Kasutusjuhend Lucide 17990/15/31 Twinny Lamp\nHome > Kodu ja sisustus > Lambid > Lucide Lambid > Lucide 17990/15/31 Twinny Lamp\nKas vajate oma toote (Lucide 17990/15/31 Twinny Lamp) kasutusjuhendit? Allpool saate tasuta avada ja alla laadida PDF-vormingus kasutusjuhendi. Lisaks leiate korduma kippuvad küsimused, tootehinnangu ja kasutajate tagasiside, et saaksite oma toodet optimaalselt kasutada. Kui see ei ole teie soovitud juhend, võtke meiega ühendust.\nAndke meile teada, mida arvate tootest Lucide 17990/15/31 Twinny Lamp, jättes selle kohta hinnangu. Kas soovite jagada oma kogemusi selle tootega või esitada küsimuse? Jätke kommentaar lehe alumises servas.


Ühing on asutatud veebruaris 1997 Tartus, nelja vaimse tervise teenuse spetsialisti poolt, eesmärgiga edendada püsiva psüühikahäirega inimeste elukvaliteeti arendavaid teenuseid.\nTeenuse kestuse ja osutamise põhimõtteks on: nii vähe kui võimalik, nii palju kui vajalik.\nSeniste tegevusaastate jooksul on ühing palju kasvanud ning kasvab siiani.\nÕnnestunud on mitmed projektid, mille käigus on ühing suutnud käivitada uusi ja täiendada olemasolevaid töökohti, eluasemeid, tugikeskusi. Teenuste osutamisega teenitud omafinantseeringute abil on loodud toetatud töökohti.\nAlates 2001-st aastast, rahvusvaheliste projektide tulemusena, on ühingul võimalik pakkuda kaheksas eluasemeüksuses toetatud elamise teenust. Toetatud töötamise teenust on klientidele pakutud 1997. aastast, toetatud elamise teenust 2001. aastast. Igapäevaelu toetamise teenust pakume 2002. aastast. Maakonnas pakume teenuseid samuti aastast 2002.\nAlates 2010. aastast koordineerib Iseseisev Elu Tartumaa Toidupanga tegevust. 2012. aastast pakume sotsiaalse rehabilitatsiooni teenust. 2013. aasta suvest pakub ühing ööpäevaringset hooldust Kaarepere pansionaadis. 2015. aastast pakume kogukonnas elamise teenust.


- Toiduained mis poletavad rasva samas u une\nToiduained mis poletavad rasva samas u une, Aju toiduga erksaks | neikid.ee\nWe recommend you review the page detail. Nõuanded nahaaluse rasva normaalseks eemaldamiseks - Pähklid Pange see tundideks sooja vette. Õnneks on olemas mitu head andmebaasi, kust saate teada edukate kontseptsioonide mis poletavad rasva samas u une võimalik. Iga poole tassi mustade ubade kohta on üle kaheksa grammi küllastavaid mis poletab rasva kiiresti, mis on peaaegu kaks korda rohkem kui õunas uhkeldab! Uuringu lõpus kaotasid naised, kes täiendasid oma kaloreid piiravat söögikava probiootikumiga, rohkem Toit kui need, kes võtsid platseebot.\nEelarve kaalulangus sooki prep. Meal Prep ideed kaalulangus - TERVISLIK ELUVIIS> KAALULANGUS\nMis poletab rasva kiiresti Ravitoidu ajakiri näidati, et mustikad vähendasid kõhu rasva, triglütseriide ja kogu kehakaalu. Järgmisel korral, kui teete jogurti parfeed, ärge unustage mustikaid sisse visata! Kuid teil on parem tutvuda kaerakliidega, kaerahelbedega ülekaaluka nõbu. Kaerakliides on veelgi rohkem valke ja kiudaineid - 6 grammi valku ja kiudaineid kalori kohta - mis tähendab, et tunnete end kauem täis ja vältige ringi varitsevaid kontorisõõrikute pehmeid, ahvatlevaid sosinaid.\nLouisiana osariigi ülikooli teadlased leidis, et mõõdukates kogustes söömine tume šokolaad Toit magustoidu südametervisele ja põletikuvastastele flavonoididele võib vähendada üldist keharasva ja vähendada vöökohta. See on ka tugev soolestikku lõhustavate toitainete nagu tsink ja magneesium allikas. Miks see oluline on? Noh, a Toitained Uuringus seostati betaiini lisamine kiirendatud ainevahetuse ja rasvatootmise pärssimisega, mis võib viia soole Toit kaotamiseni.\nTegelikult a Jaapani mis poletab rasva kiiresti uuring leidis, et osalejatel, kes tarbisid rohelise tee kaudu iga päev milligrammi umbes üks pudel katehhiine, oli oluliselt madalam KMI ja väiksemad talje mõõtmed kui neil, kes ei rüüpanud. An Aasia Vaikse ookeani vähi ennetamise ajakiri Aruandes leiti, et Jaapani meeste ja naiste keskmine katehhiinide päevane tarbimine oli vastavalt ja milligrammi, nii et kui te olete huvitatud kasu saamisest, peate teemängu veelgi suurendama.\nVanad rakud ei "räägi" üksteisega nii palju kui noored. Mida vanemaks neuronid jäävad, seda viletsamaks muutub nende omavaheline suhtlus — seetõttu hakkab inimesel mälu nõrgenema, halveneb ka tasakaal ja koordinatsioon.\nMarjades sisalduvad polüfenoolid aga lülitavad neuronite omavahelise suhtluse jälle sisse. Seetõttu on mustikaid nimetatud ka ajumarjadeks.\nOma antioksüdantse toime poolest sobivad ajutoitudeks ka lõhe oomegarasvhappe sisalduse tõttuavokaado, seemned, pähklid, oad, tume šokolaad, granaatõunamahl ja eelkõige roheline tee. Kõik need toiduained, sealhulgas mustikad, on põletikuvastase toimega — põletik on teadaolevalt üks suurimaid Alzheimeri tõbe põhjustavaid tegureid. B3-vitamiin ehk niatsiin Mõningad uuringud on näidanud, et inimestel, kelle organismis on palju niatsiini, halvenevad kognitiivsed oskused aeglasemalt kui nendel, kellel on sellest organismis puudus.\nDieet Ja Kaalulangus; Dieet diabeeti.\nKas rasva poleb une ajal Hommikuse treenimise 8 eelist\nPohlakivisalu kaalulangus Kombineerides lohe puu kurgi mahl ja mesi Kehakaalu, parem naha tervist ja tugevam raske kasutada mõjutatud sõnaosavuse ja väärtuse langus jätkus ka. Seos une ja kehakaalu vahel Unehäirete. Dieet 25 kg ühe Nelly Furtado ja tema Dieet kuu jajichnaja. Dieet ja Sale inimene; kehakaalu kaotus arsti meetod barmental " salendav mee ja kana.\nJa nüüd ongi käes see.\nLahustamiseks sobib hĂ sti rohke ja veel rohkem kurgi Esmane ravi on dieet, kehakaalu kontroll ja füüsilise ilminguteks meeleolu langus. Tervise ja tasakaalustatud toitumise, mis sisaldavad rohkem puu- ja köögiviljade ja valge liha söömine aitab. Loomulikult võib kehakaalu langus olla suurem, aga see on siis juba lihasmassi egel nr 2 ZONE dieet ja normaalne jõusaalis treenija toiduvalik.\nM; Ilu; dieet ja.\nShutterstock Üks kõige suuremaid hirme, mis vananemisega kaasneb, on mure mälu ja mõistuse kadumise pärast.\nKaalulangus Paterson NJ Kas rasva poleb une ajal Samad teadlased teatasid hiljem ka ajakirjas "Toitumine, ainevahetus ja kardiovaskulaarsed haigused" "et õhtusöögi ajal süsivesikute söömine mõjutas päevas söögiisu reguleerivate hormoonide taset, mis võib takistada keset päeva näljatunnet.\nBurn Fat Livestrong Over time, Asken Diet learns your diet habits and adjusts advice so that it remains helpful and uniquely tailored to you and your diet and body weight goals.\nKaalu langus üle 1 kg nädalas on Kolmepäevane muna mee ja sidruni dieet väikse kurgi ja rohelist sibulat. Mida saab ja mida mitte süüa Kremli Dieet; ema ja lapse kehakaalu langus. Kaalu langus üle 1 kg nädalas on.\nKui värske kurgi lõikudele riputada soola kehakaalu langus ja väka ravi aluseks on toiduvalik ehk dieet.\nKoostis: lehma ternespiim, Flanaganide mikroklastrid.\nKolmepäevane muna- mee ja sidruni dieet:. Kaalulangus koguduse episoodid ZONE- dieet ja normaalne jõusaalis treenija toiduvalik. Haarake lähedal koera keha nagu puugi pea, kui võimalik ja tõmmata sirge läbi kiiresti, vältides keerates Mis juhtub, kui sa juua äädikas.\nAinevahetuslikult on lihaskiud palju kallim kui rasvkude ja selle säilitamine nõuab rohkem kaloreid. Seega peaks kõik kaalulangetuskatsed algama lihastreeninguga mitte aeroobse tegevusega. Millised tingimused on vajalikud lihaste kasvuks? Ketogeense toitumise juhis algajatele Neid on 4.\nKõigepealt ma mainin nad ära ja siis annan lahendused ketogeensel dieedil olles.\nPiisav stiimul Treeni piisavalt tugevalt — Tegelikult üritab keha alati võimalikult väheste lihastega hakkama saada, kuna tegu on Keto kuidas suua rasva poletada rasva kalli kiuga, et seda lihtsalt ilu eesmärgil ringi tassida.\nIga organismi funktsioon on tekkinud põhjusega ja kui sa ei tingi oma keha saama tugevamaks, siis ei ole ka vajadust lihaskasvuks. Valgusüntees Söö piisavalt valku — Teiseks on vaja eeterlikke aminohappeid, mida, lisaks rasvhapetele, kasutatakse keha ehitusblokkidena, et ehitada uut kudet. Süsivesikud on ainsad toitained, mida me ellujäämiseks tegelikult ei vaja.\nIsegi aju keto-adapteerub ja hakkab ketokehi kütusena kasutama.\nEnergia Ole kaloraaẑses plussis — Vaja on ka lisakaloreid. Ilma treeningstiimulita suunataks see üleliigne energia keharasva, aga, kuna keha on teiste koormavate tingimuste all, siis need toitained lähevad lihaskasvuks. Hormoonid [Peamiselt testosteroon T ja inim-kasvuhormoon human growth hormone või HGH ] — Nende anaboolsete protsesside läbiviimiseks on vaja piisavat hormoonset tootlikust.\nKaks kõige tähtsamat lihaskasvuks on testosteroon ja inim-kasvuhormoon.\nInsuliin on vastutav kehasiseste toitainete jaotamise eest, aga valgusünteesiks see vajalik ei ole. Hoiatused Ketogeenne dieet toimib, muutes keha glükoosi kasutamisel energiaallikana rasvade kasutamisele. Rasvade põletamine toodab kemikaale, mida nimetatakse ketokehadeks, mis on veel üks energiaallikas, ehkki veidi erinev traditsioonilistest süsivesikutest.\nTundub, et rahvast pühib iga päev uus dieedihullus. Kõik need tegurid näitavad, et süsivesikuid ei ole vaja uue lihaskudeme kasvatamisek - et olla anaboolne.


Teaduse väljakutse ei ole ainult kõigele lahenduste leidmine või väljapakkumine. Küsimus on ka teadmiste pakkumises maailmale. Lahkumine on sama vajalik kui keeruline, kui argumendid tuuakse sisse iga distsipliini sügavuses. Aga nagu tark mees ütles, oleme inimesed ja mitte midagi…\nThe Runaway Kind autor Anthony Brandt\nMe süveneme inimkonna evolutsiooni suurde saladusse, imelapsesse, mis oli erinevus. Me ei räägi niivõrd intelligentsusest, vaid loovusest. Luure abil sai protoinimene sellele lähenemise tagajärgedest aru, mis tulekahju oli. Tänu loovusele...\nFrom Inside, autor Martin Amis\nKirjandus kui elustiil plahvatab mõnikord teosega, mis seisab narratiivi, kroonilise ja biograafilise lävel. Ja see on kirjaniku kõige siiram harjutus, kes segab inspiratsiooni, esilekutsumisi, mälestusi, kogemusi ... Just see, mida Martín Amis meile pakub...


