Punetiste IgG antikehade vereanalüüs ja selle dekodeerimine - Küsimused 2021\nNr 84, rubella-vastane IgG (rubella viiruse IgG antikehad)\nPunetiste viiruse immuunsuse näitaja.\nIgG klassi antikehasid punetiste viirusele hakatakse tootma 3-4 nädala möödumisel nakkuse tekkimisest ja tuvastatakse pärast ägeda haiguse lõppu kogu elu, pakkudes kaitset re-infektsiooni vastu. Rubella-IgG vastane antikeha tuvastamine kontsentratsioonis alla 10 U / ml näitab, et see ei ole piisav haiguse kliiniliste ilmingute vältimiseks punetiste viiruse ekspositsioonis või selle puudumisel.\nSelle viiruse immuunsuse indikaatorina on soovitatav määrata rubella-vastase IgG sisaldus üle 10 U / ml. Rubella-IgG-vastaste antikehade tiitrite määramine aja jooksul (paaritud uuringutes 2-3-nädalase intervalliga) kasutatakse vajaduse korral punetiste viiruse hiljutise infektsiooni kinnitamiseks (lisaks rubella-IgM-i määratlusele). IgG tiitrite märkimisväärne suurenemine näitab protsessi teritust. Rubella-IgG määramise positiivseid tulemusi vastsündinute nabaväädivere või vere kontrollimisel tuleb ravida ettevaatlikult, kuna spetsiifilist IgG-d võib emale läbi platsenta kaudu edasi anda lootele.\nRubella (rubella) on äge viirushaigus, mida iseloomustab peenelt täpiline eksanteem, generaliseerunud lümfadenopaatia, mõõdukalt raske palavik. RNA-d sisaldav viirus kuulub sugukonda Togaviridae sugukonda Rubivirus. Punetiste viirusel on embrüo koe tropism, see kahjustab rakkude geneetilist aparaati, pärsib embrüo üksikute rakupopulatsioonide mitoosi ja võib-olla otseselt tsütopatogeenset toimet, mis oluliselt häirib loote arengut.\nRubella on range antroponoos. Nakkuse allikaks on kliiniliselt raske, ebatüüpiline või kustutatud haigusjuht, samuti kaasasündinud punetistega lapsed, kelle kehas võib viirus püsida mitu kuud (kuni 1,5-2 aastat). Koos punetiste manifesteerivate vormidega leitakse asümptomaatilisi (ebaselgeid) vorme. Kliiniliselt oluliste punetiste ja asümptomaatilise nakkuse suhe lastel on 1: 1 ja täiskasvanutel 1: 2-1: 8. Puhanguline punetis ilmneb 5-6 korda sagedamini kui kliiniliselt väljendatud.\nEnne aktiivse immuniseerimise kasutuselevõttu esines punetis epideemiliste haiguspuhangute kujul, mille intervall oli 6-9 aastat. Epideemiapuhanguse ajal haigestuvad mitte ainult lapsed, vaid ka täiskasvanud, eriti organiseeritud rühmitustes. Immuniseerimine aitas kaasa haigestumise järsule vähenemisele. Maksimaalne haiguste arv registreeritakse aprillis-juunis. Rubella on looduslike emakasisese infektsiooni tõttu rasedatele eriti ohtlik.\nInkubatsiooniperiood kestab 15-21 päeva. Ülekanne: õhus, eriti oluline on punetiste vertikaalne (transplatsentaalne) ülekandumine emasest loost. Punetiste inkubatsiooniperioodi teisel poolel on patsient epideemiline oht, suurim nakkusoht tekib prodromaarsel perioodil ja haiguse esimestel päevadel. Sissepääsu värav on ülemiste hingamisteede limaskestad, millest viirus tungib lähimadesse lümfisõlmedesse (eriti emakakaela tagaosa ja kuklakujuline), mis põhjustab nende põletikku ja laienemist. Haigusjuht hakkab viirust isoleerima ninaverejooksu väljalaskmisega 5 päeva enne lööbe ilmnemist ja vabaneb 5-7 päeva pärast selle kadumist. Veel on vireemia. Hematogeenne viirus levib kogu kehas, on dermatotroopsed omadused, põhjustab muutusi lümfisõlmedes, mis kasvavad juba inkubatsiooniperioodi lõpus. Viiruse tungimine verd on haiguse kliiniliste ilmingute alguses: palavik, katarraalsed sümptomid (vesine nohu, kurguvalu, konjunktiviit), väike päikesepaisteline papillaarne lööve - eksanteem (kahvaturoosa või punased laigud, läbimõõduga 2-4 mm ilma loika). Exanthema on punetiste iseloomulik tunnus.