaks – piisava reguleerimise korral – saama vahendeid kasutada tööstuslike õnnetuste tagajärgede osaliseks – ma rõhutan osaliseks – leevendamiseks... (Istungi juhataja katkestas sõnavõtu) Franz Obermayr (NI). – (DE) Austatud juhataja! Ilmselgelt väärib õnnetuste ennetamise kontseptsioon suurt tähelepanu, eriti mis puutub meie Ungari sõpru, sest eelmise aasta oktoobris läks Ungaris mürgise muda õnnetusega võitlemisel midagi väga valesti. Komisjoni aruandes leiti selgeid tegematajätmisi kohalikelt ametiasutustelt, kes olid jätnud ohtliku reovee klassifitseerimata ja teinud suuri vigu hoidla ehitustöödel. Samuti leidis komisjon, et Euroopa jäätmete nimistu – kaevandustööstuse jäätmete käitlemise direktiivid – ei olnud Ungari õigusesse üle võetud. Seepärast on tähtis, et konkreetsed liikmesriigid võtaksid Euroopa standardid oma õiguslikesse standarditesse siduvalt üle.\nLisaks õnnetuste ennetamisele on tähtis ka nende Euroopa standardite asjakohane kohaldamine, nagu ka heade tavade vahetus ja liikmesriikide toetamine, et nad end ise aidata suudaksid. Eriti sel vabatahtliku tegevuse aastal on oluline ja õige, et liikmesriigid lähevad edasi, kujundades end ümber vastavalt nende liikmesriikide eeskujule, kus on olemas kogu riiki hõlmavad vabatahtlikud tuletõrjeühingud, päästeteenistused jne. Iosif Matula (PPE). – (RO) Austatud juhataja! Loodusõnnetuste sagenemine ja nende tagajärgede raskemaks muutumine on praegu Euroopa Liidu ees seisvatest probleemidest üks suurimaid. Statistika näitab, et viimase 20 aasta jooksul, on Euroopas toimunud 953 õnnetust, põhjustades peaaegu 90 000 surmajuhtumit ja majanduslikku kahju 269 miljardi USA dollari väärtuses.\nSelleks et oleks võimalik nende nähtuste mõju piirata, on vaja ohtude kaardistamist koos sidusa plaaniga keskkonnategurite haldamiseks. Metsapiirkondade ning ka linnakeskkondade roheliste vööndite säilitamine ja laiendamine peab olema meie kõigi prioriteet. Ülitähtis on tähtsustada piisavalt inimeste teavitamist ja harimist õnnetuste mõju vältimiseks. Rahvusvaheline loodusõnnetuste vähendamise päev on hea näide sellest. Samuti arvan, et kõik vahendid tuleb muuta tulemuslikumaks…\n(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu) Luís Paulo Alves (S&D). – (PT) Austatud juhataja! Õnnetuste vältimise ja nendele reageerimise teemalised siin tõstatatud mured on väga tundlik teema ja see on ülitähtis meie kodanikele, kes ei saa oodata ja keda ei tuleks sundida ootama.\nRäägime väga tundlikest olukordadest, mis on seotud inimeste ja nende vara ohutusega ning puudutavad tihti elude kaotuse, perekondade purunemise ja tervete elualade hävitamise kaudu meid kõiki. Siiski tähendavad kõik meie meeleavaldused vähe võrreldes tragöödiatega, mis meedia kaudu mõjutavad meid kõiki ja teadvustavad meile, et me ei tohi maha jääda oma töös, mida peaksime tegema nende olukordade vältimiseks, vähendamiseks või leevendamiseks.\nVolinik, minu kaasparlamendiliikmed on selle küsimuse väga kenasti esile tõstnud. See on teema, mille puhul EL saab inimestele paremini näidata, et liit on olemas selleks, et aidata neil õnnetusi ennetada ja eelkõige pakkuda oma toetust, kui inimesed seda kõige enam vajavad ja kui nad on kõige halvemas olukorras, kui õnnetused siiski juhtuvad. Andreas Mölzer (NI). – (DE) Austatud juhataja! Volinik Hahn! Me kõik teame väga hästi, millised tegurid on viinud viimastel aastatel õnnetuste sagenemiseni: oleme muu hulgas teadlikud kliimamuutustest, plahvatuslikult suurenenud industrialiseerimisest arenguriikides ja maailma kasvavast elanikkonnast.\nSiiski on samuti tõsi, et paljud õnnetused on lihtsalt inimese põhjustatud, ja sel puhul peame ütlema, et kohaldada tuleks saastaja-maksab-põhimõtet. Iga kord kohe liidust abi kutsuda on vale suund. Siiski on Euroopa solidaarsust tõepoolest vaja, muidugi seal, kus õnnetused tõepoolset toimuvad vääramatu jõu tulemusena, kui toimuvad tõelised loodusõnnetused. Siinkohal ei ole kahtlust, et Euroopa solidaarsus peaks algama ennetusest – näiteks lumelaviinide ja üleujutuste vastastest kaitserajatistest, kaardistamis- ja seiresüsteemidest.