BLAAT: veebruar 2009\nSamal ajal Sillamäel...\nPosted by Tiit Blaat at Neljapäev, veebruar 26, 2009 Kommentaare ei ole:\nIlumäe-mehel Tiidul on täna tõeline pidupäev! Nagu shampoonirekaamis-two in one! Sest ega igal aastal pole sellist vedamist, et vabariigi aastapäev ühtiks vastlapäevaga. Seetõttu sai ka vastlasõiduks kasutatav soome kelk sinimustvalgega kaunistatud.\nPosted by Tiit Blaat at Kolmapäev, veebruar 25, 2009 Kommentaare ei ole:\nParaad toimus sedakorda siis Narvas. Rahvast oli palju, kuid meeleolu oli... Marssivaid sõdureid ja möödavuravat sõjatehnikat vaadati vaikides, justkui okupante. Samas oldi telereporterite ja fotograafide tähelepanust meelitatud, poseeriti meelsasti ja lausa paluti pildile jäädvustamist.\nLiikuvaid pilte näed lisaks SIIT\nPosted by Tiit Blaat at Kolmapäev, veebruar 25, 2009 2 kommentaari:\nKui öeldakse et soomes on igal mehel oma saar, siis eestis jätkub neid vast ainult kaatri- ja jahiomanikele- kokku on meil saari umbes 1500. Õnneks on Püünsi külas, otse Rohuneeme poe vastas väike Pandju saar, mida võib vabalt igamehe saareks nimetada. Just sellepärast, et saarele pääsemiseks pole vaja muud teha, kui vaid põlvini ulatuvas vees veidike omaenda jalavaeva kulutada. Siis kui lubatud. Sest kevad-suvisel ajal muutub saar suureks merelindude pesitsuspaigaks ja iga saarelekippuja saab linnuparvede poolt mandrile tagasi tõrjutud. Talvisel ajal on pääs saarele aga lausa kuninglik. Tõsi küll- ilma punase vaibata, kuid ilmataadi poolt meisterlikult jääkamakatest plaaditud jäätee teeks kadedaks ka iga hiidlase:)\nPosted by Tiit Blaat at Esmaspäev, veebruar 23, 2009 Kommentaare ei ole:\nNo ei ole siin hingematvat merevaadet...ega maalilist rabamaastikku...Kõigest väike külakolgas Imavere oma tossavate korstnatega :)\nPosted by Tiit Blaat at Reede, veebruar 20, 2009 2 kommentaari:\nMis passid, mis passid-ma elan siin! :)\nMis aitaks kaamose vastu paremini kui väike eelmise suve meenutus!\nKogu materjal jälgitav SIIN!\nPosted by Tiit Blaat at Neljapäev, veebruar 19, 2009 Kommentaare ei ole:\nTänapäeva mehed-kas väljasuremisele määratud liik?\nSain eelmine nädal ülesandeks teha pilt Janek Mäggist, tema enda kirjutatud loo juurde, kus ta lahkab meeste ja naiste rollidest tänapäeva ühiskonnas. Ehk pole seis veel nii hull kui pealkirjas küüniliselt kirjas, kuid mõtlemapanev küll. Harrastavad ju mehed erinevalt naistest enesehävitajalikku eluviisi. Janeki mõtteid saab lugeda 26 veebruari Eesti Ekspressi vahel ilmuvast lisast "Terve Pere". Seniks aga ainult üks lõiguke sellest kirjatükist: Naisi tasub rohkem karta kui mehi. Nende jõud on suurem. Ka ühiskonnas. On poliitikuid, keda hääletavad pigem naised ja neid kardetakse kõige enam. Miks? Sest naised on tugevamad kui mehed. Nad ei anna alla. Nad ei väsi. Ja paraku - nad viivad ka elu edasi - sünnitavad lapsi. Viimasel ajal pole selleks enam isegi meest vaja.\nPosted by Tiit Blaat at Neljapäev, veebruar 12, 2009 Kommentaare ei ole:\nHalvaks läinud laenud kirjutatakse ju ikka korstnasse:)\nSorry SEB- pankurid, kuid pilt on illustratiivse tähendusega :)\nPosted by Tiit Blaat at Kolmapäev, veebruar 11, 2009 2 kommentaari:\nMereääres jõlkudes võib sattuda tihtipeale igatsorti nodi peale. Minu suurim leid on olnud sinine plastikust aiatool, koerapidajana olen rõõmustanud ka kahe koerarihma üle. Ja vihastanud juba aastaid Rohuneeme rannas vedeleva suure traktorikummi pärast, mida sügisesed tormid püüdlikult liiva seest välja uhavad ja pärast sama kohusetundlikult jälle kinni katavad. Kusagil mälusopis meenub jutt kaubalaevast, kes vene ajal oma banaanilaadungi mingil põhjusel kaotas, põhjustades sellega Tallinna kauplustes erakordse banaanikülluse. Nii et pilku rannaliival tasub hoida igal juhul. Isegi siis, kui päeva parimaks leiuks jääb jäässe külmunud kõrkjast Titanic :)\nPosted by Tiit Blaat at Teisipäev, veebruar 10, 2009 Kommentaare ei ole:\nÜhe maja lõpp.\nMinu pressifotograafi karjäär sai alguse just siit. Alustasin aastal 1991, esimeselt korruselt, ETA(Eesti Teadete Agentuur)pimedates fotolaborites laborandina, ilmutades selliste tolle aja suurnimede nagu Lembit Michelsoni, Albert Truuväärti, omaealise geeniuse Erik Prozese, vaieldamatu eeskuju Tiit Veermäe ning oma esimese ülemuse-Peeter Langovitsi filme ja pilte. Vaid paar korrust kõrgemal asus aga eesti kõige vingema, esimese eralehe Eesti Ekspressi toimetus. Oli kuhu pürgida, jalga ukse vahele toppida. 1992 aasta lõpul see õnnestuski-minu esimene fotolugu rääkis Tallinna linna vaevavast rahahädast, mille tõttu paljud omasteta surnud külmakambrites mahamatmist oodates kuude kaupa vedelesid. 93 aasta suvel sai minust aga esimene ekspressi palgaline fotograaf, kuutasuga 1700 eeku kui ma õieti mäletan. Tänaseks on pea 100 aastasest majast järele jäänud vaid poolik välisfassaad. Tõenäoliselt juba nädala lõpus meenutab kunagist usuharraste tütarlaste kloostrit ja mitmetele meediaväljaannete peavarju pakkunud maja ainult suur kivihunnik...\nPosted by Tiit Blaat at Kolmapäev, veebruar 04, 2009 3 kommentaari:\nHambahaldjas tööpuudust ei karda.\nKoerakutsikas vahetab oma hambaid 5-6 kuuselt. Vanem poeg Kaspar saab mul paari kuu pärast juba seitsme aastaseks. Koerpoiss on temagi. Klotse langeb suust juba mõnda aega:) Ealine iseärasus, mitte diagnoos. Mäletan oma lapsepõlvest hästi neid hambakatkumisi. Päris Kalle Blomkvisti moodi(oli see vist ikka tema?) ma niiti küll hamba külge siduda väga ei julenud, kangutasin neid niisama näpuga. Ja minu poiss kõnnib selles mõttes isa jälgedes. Ainult et minu nooruspõlves ei räägitud midagi hambahaldjatest, hammast sai kantud kaasas tikutopsis kuniks see lihtsalt kuhugi ära kadus. Tänapäeval, kui doonororganitega kaubitsemisemine on mõnes kohas lausa elatistpakkuv ettevõtmine, ei lähe ka piimahambad niisama raisku. Ikka õhtul padja alla, lootuses, et keegi kodanik hambahaldjas selle hommikuks raha või mänguasja vastu vahetaks. C'est la vie!\nPosted by Tiit Blaat at Teisipäev, veebruar 03, 2009 Kommentaare ei ole:\nKus vetevana putru keedab?\nPühapäeva hilishommik. Kell 10.30. Südaöine -12 kraadine pakane on taandunud kaheksa-poole peale...Vana kaluriküla Rohuneeme, mis nüüdseks on küll muutunud põhiliselt uusrikaste elupaigaks, alles virgub. Vaikne on siin tegelikult siiski kogu aeg. Ainult metsasihi tagant, mere suunast, kostub madalat mütsumist. Sellist mõnusat ja rahulikku...justkui keedaks vetevana endale hiiglasuures pajas hommikusööki. Tegelikult on Viimsi poolsaare tipp sageli kaubalaevadele ja tankeritele peatuspaigaks, enne sisenemist Maardu sadamasse. Ja nii kostabki siin tihtipeale pudrupaja podisemist, nii päeval, kui öösel...\nPosted by Tiit Blaat at Esmaspäev, veebruar 02, 2009 Kommentaare ei ole:\nHalvaks läinud laenud kirjutatakse ju ikka korstna...


Sapikaklubi • Vaata teemat - Minister, ZAZ 968A, 1978(Müüdud)\nTänane kuupäev Esmaspäev Jaan 18, 2021 2:09 am\nMinister, ZAZ 968A, 1978(Müüdud)\n76 postitust • 1. leht 6-st • 1, 2, 3, 4, 5, 6\nPostitas Minister » Reede Mai 06, 2016 9:16 pm\nSirvisin täna erinevaid kuulutuste portaale seoses geneka vajadusega. Ühtäkki avastasin Kuldsest Börsist kuulutuse, mis oli pandud 8 tundi tagasi ja müügis oli piltide järgi väga kompu 968A. Ainult täna lubati veel hinnast 500 eurot alla. Kiire kõne müüjale ja kuna auto asus Õismäel, siis sai ka kohe seda vaatama minna. Auto tundus piltide järgi ilusam kui reaalelus. Autol on mõlemad esitiivad vahetatud ja värvitud rulliga "kole punase" värviga. Panime masina käima ja seekord tabas mind tõeline üllatus. Auto käis nii vaikselt, et seest ei kuulnudki mootori häält. Kontrast minu halli 968 oli ikka väga suur. Auto nurrus hästi ja tegin proovisõidu. Pidurid töötasid, masin sõitis ja oli üllatavalt vaikne. Mootori tööst andis aimu autole ise paigaldatud tahomeeter. Pilk mootoriruumi oli ka julgustav. Väga ilus ja puhas oli kõik.\nNatuke mõtlemist ja auto saigi minu omaks. Kuna kell oli vaikselt tiksunud tööpäeva lõppu, siis esimene sõit viis mu uue masina kohe ummikutesse. Ligi 1,5 tundi tiksusin Õismäelt Järvevana poole ja sain väga palju positiivseid käeviipeid. Pidin neid ise ka tegema, kuna esmapilgul jäi kahe silma vahele, see et autol on puudu suunatulede kang. Rea vahetusteks sai käega vehitud ja läksid asjad õnnelikult.\nSihtkohta jõudes lootsin masinat avastades leida ka suunatulede süsteemi. Minu hallil oli see lahendatud lülitiga, mis oli nipukatega roolisambale kinnitatud. Pärast mõningast otsimist leidsin suunatulede jaoks paidaldatud lüliti keset armatuuri.\nLisaks on autole paidaltud kõvasti "lisavarustust" Autole on paigaldatud voltmeeter, tahomeeter, intervalliga klaasipuhastid, elektriline klaasipesu, ulmeline raadiosüsteem jmp.\nEks lähipäevil võtan aega ja tutvun autoga lähemalt. Kuna autol puudub ülevaatus, siis see on esimene asi mille peaks ära tegema.\nUmmikutes tiksudes oli tahokast väga palju abi, sest tõesti ei saanud aru, et kas auto mootor käib või mitte.\nPildid siis müügikuulutusest:\nViimati muutis Minister, Pühapäev Okt 21, 2018 9:54 am, muudetud 1 kord kokku.\nLiitunud: Teisipäev Aug 30, 2011 2:21 pm\nRe: Minister, ZAZ 968A, 1978\nPostitas AhtiH » Reede Mai 06, 2016 9:29 pm\nEga üks ei jää ilma teiseta\nAga armatuur on ka emmi oma. Sumpatorud tunduvad ka olevat hernepüssi läbimõõtu.\nPostitas tuust » Reede Mai 06, 2016 10:23 pm\nPalju õnne uue sapiku puhul.\nTore näha, et sul tahtmist jagub.\nPostitas Minister » Laupäev Mai 07, 2016 7:09 am\nVeel infot autost:\nViimati läbis ülevaatuse 2013 aastal ja siis oli probleemiks reguleerimata tuled.\nAuto on osalenud ühes õnnetuses 2005, milles jäi ise süüdi. Arvatavasi siis on vahetatud ka esimesed tiivad.\nKuna sel masinal on ka ees turvavööd siis küsin, et kas ja kuidas on keegi lahendanud tagaistme turvalisuse laste suhtes. Vaja oleks üks turvatool ja turvahäll antud autosse paigaldada nii et lastel oleks turvaline.\nOlen huvitatud ka veokolmnurgast. Kui kellelgi on üle või saab laenata, siis oleksin väga huvitatud.\nPostitas sapikafänn » Laupäev Mai 07, 2016 12:50 pm\nTaha saab lihtsalt turvavöid paigaldada. Seal ju kohad olemas(keermestatud avad). Võid panna sapikale mõeldud "originaal" turvavööd, või siis kaasaegsemad rullis olevad vööd. Nende teise paigaldus natuke keerulisem.\nÜhele sapikale sai isofix kinnitused taha istme alla tehtud. Siis oli eriti hea turvaistet panna.\nLiitunud: Pühapäev Okt 19, 2014 2:05 pm\nPostitas marek » Pühapäev Mai 08, 2016 6:18 pm\nIstmed on huvitavad. Kas need on istmekatted või ongi istmed sellised tehtud?\nVäga kena pill tundub olevat! Edu!\nLiitunud: Pühapäev Dets 03, 2006 1:59 pm\nPostitas Bazilio » Pühapäev Mai 08, 2016 7:17 pm\nAuto oli minu käest ostetud. Väga tore et uus omanik autoga on rahul. Kahjuks pidin seda maha mūūa kuna endal seisab mittu projekti mida peab kunagi kokku panna\nArmaatur on 968a oma seal isegi mark on peal\nSisu selle auto oma originaal\nLiitunud: Kolmapäev Jaan 28, 2015 6:27 pm\nPostitas Minister » Pühapäev Mai 08, 2016 8:40 pm\nTäna tutvusin oma masinaga ja pildistasin kaasatulnud materjali. Autoga tuli kaasa 16 suurt a1 mõõdus tahvlit, kus auto hingeelu ilusti kirjas. Laadisin failid seiklusministeeriumi serverisse ja tegin pilte väiksemaks. Kui kellelgi on vaja suure resolutsiooniga pilti, siis võib märku anda. Usun, et paljudel on sellest infost kasu. Minul igaljuhul küll.\nPostitas Minister » Pühapäev Mai 08, 2016 8:48 pm\nBazilio kirjutas: Tere\nSa võiks mõne pildi oma kuldsest 968M projektist ka panna ja sellest natuke lähemalt rääkida.\nPostitas tuust » Pühapäev Mai 08, 2016 9:51 pm\nVäga vahvad plakatid, garaaši seinal näeksid head välja.\nJäi silma, et kahel plakatil, kus näidatud mootori silindrite numeratsioon, see on veidi erinev tavapärasest.\nPostitas Bazilio » Pühapäev Mai 08, 2016 10:02 pm\nVarsti teen kuldsa zazi kohta postitus. Praegu pole aega. Loodan et see nädal läheb elektiku juurde kus panevad uus elektrisstem ja siis panen sisu ja muusika sisse.\nPostitas Minister » Teisipäev Mai 10, 2016 9:41 pm\nKuna peres on nüüd kaks sapikat, siis see tekitab parajat nõutust. Käin ümber mõlema auto ja ei oska otsustada, et kummast peale hakata. Punasel on esiots ja esimesed tiivad teist värvi ja ilusa tulemuse saamiseks oleks vaja see auto üle värvida. Hallil autol on aga salong vaja värvida ja uuesti kokku laduda. Algne plaan oli ka hall väljast üle värvida, aga nüüd teise auto tulekuga on plaan nihkunud selle punase poole.\nPlaanid on suured, aga aeg on see mida pole\nLisaks sain hea diiliga uued rehvid, aga nende mõõt on 175/70. Kas see sapikale liiga suureks ei jää? Tahtsin need velgedele peale panna, aga ilma sisekummita seda teha ei saanud. Lisaks ei olnud rehvitöökojas tehnikat, et sapika velge tasakaalustuspinki kinnitada? Kus teie olete oma veljed tasakaalustanud?\nKuna punasel sapikal puudub üv, siis pean seda hakkama lähiajal läbima. Hetkel on autol puudu kas lähi või kaugtuled. Ei saanudki aru, kuna autol need vana tüübi pirnid ja armatuuris ei põle ühtegi tule märki. Kui aega tekib, siis katsun viga otsima hakata.\nSeigana võin ära mainida, et suutsin selle masinaga esimest korda elus ka trahvi saada. Hoog oli hea ja suutsin punasega ristmikule sõita ja politsei väänas kohe 60 eurot trahvi. Küsiti, et kas tead miks su kinni pidasime. Pakkusin, et kuna pole ülevaatust. Politsei oli, et ahaaa, seda ka pole? Tule autosse ja räägime. Küsiti, et kust tulen ja kuhu lähen ja peale selgitusi lubati sõitu jätkata.\nLisaks tahtsin küsida, et miks on sapikal kapoti alla pressitud kaks numbrit. Kõrvalistuja pool on vin kood ja juhipool mudeli nr ja veel mingi 6 kohaline nr. Mida see 6 kohaline nr näitab?\nPostitas sapikafänn » Kolmapäev Mai 11, 2016 5:35 am\nSa pane rattad niisama ilma tasakaalustamata alla. Ja kui mingit vibra pola, siis pole tasakaalustada vaja. Ma enda kahel sapikal ei tasakaalustanud rattaid. Punasega sõitsin üle 17tuh. kilomeetri nii suvel kui talvel ja mingit vibra ei olnud. Seda enam kui lased veljed pulbris üle värvida, siis tasakaalu lüües võib värvi tükk lahti tulla ja hakkab sealt roostetama. Muidugi võid tasakaalupingi nii ka seadistada, et paned raskuse ainult sisse poole.\nTasakaalustamiseks aga kasuta piduritrumlit. Paned ratta selle külge ja siis koos trumliga pinki.\nKas kahe autoga raskeks ei lähe? Et teed natuke ühte ja siis teist. Kuna aega ka eriti ei ole, siis võib lõpptulemuseks olla see, et kumbki auto valmis ei saa. Nii jäävad autod seisma ja huvi sapika vastu läheb üle.\nPostitas metsamees » Kolmapäev Mai 11, 2016 7:22 am\nSuunatulede lüliti on täiesti kasutatava koha peal. Inva variantidel on ta ju juba tehasest tuhatoosi asemel.\nKui tiibasid värvima hakkad siis need pagana liistud... Kinnitamiseks on enamus kohtades tüüblid või traadist klambrid, aga ees otsas on paar polti-mutrit. Koopast seest saad lahti keerata.\nEsialgu sõida punasega, ehita 966-te. See aasta saab pool sajandit 966 tootmise algusest ja sügisel on selle teemaline üritus tulemas.\nPostitas Minister » Kolmapäev Mai 18, 2016 5:10 pm\nVaatasin neid müügi pilte masinast ja imestan, et päris hea fotograaf on olnud. Auto tegelikult nii ilus ei olnud. Mõlke on päris mitmes kohas, värv küll nii ei läigi ja päris mitmes kohas on tehtud ustel ja tiibadel värvi parandusi. Pilte vaadates tundub, et neid on omajagu "photoshopitud".\nKuna punane masin on Tallinnas ja lähemal, siis sai sellega tegelema hakatud. Mis ja kuidas, see selgub pildimaterjalina lähiajal.\nAutost on saanud ka mu vanema poja(2,5aastane) suur lemmik. Hommikul ärgates on esimene asi, et lähme sapikat remontima. Kui mina masinat nokitsen istub ka tema masinas ja sõidab küll poodi ja küll bensiinijaama. Lisaks on vaja iga natukese aja tagant vaadata kas rehvid on täis ja kas rattad ei vajaks vahetust. Tundub, et nuppude ja kangide eesmärgist teab ta rohkem kui mina. Hall sapikas on Hiiumaal ja päevas korra on vaja selle pilte arvutist vaadata. Ühesõnaga üks väike sapikafänn on veel juurde tekkinud.\nTahtsin küsida ka selle jäiga ühendusega vedamise kohta. Kuna pole seda kunagi teinud, siis huvitab, et kas rool peaks sõiduajal lukus või lahti olema. Kas jäiga ühenduse võiks kinnitada sapikal sinna stange poldiaukudesse, mis läbi esipõlle lähevad? Enamusel on see vist kinnitatud ümber sillatala. Kuidas seal talaümber leida see keskkoht, või pole see oluline?\nHomseks sõiduks rentisin ennale "konna", aga teen selle jäiga ühenduse endale ka valmis.