\nAT IgM seerumis ilmneb 1-2 päeva pärast löövet, 2-3 nädala pärast saavutab tiiter maksimaalse taseme, siis tavaliselt kaovad 2-3 kuud. Punetistevastase viiruse IgG antikehad hakkavad arenema 3-4 nädala möödumisel infektsiooni hetkest, saavutades maksimaalse taseme haiguse 8-9 nädala jooksul ja tuvastatakse pärast ägeda haiguse lõppemist kogu eluks, pakkudes kaitset re-infektsiooni vastu. Siiski on kirjeldatud haruldasi reinfitsiitseid juhtumeid, millega kaasneb AT IgG taseme järsk tõus. Pärast haigust moodustub püsiv eluaegne immuunsus, kuid pärast immuniseerimist 10% -l naistel ei tekita kaitsva immuunsuse tekkimist, mistõttu on soovitatav uurida naisi enne raseduse planeerimist ja eksami juhendamisel.\nPuudub punetiste kliiniliste vormide üldtunnustatud klassifikatsioon, kuid sõltuvalt nakkuse laadist eraldatakse omandatud ja kaasasündinud punetised, mis võivad esineda tüüpilistel ja ebatüüpilistel vormidel. Ebatüüpilised punetised leiavad kergesti ilma eksanthema, seda iseloomustab ülemiste hingamisteede kerge katarraalne põletik ja mõõdukas lümfadenopaatia. Sellisel juhul on laboratoorsete uuringute aluseks kontaktandmed punetistega patsiendiga.\nOmandatud punetised esinevad tsükliliselt ägeda nakkushaiguse vormis. Lastel on haigus suhteliselt lihtne. Esialgu ilmuvad lööbi elemendid näole ja kaelale, kõrvade ja peanaha taga. Päeval levib lööve mitmesuguste kehaosade suhtes kindlat mustrit. Eriti tüüpiline on lööve paiknemine tagaküljel, tuharatel ja ülemise ja alajäseme ekstensiivpinnal. Tallad ja peopesad ei mõjuta. Peaaegu samaaegselt lööbe levikuga hakkab hajuma, täielikult kadudes 1-3 päeva, ei jäeta pigmentatsiooni. Hiljem võib suurendada kaelarakkude ja kuklaliigese tagumiste lümfisõlmede, väikest palavikku, ülemiste hingamisteede katarrat. 30% juhtudest tekib punetis ilma lööve, kuid alati esineb lümfadeniiti.\nTäiskasvanutel on haigus tavaliselt palju raskem. Lööbele võivad eelneda prodromaalsed nähtused üldise halb enesetunne, peavalu, palavikuga külmavärinad kuni 38 ° C, valu liigeses, nohu, kurguvalu ja reeglina süsteemne lümfisõlmede suurenemine, eriti tagumine kael ja kuklipõletik. Punetiste tüsistused on sageli rändarteriit. Need esinevad pärast lööve kadumist ja on naistel sagedamini (60%). Need sümptomid võivad kesta 3-4 päeva, mõnikord kauem. Muud komplikatsioonid on muu hulgas keskkõrv, kopsupõletik, trombotsütopeenia, mida väljendab hemorraagiline lööve. Haruldased, kuid väga tõsised komplikatsioonid on entsefaliit ja entsefalomüeliit (sageli täiskasvanutel), mille suremus on 20-50%.\nPunetiste kliiniline pilt rasedatel ei oma eripära. Rubellahaigus võib omada erinevaid tagajärgi: ei mõjuta looteid; platsenta infektsioon, platsenta ja loote infektsioon. Punetiste nakkuse kahjulik mõju lootele avaldub spontaansete abortide (10... 40%), surnultsündimise (20%), surma korral vastsündinutel (10-25%).\nLootekahjustuse sagedus ja ulatus määrab suuresti raseduse kestus nakkuse ajal. Mida lühem on raseduse periood, kui naisel on punetistega kokku puutunud, seda sagedamini ja oluliselt viiruse teratogeenset toimet. Kõige ohtlikum raseduse esimene trimestril organogeneesi ajal. Rubella haigus 3.-4. Rasedusnädalal põhjustab kaasasündinud deformatsioone 60% -l juhtudest, 9-12-ndal nädalal - 15% ja 13-16-ndal nädalal - 7% juhtudest.