\nLisaks peaks meil tõesti olema midagi Euroopa katastroofiteenistuse sarnast, mida oleks võimalik rakendada siis, kui kõige raskemate tagajärgede ärahoidmiseks on abi vaja väga kiiresti. Seán Kelly (PPE). – Austatud juhataja! Siin kasutatakse täna palju moesõnu, kuid peamine moesõna on see, mis on laual kõige pealmine: ennetamine. Nagu öeldakse: parem haigusi ennetada, kui neid ravida, ja kindlasti peame viimastele suundumustele tuginedes püüdma loodusõnnetusi ennetada, mingeid prognoose teha ja ennetusmeetmeid rakendada.\nSamuti on vaja mingit üleeuroopalist kindlustusmehhanismi, sest vastasel korral ei saa mõjutatud piirkonnad endale kindlustust lubada. Näiteks piirkonnas Clonmeli linnas, selles piirkonnas, kust mina pärit olen, on kindlustus kallinenud üleujutuse riski tõttu kuus korda.\nLõpuks soovin küsida, mitu riiki võivad tegelikult öelda, et nad on järginud komisjoni soovitusi, eriti üleujutuste direktiivi kohta? Ma tean, et minu kodumaal pole seda asjakohaselt rakendatud. Riigid peavad vastutust kandma samamoodi nagu komisjon. Koos töötades saame raskusi vähemalt leevendada. Georgios Koumoutsakos (PPE). – (EL) Austatud juhataja, volinik! Me kõik teeme ühe kindla järelduse ulatuslikest katastroofilistest metsatulekahjudest, mis peaaegu igal suvel Lõuna-Euroopa liikmesriike haaravad ja millega Kreekal on õudne ja traumaatiline kogemus: loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud katastroofidele kiiresti ja tõhusalt reageerimisel on Euroopas võtmesõnaks „solidaarsus”. Lisaks sellele on Lissaboni lepingusse lülitatud solidaarsusklausel loodusõnnetuste tagajärjel kannatavate liikmesriikide abistamiseks.\nPeame valmistuma selle klausli asjakohaseks ja tulemuslikuks kohaldamiseks. Vastasel korral me justkui ignoreeriksime 70% Euroopa kodanikest, kes peaksid kasu saama abist, mille Euroopa Liit on ette näinud juhuks, kui nende riik kannatab loodusõnnetuse tõttu. Oluline on mitte lasta pingelisel eelarvel mõjutada poliitikat ja kodanike rahastamist katastroofide ennetamisega seoses.\nSamuti on tähtis…\n(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu) Johannes Hahn, komisjoni liige. – (DE) Austatud juhataja! Esiteks sooviksin kõiki tänada mitmekülgsete sõnavõttude eest arutelul! Kõigi küsimuste puhul, mis kuuluvad otseselt minu kolleegi Kristalina Georgieva pädevusse, anname teile kirjalikud vastused, näiteks selle kohta, mis puudutab kõnelusi ja läbirääkimisi Venemaaga teabe ja seire küsimuses.\nSiiski sooviksin kasutada võimalust – arvestades, et Euroopa Solidaarsusfond kuulub minu pädevusse – öelda teile, et see fond on vahend, mis loodi seitse või kaheksa aastat tagasi ja seda ei rahastata eelarvest. Alati kui toimub katastroof, tuleb järgida väga keerukat menetlust – esiteks toimub hindamine ja seejärel kaasotsustamismenetlus Euroopa Parlamendi ja nõukoguga –, mis võib põhjustada viivitusi.\nKonkreetselt Madeira juhtumi kohta võin teile öelda, et järgmise 14 päeva jooksul toimub allkirjastamine ja maksmine. Viivituse põhjus oli muu hulgas ka asjaolu, et liikmesriik jäi suure osa vajaliku teabe esitamisega väga hiljaks. Ka seda tuleb arvestada. Lõppkokkuvõttes peab olema võimalik näidata ja seda peab olema võimalik ka kontrollida, milleks raha tegelikult kasutati. Siiski tuleks jätkata ka solidaarsusfondi struktuuri arendamist. Komisjonis toimuvad ka sellekohased arutelud.\nPõua hinnangute küsimust on – ütlen ausalt – suhteliselt raske ühendada. Olukord on erinev näiteks tehnoloogiliste katastroofide puhul. Need küsimused vajavad uuesti hindamist, arvestades meie viimastel aastatel saadud kogemusi.\nMis puutub näiteks struktuurifondidega seoses eraldatavaid vahendeid, siis on praegusel finantsperioodil riski ennetamise ja vastavate keskkonnakaitse meetmete jaoks üleeuroopaliselt kättesaadaval kokku 7,5 miljardit eurot. Sellest umbes 20% on juba eraldatud konkreetsetele projektidele.\nValimisringkonda või riiki esindavate Euroopa Parlamendi liikmetena te teate ka seda, et tihti tekivad piirkondade ja liikmesriikide vahel haldusprobleemid, sest pole selge, kes mille eest vastutab. Praktikas tähendab see tihti viivitusi projektide rakendamisel. Nende probleemide lahendamine oleks oluline saavutus, sest inimeste ja piirkondade huvides on, et me kättesaadavaks tehtud raha tegelikult kasutaksime ega puterdaks haldus- või bürokraatlike probleemide tõttu või lubaks neil probleemidel tekitada viivitusi.