Lennart Meri konverents sõidab tänavu alustuseks Narva küsima, mida Narva kardab - DELFI\nLennart Meri konverents sõidab tänavu alustuseks Narva küsima, mida Narva kardab\nPealkirja all “Luues uut normaalsust” keskendub 13. kuni 15. mail toimuv Lennart Meri juubelikonverents Euroopa ja Lääne tulevikule, tuues Tallinasse kokku tipp-poliitikuid ja säravamaid poliitilisi mõtlejaid kogu maailmast.\nKonverentsi avapaneelis “Uus normaalsus: Lääne lõpp?” osaleb LMK patroon president Toomas Hendrik Ilves koos Euroopa Komisjoni esimese asepresidendi Frans Timmermansi ja Prantsuse Euroministri Harlem Désiriga.\nEbakindla rahvusvahelise olukorra taustal arutavad poliitikategijad ja analüütikud muu hulgas teemasid nagu põgenikekriis, mis ei ähvarda üksnes rebida puruks Euroopa Liitu vaid ka liikmesriike endid. Universaalsed liberaalsed väärtused, mis on Lääne demokraatiate nurgakiviks, on ühtäkki saanud külge hinnasildi, mida kõik valitsused ei ole valmis maksma. Kuidas võidelda massirände põhjustega ja kindlustada Euroopa piirid? Kuidas aidata piiririikidel põgenike sissevooluga toime tulla ja jagada vastuvõtvate riikide vahel koormat? Need küsimused nõuavad nii mõistust kui tundlikkust paneelilt, milles osalevad Frans Timmermans, Eesti välisminister Marina Kaljurand, Makedoonia välisminister Nikola Poposki ja Saksa Ida-Euroopa Uuringute Ühingu president Ruprecht Polenz.\nTuntud analüütik Illarionov Lennart Meri konverentsil: Putin plaanis Ukraina sõda kümme aastat (31) 25.04.2015\nEndine USA saadik Moskvas: Putinil on kõik mängus, ta vajab kriisi igavesti (37) 25.04.2015\nKui Wales’i tippkohtumine suunas NATO fookuse tagasi territoriaalkaitsele, siis Varsssavi peab otsustama praktilise tegevuse üle. Piiririigid ootavad märgatavat üksuste kohalolekut, mis tagaks heidutuse ja sõjalise võimekuse Venemaa võimaliku rünnaku puhul. Teised leiavad, et see läheks vastuollu NATO-Venemaa kokkuleppega. Rootsi kaitseminister Peter Hultqvist, NATO asepeasekretär Alexander Vershbow, Prantsuse kaitseministeeriumi kaitsepoliitika direktor Philippe Errera ja Poola välisminister Witold Waszczykowski arutlevad, millised võimalused on NATO otsustajatel, et neid vastakaid seisukohti lepitada.\nEuroopa tuleviku üle arutavad endine Poola välisminister ja Harvardi Ülikooli vanemteadur Radosław Sikorski, Venemaa Rahvusvaheliste Suhete Nõukogu direktor Andrey Kortunov, Liberaalse Strateegia Keskuse esimees Ivan Krastev ja Euroopa Nõukogu presidendi välispoliitika nõunik Riina Kionka.\nMcCain Instituut korraldab paneeldiskussiooni USA presidendivalimiste teemal, milles saavad sõna Atlandi Nõukogu vanemteadurid Ian Brzezinski ja Daniel Vajdich, Blue Star Strategies asutaja Sally Painter ja Trumani Rahvusliku Julgeoleku projekti poliitikadirektor Leigh O’Neill. Paneeli juhib McCain Instituudi tegevdirektor Kurt Volker.\nKonverentsi ametliku avapäeva eel, 12. mail toimub LMK väljasõit Narva, et Narva kolledžis koos kohalike ekspertidega uurida, “mida kardab Narva". Euroopa Liidu ja Venemaa vaheliste suhete pingestumine pärast sündmusi Ukrainas 2014. aastal on tekitanud elavaid arutelusid kahe geopoliitilise jõu kokkupuutealal elavate kogukondade stabiilsusest ja hingeseisundist. Julgeoleku- ja välispoliitika ringkondades on jätkuvalt suur huvi Venemaa infokanalite mõju vastu narvalastele. Mida arvavad pingestunud olukorrast narvalased ise? Diskussioonis Narva Kolledžis osalevad selle direktor Kristina Kallas, narvalanna Maria Ossipovskaja, USA Atlandi Nõukogu teadur Ben Nimmo ja Hudsoni Instituudi Venemaa analüütik Andrei Piontkovski. Vestlust modereerib analüütik ja endine CNNi Moskva büroo juht Jill Dougherty.\nTäpsema päevakavaga saate end kursis hoida Lennart Meri Konverentsi kodulehel. Konverents algab 13. mai õhtul kell 17 ning lõpeb 15. mai lõuna ajal. Toimumiskoht on Radisson Blu Sky hotell Tallinna kesklinnas. Töökeel on inglise keel. Konverentsi videoülekannet saab jälgida LMC kodulehel.\nKümnenda Lennart Meri Konverentsi programmi paneb kokku konverentsi direktor Riina Kaljurand.\nKuidas hakata vastu Moskva propagandale? Suursaadik Jüri Luik ja meediaekspert olid eri meelt


Kuidas puhastada pinglaed? — Home System Блог Дизайн Натяжные Потолки Видио Новости\nPinglaed — revolutsiooni sisekujundus. Nad tunduvad tore taustast paigutus, luua täiendavaid mõju ruum, vastupidav ja peaaegu ei ole vaja hoolitseda. Kuid see ei välista tõenäosus ebameeldivaid olukordi, kui kepposia lapsi või ei avatud šampanja rikkuda ideaalne pilt, mis viib välimus laigud venitada lakke. Sel juhul õiglane perenaine midagi jääb vaid — relvastatud vajalikud vahendid, et puhastada ja alustada tööd tagastamise originaal lakke valgust ja puhtust.\nvalt ilma jätta sära .\nKuigi puhastus käed ei tohiks heliseb ja heliseb, mis võib kahjustada ka õrn läikiv pind.\nMingil juhul ei tohi kasutada märgpuhastamist venitada lagi pesuaineid ja puhastusvahendeid, mis sisaldavad abrasiivseid või atsetooni . Ideaalne variant teie puhul -tavaline seep ilma keemiliste lisandite ja värvid . Muidutõttu oma labors võib olla üsna vastupidine ootustele . Autor vabanedaplekke , siis lootusetu jama läige või tekstuur, mille tõttulakke võikorts on mingi sügav kahju , et ei saa edasi tagasi .\nÄrge kandke liiga palju füüsilist pingutust puhastamisel laed . See võib vigastadapinnale . Puhasta pehme ringjate liigutustega , vältides surudes pinnale või venitades . Lõpus pühiravida kuiva lapiga või mikrokiust lapp , et välistadatõenäosust jälgi seebijääkide .\nKunavahendid puhastamiseksläikiv Pinglaed võib kasutada ka spetsiaalset pihustid , et vähendadariski kahjustadaläikiv pind . Ärge püüdke Poolalaed ei ole selleks otstarbeks määratud . Kuid pärast tööde lõpetamist tuleb pind puhastada ammoniaagi , mis on edukalt toime tullaabielulahutuse ja taastada algne läige laed .Kuigi tootjad ja kuulutadavõimalust mehaaniline puhastus pinglaed tolmuimejaga , siis on parem mitte riskida selle kergesti deformeeritav pindlakke ja vajadusel puhastadaämblikuvõrgud nurkadestavaliselt pehme lapiga . Lisaks kõik filmid onlagi anti- staatiline kate, mis kaitseb neid tolmu settimise ning teil kaob vajadus pidevat hoolt oma laed .\nRavida hoolikalt oma pingeid laed ja aastaid neil rõõmustab teid oma peent sära ja täiuslik, hoolitsetud vaade! Enne puhastamist kontrolli tootja juhiseid kui võimalik pesta laed installitud korter.Eksperimendid pesuaineid, mis ei vasta konkreetse materjali, tulvil pöördumatuid tagajärgi värvuse muutused või värvuse muutust longus venitatud lõuend. Kõige sobivam neutraalne, hästi vahutav vedelik preparaate nõudepesija või aknad.See odavam.\nVeidi kallim, kuid ohutum ja tõhusam eriline pihustid pesemiseks Pinglaed, mida saab osta igal supermarket.Nende hulka kuuluvad ammoniaak ja antistaatilised ained.Alkohol-eriti efektiivne kui pesu läikiv laed ja antistaatiline värskendav tolmu omadused kangast.Sest läikiv lagi saab osta spetsiaalse poleerimisvahendid, mida kohaldatakse pärast pesemist ja kuivatamist.Valides veenduge õpib kiri sildil, mis on mõeldud pesemiseks film katted. Enne pesuvahendi on vaja testida selle vastavust materjali oma lae.Selleks, pane see tema väike maatükk silmapaistmatu koha.Kui pärast kuivatamist vasakul plekke või lahutus, seda saab kasutada.Lõpuks, arvestades, et harja pesemist film materjalid ei ole soovitatav, ainult pehmet mikrokiudriiet, lapp,siidiselt pehme kiud või trahvi käsna.