\nKaasasündinud punetised. Raseduse esimestel nädalatel on embrüo kahjustatud ema veres ja koorionis rasedate naiste üldise vireemia ajal. Seejärel pärast platsentaaretooni moodustumist (14 rasedusnädalat ja hiljem) levib infektsiooni transplatsentaarne olemus. Viirus siseneb vireemia ajal platsentris, kus see paljuneb, hõlpsalt ületab platsentaarbarjääri ja nakatab loote. Intermõõdulise ruumi ema veri kaudu siseneb patogeen loote veresoonte, seejärel nabaväävliinidesse ja jõuab endokardiini, kus aktiivne viirus sisaldab nektrootilisi masse kogu kehas hematogeenselt, nakatades loote erinevaid elundeid ja kudesid. Samal ajal, platsenta veresoonte endoteeli viiruse kahjustuse tagajärjel on loote toitumine häiritud. Infektsioon põhjustab mitootilises tegevuses häireid ja kromosoomide muutusi, mille tagajärjeks on füüsiline ja vaimne areng. Kaasasündinud punetised võivad areneda ka pärast asümptomaatilist (parasjagu) punetiste tekkimist emal. Kahjustuse määr ei sõltu raseduse raskusastmest. Naistel, kellel on 6... 12 kuud enne lapse sündimist 6... 12 kuu vanused punetised, on kirjeldatud mitmeid loote emakasisese infektsiooni juhtumeid, mis on ilmselgelt tingitud ema verest ebatavaliselt pika säilivusega.\nIntrauteraalse nakkusega haiguse kulg erineb oluliselt tavalisest punetisest. Kaasasündinud punetiste sündroom (kaasasündinud punetiste sündroom - CRS) sõltub nakkuse kestusest. Erineb klassikaline kaasasündinud punetiste sündroom, nn Greg triada (katarakt - 75%, südamehaigus - 50%, kurtus - 50%). Kaasasündinud punetiste sündroomi võib tavaliselt seostada südame väärarengutega - arteriaalse kanali mittefusioon, ventrikulaarsed vaheseina defektid, kopsu tüve stenoos; silmakahjustus - sarvkesta hägustumine, katarakt, korioretiniit, mikroftalmia; iseloomulik on ka mikrotsefaalia, vaimne alaareng ja kurtus. Järgnevatel aastatel hakati seda sündroomi ilminguteks lugema trombotsütopeenilise purpura, maksa ja põrna suurenemise, emakasisese kasvu aeglustumise, interstitsiaalse pneumoonia, müokardiidi või müokardi nekroosi ja luukoe kahjustuse tõttu metafüüsil. Nende avaldumiste loetelu oli tuntud kaugelearenenud kaasasündinud punetiste sündroomina. Mõnedel lastel ilmnesid humoraalse ja rakulise immuunpuudulikkuse tunnused ning hiljem kaasasündinud punetistega inimestel tekkis diabeet või progresseeruv subakuutne panencefaliit.\nLoote nakatumise korral varases arengujärgus (infektsioon on esimese 8 rasedusnädala jooksul - organogeneesi kriitilises faasis eriti ohtlik), infektsiooni käigus tekib mitmeid kõrvalekaldeid. Kahju südamele, kuulmisorganitele, nägemiskahjustusele, koljuosa luudele, jäsemetele. Nende hulgas on väga suur perinataalse suremuse protsent. Kõige sagedasemad kaasasündinud väärarengud, mis on tingitud naise nakkusest pärast raseduse esimesel trimestril, on kurtus (70-90%) ja retinopaatia. Hepatomegaalia ja splenomegaalia, hemorraagiline sündroom, hepatiit, kopsupõletik on vähem levinud. Nakatunud punetiste lapsed, isegi need, kellel ei ole väärarenguid, on sageli sündinud madala kehamassiga ja väikese kasvuga, mis jällegi mahajäänud füüsilises arengus.\nLapse emakasisese infektsiooni arenguga tekitatakse spetsiifilised IgM antikehad, mis säilivad postnataalses perioodis (kuni 6 kuud) ja nende IgG antikehade järk-järgulise ilmnemisega. Samal ajal avastatakse emalt saadud IgG antikehi lapsel, mis kaovad mõne kuu pärast. Pärast sünnitust tuvastatakse viirus platsentris. Haigeliste vastsündinutel võib seda leida ninavere, süljes, uriinis, väljaheites ja eritub 1-2 aasta jooksul.