\nLõpuks sooviksin öelda, et tegelikult kavatseme esitada aasta lõpul seadusandliku ettepaneku selle kohta, kuidas saaksime kogu Euroopas katastroofide seirel ja neile reageerimisel kasutada keskendunumat lähenemisviisi. Soovin teid veel kord tänada teie pühendumuse ja järjekindluse eest selles küsimuses ning soovin paluda, et ka edaspidi – ja ütlen seda lõpetuseks – pööraksite nii palju tähelepanu sellele, kuidas rakendatakse ja kasutatakse rahalisi vahendeid, mis on liikmesriikides põhimõtteliselt kättesaadavad. Juhataja. – Arutelu on lõppenud.\nKirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149) Ádám Kósa (PPE), kirjalikult. – (HU) Oma 23. veebruari 2009. aasta teatises pealkirjaga „Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele” võttis komisjon endale muu hulgas ülesande kooskõlastada kättesaadavaid ja olemasolevaid ennetavate meetmete ja katastroofide kohta käivaid teabeallikaid. Sooviksin kasutada võimalust, et juhtida tähelepanu sellele, kuidas Uus-Meremaa valitsus korraldas viimase katastroofi ajal kurtide ja vaegkuuljate teavitamise. See on inspireeriv eeskuju, mida tuleb praktikas rakendada. 2010. aasta lõpus avaldas Uus-Meremaa valitsus mitu õppematerjali, samuti DVD, milles valmistati asjaomaseid osapooli, asutusi ja elanikke potentsiaalse katastroofi suhtes ette, kasutades selleks märkide keelt. See teguviis päästis nii inimelusid kui ka vara. Kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide ja Maailma Kurtide Föderatsiooni (www.wfdeaf.org) arvates peaksid Queenslandi valitsus ja Austraalia Kommunikatsiooni ja Meediateenistus (ACMA) olema uhked – vaatamata tragöödiatele, mis kahjuks siiski toimusid – edu üle, mis saavutati nende esmaklassilise ettevalmistuse ja koostöö kaudu ning eriti tänu sellele, et teavitamine toimus viisil, mis jõudis reaalajas kurtideni. Siinkohal loodan, et komisjon tutvub selle ELi mittekuuluva riigi hea tavaga ning propageerib ja edendab selle rakendamist liikmesriikides, samuti ELi ressursside kohaldamisalas. ISTUNGI JUHATAJA: Libor ROUCEK asepresident Viimane päevakajastamine: 21. juuli 2011Õigusalane teave


3. jaan 2017 20:37\nKysiks asjaga veidi enam kursis olevate inimeste k2est, kas on veel lootust, et kevadeks (aprill) teeb m6ni lennufirma Jaapanisse sooduspakkumisi v6i tuleks kohe parima saadaoleva hinnaga (ca 600) piletid 2ra osta. M6te on minna sakura ajal, aga ei suuda otsustada, kas osta v6i pigem veidi oodata....\n3. jaan 2017 23:51\n600 tundub väga hea hind! Või on siin veel kedagi,kes teab,et on paremaid pakkumisi olnud. Algusega TLL?\n4. jaan 2017 00:00\n500 on ju siin pidevalt Finnairil saada olnud, isegi nii, et Jaapanis edasilend tasuta hinnas. Aga abiks oleks täpsustada ka kuhu lennata tahetakse.\n4. jaan 2017 02:39\nJapan Airlines teeb tihti häid pakkumisi Finnairi lendudele (code share kaudu), reeglina hinnatasemel ca 500 eurot.\nEelmise aasta kogemus näitab veel kahte pakkumist jaanuaris 2016\nSeega paar nädalat võid veel viivitada ja oodata, aga üldiselt pole 600 enam paha hind selleks ajaks. Sõltub tõesti, kuhu minna, sest sakura ajaks on mõningate Jaapani sihtkohtade puhul majutus otsakorral, seega väga venitada ei saa. Näiteks Kyoto majutused on hetkel oodatava sakura ajaks ca 70% broneeritud, mujal läheneb broneeritus kiiresti 50%-le ja kui üritad lennupiletitega 50 eurot kokku hoida, võid avastada, et majutuse arvelt maksad 300 eurot rohkem, sest odavaid variante ei olegi enam.\nSakura ajal on Jaapani hotellide keskmine täituvus 99%, seega sinu põhiküsimus rahasäästmise osas pole see, kuidas sinna kohale saada, vaid kui kalliks kohapeal majutus läheb.\n4. jaan 2017 10:06\nTänud kommentaaride eest, sain paar head mõtet ja vihjet. Ei asu Eestis, seega lendame kusagilt Euroopast, hetkel vaatasin Turkishi pakkumisi.\nMajutusega tuleb tõesti kiirelt tegelema hakata.\n5. jaan 2017 00:05\nto killuk Tasuta tühistamise variandiga saad bronnid peale panna!\n5. jaan 2017 10:06\nHinnavahe on midagi sellist, et kui bronnisin pool aastat enne sakurat hotelli ca 100 euri ööpäev, siis pärast bronni vabastamist oli see tuba nädal enne majutust müügis ca 350 eurot ööpäev. Ja kindlasti keegi võttis ka ära selle hinnaga (tegu tüüpilise Jaapani 15-ruutmeetrise kolmetärnitoaga, kus kohvrit mahub avama ainult voodi peal).