Infot algajale teleri ja ressiiveriostjale - Lehekülg 10\nLehekülg 10 / 12 Esimene ... 89101112 Viimane\nNäitan vasteid 136 kuni 150 167-st\n08-04-17, 09:33 #136\nMammut töö tehtud ja hea näha, et on jõudu ka täiendustega tegeleda. Ma ei tea kas see idee on läbikäinud või on juba isegi olemas, kuid selle võiks vabalt raamatuks trükkida ja panna raamatu poodide ja elektroonika riiulite vahele müüki.\nTrükkimise idee ja võimalused on viimane aasta õhus olnud. Reaalsuses tähendab see iseenda raha allapanekut/sponsorite leidmist. Muul viisil trükkida pole mõtet.\nPõhimure on pärast seda ka müüa, eestlane on teada kooner ja kui ka tasuta saab, siis kuipaljud on nõus riiulisse ostma...\nOn ka muid turustamise mõtteid olnud, aga hetkel on need lahtised.\n08-04-17, 18:35 #137\nEga jahh eestlane ei kipu raha siia sinna loopima aga kui hind on hea, siis miks ka mitte. Eks eeldus on korralik turundus, tõlge ingise keelde ja amazon hoolitseb müügi eest. Teema on huvitav ja siit võib midagi areneda küll.\n09-04-17, 10:50 #138\ntõlge ingise keelde ja amazon hoolitseb müügi eest\nVõtame rahulikult. Paljud teoorias head ideed kukuvad reaalsuses hooga läbi.\nPealegi on mul palju mõtetes mõlkuvat veel kirja panemata\nViimati muutis Cartman : 09-04-17 kell 11:15 Põhjus: kirjaviga\n29-04-17, 20:21 #139\nViienda aasta täitumise puhul alates päris esimesest kirjutatud variandist, sai üles laetud täiendatud ja parandatud viimane versioon.\n15-06-17, 12:49 #140\nPaistab, et netis on hakanud jälle levima mingi Expert'i tehnikapoe müügijutt telerite kohta, mida erinevad portaalid aktiivselt tõe pähe levitavad.\nSeega tundus paras aeg olevat teha täiendusi.\n15-06-17, 12:57 #141\nEhk mõni konkreetne viide ka väite tõestuseks?\n15-06-17, 14:01 #142\nSee on näiteks üks viimastest: http://60pluss.postimees.ee/4132303/...telerit-valida\nja täpselt sama veel https://www.am.ee/kuidas-valida-telerit\ntäpselt sedasama on kopeerinud ka teised protaalid, ei leia enam, millised.\nVanemaid samasisulisi artikleid ei hakanud linkima.\n15-06-17, 14:34 #143\nMina just tegelen telku valimisega, ja avastasin, et tänapäeval puudub teleri valimise mõistlik metoodika, valitakse kahe asja põhjal, suurus ja hind. Midagi asjaliku selle kohta on vist raske kirjutada, sest tootjate poolt on ka väga segane jutt, aga expert tunneb ennast sellises olukorras, nägu kala vees.\n21-06-17, 18:48 #144\nEks müüjate eesmärk ole oma tooteid müüa ikka uute ja paremate argumentidega. Kahjuks enamik Eesti elanikke ei kasuta ilmselt mitte kunagi neid võimalusi ära, mida uuemad-kallimad telerid pakuvad ning milliste argumentidega müügimehed need pähe määrisid... Siis pole neid ju ka mõtet osta\n21-06-17, 19:09 #145\n12-08-17, 14:37 #146\nLisasin väikese peatüki UltraHD kohta.\nDVD plaatide virnad poes ajavad juba närvi.\n12-08-17, 16:05 #147\nMa soovitaks selle jutu uuesti algusest kirjutada, pidevad täiendamised on toonud kordused ja liigendatuse. Aga muidu tänuväärne ettevõtmine.\n12-08-17, 19:15 #148\nAsjalik! Äkki oleks mõistlik hoopis blogi pidada?\n12-08-17, 22:16 #149\nBlogi siiski ei tule.\nUuesti ümberkirjutamine ei ole hetkel reaalne, see on meeletu töö. Jõudu mööda parandan niikuinii, kuid täiesti uus versioon ei ole praegu jõukohane\nKunagi see tuleb, kuid siis juba hoopis uuel kujul.\n14-08-17, 00:08 #150\n''Ruumiline- ehk surroundheli (nn „kodukino“ heli)...''


Paide juuksur avas kesklinnas oma unistuste salongi - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\nPaide juuksur avas kesklinnas oma unistuste salongi\nJuuksur Krista Kull (keskel) võõrustab oma kliente uues salongis, tähistades ühtlasi oma kümnendat tööaastat Paides.\nEsmaspäeval avas Paide keskväljaku äärses majas uue salongi kauaaegne juuksur Krista Kull, kes laiendab oma äri nüüd ka koolituse valdkonda.\nKrista Kull on tegutsenud Paides juuksurina kümme aastat. Selle ajaga on talle tekkinud palju kliente ja järjekorrad veninud rohkem kui kuu aja pikkuseks. «Järjekord on muidugi valus teema, sest ega mullegi meeldi, kui ei saa pakkuda aega nii ruttu, kui oleks vaja,» lausus ta. «Püsikunded panevad seetõttu juba mitu aega ette kirja.»\nSellest tulenevalt ütles Kull, et ta ei kolinud oma salongi kesklinna eesmärgiga rohkem silma paista ja kliente juurde saada, vaid vajas oma tegevuseks lihtsalt suuremat ruumi. «Pealegi tundsin, et tahan lisaks juuste lõikamisele ja värvimisele midagi muud teha. Avaramates ruumides saan läbi viia koolitusi ja õpitubasid ning tuua Paidesse oma ala asjatundjaid,» selgitas ta.\nLüpsjat otsiv põllumees: Reklaamist Aktuaalses Kaameras polnud abi, nüüd tuleb Jumala peale loota Loe artiklit


Hiina Restoran Craft Õlletehase Seadmed Factory, tootjad ja tarnijad - RUIJIA\nKodu > Õlletehase kataloog > Hotel Brewery seadmed > Õlletehase restoran\nRestoran Craft Brewery Equipment Seadke oma restorani või hotelli luksuslike käsitööõiveseadmete varustus Autentsed õlleõlid kohapeal Õlle ja müümine Õpetaja segu õlletootmise ja tarbimisega Mitte ainult näitab oma hotelli klassi ja tugevust, vaid lisab ka operatsiooni ...\nPange oma restorani või hotelli sisse üks luksuslikke käsitööõiveseadmeid\nAuaste õlle valmistamine kohapeal\nÕlle ja müük\nÕpetaja toodangu ja tarbimise oskuslik segu\nMitte ainult näita oma hotelli klassi ja tugevust, vaid lisanud ka tööomadused ja esiletoomised.\nRestorani käsitööseadmete varustuses on kaks materjali:\nRestorani käsitöö õlletehas kasutatakse laialdaselt restoranis ja hotellis. Konfiguratsioon on paindlik sõltuvalt töö efektiivsusest:\nÕlle valmistamise materjalid\nMeie restoranis kasutatavate õlletehaste seadmete eelis?\n1. Meie restorani veesõidukite õlletooteseadmed suudavad täita omaette valmistatud õllebaari seemne tootmise vajadusi ning suudavad kogu protsessi lõpetada toorme, materjalide söötmise, suhkrustumise, virde filtreerimise, keetmise, jahvatamise ja lõpliku hapnikuga varustamise teel.\n2. Meie restoranis kasutatavad õlletehased on valmistatud kõrgekvaliteetsest roostevabast terasest, mis vastab rahvusvahelistele ja riiklikele hügieeni- ja ohutusstandarditele.\n3. Meie restoranis kasutatavate õlletootjate seadmed: kütmine auruga, elektriküte ja otsene tulekahju.\n4. Sahhariifikatsioonipihusti on varustatud muutuva sagedusega segistiga, mille abil saab pöörlemiskiiruse vahetada 50 r / min võrra ja vastata pöörlemiskiiruse nõuetele sahharitsemise segamisel ja filtreerimispaagi segamisel.\n5. Meie restoranis kasutatavad õlletehased, käitamine ja juhtimine saavutatakse automaatse juhtimise või automaatjuhtimisega arvuti tööstusliku juhtimissüsteemiga.\n6. Materjali ja isekeskse sisend ja väljund ühendatakse sanitaarmaterjalide pumba ja vooliku abil ning puhastamine võtab CIP puhastuspaaki ja voolikuühendust, et saavutada omapärast tsirkulatsiooni puhastamine.\n7. Nõuete jaoks torujuhtmete ühenduste tüüp on kiire monteerimine, mis sobib puhastamiseks, hoolduseks ja parandamiseks tootmise ajal.\n8. Meie restorani veesõidukite õlletehase seadmed on mõistlik disain, delikaatne protsess, ilus välimus, vastupidav teenindus, lihtne kasutada, remont ja hooldus.\nHot Tags: restorani käsitöö õlletehased seadmed, Hiina, tootjad, tarnijad, tehas, müügiks\nPaari: Bar Micro Brewing System\nJärgmise: Restoran Õllepruulimisvarustus\n10bbL Copper õlletehase varustus