\nsünnitusjärgse ajaloo olemasolu (perinataalne kadu, kaasasündinud väärarenguga lapse sünd);\nrasedus (peamiselt emakasisese infektsiooni ultraheliuuringutega, arenguhäiretega);\nkaasasündinud väärarengutega kaasasündinud naised;\nkaasasündinud infektsiooni sümptomitega lapsed, kaasasündinud väärarendid;\nlapsed, kelle emadel on oht punetiste viiruse emakasiseseks edastamiseks;\neksanthema või "punetisteta" lööbe olemasolu;\npüsiv või kahtlane kokkupuude punetistega;\nDiferentseeritud diagnoos. Peenisevastaste eksanteemide - adenoviiruse ja enteroviirushaiguste, leetrite, nakkavate mononukleooside, samblike roosade, meditsiinilise eksanteemia, nakkavate erüteemide esinemine; trombotsütopeeniaga - parvoviiruse infektsioon B19.\nEtioloogilise labori diagnostika hõlmab viiruse avastamist rakukultuuris, selle RNA tuvastamist, punetiste viiruse spetsiifiliste antihüpertensiivsete antikehade määramist veres.\nVenoosne või nabaväädivere, sülje, nina-neelu-tampooniproov, peseb, kaabitsad; seljaaju, amniootiline vedelik, koorioniline villi, platsenta-viiruse isoleerimine rakukultuuris, selle RNA tuvastamine;\nvenoosse või nabaväädivere seerum - AT määramine.\nLaboratoorsete diagnostiliste meetodite võrdlusomadused. Punetiste viiruse avastamiseks nakatatakse rakukultuur biomaterjaliga. Uuring viiakse läbi ainult spetsialiseeritud viroloogia laboratooriumides, kestusega 4-5 päeva.\nAT määratlust kasutatakse punetiste diagnoosimiseks, TORCH-infektsioonide kompleksi jälgimiseks ning vaktsineerimisjärgse või nakkusliku nakkusliku immuunsuse intensiivsuse hindamiseks. Varaseks diagnoosiks on AT IgM-i seerumi kõige väärtuslikum tuvastamine, mis esineb varem kui 1-2 päeva pärast löövet. Spetsiaalsete IgG-vastaste antikehade avideerivuse kindlakstegemine punetiste viiruse hüpertensioonil veres võimaldab hinnata infektsiooni aega ja eristada akuutset infektsiooni varem (alates esimestest päevast kuni 1,5 kuuni või enam) nakkust. Primaarse infektsiooni diagnoosimiseks on oluline määrata AT IgG avidity. Madaladest antikehad näitavad esmast infektsiooni, kõrgete rasvhappega antikehade hulka - välistavad võimaliku ägeda infektsiooni viimase 4-6 nädala jooksul.\nKui on võimalik määrata ainult AT IgG, on soovitatav dünaamika õppida, samal ajal kui AT IgG 4 või enam korda tiitri tõus näitab praegust infektsiooni. AT tiiteri tõus raskete sümptomite puudumisel võib olla ainus tõendusmaterjal reinfitseerimise olemasolu või vaktsineeritud inimese infektsiooni tekkimise kohta, kusjuures punetiste kliinilisest seisundist sarnaste haigusseisundite diferentsiaaldiagnoosimine.\nMitmesuguste laborikatsete kasutamise näpunäited ja tulemuste tõlgendamise eripärad erinevate ainete kategooriate jaoks\nRaseduse planeerimise sõelumine hõlmab sageli AT IgM ja AT IgG tuvastamist. IgG antikehade avastamise positiivse tulemuse saamisel ja IgM-i antikehade puudumisel leitakse, et naisel on puutumatus (vaktsineerimine pärast vaktsineerimist, kui ta kinnitab selle esinemist või pärast infektsioossust, mis näitab punetiste esinemist, kokkupuudet patsiendiga), mis on piisav, et vältida platsentatise ja luuinfektsioon punetiste viirusega infektsiooni korral.\nKui viimase 3-6 kuu jooksul on eelnevalt kokku puutunud punetistega patsiendiga, on primaarse nakkuse välistamiseks oluline kinnitada madala avatõvega IgG antikehade tuvastamine, kuid tuleb märkida, et vaktsineeritud inimestel ei ole alati madalat avidisalduse indeksit IgG. Viiruse või selle RNA avastamiseks on soovitatav teha praegune infektsioon, lööbe olemasolu või kindlaks tehtud või kahtlustatav kokkupuude punetistega patsiendiga, et määrata AT IgG tiitri tõus dünaamikale.\nRasedate naiste sõeluuring hõlmab AT IgM ja AT IgG tuvastamist punetiste suhtes veres.\nIgM ja AT IgG puudumine raseduse esimesel trimestril näitab nakkuse puudumist, mille puhul uuringut korratakse raseduse teisel trimestril (kuni 20 nädalat). Kahe uuringu negatiivsete tulemuste korral ei teostata täiendavat seiret, välja arvatud juhul, kui on olemas muid uuringutulemusi (kokkupuude punetistega või selle kahtlusega patsient, lööbe olemasolu).