Liitkontrapunkt - Unioonpeedia, mõiste kaart\nLiitkontrapunkt (inglise keeles convertible counterpoint) on muusikas selline häälte ühendamise printsiip, mille puhul võetakse kohe arvesse häälte nii kõrguslikud (vertikaalsed) kui ka ajalised (horisontaalsed) pöörded, nihked ja peegeldused.\n5 suhted: Häältejuhtimine, Inversioon (muusika), Kontrapunkt, Muusika, Pööre (muusika).\nUus!!: Liitkontrapunkt ja Häältejuhtimine · Näe rohkem »\nInversioon ehk peegel on muusikas kompositsioonitehnika, mille puhul toimub helikõrguse peegeldus suhtes horisontaalteljega.\nUus!!: Liitkontrapunkt ja Inversioon (muusika) · Näe rohkem »\nUus!!: Liitkontrapunkt ja Kontrapunkt · Näe rohkem »\nUus!!: Liitkontrapunkt ja Muusika · Näe rohkem »\nPööre ehk pöördintervall on muusikas heli kõrgusliku ümberasetamise tulemus.\nUus!!: Liitkontrapunkt ja Pööre (muusika) · Näe rohkem »


Riik tahab kärpida omavalitsuste laenamist - Äripäev\nRiik tahab kärpida omavalitsuste laenamist\nAndres Kärssin 07. juuni 2004, 00:00\nMõlemad seaduseelnõud on rahandusministeeriumi sisesel täpsustamisel ja kooskõlastamisel. Kava järgi peaks need lihtsustama kohalike omavalitsuste (KOV) eelarvekorralduse põhimõtteid ning õiguslikult korrastama omavalitsuste finantstegevuse võlakohustuste võtmisel ja likviidsuse tagamisel, samuti kehtestama protseduurireeglid maksejõuetuks muutunud KOV maksuvõimelisuse taastamiseks.\nRahandusministeerium loobus reedel kommentaaridest, enne kui eelnõud nende majast välja lähevad. See juhtub ilmselt kahe nädala pärast. Eelnõud on kavas esitada Riigikogu menetlusse sügisel.\nEesti Linnade Liidu direktor Jaak Aab lausus palve peale eelnõude sisulist poolt selgitada, et ministeerium on uut kontseptisooni liidule küll tutvustanud, kuid mitte üksikasjalikult. ?Võib juhtuda, et praegune laenukoormuse piir ? 60% tulude mahust ? eelarves muutub,? osutas ta plaanile võtta välja riigi vahendid KOV eelarvest, mistõttu need ei läheks laenumäära arvestamise puhul enam arvesse.\n?See võtab KOV-lt võimaluse laenu võtta,? tõdes Aab ?KOV investeerimisvõime on niigi väike, tulubaasis puuduvad selleks vahendid. Võib tekkida probleem ELi projektides osalemiseks, sest ei suuda omafinantseeringut tagada,? lisas ta. Aabi sõnul on omavalitsuste tulubaasi kujunemine 1995. aastast peale samasugune.\nAab märkis, et tõenäoliselt soovib riik paremini ohjata omavalisuse lõhki- ja ülelaenamist. Samas märkis ta, et lõhkilaenanud omavalitsusi pole palju ? nende võlad põhinevad 90ndate aastate algupoolelt, seotud soojamajanduse laenudega. ?KOV defitsiit on 300 miljonit, sellest enamiku moodustab Tallinn. Minu arust on tegemist suurusjärguga, mis ei vääri rääkimistki,? lausus ta.\nTallinna finantsdirektori Ahti Kallaste sõnul on plaanitavad muudatused ühelt poolt tervitatavad, teisest küljest on küsitav, kas tehtu teenib eesmärki. ?Tundub, et eelarvestamise poolel on KOV tehtud sõltumatuks, antud vabad käed ? see positiivne,? lausus ta, viidates samuti uue asjana sisse toodud eelarvestrateegiale.\nKallaste sõnul on seaduseelnõus kehtestatud finantsdistsipliini tagamise meetmed ? eelarve puudujäägi ülemmäär, võlakohustuste ülemmäär ja likviidsusreservi määr 8% puhastuludest. ?Tallinna puhul oleks see 360 miljonit, mis peaks likviidsusreservina kogu aeg linna käes olema. Sellega võib investeerimise unustada,? lisas ta.\nRahandusministeeriumi kava kohaselt nimetab kohus maksejõuetuks kuulutatud KOV-le halduri ja moodustatakse sarnaselt pankrotitoimkonnaga järelevalvekomisjon, kuhu kuuluvad nii võlausaldajad kui ka riigi esindajad. Halduri pädevusse kuuluks kõik finantsküsimused. Haldur hakkaks tegelema KOV saneerimisega.