veebruar 4, 2019BondoraFinantsnipid\nHiljuti ilmus meie blogis väike kokkuvõte kõigist palgatöö ja ettevõtlusega seotud plussidest ja miinustest. Nüüd tahaksime keskenduda võimalustele, kuidas kummagi variandiga seotud raskustega toime tulla. Me ei eelista otseselt kumbagi. See, mis Sulle paremini sobib, sõltub eelkõige Sinu isiksusest, tööstiilist ja karjääri eesmärkidest.\nSelles postituses räägime ettevõtlusega seotud raskustest. Käime kergelt üle ka eelmises postituses mainitud aspektid, kuid Sul on alati võimalus oma mälu värskendada ja artikkel algusest lõpuni veel korra läbi lugeda, enne kui siirdud käesoleva postituse juurde.\nKuidas toime tulla ettevõtlusega seotud raskustega\nEttevõtlus võib tähendada iseenda tööandjaks olemist (kas vabakutselisena või töövõtulepinguga) või oma äri rajamist (kus lõpuks on Sul ka alluvad). Ärisid on igasuguseid, igaühel omad eripärad (ja omad erandid). Üldiselt aga kiputakse seda elustiili mõnikord ülistama (nagu oleks see pidev puhkus), seega on enne selle valiku kasuks otsustamist väga oluline ennast pisiasjadega kurssi viia.\nEttevõtluse kasuks räägivad: suurem vabadus ja sõltumatus, paindlikud töötunnid, head kasvuvõimalused, piiramatu tegevusvabadus, võimalus nii enesearenduseks kui ka karjääri edendamiseks. Toome siinkohal taas välja kõik ettevõtlusega seotud miinused ja pakume välja, kuidas need enda kasuks pöörata või koormat pisut leevendada.\nTasakaalusta raske töö ja eraelu aega ette planeerides\nehk kuidas vähendada stressi. Ettevõtjana investeerid oma ettevõttesse tohutul hulgal aega – ilmselt seisavad ees aastad pikki tööpäevi. Samuti pole Sulle lepinguga ette nähtud palgalist puhkust, seega (firma omanikuna) võib olla väga raske leida aega tööst eemal, mis tekitab palju stressi. Tööd on kindlasti palju, kuid ära unusta puhata, muidu põled kiirelt läbi.\nSoovitame koostada ajakava, kus kõigel on oma koht. Kõigel. Ettevõtjana on väga lihtne astuda üle tööd ja eraelu lahutavast piirist. Kui ülesannete nimekiri venib pikaks, kaldutakse nende jaoks eraelu arvelt aega juurde näpistama. Siin tuleb appi kalender – ära kasuta seda vaid kohtumiste ja koosolekute planeerimiseks, vaid arvesta kõigega. Umbmäärase pika töödenimekirja asemel kasuta kalendrit ning planeeri ülesanded päevade peale, sealjuures määra ka neile kuluv aeg. Lisa kalendrisse ka eraeluga seotud tegevused – trenn, aeg perega, kohtumine sõpradega jms. Nii väldid läbipõlemist.\nVähenda investeeringuriski mentorite ja nõustajate abiga\nEttevõtte alustamine on väga riskantne ning paljudel see ei õnnestugi. Me ei pea silmas vaid rahalisi, vaid ka juriidilisi riske ja kohustusi, mis ettevõtte loomisega seotud on. Ettevõtjaks olemine nõuab tavaliselt suuri investeeringuid ning garantii, et saad selle kunagi tagasi, on väike (äri ei pruugi õnnestuda). Lisaks sellele, et pead (tavaliselt) investeerima palju oma raha, pead leidma teisi investoreid. Algkapitali kokku saamiseks peavad sihid väga selged olema ning äriplaan usaldusväärne.\nOleme sellest ka varem rääkinud ning räägime kindlasti ka tulevikus – tutvuste sõlmimine peaks olema Sinu meelistegevus, kui otsustad ettevõtluse kasuks. Pöördu oma valdkonna spetsialistide poole, kes on seda juba teinud (ettevõtjaks hakanud) ning hoia silmad lahti ka potentsiaalsete partnerite osas, kelle teadmistest kasu lõigata. Paljudel idufirmadel on oma ekspert, kes neile nõu annab – tavaliselt saavad nood selle eest vastutasuks väikese osa ettevõtte kapitalist. Pikemas perspektiivis on võib-olla kasulikum neile lihtsalt natuke maksta.\nKäi ka kõikvõimalikel üritustel ja räägi inimestega – kunagi ei tea, kes võib Sulle kasulikku nõu anda, Sind investoritega kokku viia või isegi partneriks hakata. Teinekord on aga ka lihtsalt hea suhelda omasugustega (teiste alustavate ettevõtjatega) – tunned end kindlasti vähem üksi ja see aitab vähendada riskide võtmisega seotud närvipinget. Rääkides üksiolemisest …\nVõitle üksinduse vastu ühiskontoritega\nEttevõtja elu on väga üksik, eriti alguses. Kõik otsused on Sinu teha ning kogu stress ja pinge Sinu õlul. Sul pole kolleege, kellega ideid vahetada ja kogu Su ettevõtte tulevik on Sinu kätes. Pikad töötunnid sunnivad ohverdama suhtlusele ja teiste inimestega koos olemisele ettenähtud aega, seega võib ettevõtja elu olla äärmiselt üksildane.\nÜhiskontorid on ettevõtjate jaoks viimase viie kuni kümne aasta parim leiutis. Lisaks töökohale, mis ei ole Sinu voodi, on need ka hea võimalus nautida üht olulisimat väärtust karjääris ja elus üleüldiselt – teisi inimesi. Ühiskontor on suurepärane tasakaal sõltumatuse ja seltskonna vahel ning parim kogu asja juures on see, et saad ise valida, kui sotsiaalne Sa oled. Erinevalt traditsioonilistest kontoritest saad osa kambavaimust ilma keeruliste suhete ja konkurentsita. Lisaks on Sul võimalus kasutada sealseid ruume kokkusaamisteks, mis on ettevõtluse juures väga oluline – oma äri üles ehitades on tihti vaja koosolekuid pidada, samas pole Sul võib-olla veel kontorit. Ühiskontor lahendab selle probleemi ning pakub lärmaka kohviku asemel veidi professionaalsemat õhustikku.\nSuurt vastutust aitavad kergendada tõhus planeerimine, abiprogrammid ja allhanked\nHunt Kriimsilma elu võib tunduda ihaldusväärne, kuid see ei tähenda vaid lahedate turundusideede genereerimist. Pead hoolitsema kõigi äriga seotud aspektide eest (vähemalt kuni Sul pole raha ja vahendeid teiste palkamiseks). Alustuseks tähendab see juriidiliste paberite kordaajamist ettevõtte loomiseks ja registreerimiseks ning hõlmab haldamist, raamatupidamist, maksudega toimetamist ja nii edasi. Kulisside taga on ettevõtlus suur vastutus, hõlmab ohtralt argiseid töid, ega ole kaugeltki vaid ümber maailma reisimine ja TED Talk-idel esinemine.\nOn väga lihtne töökoorma all kokku variseda, kui mõistad ettevõtjaks olemise reaalsust. Seda saab aga vältida. Kõige tähtsam on sealjuures planeerimine. Alustuseks istu maha ja mõtle, kuhu tahad oma äriga jõuda, kui suureks ja kui kiiresti kasvada. Milliseid rolle saad ise täita ning mida võiks teha keegi teine? Näiteks, kui Sinu tugevus on turundus ja müük, kuid palju aega kulub hoopis haldusele (raamatupidamine, korraldamine), siis võib-olla on see esimene asi, millest ise loobuda. Võid selleks palgata kellegi teise või investeerida tarkvarasse, mis selle Sinu eest ära teeb. Nii saad ise pühenduda taas sellele, milles hea oled ja oma äri kasvatada.\nRahalise ebakindluse vastu aitab korralik finantsplaan\nEttevõtjal ei ole kindlat sissetulekut. Esimestel aastatel võib enamik teenitud rahast otsejoones tagasi ettevõttesse minna ning Sa ei näegi oma kontol ühtegi normaalset palgasummat. Sinu sissetulek sõltub täielikult ettevõtte edust ja kasvust – isegi, kui ettevõte kasvab, võib seda teinekord tabada langus ja see mõjutab Sinu sissetulekut.\nKui finantsvaldkond ei ole Sinu tugev külg, siis loodetavasti kikitasid Sa kõrvu juba ka punktis, kus soovitasime mentorite ja nõustajate palkamist. Finantsplaani koostamine on ülioluline samm ettevõtjaks saamise teel ja seda mitte vaid Sinu äri, vaid ka eraelu jaoks. Loomulikult on kõik asjad pidevas muutumises, aga kui Sul on olemas mingigi plaan, oled hädaolukordadeks paremini valmis. Ettevõtjana on äärmiselt oluline omada isiklikku eelarvet (jällegi, piirid võivad hägustuda, püüa seda vältida) ning me ei väsi kordamast – maksa kõigepealt iseendale! Me ei mõtle, et pead endale kohe palka maksma (paljud ei tee seda), kuid väikeste säästude kõrvalepanemine mustadeks päevadeks, olgu see siis Sinu või Sinu äri jaoks, ei tee halba.\nEttevõtlus võib olla suurepärane ning ainuüksi finantstehnoloogia valdkonnast on viimase kümne aasta kohta nii palju edukaid näiteid. Ometi kiputakse seda elustiili pisut ilustama ning rõhutama vaid plusspooli, samas kui raske töö ja vaev jääb tähelepanuta. Kutsume üles kõiki ettevõtjaid jagama oma kogemusi ja teadmisi – andma teistele nõu ning rääkima ka ettevõtluse pahupoolest. Meie soovitus on siiski mitte liialt probleemidele keskenduda, vaid hoida pilk lahendustel.\nLibra: uus krüptoraha, millest kõik räägivad. Kuid on see oma kuulsust väärt?juuli 3, 2019\nKuidas rakendada ühisrahastust lapsekasvatusesoktoober 5, 2018


killud elust: 2008-09\nNiisiis, Toomakooli esimene „ametlik” õppetund väljas - jalutuskäik parki. Kõik (st. tüdrukud ehk õpilased) said kätte märkmikud ning algas usin sügiseste sõnade üleskirjutamine!\nIgaüks leidis kõige mugavama asendi ja koha ning eestikeelsed sõnad said kenasti kirja! Huvitav, kuidas kõik olid pealehakkamist täis (isegi õpetaja ja direktor) ning mingit protestikisa ei tõusnud. Pigem prooviti ise vaikselt leida sõnu, mida teised ei märka. Muidugi näitas taoline hands on ehk praktiline keele kasutamine ära, kui palju me eeldame, et laste sõnavara on suurem... Tihtipeale ei osata lihtsalt eset tuntud sõnaga kokku viia (mis tähendab, et neil on hoopis kummaline arusaam mõnest sõnast).\nEt asi lõbusam oleks, meisterdati laste algatusel väikesed laevukesed. Isegi õpetaja võttis sellest osa, ainult direktor leidis mõnusa koha pargipingil, et tegevust eemalt jälgida ja täiesti asjakohatuid juhtnööre jagada :).\nKaks ülemist laevukest on laste tehtud, alumine õpetaja oma. Rahakoti vahelt leidsime kohaliku poe (Canadian Tire ehk Kanada Kumm, nagu me omavahel seda kutsume) paberist viiesendise, millest sai uhke lipu.\nSiin me jalutame juba tagasi mööda jõekallast. Vahel vaatan neid kenasid jõekäänakuid ning kujutan ette, kuidas siin kunagi palju metsikum oli ning kuidas indiaanlased oma kanuudega sellel ringi liikusid... Teisel pildil nagistab orav puu otsas oma toidu kallal ning ei lase laste naerust ja kilkeist end segada!\nKõigi ühine otsus oli uuesti taoline tund ette võtta! Isegi see ei häirinud neid, et olime pidevalt manitsemas neid eesti keeles rääkima. Mari seletas, kuidas nad Eesti Koolis pidevalt omavahel inglise keeles lobisesid, sest keegi ei öelnud, et peaks ikka eesti keele laine peal hoidma. Ega ma seda päriselt usu, kuigi eks vahetundide ajal on õpetajana väga raske kõigil silma peal hoida või sabas käia, kontrollides, mis keeles täpselt räägitakse! Ikkagi tore pühapäev oli! Järgmine kord leiame ehk mõne veel põnevama koha, kuhu minna!\nMa annaks niiiiiii hea meelega sellele kassipojale kodu, kuid siis peame vist varsti ise majast välja kolima. Lapsed muidugi võtaks ta paugupealt endale, kuid mina olen pannud nad valiku ette, kas koer või kass. Loomulikult töötame me siiski koera suunas!\nAga kiisu on minu meelest väga armas, huvitava kasukaga ja toreda pikliku laiguga laubal. Arvasin, et võiks ta varjupaika viia, kuid lapsed on mures, mis saab, kui ta kodu ei leia... ja eks nad looda teda justkui enda kassina hoida, kes meie aias ringi käib. Paistab ka, et ta pole väga metsik, sest hoiab üsna inimeste ligi! Teeb kohe päris pahaseks, kui hoolimatud inimesed võivad olla! Olen ka püüdnud leida talle oma tuttavate hulgast kodu, kuid siiani mitte väga edukalt...\nKaks lauljat, üks siinpool ookeani Ukraina juurtega,\nteine sealpool Eesti omadega...\nja kokku toob neid muusika.\nRick Mercer „The Book”\nKirjutasin Rick Mercer'ist lühidalt kord siin. Kanada väga tuntud satiirik-humorist, kes oma terava pilguga jälgib tänapäeva poliitikuid ning nende toimetamisi. Kuigi tema raamatusse on kogutud mõne aasta tagused sissekanded poliitilise elu kohta, on nad sellest hoolimata väga kaasaegsed. Selline tunne, et poliitika on üks suur mäng, mille reeglid on juba ammu maha pandud ning ükskõik, millise ajajärgu poliitikuid või riigijuhte jälgida, siis päriselt ei erine see suurt sugugi ei eelkäijate ega ka ilmselt järeltulijate omast!\nTema koduleht on peidus siin. Seal leidub ka videosid tema saatest Rick Mercer Report, milles on mitmeid toredaid lõike Kanada elust. Paljude puhul peaks teadma muidugi rohkem siinsest taustast, kuid nii mõnigi on sellele vaatamata huvitav, eriti, kus ta proovib järele oma kaasmaalaste erinevaid ameteid või osaleb üritustel. (Vaata näiteks selle aasta 15.jaanuari saadet, kus ta hüppab jääkülma vette Polar Bear Dip ning blogijatele kuluks vaadata lühikest lõiku mehest, kes kõige viimase inimesena oma blogiga alustas Last Guy to get his own blog.) Kõik on juba ilmselt aru saanud, et ta on mu üks absoluutsetest lemmikutest :).\nJoanna Trollope „Friday Nights”\nÜks raamatukriitik kirjutas, et raamatud naistest naistele peaksid olema kohustuslik kirjandus meestele... nii saavad nad ehk pisutki aru, miks me just sellised oleme :).\nJoanna Trollope'ilt olen lugenud veel paar lugu. Tema kirjutised poevad sügavale tegelaste hinge. Räägivad nende tavalisest elust, mis on nende mõtted, mured, mis mõjutavad nende otsuseid, tegevust.\nRaamat toob kokku noored naised peaaegu tänavalt ühe vanaproua koju. Nende vahel kujuneb pikaajaline sõprus, kokkku saadakse reede õhtuti. Sõprus, mida võetakse enesestmõistetavana, kuni nende kõigi olemust raputab ühe naise uus kavaler. Kas tõesti on senine päevast päevane elu see, millega nad on nõus edasi minema...\nNüüd on ehk paras aeg pisut rohkem Eesti Koolist Torontos kirjutada. Väga paljudele on jäänud mulje, nagu oleks see kuidagi ühendatud „päris" koolisüsteemiga nagu näiteks Stockholmi Eesti Kool. Tegelikult pole see sugugi nii. Kunagi toetas küll haridusosakond kõiki taolisis pisikesi koolikesi, kes püüdsid oma kultuuri ja keelt hoida alles järeltulevatele põlvedele. Kuid nagu tihtipeale kombeks, tõmmatakse kergesti rahakoti suu koomale, kui majandusel enam eriti hästi ei lähe. Sama juhtus Eesti kooli puhul, mis oleks võinud toetust edasi saada, kui kool oleks kolinud Eesti Majast ühe „päris" kooli hõlma alla. Lisaks poleks enam saanud edasi tegutseda samas formaadis, vaid klassis oleks pidanud olema miinimum õpilaste arv (vist oli kahekümne ringis). Juhatus polnud sellega sugugi rahul ning nii tegutseb kool edasi toetuste ja suhteliselt väikeste õppemaksude toel. Viimastel aastatel on hulgaliselt õpikuid saadud Eesti haridusministeeriumi kaudu, mis on muidugi meeletult suureks abiks olnud!\nEesti Kool on kõigile vabatahtlik! Kooli programmi pearõhk on eesti keele, maateaduse ja ajaloo õppimisel. Lisaks on laulutunnid ning vanemas astmes rahvatants. Enamvähem on ühtlustatud erinevate klasside eesmärgid, kuid loomulikult ei vasta need enam ammu sellele, mis sama astme lapsed Eestis õpivad! Lihtsalt keeleoskus on iga põlvkonnaga järjest nõrgemaks läinud. (Sealt minu julge hääletõstmine, et midagi võiks muutuda...). Nüüd on vanemas astmes moodustatud eraldi klass noortest, kelle keeleoskus olematu. Sel aastal on osavõtjaid nii palju, et pidi lausa kaalutama kahe klassi moodustamist. Minu tüdrukute sugulased, kes kannavad sama perekonnanime, mis meiegi ja kelle vanaisa eestlane, tekkis teismeliseikka jõudes äkki huvi Eesti vastu. Nii alustasid nad sel aastal samuti õpinguid selles klassis! Lõpuks sunnivad olud iseenesest muutusi koolis peale!\nPraegu algab ühe usina eestlasest lapse koolitee kolme aastaselt lasteaias, mis toimub igal laupäeval umbes kaks ja pool tundi, ning kestab neli aastat. Uuem on veel väiksematele korraldatav mudilaste tund, kus ema või isa oma lapsega koos võib olla. Peale seda on Eesti Kooli algkool - kuus aastat teisipäeva õhtuti seitsmest üheksani ning kolm aastat keskkooli ja üks aasta gümnaasiumi - mõlemad esmaspäeva õhtuti pisut pikemalt kui teisipäeviti. Mina õpetasin pikka aega keskkooli teises klassis eesti keelt ja ajalugu. Viimasel aastal olid minu õlgadel ka juhataja kohustused, kuid liiga suure koormuse all ei suutnud ma vastu pidada ning loobusin suure kahjutundega Eesti Koolis tegutsemisest.\nMinu lapsed on käinud kenasti lasteaias, siis algkoolis. Mari lõpetas selle kevadel ning Kirkel oleks veel kaks aastat minna. Praegune otsus on hetkeks hinge tõmmata (õieti küll õppimisega edasi minna, kuid oma programmiga :) ning vaadata, mis edasi. Nii mõnigi on vahepeal asjad pooleli jätnud, sest näiteks huvialaringid langevad samale päevale, ning hiljem tagasi tulnud. Tavaliselt näed lasteaias hulga rohkem lapsi kui neid, kes koolitee lõpuni käivad. Mingit kohustust ju pole, pigem on see samamoodi vaba aja veetmise koht, kuhu küll enamasti just vanemad ja vanavanemad sunnivad minema (vahel on meelitajaks nende poolt makstav raha...). Tihtipeale kuulen, kuidas lastele on muudetud kohustuslikuks vähemalt algkool lõpetada ning antud vabad käed keskkooli suhtes. Mõned üksikud Kanada koolid annavad punkte kõgemas astmes eesti keele kursuste eest Eesti Koolis, kuid enamasti asuvad need väljaspool Torontot.\nHoolimata minu eelmise postituse märkustest koolikorralduse suhtes, on Eesti Kool siin ikkagi midagi erakordset, mis toob kokku väikesed eestlased, nii et see imelik keel, mida kodus suuremal või vähemal kasutatakse, ei tundu mingi lapsevanemate veidrusena. Arvestades, kui oluliseks peetakse Kanadas mitmete rahvuste olemasolu oma kultuuri ja traditsioonidega, siis on see pigem midagi, mille üle lapsed kunagi uhkust tunnevad. Nii et kui koolis räägitakse oma juurtest, siis oskavad nad sellest jutustada...\nIkka edu Toronto Eesti Koolile!\nNädalavahetusel toimusid ukrainlaste pidustused,\nmis sulgesid Bloor West Village'i kahe metroopeatuse vahel.\nMõned värvilised pildid sellelt ürituselt.\nRoheline liikumine Filipiinidel...\nkotid on valmistatud joogipakenditest.\nEestist värviline võileivatort\nja maja, mille värv pani kärmesti kaamerat haarama.\nAroonia pisut sügisesel taustal Eestis.\nSiin on hetkel nii soe ja niiske, et pidin natukeseks isegi\nõhujahutaja peale panema.\nSügisevärve peame veel ootama!\nVärvilised pildid siinsest raamatukogust.