\nAT IgM-i olemasolu ja AT IgG puudumine mistahes rasedusaegse rasedusperioodi kestel on sagedamini nakkuse kasuks, aga uuringu valepositiivne tulemus tuleks välja jätta. Sel eesmärgil on soovitatav määrata AT IgM üksikute punetiste viiruse valkude suhtes, kasutades immunoblot ja punetiste viiruse analüüsi PCRiga (viiruse RNA tuvastamine). RNA viiruse olemasolu viitab vireemiale ja kinnitab punetiste diagnoosi. Samuti on soovitav uurida vere seerumit 7-10 päeva jooksul: IgM antikehade korduv tuvastamine ja IgG antikehade ilmumine või märkimisväärne (4 korda) IgG antikehade kontsentratsiooni (tiitri) suurenemine viitab praegusele infektsioonile.\nIgM-i antikehade puudumine ja IgG antikehade olemasolu - primaarse infektsiooni välistamiseks (kinnitamiseks) on tähtis tuvastada madala avasusega IgG antikehad. Sellisel juhul tuleks arvesse võtta punetiste vaktsineerimist või kokkupuudet punetistega või kahtlustatavate punetistega. Kuid vaktsineeritud naistel nakatumise korral väheneb selle testi diagnostilist väärtust (madala avidity indeksit ei järgita alati). Praeguse infektsiooni kindlakstegemiseks määratakse AT IgG tiitri suurenemine aja jooksul.\nKui rase naisele on sarnane punetistega sarnane haigus või patsiendiga kokkupuutumise korral, tuleb naisi võimalikult kiiresti uurida. Väljakutseks on ebapüsivate punetiste tunnustamine. Asümptomaatiliste vormide avastamise ainus viis on laboratoorsed diagnoosid - punetiste viiruse viiruse või RNA tuvastamine, AT IgM ja AT-IgG tiitri suurenemine rubella viiruse veres.\nLaboratoorsete tulemuste tõlgendamisel tuleks arvesse võtta järgmisi tegureid:\ninkubatsiooniperiood - kontakt kokkupuute hetkest kuni lööve ilmnemiseni või AT tuvastamiseni - on 14-21 päeva;\nvöötkoguse pikaajaline rakendamine vereproovides ja viletsalt segatud vereproov viib valede tulemuste poole\nPunetiste viiruse spetsiifiliste antikehade määramise tulemuste hindamisel veres tuleks kaaluda naise immuniseerimist enne rasedust.\nLaboratoorsete testide tulemuste tõlgendamine esimese 10 päeva jooksul alates kontaktpäeva esimesest päevast või 4-5 päeva pärast haiguse algust:\nRubella viiruse RNA ja (või) IgM antikehad puuduvad veres ja on olemas IgG antikehad - on väga tõenäoline, et naisel on varem olnud punetis või on see vaktsineeritud. Patsiendi kokkupuude ei kujuta ohtu lootele. Laboratoorsete vigade väljajätmiseks on siiski soovitatav kontrollida uuringut 7-10 päeva pärast. Rasedate punetiste puudumine - samade tulemuste uuesti saamine (eeldusel, et IgG tiitrit ei suurene). Rasedate punetiste esinemine - pärast korduvat uurimist näitas AT IgM, ilmnes AT IgG tiitri suurenemine või AT-IgG madala avisisalduse suurenemine. Kinnituseks on soovitatav uurida verd RNA viiruse olemasolul, positiivne tulemus viitab vireemiale;\nVõrgus ei tuvastatud IgM ega AT IgG - viiruse või selle RNA tuvastamiseks tuleks uurida biomaterjali. Viiruse või selle RNA avastamise positiivsed tulemused kinnitavad punetiste diagnoosimist, negatiivseid - välistada. Samuti on soovitav kontroll-vereanalüüs läbi viia 7-10 päeva pärast - AT-IgM tuvastamine punetiste viirusele veres, kordub positiivne tulemus, mis annab alust järeldusele punetiste esinemise kohta. Uuringu valepositiivsete tulemuste välistamiseks on soovitatav määrata AT IgM üksikute punetiste viiruse valkude puhul, kasutades immunoblot.