MILLISEID VäETISI HINDAVAD SEEMIKUD - KAUPLUS VõI RAHVAS? - SEEMIKUD\nSeemikud - põllukultuuride kasvatamise oluline etapp. Ja et mitte küünarata küünarnukke, peaksite valima õige tee noorte taimede toitmiseks. Ostetud väetised või folk õiguskaitsevahendid - mida valida?\nSeemned on midagi muud kui põllukultuuride bakterid. Need sisaldavad toitainete reservi, mis võimaldab neil kord soodsas keskkonnas idaneda. Kuid ei oma toiduvarud ega mulla segu ressursid ei ole piisavad, et anda noortele taimedele kõik vajalikud arenguks.\nKultuurid vajavad toitumist kogu kasvuperioodi jooksul. Kuid eriti oluline on tagada neile seemnekasvatuses orgaaniline aine ja toitained. Sel ajal on tulevase saagi järjehoidja. Ja toitumispuudused võivad põhjustada pöördumatuid tagajärgi.\nRahva toitmise viisid: kas tasub usaldada vanaema retsepte?\nEsimene asi, mis tuleb meelde, kui teil on vaja seemikud toita - see on rahvahooldusvahendid. Munakoor, vedel ammoniaak, banaanikoor, joodi tinktuur, kohvipõhjad, pärm, tuhk, lindude väljaheited, sibulakoor - valik on selline, et silmad erinevad. Lisaks sellele on see alati käepärast või väärt senti. Jah, ja nende vahendite turvalisus ei ole kunagi kahtlus.\nKuid kõigi "plusse" puhul ei kasuta kõik aednikud seemnete kasvatamisel vanaema retsepte. Ja selleks on põhjust.\nArusaamatu koostis. Mitte igal suvisel elanikul ei ole entsüklopeedilisi teadmisi selle kohta, millised mineraalained sisalduvad ühes või teises vormis oma käsitsi valmistatud väetisest. Näiteks on kana sõnnik rikkalik lämmastikus ja tuhk fosforis ja kaaliumis. Ilma seda teadmata saate toita seemikud nii, et see ei tunne vajadust. Selle tulemusena on mõned ained liigsed ja teised - puudus.\nAlatoitlus. Kasvatamise tingimustes vajavad seemikud sageli keerulist toitumist. Aga kui kasutate rahvahooldusvahendeid, pakume taime jaoks ainult ühte - kõige rohkem kahte olulist elementi.\nSelged juhised puuduvad. Kvaliteetsete väetiste tehase pakendid sisaldavad alati soovitusi nii söötmise sageduse kui ka annustamise kohta. Ja kasutades rahvahooldusvahendeid, keskendume me sõprade nõuannetele, interneti soovitustele või isegi täielikult segunemisele kuni silma. See on täis tõsiasja, et sa kas istutasid seemikud alla või söötsid neid ja põhjustasid juured põletada.\nMis tegelikult seemikud vajavad?\nToitainete puudumine näitab nende välimust. Näiteks selle puudumise kohta fosfor tõestab voldiku ja varre punase või lilla värvus. On "alatoitumus" kaaliumi viitavad noortele väikestele väänduvatele lehtedele, samuti apikaalsete vanade lehtede põletustele.\nKui leiate märke konkreetse elemendi puudusest ja teate täpselt, kuidas rahvaparandus võib oma reserve täita, siis mine seda! Tehke munakoori infusioone, keetke banaanikoor - lühidalt, proovige oma rõõmu. Aga siis jälle: kus on tagatis, et norm õigesti arvutatakse ja teie jõupingutused saavad kasu, mitte kahju? Kui seemikud näivad olevat tugevad, on lehtedel terve värv, seega ei ole teie ülesanne paraneda, vaid lihtsalt taime toita. Selleks sobivad kõige paremini valmis komplekssed väetised.\nNiisiis, mis peaks olema väetis nii, et seemikud oleksid sellised?\nLämmastik, fosfor ja kaalium on kolm vaalat, millel seemnete tervis põhineb. Lämmastik sisaldub klorofüllis, mille kaudu seemikud neelavad päikeseenergiat. Ilma lämmastikuta on taime raske vegetatiivse massi moodustamiseks ja kahjurite vastu. Harvest võib olla oht. Fosfor kiirendab seemikute arengut, aitab kaasa juurestiku kasvule, stimuleerib õitsemist ja vilja. Kaalium parandab omakorda lämmastiku imendumist, suurendab kudede tugevust ja aktiveerib enamiku ensüüme.\nKloori sisalduse suurendamine pinnases võib põhjustada juurestiku depressiooni ja kasulike ainete halva imendumist. Seetõttu ei sisalda seemnete ohutu väetis seda elementi.\nVäetised ilma juhisteta võivad olla teie seemikute massihävitusrelv. Pidage meeles, et noored taimed vajavad pooled toitainenõuded, mida täiskasvanud põllukultuurid vajavad. Niisiis, kui pakendil üldse ei ole annustamissoovitusi, on parem see toode tagasi lükata. Ja parim lahendus on spetsiaalselt seemikute jaoks mõeldud preparaatide kasutamine.