veebruar 2012 | Mängumaania\nDEMOMEES: Kingdoms of Amalur: Reckoning\nruut ● Teisipäev, 14. veebruar 2012\nEsimesed hetked KoA:R seltsis tundusid tuttavana - justkui ma oleksin kunagi varem midagi sellist mänginud. Mõtlesin, vaagisin, uurisin ja puurisin, vaatasin oma mänguriiulisse ning jõudsin järeldusele - Kingdoms of Amalur on nagu kokteil, millesse on segatud God of War'i hack 'n slash elemendid ning paras törts Skyrim'i ja Dragon Age'i RPG vilju. See aga ei ole tingimata halb asi, sest iga minut, mis ma selle demo seltsis veetsin, oli lõbus ja mul oli raskusi, et pult maha panna, isegi siis kui mul reaalselt oli vaja mängimine lõpetada ja välja päris eluga tegelema minna. Eelneva teksti põhjal võib järeldada, et kokku on segatud üpriski huvitav kompott hea mängitavusega. Graafiline pool tundub jäävat pisut kahvatumaks, kuid suuremahuliste RPG mängude puhul tundub see olevat tüüpiline ning samas ka andestatav. Samas, midagi jäi nagu painama...tõenäoliselt saan ma sellest aru siis, kui mäng kodus riiulis teiste eelnimetatud isendite kõrval koha leiab.\nruut ● Esmaspäev, 13. veebruar 2012\nMa seisan kõrge maja katuse serval ning vaatan all tänavatel vohavat korralagedust. Kõnniteed on kaetud prahiga, tänavatel liiguvad relvastatud vangid ning kusagil kaugemal ähvardab üks jõhkard sisse lüüa siia kogemata sattunud süütule kõrvalseisjale. Ma hüppan katuselt alla, löön lahti oma tiivad ning liuglen üle selle meeletu segaduse. Tere tulemast Arkham City’sse!\nBatman: Arkham City on järg paari aasta tagusele hitile Batman: Arkham Asylum’ile. Kahe mängu vahel on lugu edasi liikunud kuus kuud ning vana kinnipidamisasutuse juht ja nüüdne Gothami linnapea Quincy Sharp on otsustanud, et saar on pättide vabaduse piiramiseks liialt kitsas ning et palju parem mõte oleks hankida üks räämas linnaosa, piirata see kõrge müüriga ja lasta pättidel teha mis pähe juhtub. Rahvale teadmata tõmbab kulisside taga nööre aga hoopiski Batmani vana vaenlane Hugo Strange. Läbi ootamatute sündmuste satub Arkham City’sse ka Bruce Wayne, kel ei jää üle muud kui et ajada selga vana hea nahkhiiremehe kostüüm ning alustada müsteeriumi lahendamist – mis on Hugo Strange’i plaani tagamõte ning kuidas mahuvad sinna Jokker, Bane, Kassnaine ning paljud teised ikoonilised Batmani vaenlased. Taaskord on naasnud Kevin Conroy, kes annab oma hääle Batmanile ning Mark Hamill, kes puhub viimast korda oma karjääri jooksul elu sisse maniakaalsele Jokkerile.\nMängitavus on üldjoontes sama, kuid sisse on viidud pisikesi muudatusi, juurde toodud häid asju ja ära võetud mitte nii häid asju. Asukoha muutus on toonud mängu ka vaba-maailma konspekti, võimaldades Batmanil terve linna raames takistamatult liikuda ning avastada ka kõige pimedamaid kõrvaltänavaid. Kaklemist on samuti krutitud ning sisse on toodud pisut vaheldust eelkõige uut sorti vaenlaste näol, kelle võitmiseks on vaja kasutada uusi liigutusi. Kaklused tunduvad värsked, kiired, sujuvad ning enam ei teki sellist tunnet, et nüüd võiks asi läbi saada, sest ma vajutan ainult kahte nuppu. Tagasi on ka kõik kasulikud riistapuud Batmani põhjatute taskutega vööl – batarangid, trossid, pommigeel ja muu säärane. Lisaks tuleb mängu jooksul riistapuude valikusse veel palju uut ja põnevat, kasvõi jääpomme Mr. Külma käest ning ka uusi kasutusvõimalusi vanadele asjadele.\nTeha on Arkham City’s palju – lisaks põhiloole, kus tuleb rinda pista Hugo Strange’i, Ra’s Al Ghuli ja Jokkeriga, on veel paras ports kõrvalmissioone, kus tuleb aidata Arkham City poliitilisi vange pättide küüsist, lahendada sarimõrvajuhtum, püüda kinni surmav snaiper ning otse loomulikult on tagasi ka Mõistataja, kes on jätnud linna peale terve posu mõistatusi ja trofeesi, mida leida, avastada ja koguda. Kahjuks on (või vähemalt tundub) terve mäng taaskord olevat liiga lühike võrreldes sellega, mis ta olla võiks, samuti ei ole kadunud vanade kohtade taaskülastamise element, mis seekord linna mitmekülgsuse tõttu vähem tüütum tundub kui Arkham Asylum’is. Lisaks sellele on Mõistataja trofeede kogumine vist ainuke, mis mänguaega tehislikult pikendab. Siiski, vaatamata sellele pisiveale, on see aeg väärt iga sekundit.\nOma olemuselt on Arkham City just kui lihvimata teemant – ta ei ole täiuslik, kuid väärtuslik sellegi poolest. Ta on nagu lahe onu, kes iga kord välismaalt tulles sulle kingitusi toob. Arkham City laheduse kasuks räägib ka see seik, et tihtilugu üldise pööbli poolt tagakiusatud sidekick Robin teeb mängus lühikese, kuid piisavalt veenva soorituse, et kõikidel lõõpijatel ja muidu naljahammastel igaveseks suu kinni panna. Kes on ostnud mängu uuena saavd kaasa koodi, mis lubab tasuta alla laadida Kassnaise episoodid (mida on võimalik omastada ka DLC-na), samuti on võimalus Arkham City’t ka tema saabastes avastada.\nTõsi, praeguseks hetkeks on möödunud mängu väljatulekust juba mitmeid ja mitmei kuid, aga see ei tähenda, et Arkham City oleks vähem mängimist väärt. Kel veel siiani Arkhami linn avastamata on, see tõmmaku selga nahkhiirekostüüm ning seadku oma sammud selle kõrge müüri poole, mis eraldab Arkham City't ülejäänud Gothamist. Kuritegevus ei oota, on sinu ülesanne see peatada!