\nPunetiste laboratoorsed diagnoosid loote puhul on olulised ainult siis, kui haigus areneb raseduse ajal esimese 17-20-nädalase rasedusnädala jooksul ja on soovitatav ainult kahtlastel juhtudel või punetiste viiruse taastekke tõestamisel. Prenatoloogilise diagnoosi puhul kasutatakse viiruse avastamist rakukultuuris või viiruse RNA tuvastamist PCR abil amnionivedelikus, koorioni villu biopsia proovides ja looteverest, mis on saadud kardostsenteedist.\nUuringus on punetiste laboratoorne diagnoos vastsündinutel AT IgM määramisel nabaväädi veres ja vastsündinute veres. Viiruse RNA tuvastamine platsenta koes suurendab lapse nakatumise tõenäosust, kuid selle puudumine ei välista diagnoosi ja nõuab, et laps kontrolliks viiruse ja / või spetsiifiliste antikehade RNA tuvastamist. Antikehade puudumine vastsündinutel näitab kaasasündinud punetiste diagnoosimise välistamist, kuid immunoloogilise taluvuse korral võib tulemus olla vale negatiivne. Soovitav on täiendavaid biomaterjali uurimist viiruse avastamiseks rakukultuuris või viiruse RNA-s PCR abil. Alla 1-aastaste laste järelkontroll hõlmab AT IgM ja IgG määramist. IgG tuvastamine näitab suuremat tõenäosust kaasasündinud infektsiooni tekkeks.\nKaasasündinud nakkuse kriteeriumid:\nviiruse või selle RNA eraldamine ninaverejooksu, uriini, CSF-i sisust esimese kolme elukuu jooksul;\nAT IgM tuvastamine nabaväädiverest kohe pärast sündi;\nanti-punetiste antikehade olemasolu kuni 6 kuud, eriti vastavate kliiniliste ilmingute taustal, kuna äsja omandatud nakkus ei esine varajases lapsepõlves.\nTuulerõug on väga levinud nakkushaigus. Kõige sagedamini on nad kooliealiste lastega haigeid. Paljud inimesed usuvad, et pärast seda, kui nad on haiged, arendab organism selle nakkuse eluaegset puutumatust.


19. novembril 2011 autasustati Tartus AHHAA keskuses konkursi Teadusfoto võitjaid. Võidufotod kujutasid teaduse eri tahke Antarktika-ekspeditsioonist nanotorude ja südamelõikuseni. Parimate piltidega saavad huvilised tutvuda nii Vikipeedias kui ka näitusel, mis rändab järgneva aasta jooksul mööda Eestit. Oma esimeses peatuspaigas, AHHAA keskuses Tartus, jääb ta avatuks 2011. aasta lõpuni. Konkursi esimese auhinna pälvis Timo Palo polaarekspeditsioonide …\nLoe edasi: Selgusid parimad teadusfotod\nKonkursile Teadusfoto 2011 laekunud töödel võib näha nii Antarktika-ekspeditsioone, plahvatusi teadusetendustes, põnevaid aparaate kui ka Eestis aretatud taimesorte. Neist parimaid tunnustatakse 19. novembril AHHAA keskuses peetaval Teadusfoto lõpuüritusel. Fotokonkurss toimus 1. augustist 1. oktoobrini MTÜ Wikimedia Eesti ja MTÜ TeadusTeave koostöös. Nüüdseks on žürii otsuse langetanud, võitjad kuulutatakse välja ja autasustatakse Tartus AHHAA keskuses laupäeval, …\nLoe edasi: Peagi selguvad Eesti parimad teadusfotograafid\nOn 24. sept. 2011 22. sept. 2014 Postitas Ivo KruusamägiPostitas Määratlemata4 kommentaari\nTeadus on huvitav ja mitmekülgne ning kahtlemata väärib see jäädvustamist. Ülesvõetut ei tasuks aga arvuti kõvakettale unistada, vaid ikka kogu maailmaga jagada ning just seda võimalust pakub kuni 1. oktoobrini toimuv Teadusfoto konkurss. Olgu pildistatud arheoloogilisi välitöid või astronoomilisi vaatluseid, mööda söödet voogavaid baktereid või teadusaparatuuriga tutvust sobitavaid jääkarusid, rändlindude rõngastamist või keskkonnaproovide võtmist, materjalide …\nLoe edasi: Teadusfoto konkurss ja Wiki Loves Monuments lähenevad lõpusirgele\nOn 1. aug. 2011 22. sept. 2014 Postitas Ivo KruusamägiPostitas Määratlemata1 kommentaar\n1. augustil algas Vikipeedias Teadusfoto konkurss, mis kestab kuni 1. oktoobrini. Fotovõistluse eesmärkideks on populariseerida teaduse tegemist ja jäädvustamist Eestis ning ergutada teadlasi