\nTaimede jaoks peetakse kõige mugavamaks vees lahustuvaid väetisi: sellisel kujul on kõige lihtsam pinnale kanda ülemine kaste. Vähem populaarsed granulaarsed orgaanilised ühendid. Arvuta nende nõutav arv ka ei ole raske, kuid neil on pikaajaline mõju.\nProgrammeerige seemikud hea saagi saamiseks.\nTaimede väetiste valik on üsna suur. Kuid me ei soovita osta tooteid tundmatutelt tootjatelt. Esiteks on alati oht, et haaravad petturid, kes pakuvad keeruliste väetiste varjus tutti. Teiseks ei ole igal tootjal piisavalt kogemusi ja tehnilisi võimalusi, et pakkuda tõeliselt kaasaegset ja tõhusat toodet.\nSellega seoses võrdleb Buysky Keemiatehas positiivselt paljude konkurentidega. Ettevõte alustas oma tegevust 1994. aastal. Tänapäeval kasutatakse nende spetsiaalseid väetisi mitte ainult Venemaa põllumajanduses. Neid hindavad ka põllumajandustootjad Saksamaal, Itaalias ja Balti riikides. Lisaks põllumajandusettevõtetele mõeldud spetsialiseeritud toodetele toodab tehas individuaalseks kasutamiseks seeriat. Tootevalikusse kuuluvad seemikud.\nOrgaanilised väetised graanulites (Massihävitusrelvade kasv, massihävitusrelvade levik). Need on ette nähtud nii seemikute planeerimiseks kui ka pinnase tankimiseks enne seemnete külvi. Mõlemal juhul esitatakse mõõdetud toitumine pikema aja jooksul. Juured libistavad graanuleid või tungivad läbi, absorbeerides vajalikud toitained nõutud koguses. Neid graanuleid töödeldakse täiendavalt risosfääri bakteritega (kasuliku mulla mikroflooraga), mis parandavad mulla struktuuri, kiirendavad huumuse teket, kaitsevad juurestiku mulla patogeenide eest, muudavad toitained taimedele ligipääsetavaks ja atmosfääri lämmastik mineraalseks vormiks.\nMineraalid fikseeritakse orgaanilises graanulis, nii et lämmastikku ja kaaliumi ei loputata niisutamise ajal ja fosfor ei moodusta mullas lahustumatuid ühendeid. Seetõttu jõuab massihävitusrelvade väetiste toitainete osakaal 80-90% ni, enamikus mineraalsetes lisandites see näitaja ei ületa 30%.\nKompleksne vees lahustuv väetis (Akvarin). Seda kasutatakse juurte ja lehtede pealmise kaste (lehtedel). Akvarini peamiseks eeliseks on mikroelementide uuenduslikud kelaaditud vormid.\nMikroelemente kelaadi vormis absorbeerivad seemikud kergemini. Lisaks ei ole nad pinnases fikseeritud, mis vähendab nende sissetoomise annust. Sulfaatväetised omakorda on odavamad, kuid vajavad rakendamisel suuremaid annuseid.\nBui seemikute väetise aluseks on lämmastik, fosfor ja kaalium. Kasulikumaks toitmiseks on kompositsioon rikastatud magneesiumi, väävli, mangaani, vase ja tsingiga.\nEksperimendi huvides saate valida ühe salve seemikutega ja toita seda ainult folk õiguskaitsevahenditega. Kuid on ebatõenäoline, et kogemuste tulemused teile meeldivad. Jah, ja protsess ise ei ole kõige lihtsam, sest on vaja otsida teavet selle kohta, kuidas noori paprikaid või tomateid õigesti väetada joodi, pärmi või sibulakoorega.\nKuid kasutades kvaliteetset väetist usaldusväärsetelt tootjatelt, saate hõlpsasti korrastada seemikud. Kõik, mida selleks vaja on, järgige selgelt pakendi juhiseid.


Nõukogude ja Vene julgeolekuorganid ajakirjanduslikust vaatevinklist — Sirp\nNõukogude ja Vene julgeolekuorganid ajakirjanduslikust vaatevinklist\nLeonid Mletšin. KGB. Riiklike julgeoleku organite esimehed. Paljastatud saladused. Tallinn, teine trükk, Varrak, 2007. 791 lk. Eesti lugeja tunneb kõnealuse raamatu autorit juba tänu tema mahukale Nõukogude ja Vene välisministreid käsitlevale teosele. Kirjastus Varrak tutvustab teda kui ühte populaarsematest Venemaa ajaloolastest ning nimetab tema KGB raamatut „põhjalikkusega kirjutatud uurimuseks”. Tegelikult ei ole Mletšin siiski ajaloolane, vaid ajakirjanik, kes on lisaks oma tööle ajakirjanduses ja televisioonis kirjutanud populaarseid raamatuid ajaloo kohta ja kriminaalromaane. Tänu sellele on ta olnud Venemaal küllaltki edukas ning mõningaid tekste on ka tõlgitud.\nSelle raamatu puhul ei ole aga kindlasti tegemist teadusliku tööga, kuna puuduvad viited ja kasutatud kirjanduse loetelu. Lugejal ei ole võimalik aru saada, kust kohast on pärit esitatud väited, faktid ja tsitaadid. Ei ole aga tegu ka populaarteadusliku teosega. Viimase ülesandeks oleks nimelt tutvustada laiemale publikule mõistetaval viisil teaduses välja töötatud ja aktsepteeritud seisukohti. Mletšini jutustatud ajalugu ei vasta mitte alati teadusliku uurimistöö tunnustatud hetkeseisule. Autor on ajakirjanik ning ka retsenseeritav teos on tükike ajakirjandust ja seda ei tohiks liigitada ajalooteaduslike tööde alla.