(7 aasta kuues)juuni 2013 by Viljandi Ühendatud Kutsekeskkool - Issuu\nIlus lõpp - hea algus! Just nii saab kokku võtta selle õppeaasta lõpu. 146 lõpetajal on oma õpingud meie koolis läbi saanud ja nad on valmis alustama oma töömehe teed. Hea on tõdeda, et enamus meie tänastest lõpetajatest on lisaks kooli lõpetamisele ära teinud ka kutseeksami. See annab õpetajale turvatunde, et tal on tööks vajalikud oskused ja teadmised omandatud. Õpetajatele annab see kindlustunde, et õpetamisel on tulevastele spetsialistidele õigeid ja vajalikke teadmisi edasi antud. Palju õnne lõpetajatele ja tänud õpetajatele! Ilus algus oli sel õppeaastal ka uues tehnomajas. Vastvalminud praktilise väljaõppe keskus ehk tehnomaja on pannud õpetajad pingelisse olukorda – kõik on ju uus ka enamusele õpetajatest. Vanast harjumusest lahti lasta on raske, uus nõuab põhjalikku õppimist ja harjumist. Nüüd õpitaksegi koos õpilastega. Samas tundub see üsna mõistliku lahendusena, sest koostöö on kindlasti hea õppimise vorm. Ja kui mõnes asjas on õppija õpetajast targem, pole ka hullu – koos õpitakse ikka midagi uut. Nüüd jääb loota, et sügisest on tehnomaja 110 % rakenduses ja õppijate praktiline väljaõpe tunduvalt paremal tasemel kui seni. Jõudu õpetajale ja õppijale!\nVastavalt õpilaste tunnustamise korrale said kooli tänukirja ja kutsuti direktori vastuvõtule: 1) maakondlikel võistlustel I koha saavutanud õpilased 2) kutsekoolide vahelistel võistlustel I-III koha saavutanud õpilased Aasta jooksul kooli hästi esindanud ja häid tulemusi näidanud õpilased:\nSaalihoki: Viljandi mk 10.-12. kl II koht, EKKSL MV III koht. Tõnis Põder Crihs Lepp Raul Kaljula Ardo Must Risto Tölp Edvin Ast Juhani Lumera Janar Kurka Gert Jänes Martti Ojamaa Korvpall: Viljandi mk 10.-12. kl I koht, EKKSL KV II liiga I koht, EKKSL MV I liiga III koht, EKKSL MV tänavakorvpall III koht.\nEKKSL KV segavõrkpall II koht, EKKSL KV tüdrukutele II koht, EKKSL MV rannavõrkpallis, tüdrukud I koht, EKKSL KV ja MV poisid I liiga IV koht. Mihkel Taaber, korvp ja võrkp Kristjan Gerassimov, korvp ja võrkp Kristo Ots, korvp ja võrkp Taavi Saar, korvp ja võrkp Madis Sukk, korvp Rait Sõmer, korvp Ragnar Arro, korvpall Kristo Voika, korvpall Alvar Päären, korvpall Martin-Ott Sülla, korvpall Aivo Netšajev, võrkp Helina Reial, võrkp, rannavõrkp Gelly Pajor, võrkp Asti Tatolder, võrkp Gettri Vill, võrkp Alice Silm, võrkp\nÕppeaasta lõppeb alles augustis. Loodan, et need, kellel mõned õppevõlad suveks üles jäid, valmistuvad augustis neid ära vastama. Et siis nende 700 hulgas koos jätkata, nende hulgas on head algust pakkuda 240-le uuele õppijale. Vastuvõtt kooli käib ja loodame, et vähemalt nii palju uusi õppijaid meil alustab. Ilus 2012/2013 õppeaasta on läbi. Ilusa punkti sellele paneb lõpuaktus – tuult tiibadesse, head lõpetajad! Tarmo Loodus, direktor\nSellel õppeaastal osalesime õpilaste ja töötajatega kooli nime all ligi 30 võistlusel ja ühel pikemal (Sürgavere võrkpalli sariturniir) sarivõistlusel. Paljudel võistlustel said meie õpilased veel kolme parema hulka, kuid kõik ei mahtunud tunnustatute hulka. Marko Liiva\nLigi kuu aega kestnud fotokonkursile "Sinine ja must ja valge" laekus 14 tööd nii õpetajatelt kui õpilastelt. Konkursi esikoha sai K12 õppegrupi õpilane Riin Joosing, kelle foto pealkirjaga "Äike" sai Facebooki portaalis toimunud hääletuses kõige enam hääli.\nSirje Kessa Roger Ote Liina Tammela Silja Mall Madis-Siim Kull\nTeise koha saavutas õpetaja Silja Mall fotoga "Kass õunapuu otsas".\nKolmanda koha vääriliseks hinnati õpetaja Sirje Kessa fotot "Kevadine päikesetõus Saaremaal".\nMeigo Albrecht Anne-Mai Hindriks\nOma tööd saatsid:\nRiin Joosing “Äike”\nSilja Mall "Kass õunapuu otsas"\nSirje Kessa "Kevadine päikesetõus Saaremaal"\nTeisipäeval, 11, juunil toimus kõigi kursuste parimate õpilaste preemiareis Tallinnasse. Päevakavas olid Lennusadama ning sisekardiraja külastus. Lennusadamas oli piisavalt aega kiireks tutvumiseks kõigi eksponaatidega. Seal on välja pandud näiteks kaks ajaloolise tähtsusega laeva- allveelaev Lembitu ja jäälõhkuja Suur Tõll. Mõlema aluse pardal sai käia ning tutvuda sellega, kuidas nende pardal elati ajal, mil nad veel teenistuses olid. Lisaks on sealses eksponatsioonis veel palju erinevas vanuses paate, jahte, meremärke- ja miine, mõningate lennukite maketid ning erinevad simulaatorid.\nSydney maailmakuulsat ooperimaja, mille projekteerisid samad arhitektid mõned aastad hiljem. Pärast Lennusadama külastust ning lõunasööki Lido restoranis Solarise keskuses suundusime kardirajale. Seal saime omavahel mõõtu võtta hobikartide ringrajasõidus. Juhtus ka väike äpardus - avarii tagajärjel purunes ühe kardi õhufilter. Kardikeskusest lahkudes asusime koduteele. Hoolimata bussi tabanud väikesest tehnilisest probleemist jõudsime kõik koju tõdemusega, et headele hinnetele õppimine pole kasulik mitte ainult õpilasele endale, vaid ka koolile - selle eest premeeriti meid seekord igati mõnusa puhkepäevaga. Madis Lillipuu, VA10 õpilane\nLennusadama muuseum asub tsaariaegses vesilennukite angaaris, mis on juba ise vaatamist väärt - esimene oma tüüpi kandvate betoonlagedega hoone maailmas. Seetõttu võib muuseumihoone järeltulijaks pidada näiteks\nPARIMAD ÕPPIJAD, PREEMIAEKSKURSIOONIL OSALEJAD OLID:\nSiim Lepik AUT10\nKristjan Kuntus EV11\nMadis Lillipuu VA10\nVirgo Ernesaks EÜ12 Lauri Naber EÜ12 Joosep Hütt RE11 Kertu Ojaloo RE11 Sander Juurik AV10 Jaanika Lembavere K10 Mikk Sillamaa K10 Aivo Netšajev AUT10\nGert Laas VA10 Chris Soe AM10 Saatsid: Marge Hein Georgi Vändre Ady Anijärv (bussijuht)\n21. juunil antakse lõputunnistus kätte ema kui 150 tublile ehitajale, kokale, viimistlejate, autotehnikule jne. Ühena nende seas ka Kristo Voikale, kes õpingute kõrvalt on suutnud end käsipalli tipptegijate keskele võidelda. Epp Välba intervjueeris Kristo Voikat enne lõpueksameid.\nsüdamlikult oma emast, Sul on temaga vist väga eriline ja soe suhe? Minu ema on väga tugev inimene, ta on kasvatanud kolm last üksi ülesse ja tema on see kes mind spordi poole juhatas. Ta on alati meile kolmele toeks olnud ja juhatanud meid õigetele eluradadele. Minu jaoks erakordne ema, sõber, sponsor ja fänn kõik ühes. Millised on toredamad mälestused lõppevast VanaVõidu ajast? Vana-Võidust jäävad meelde mõistvad ja toetavad õpetajad, head sõbrad ja muidugi vana õpilaskodu remonditööd jäävad meelde pikaks ajaks.\nLõpetad ehitusviimistluse eriala, kuid oled samas väga heal tasemel sportlane. Milliselt kavatsed Sul on hea võimalus Koolilehe vahendusel midagi tulevikus need kaks asja ühendada ja millises suhtes oma koolikaaslastele ja õpetajatele öelda, tahad seda võimalust kasutada? nende kahega olla? Tulevikus kavatsen need ühendada peale profispordiga Kõikidele õpetajatele tahaks öelda, et olen tänulik Teie lõpparve tegemist. Kui enam kõrgel tasemel mängida ei arusaamise, kannatlikkuse ja vastutulemise eest, saa, tuleks tagasi Eestisse ja hakkaks tegelema tulevikuks jõudu ja jaksu! Kokkutulekul näeme taas! ettevõtlusega. Väike firma mis teeb igasuguseid Kes on ja kus toimetab Kristo Voika aastal 2033 - see ehitustöid ja mis annab võimaluse just äsja koolist tulnud on juba 20 aasta pärast? õpilastele võimaluse tööturul kätt proovida! Aasta 2033 on muidugi kaugel, aga kui ma peaksin Sinust ilmus hiljuti lugu ka Sakalas, kust saime arvama, siis parim variant on järgmine: elan Viljandis, teada, et plaanid lähiajal välismaal spordikarjääri olen abielus, mul on kaks imelist last ja rahulik elu kuskil jätkata. Täpsusta neid plaane, kuhu kavatsed välja tagasihoidlikus maakodus, kindlasti olen ka seotud jõuda? Viljandi käsipalliklubiga. Jah kohe kohe olen üks pluss üks lepingule alla kirjutamas. (Peale esimest aastat võin omal valikul lahkuda klubist või ka aastaks veel jääda) Soome Karikavõitja ja Meisterklubiga Riihimäen Cocks. See klubi jääb sisseelamisklubiks ja seal liiguvad rahad lihtsamalt kui Eestis. Peale esimest aastat tahaks edasi minna Saksamaa, Prantsusmaa või Hispaania (ehk siis 3 maailma kõige tugevamat liigat) klubidesse leiba teenima! Oled Sakala andemetel viimase kolme aasta Eesti käsipalli meistriliiga resultatiivseim mängija. Kuulud tippude hulka, kuid kas ja millisena näed enda ja Viljandi seost tulevikus? Eks ma jään alati Viljandiga ühendusse ja peale karjääri on just Viljandi see linn, kuhu tahaks tagasi elama tulla. Kindlasti tahan anda ka oma osa Viljandi Hc noorte edendamiseks, kas siis kogemuste jagamises või majanduslikku tuge pakkudes. Nii Sakala loos kui ka viimases kirjandis kirjutad\nKristel Aasa Riina Mahlapuu Kristi Pikk Teele Pikk Liis Puusepp Merle-Maria Saul Kristiina Susi GRUPIJUHENDAJA KARIN SAAR\nRagnar Arro Jaanek Maistre Hele-Riin Metsalu Alvar Päären Chris Soe Richard Vahkal GRUPIJUHENDAJA KERSTI RÄTSEP\nUrmo Braks Risto Hein Janek Hunt Valdek Moorats Margus Rekor Meelis Rommot Maret Tamme Tõnu Tammeleht Vaiko Vreimann GRUPIJUHENDAJA ANNE LAPP\nEron Bakhoff Enar Jürgenson Indrek Kaljura Kerri Kartsepp Kayrot Martma Siim Nuut Taavi Peters Egert Pilv GRUPIJUHENDAJA KERSTI RÄTSEP\nAigar Hanimägi Mallor Melts Üllar Piiskoppel Raido Vaher\nGRUPIJUHENDAJA ANNE LAPP\nLahesalu Ilmar Mill Allan Märdimäe Kalle GRUPIJUHENDAJA AARNE ELLER\nGRUPIJUHENDAJA KERSTI RÄTSEP Gelly Pajor Kaidi Korn\nAllar Kutti Sten Maasalu Richardo Paberits Rauno Remmelgas Vahur Saar Daniel Suja Tanel Tamm GRUPIJUHENDAJA KERSTI RÄTSEP\nRainer Randmets GRUPIJUHENDAJA KALMER LIND\nJoosep Hütt Mart Juul\nGRUPIJUHENDAJA HELEN ROOSILEHT\nKarl Klemmer Kaisa Linnu Ilona Niklus Mariliis Orgla Karmen Selter Tiina Tambet Eva Toomiste GRUPIJUHENDAJA ASTRIT SAVITŠ\nGert Laas Madis Lillipuu Jürgen Oolep Tõnis Põder Raido Reest Martin Toompalu GRUPIJUHENDAJA KERSTI RÄTSEP\nSilver Arro Hardo Oherjus Kadri Sutt Laura Taul GRIPIJUHENDAJA HELEN ROOSILEHT\n14. juunil, juuniküüditamise ohvrite mälestamispäeval, alustati koolipäeva kell 9.05 peamaja ees lipu juures. Kõne pidasid direktor Tarmo Loodus, raamatukogu juhataja Liina Tammela ning õpilasesinduse esindaja Eleri Vain.\nolnud, käimla aset täitis põrandast läbi ulatuv toru. Õhk oli vaguneis raske ja läppunud, päikeselõõsas seistes muutusid vagunid lämmatavalt kuumaks.\nJuuniküüditamine oli 1941. aasta juunis Nõukogude Liidu võimude poolt toime pandud küüditamine. 14. mail võeti vastu ühismääruse „Direktiiv sotsiaalselt võõra elemendi väljasaatmise kohta Balti liiduvabariikidest, Lääne -Ukrainast, Lääne-Valgevenest ja Moldaaviast" eriasumisele saatmise läbiviimise kohta. Küüditamise käigus deporteeriti mitmetelt Nõukogude Liidu võimu all olevatelt aladelt üle 65 000 inimese.\nAlgul sõitsid A- ja B-vagunid ühes ešelonis, mõne aja pärast haagiti aga esimesed lahti ja saadeti otse sunnitöölaagritesse. Külma, viletsa toidu ning üle jõu käiva töö tagajärjel suri enamik arreteeritutest juba esimesel Siberi talvel. 1941. aasta lõpul asusid vangilaagrites tegutsema uurimiskomisjonid. Suur osa vangistatutest lasti maha. 1942. aasta kevadeks oli umbes 3500st otse vangilaagritesse saadetud mehest elus paarsada.\nKüüditamise ehk "sundevakueerimise" läbiviimisele asuti 13. ja 14. juuni ööl, reedel vastu laupäeva. Keskpäeval oli kõikidele asutustele antud korraldus saata oma transpordivahendid miilitsa käsutusse. 13. juuni õhtul hakkasid varem ette valmistatud kogunemiskohtadesse koonduma asjasse pühendatud seltsimehed. Kohalviibijatest moodustati neljaliikmelised „brigaadid", mida üldjuhul juhtis julgeolekutöötaja. Brigaadidele jagati välja instruktsioonid ja vajalikud paberid: arreteeritavate ja küüditatavate nimekirjad, vara ülevõtmise blanketid jms. Õhtul magama läinud pered aeti üles ning neile loeti ette määrus, mille alusel nad kuulutati kas arreteerituks või kodumaalt välja saadetuks. Mingit kohtuotsust selleks polnud. Korterid ja hooned otsiti läbi. Kaasa lubati võtta kuni 100 kg asju. Paar tundi pärast küüditamise algust saabusid esimesed autod raudteejaamades haruteedel ootavate vagunite juurde. Kokku oli operatsiooni läbiviimiseks varutud 490 vagunit. Need seisid Tallinnas, Haapsalus, Keilas, Tamsalus, Narvas, Petseris, Valgas, Tartus ja Jõgeval. Tähega A tähistatud ehk „arreteeritute“ vagunitesse paigutati täiskasvanud mehed, tähega B vagunitesse naised ja lapsed. Sel hetkel nägi enamik naisi oma mehi ja enamik lapsi oma isa viimast korda. Arreteerimisele või küüditamisele kuulunud inimeste tagaotsimine jätkus 16. juuni hommikuni.\nÜritusest võttis osa ka õpetaja Georgi Vändre, kes mäletab isiklikult lugusid tema pereliikmete küüditamisest.\n17. juunil 1941 hakkasid küüditatute rongid Narva ja Irboska kaudu Eestist välja sõitma. Vagunitesse oli paigutatud üle 50 inimese. Täistuubitud vagunitesse pääses valgust vaid kitsast pilust. Vett ei\nB-vagunitesse paigutatud naised ja lapsed viidi asumisele. Nendest naistest ja lastest suri külma, nälja ja raske töö tagajärjel iga teine. Jätkusid ka arreteerimised, mistõttu nii mõnigi sattus asumiselt vangilaagrisse. Pärast sõja lõppu hakkasid küüditatute elutingimused pikkamööda paranema. Aastatel 1946 – 1947 lubasid võimud saata tagasi Eestisse lapsed, kellel oli kodumaal sugulasi. 1949 – 1951 aga otsisid julgeolekuorganid enamiku tagasi saadetud lastest üles ning saatsid nad uuesti Siberisse. Kodumaale õnnestus küüditatutel tagasi pöörduda alles 1950. aastate lõpul. Küüditatute arv 13. juunil 1941. aastal Moskvast antud korralduse kohaselt oli Eestist ette nähtud küüditada 11 102 inimest. Kõiki neist ei õnnestunud küüditajatel siiski tabada. Ametliku aruande kohaselt küüditati Eestist kokku 9146 inimest, kellest arreteeriti 3173 ja 5978 saadeti asumisele. Praegu loetakse juuniküüditatute koguarvuks veidi üle 10 000 inimese (välja on käidud arv 10 016). Alaealisi (kuni 17-aastaseid) oli neist 36 – 38 %, alla aastaseid lapsi üle 100, oli ka voodihaigeid vanainimesi. Juuniküüditamise tagajärjel hukkus umbes 6000 inimest. Et pidada meeles neid ohvreid, on tänasel päeva üle Eesti lipud heisatud poolde masti. Mõelge täna meie sugulastele ja tuttvatele, kes on olnud küüditatud. Jagage nende valu ja rõõmsaid hetki. Meenutage manala teele läinuid ja tänage neid, kes teie jaoks tänasel päeval olemas on.\n30. mail kuni 1. juunil toimusid Ida-Virumaal Remnikul kutseõppeasutuste suvepäevad, millel osales 15 kutsekooli, korraldaja Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus. Kõigile koolidele anti kohustuslik kodune ülesanne. Nimelt toimus kohapeal saade "Su nägu kõlab tuttavalt", meie kooli esindusel tuli lavale astuda ansambli Metsatöll looga „Oma laulu ei leia ma üles“ Kiirelt tuli otsus moodustada korralik bänd ja ehkki et enamik katsus valitud muusikariistu esimest korda oma elus, andsid noored endast parima ja võitsid antud võistluse.\nkile. See tegi selle asja huvitavaks. Kohtunikuks oli naisterahvas, kellel läks punktiarvestus sassi ja siis mängijad lugesid ise skoori ja parandasid teda alatihti. Päike muidugi kõrvetas, aga me ei lasknud sellest endid morjendada, kuna tuju oli koguaeg hea. Korvpallivõistlused olid samuti vägevad, saime palju sõpru juurde. Tuldi ju lõbutsema rohkem kui võitma. Jalgpall oli vägev: kuigi mängiti reeglite järgi, olid kõigil jalas kummikud. Kolmanda päeva lõunaks jõudis kätte hetk, mil hakati auhindu jagama. Meie kooli esindus sai auhinna parima kodutöö eest“\nBändiliikmeteks olid: Enar Jürgenson (laul), Sergei Vorobjov (basskitarr), Reet Joosing (elektrikitarr), Ardo Must (trummid), Jaan Sild (süntesaator), Eleri Vain, Hannes Pärn, Kätlin Vaarend ja Livio Lips (lavaline liikumine). Neid saatsid Marge Hein ja Ott Kukk. Enar Jürgenson: „Minnes oli auto trumme ja bändi asju täis, kohale jõudmine oli vägev. Nagu arvata, olime ainukesed, kes esitasid oma laulu originaalis. 2 nädalat prooviaega tasus ära. Meie jaoks oli see muidugi üks suur rõõm, et võitsime. Mis kõige tähtsam, olime Remniku puhkekeskuses Ida – Virumaal, mis oli võrratult ilus koht. Teisel päeval saime sportida, mängisime võrkpalli, mis ei olnud muidugi tavaline, võrgu ette oli tõmmatud must\n8. ja 9. juunil osales kooli esindus, kuhu kuulus palju paikamine, "Tule, maanda pinget!", käsitöökompvekkide tublisid õpetajaid ja õpilasi, Viljandi Hansaöödel, kus ja rummikookide valmistamine, VÜKKi alal toimusid mitmesugused töötoad: salvrätikuseadete voltimine, alkoholivabade kokteilide ja lõbus lakkimine, looduslike värvide valmistamine, pottide smuutide valmistamine. võõpamine, hookuspookus ehk silmapete, toakraami putitamine, killumeistri töötuba ehk plaatimise kunstinurk, Kohtumiseni järgmistel Hansaüritustel Viljandis!!!\nKäesoleva aasta märtsis lõppes kaks aastat kestnud ESF-i projekt „Tugiõpilaste süsteemi käivitamine kutseõppeasutustes“. Selles osales kuus Liivimaa Kutsekoolide Liidu liiget: Olustvere Teenindusja Maamajanduskool, Võrumaa Kutsehariduskeskus, Vana-Antsla Kutsekeskkool, Valgamaa Kutseõppekeskus, Räpina Aianduskool ja Viljandi Ühendatud Kutsekeskkool. Lisaks lõi tegevustes kaasa Luua Metsanduskool, kus samuti käivitati teiste eeskujul tugiõpilaste liikumine. Projekt sai alguse probleemist, et kutsekoolides on suur õpilaste väljalangevus ning õpija käitumisraskustega õpilaste arv. Üheselt mõisteti, et vajalik on luua koolidesse toimiv tugisüsteem. Õpilastel endil on selles suur roll. Õpetajad ja kooli töötajad ei näe kõiki abivajajaid, kuid õpilased märkavad ja saavad abi otsida. Lisaks suudavad tugiõpilased ise palju\nprobleeme ära lahendada. „Elan ühiselamus ja seal jagub uutel õpilastel alati küsimusi. Millal buss läheb? Kuidas referaati kirjutatakse? Kuidas mingi asi arvutis vormistatakse? Kõik on vastused saanud.“ (Sander Juurik) Tugiõpilaseks olemisel ongi heaks küljeks see, et see nõuab vaid soovi teisi märgata ja aidata. Tugiõpilast ei ole võimalik määratleda\nõppeedukuse, välimuse ega kõnepruugi abil. Tegelikult peaks iga õpilane olema n-ö tugiõpilane, väärtustama oma kooli ja sealseid inimesi. Erinevus on aga selles, et ühel juhul on noor omale teadlikult ja vabatahtlikult võtnud vastutuse ning tugiõpilaste gruppi kuulumisega selle ka avalikult välja öelnud. Projekti jooksul arendati noorte teadmisi ja oskuseid, mis aitaksid neid tugiõpilasena toimetamisel. Kahe aasta jooksul leidis aset kuus ühisseminari, üks igas koolis. Õpiti tundma ära valetamist ja mõistma selle põhjuseid valetamiskoolitusel, märkama enda ümber toimuvat loodusfotograafi juhendamisel, mõistma suhtlemise kuldreegleid. Viljandi Ühendatud Kutsekeskkoolis vaadati koos teatrietendust „Aabitsa kukk“ ning pandi ka oma näitlemisoskused proovile foorumteatripõhistes töötubades. Lisaks põnevatele tegevustele tekitas ühisseminaridel ka elevust eestlastele tuntud inimestega kohtumine – oma tegemistest rääkimas ja tugiõpilasi koolitamas käisid Jaagup Kreem, Anne Veesaar, Taavi Peterson. Kõikide ühisseminaride tagasiside oli positiivne. Kiideti nii huvitavaid tegevusi, head koolikeskkonda kui ka toredaid kaaslasi. Paljud tugiõpilased leidsid omale sõpru teistest koolidest ja suhtlevad nendega edasi ka peale projekti lõppu. Vahepeal toimetasid koolid omaette. Saadi regulaarselt kokku, et rääkida oma kogemustest ja teha plaane. Mitmes koolis korraldasid tugiõpilased kaasõpilasele põnevaid tegevusi. Kahe aasta jooksul valmis ka tugiõpilaste sümboolika. Iga kool valis omanäolise tunnuse, mille abil saaksid koolipere liikmed tugiõpilase ära tunda. Nii võis VÜKKi tugiõpilasi märgata rinnasiltidega, mis tiht olid ka koolikottide küljes. Ühiselt valiti seminaridel aga välja logo ja loodi tunnuslaul. Küsides tugiõpilastelt, mida see projekt neile andnud on, mainitakse enim häid sõpru ning omandatud julgust. Silmad lähevad aga särama siis, kui räägitakse, kuidas on\n“Tunnuslaulu loomine - see oli päeva tippsündmus, mis genereeris ka palju energiat mulle. Kahjuks siiski ütlen, et laul polnud valmis, see vajas siit–sealt korrigeerimist, KUID ME saime nii lühikese ajaga kokku midagi väga ERILIST ning mis jäi koheselt ka kummitama. Ma olen väga uhke, et selline laul valmis sai. Kiidan kõiki, kes osalesid laulu valmistamisel, ning ka pillimängijaid.” Sander Juurik\nõnnestunud mõnda kaasõpilast aidata jõukohaste probleemid korral. Mured on koolides olnud erinevad, kohati väga tõsised. Et kokku on puututud ka leina, eneselõikumise, uute õpilaste sisseelamisprobleemidega, siis võib öelda, et tugiõpilaste liikumine on koolides oluline. Projektiga on tugiõpilased õppinud aitama teisi, kuid eelkõige iseennast. Tänu koolitustele ja supervisioonidele on nad teadlikumad oma isikuomadustest, oskustest ja vajadustest, mõistavad paremini iseennast ja oskavad teha analüüsitumaid otsuseid. On tore teada, et üle Lõuna-Eesti on umbes 180 noort saanud juurde sotsiaalseid oskusi, enesekindlust ja häid sõpru ning aidanud seejuures ka teisi.\n* Abi võib vajada ka kaaslane, kellel näiliselt on kõik hästi (hästi õppiv õpilane...) * Abi ei saa olla ja ei olegi kõigile nähatav tegevus. * Enne igat sekkumist mõtle hoolikalt kas ja kuidas toimetad. * Pea alati kellegagi nõu, kui abistad, ja anna ka tagasisidet kuidas õnnestus. (mõtteid eestvedaja Räpina Aianduskooli tugiõpilaste memost)\nAutor Kairi Didenko: “Märki ümbritseva ovaali äär on pehmetes rohekates toonides. See on kevadise tärkava looduse värv, sama värske ja uudne, nagu on meie tugiõpilaste programm. Kätel on meie elus väga suur tähtsus. Käed hoiavad ja aitavad, kätes on energia, mis võib leevendada nii pingeid kui valu. Käed sümboliseerivad tugiõpilaste toetavat ja hoolivat tegevust, mis aitab abivajajatel justkui õide puhkeda. Taevavärvi lilled sümboliseerivad taasärkamist, eneses energia leidmist, et oma muredele vastu seista.”\nPeamaja administraator Ehitusmaja administrator Kooli sekretär, direktor Ehitusosakonna juht Teenindusosakonna juht IT eriala juht\n(7 aasta kuues)juuni 2013