salvestama oma tegevust ka fotodele. Võistlus toimub Vikipeedias, kuna selle läbi loodetakse kasvatada Vikipeedias leiduvate kvaliteetsete fotode hulka, tõsta (eestikeelse) Vikipeedia artiklite kvaliteeti, tuua juurde uusi kaastöölisi ja kõige selle kaudu kaasa …\nLoe edasi: Teadusfoto 2011\nArhiiv Vali kuu jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 september 2017 juuli 2017 mai 2017 märts 2017 veebruar 2017 november 2016 oktoober 2016 september 2016 juuli 2016 aprill 2016 oktoober 2015 juuli 2015 juuni 2015 aprill 2015 veebruar 2015 detsember 2014 november 2014 september 2014 mai 2014 aprill 2014 veebruar 2014 november 2013 oktoober 2013 august 2013 juuli 2013 juuni 2013 mai 2013 veebruar 2013 jaanuar 2013 detsember 2012 oktoober 2012 september 2012 august 2012 juuli 2012 juuni 2012 mai 2012 aprill 2012 märts 2012 veebruar 2012 jaanuar 2012 november 2011 oktoober 2011 september 2011 august 2011 juuli 2011 juuni 2011 mai 2011 aprill 2011\n30 205 vaatamist


Kes on Kredexi uus juht Ivo „Probleemilahendaja” Kuldmäe? - Ärileht\nKes on Kredexi uus juht Ivo „Probleemilahendaja” Kuldmäe?\nIvo Kuldmäe Linkedini profiil. Kui nüüd juba on töökohana märgitud Kredexi juht, siis enne seda oli ametiks probleemilahendaja\nEsmaspäeval tööd alusataval Kredexi uuel juhil Ivo Kuldmäel (50) on enam kui 25-aastane kogemus finantsjuhtimise alal.\nEile teatas Kredex, et asutuse juhi kohalt lahkunud Lehar Küti asemel asub 12. oktoobrist tööle Ivo Kuldmäe.\nKredexi pressiteates seisis, et Kuldmäel on pikaajaline finantssektoris töötamise kogemus. „Ta on töötanud erinevatel juhtivatel ja nõuandvatel kohtadel. Kuldmäel on ärijuhtimise magistrikraad Tartu Ülikoolist ning ta on aastate jooksul end täiendanud erinevates ülikoolides ja programmides Londonis, Šveitsis ja Prantsusmaal," kirjutas Kredex.\nKuldmäe Linkedin'i profiilil on kirjas praeguse töökohana Kredexi juht, kuid veel üleeile seisis seal „Problem solver. Change manager" ehk probleemilahendaja ja muudatuste juht. Ka enda kirjelduses rõhutab Kuldmäe, et on probleemide lahendaja, kellel on tugevad analüütilised oskused.\n„Kujundasin ja viisin ellu strateegilise plaani, mis viis ettevõtte kohalikul turul 7.-8. kohalt 3. kohale," kirjeldab umbes 15 aastat kindlustusfirmat Seesam juhtinud Kuldmäe oma saavutusi.\nKuldmäel on bakalaureusekraad Tallinna tehnikaülikoolist tsiviilehituse ja magistrikraad Tartu ülikoolist ärijuhtimise erialal. Hariduse all on Kredexi uus juht märkinud veel Londoni ärikooli (London Business School), Rahvusvahelise Haldusarenduse Instituudi (International Institute for Management Development) ja äriülikooli INSEAD.\nAlates 2019. aasta veebruarist on ta olnud Salva Kindlustuse nõukogu liige. Krediidiinfo kohaselt on Kuldmäel ka osalus Eesti Enegia juhi Hando Sutteri ettevõttes Saaremaa Ökoküla AS, mis oli 2018. aastal enam kui 70 000 euroga kahjumis. Saaremaa Ökoküla pakutavate teenuste hulka kuuluvad heina niitmine, lume lükkamine ning lammaste ja veiste transportimine.\nKuldmäele kuulub ärinõustamisega tegelev ettevõte Ninamees OÜ, mis teenis mullu 45 000 eurot kasumit.\nKuldmäe ütles eile Kredexi pressiteate vahendusel, et teda ajendas kandideerima Kredexi suur potentsiaal ja tugev turupositsioon riikliku finantseerimisasutusena.\n„KredEx on pika kogemusega finantsturu osaline ning hetkel põnevas arenguetapis. Meil on meeskonnaga võimalus kujundada KredExist juhtiv riiklik finantseerimisasutus, kes on veelgi paremaks partneriks erinevatele turuosalistele, ettevõtetele ja Eesti elanikele. Ootan huviga KredExi meeskonnaga liitumist ja uute kolleegidega tutvumist," kommenteeris ta.