\nAutor tunneb katkenditena venekeelset teaduskirjandust ja mõningaid avaldatud dokumendikogumikke antud teema kohta – sealt on pärit osa tema tsitaatidest. Lisaks on ta intervjueerinud üksikuid Vene ajaloolasi, kuid rahvusvahelise ajalooteaduse uurimisseis on talle tundmatu. Veel tugineb ta oma kirjutises kaasaegsete mälestustele ja intervjuudele nendega – nende usutavus on mitmelgi puhul rohkem kui küsitav. Kui täpselt suudab üks pensionieas salateenistuse ohvitser anda edasi pool sajandit tagasi toimunud dialoogi? Kõik, kes on vähegi tegelnud suulise ajalooga, teavad, et paljusid väidetavaid dialooge, mida Mletšin kaasaegsete mälestustena edastab, ei ole nõnda võimalik mäletada. Autor on kindlasti piisavalt intelligentne, et seda teada, aga peab dialooge konstrueerima, et raamat paremini kaubaks läheks. Lisaks kõigele ei ole Mletšin nähtavasti ise arhiivimaterjalidega tööd teinud, vaid kasutanud juba leitud ja avaldatud dokumente. Teose pealkirjas seisev „Paljastatud saladused” on säärase materjali puhul kindlasti suur liialdus, kuid tundub retsensendile tükikesena ajakirjandusest veel kuidagi vastuvõetavana.\nMletšin kirjutab loetavalt: lühikesed, mõjuvad laused, just nagu hea ajakirjaniku puhul olema peabki. Lugemise tegi aga raskemaks autori faktoloogiline lähenemisviis, mis selgitab ja põhjendab vähe. Seega meeldib raamat kindlasti kõigile, kellele sobib kuupäevade ja faktide kogum, mida vürtsitavad tsitaadid avaldatud allikatest ning võimalik, et väljamõeldud dialoogidest. Lugeja ei saa aga kindel olla selles, kui usaldusväärne on täpselt ajakirjanik Mletšin. Raamat ei ole kohe kindlasti kohane kasutamiseks koolides või ülikoolides.\nAutor on raamatu jaotanud 25 peatükiks, igas neist on käsitletud ühte riikliku julgeoleku esimeest. Kuna teos ilmus esimest korda juba 2001. aastal, siis on uute teadmiste saamise tõenäosus pigem väike. Problemaatiline tundub olevat ka ühele isikule (julgeolekuorgani vastavale esimehele) fikseerumine. Tegelikult eksisteerisid alati mitmed omavahel konkureerivad julgeolekuteenistused paralleelselt. Ühe esimehe esiletõstmisega personaliseerib autor liiga tugevalt ja vaikib seega maha ajaloolise reaalsuse komplekssuse – nõndaviisi alahindab ta partei ja hiljem valitsuse juhtivat rolli. Üksikisikutele keskendumise tõttu on autor sunnitud pidevalt ajas edasi ja tagasi hüplema, mis ajab lugeja tihti segadusse.\nKõige rohkem häirib aga kasutu faktoloogia ja madala tasemega abstraktsiooni kombinatsioon. Me saame küll teada, kui palju välismaise päritoluga sigarette, kui palju pornograafilisi fotosid ning kui palju välismaiseid kohvreid ja kirste oli 1937. aastal Genrihh Jagoda omanduses (lk 122 – kuid kes tahab seda nii täpselt teada?), kuid tõeliselt huvitavaid küsimusi raamatus peaaegu ei esitata. Kui mastaapsed olid repressioonid, mil määral said julgeolekuorganid ise otsustada ja eelkõige, miks toimusid need repressioonid Lenini ja Stalini valitsemisajal nii massiivselt? Kuidas sai Nõukogude Liit muutuda terroririigist autoritaarseks režiimiks? Nõukogude Liit oli Lenini ja Stalini ajal üks brutaalsemaid diktatuure maailma ajaloos, aga pärast destaliniseerimist oli see riik repressiivsuse poolest võrreldav tolleaegsete autoritaarsete režiimidega Lõuna-Euroopas või Lõuna-Ameerikas. Millel põhines Nõukogude välisspionaaži edu? Mil määral kontrolliti ja kontrollitakse ühiskonda? See, kes on läbi lugenud peaaegu 800 lehekülge Mletšini raamatut, ei saa märkimisväärselt targemaks tõesti tähtsate ja põnevate küsimuste osas. Lugeja teab pärast lektüüri mõnda fakti ja kuupäeva, millest mõnedes ei saa üldsegi kindel olla, on lugenud paljusid väljamõeldud dialooge, kuid Nõukogude ja Vene ajaloo mõistmisele see paks raamat kaasa ei aita.\nVõib-olla on see ajaloolaste ametihaigus, et tahetakse ajalugu kujutada diferentseeritult selle eri tahkudega, kuid nii ühedimensiooniline ja primitiivne, nagu seda kirjeldab Mletšin, ei saa ajalugu olla kohe kindlasti mitte. Teiste sõnadega: ajakirjanduslike faktide kogumina ja ajaviiteks kõlbab raamat küll, aga tõsiselt ei saa ma retsensendina seda võtta.