3. Instituudi eesmärk on teaduse ja Eesti ühiskonna arenguhuvidest lähtuvate alusuuringute, rakendusuuringute ning arendustegevuse korraldamine; õpetamise, publitseerimise ja tehnoloogiasiirde kaudu teadmiste vahendamine ning akadeemiliste tavade edendamine.\n8. Instituudi tööd juhib direktor, kes valitakse rektori kehtestatud korras.\n9. Nõukogu on kuni 15-liikmeline. Nõukogu valimiskorra sätestab käesolev põhimäärus.\n12.5. esitada instituudi eelarve ja selle muudatused ülikooli nõukogu eelarvekomisjonile;\n12.7. kuulata ära direktori ja töökorralduslike üksuste juhtide tegevuse aruanded;\n16. Nõukogu instituudipoolseteks liikmeteks võivad kandideerida instituudi akadeemilised töötajad. Kandidaate seavad üles instituudi direktor ja akadeemilised töötajad.\n17. Üliõpilasesindus valib oma esindajad instituudi nõukogusse salajastel valimistel üheks õppeaastaks.\n30.5. tagab instituudi eelarve ning eelarve täitmise aruande projektide koostamise ja esitab need nõukogule;\n32. Instituudi liikmeskonna moodustavad instituudi töötajad, üliõpilased, emeriitprofessorid, emeriitdotsendid ja teised õigusaktides nimetatud isikud.\n34. Instituudi õppejõud on professorid, dotsendid, lektorid, assistendid ja õpetajad. Õppejõud jagunevad korralisteks õppejõududeks ja külalisõppejõududeks.\n35. Instituudi teadustöötajate ametikohad on nooremteaduri, teaduri, vanemteaduri ja juhtivteaduri ametikoht. Instituudi direktor loetakse teadustöötajaks, kui ta osaleb teadusteema või uurimisprojekti täitmises.\n36. Instituut esitab oma tegevuse kohta instituudi arengukavaga kooskõlas oleva eelarve ja eelarve täitmise aruanded õigusaktides kehtestatud korras ning tähtaegadel.\n37. Õppetoolide juhid annavad aru instituudi direktorile ja vastutavad oma vastutusvaldkonna üldseisundi ning arengu eest.\n38. Põhimäärus jõustub 21. veebruaril 2017. aastal.