Pätsi-etenduse käsikirja autor Mart Kivastik: Kunagise riigipea kohta on igal eestlasel olemas kindel ja vihane arvamus. Pätsidel endal ka - Eesti Päevaleht\nSuvelavastus Päts 14. juuli 2018\nPätsi-etenduse käsikirja autor Mart Kivastik: Kunagise riigipea kohta on igal eestlasel olemas kindel ja vihane arvamus. Pätsidel endal ka\n"Kostja ja hiiglane" käsikirja autor Mart Kivastik tunnistab 11 päeva enne esietendust, et need, kes vähegi viitsivad ajalugu uurida, mõistavad, et lihtsaid vastuseid pole. "Hukka oli võimalik saada mitmel viisil. Aga uskumisega pole võimalik võidelda," lausus Kivastik etenduse kohta, mis lahkab Konstantin Pätsi raskeid otsuseid.\nMart Kivastik peab Pätsi teemat oluliseks, sest mitme põlvkonna jaoks on tegemist ajaloo valge laiguga. Foto: Rauno Volmar\nSa oled kirjutanud kümneid tekste ja käsikirju, aga kui palju "Kostja ja hiiglane" kirjutamine neist erines?\nVäga ei erinenud, aega oleks võinud rohkem olla. Selles mõttes on muidugi teismtoodi, et ”Pätsu asjus” on igal eestlasel oma kindel arvamus. Õigemini vihane arvamus. Pätsidel endal ka. Nii et selles mõttes on teema keeruline. Aga mis teha! Ajalugu on väga isklik asi.\nKas tajusid, et on väga lihtne langeda lõksu: Päts oli hea vs Päts oli Eesti langemises süüdi?\nKes vähegi viitsib asju uurida ja järele mõelda, saab isegi aru, et ei ole ühtegi lihtsat vastust, kuidas oleks pidanud tollal tegema või olema. Hukka oli võimalik saada mitmel viisil. Aga uskumisega pole võimalik võidelda. Paljud inimesed on lihtsalt lollid ka. Sinna pole mdagi teha.\nMilline on su isiklik arvamus eelnevas küsimuses?\nMu vastus on näidendis kirjas. Päris pikk vastus, üle mitme tunni kestab.\nKas ja millal oli(d) sul hetk(ed), et olid valmis Kostja kirjutamisest loobuma, sest tema 1939-1940 otsuste taust jäi sulle arusaamatuks?\nMa ei tea, ega ma ei tahtnud alla anda. Vahepeal ma lihtalt kartsin, et jään teemale alla. Ei tahaks halvasti esineda, kui asi on kõigile meile liiga tähtis. Muid loobumismõtteid mul polnud. Sain ise palju targemaks ka.\nKui paljude inimestega enne kirjutamist konsulteerisid? Kas keegi soovitas ka mittekirjutada? Või kas keegi andis ka nõu, milline peaks etenduse lõpp olema?\nKeegi ei soovitanud loobuda ja väga paljud aitasid. Ma tänan neid siin lõpus, seal nad torkavad rohkem silma.\nMiks on Pätsi Eesti teatris, kinos jne nii vähe tõlgendatud?\nEi teagi. Kuigi see on meile tõepoolest tähtis. Vene ajal muidugi ei saanud sellest rääkida, aga nüüd võiks küll. Meil on kogu ajalugu vahele jäänud, ma loodan, et me jõuame oma filmid ja raamatud ja teatrid enne ära teha, kui ise otsa lõppeme. Me peaks sellest neljakümnenda aasta kompleksist üle saama. Natuke mõtlema, üritama võrrelda praegust aega tollasega. Asjad ei olegi nii mustvalged.\nSee, mis praegu maailmas toimub, on veidi tolle aja sarnane. Trumbid, Putinid, Erdoganid, Brexitid, Saksa-Vene gaasijuhe... Venemaa on nüüd üksi kõigi vastu. See teeb olukorra meile soodsamaks. Aga väikeriikide saatus on nagu on. Rohkem teiste kätes. Me ise saaksime olla lihtsalt ausamad ja väärikamad. Paremad kui praegu oleme. Oma maa ja inimeste vastu. Muidu polegi meil mõtet, kui laastud aina lendavad. Me oleme Eesti eurodeks ümber arvutanud. Aga nii päris ei käi. Kui me ise ei oska siin olla, siis keegi teine saab hakkama.\nKuidas sulle sobib lavastaja ja see, et ta on just Venemaalt ega teadnud varem Pätsu taustadest midagi?\nPõnev on. Aleksander Ogarjov on huvitav tüüp ja huvitav lavastaja. Ma ootan väga, mis sealt tuleb. Midagi teistmoodi igatahes, teatri mõttes. Korvpalli mängib ka hästi, nii et sobib meile.\nKui palju näitlejad oma arvamusi Pätsust on sulle rääkinud ja kas oled püüdnud seda ka arvestada?\nEi ole jõudnud nendega sellest rääkida, neil on kümme tundi päevas proovid, nii et räägime hiljem.\nKui vaataja lahkub Viinistu etenduselt, kas ta saab siis vastuse: oli Päts alistuja või mitte?\nPalun vaadake ära, siis räägime. Ja et ma ei unustaks! Ma ei oleks osanud seda lugu kirjutada, kui mind poleks aidatud. Suur tänu Hando Runnelile, kes pakkus mulle Annelinnas hommikul konjakit, aga ma ei joonud, Eero Medijainenile, kellega me kohtusime Shakespeaere’i kohvikus Tartus, Trivimi Vellistega rääksime Vabaduse kohvikus Tallinnas, Madis ja Matti Päts näitasid mulle Kloostrimetsat, see on tõepoolest ilus koht. Ja Jüri Adams tegi mulle Toompeal riigikogu puhvetis supi välja. Aitäh, mehed!\nEtenduse korraldab Ekspress Meedia ja R.A.A.A.M.; pileteid saab SIIT.