Eestis müügil: uskumatult „soodsad“ superautod - Yamaha - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Yamaha » Eestis müügil: uskumatult „soodsad“ superautod\nEestis müügil: uskumatult „soodsad“ superautod\t(17)\n„Soodne“ tähendab erinevatele inimestele erinevat asja, kuid soodsaks võib nimetada ka autot, mis maksab palju-palju vähem kui ta maksis uuena.\nKõnealune „soodsate“ luksusautode kolmik kuulus uuena 200 000 euro hinnaklassi. Isegi kui nende baashind oli 200 000 euro lähikonnas, siis koos lisadega maksis igaüks kindlasti veel kümneid tuhandeid eurosid rohkem, võibolla kogunisti veerand miljoni euro kandis.\nTänaseks on veerand miljonist järel mõnikümmend tuhat eurot.\n2007. aasta Mercedes-Benz S 65 L AMG, hind 26 750 eurot\nSee Mercedes võis uuena maksta koos lisadega veerand miljonit eurot – 13 aastat hiljem on sellest järel 26 750 eurot. Auto läbisõit on vanust arvestades väga väike ja see on imporditud Jaapanist. Toonase võimsaima S-klassina arendab S 65 AMG mootor 450 kW ehk 612 hobujõudu.\n2004. aasta Bentley Continental GT, hind 33 500 eurot\nEt Bentley Continental GT võib osta hinnaga 30 000 euro piirimail, pole praeguseks enam uudis. Küll aga väärib kõnealune superkupee tähelepanu oma „läbipaistva“ ajaloo tõttu. See on registreeritud uuena Eestis ja müüja sõnul olnud 2004. aastast saati ühe omaniku käes. Läbisõitki on väga väike.\n2011. aasta Aston Martin Rapide, hind 64 990 eurot\nKui teile tundub, et vaid peast segane nimetaks 65 000eurost autot soodsaks, siis lubage selgitada. Esiteks pole tegu suvalise luksusmargiga, vaid Aston Martiniga. Teiseks on tegu haruldase V-12-sedaaniga Rapide, mis maksis uuena 200 000 eurot – koos lisadega enamgi. Tõsi, sarnases hinnaklassis leiab supersedaane ka Mercedeselt, Porschelt või Bentley’lt. Siiski tuleb lisada, et isegi Bentley’ga võrreldes on kõnealune Aston üliharuldane, neid toodeti (2010-2020) hinnanguliselt vaid mõnisada tükki aastas. Näidisauto on aastast 2011 ja asub Rootsis, kuid selle hind sisaldab transporti Eestisse ja arvelevõtmist.\nNB! kogu artikli info põhineb müügikuulutustel. Autoleht ja auto24.ee pole sõidukeid üle kontrollinud. Seisukorrast hoolimata on tegu väga suurte pidamiskuludega autodega!


Väljakuulutamise kuupäev: 21.03.2013\nVõistlustööde esitamise tähtaeg: 01.06.2013 00:00\nI ÜLDISED EESMÄRK\nVisiooni võistlus on konkurss küla kujunduse visiooni saamiseks.\nVõistluse eesmärgiks on Obinitsa küla administratiivsetes piirides parima kujundus ja maastikuarhitektuurse lahendusidee saamine.\nEesmärk on kujundada Obinitsa pärimuskultuurikeskuseks, parandada küla kogukonna elu- ning keskkonna kvaliteeti seto kultuurist ning arhitektuurist lähtuvate lahenduste kaudu.\nObinitsa on Lääne-Setomaa üks suurematest küladest. Ta asub Tuhkavitsa oru kaldapealsel. Tegemist on ajaloolise kirikukülaga. Vana küla osa on tüüpiline sumbküla, mille põhiliseks tunnuseks on hoonete, kõrge värava ja vahetaradega suletud hoov. Küla uuem osa on ehitatud nõukogude ajal ja koosneb tüüpilistest paneelmajadest, siin asub ka Võru TÜ kauplus. Obinitsa paisjärve kaldapealsel seisab alates 1986. aastast Seto Lauluema kuju ja monumendi ümber on maakivid mälestustahvlitega kuulsamatele selle kandi rahvalaulikutele. Samal kaldapealsel seisab endine kool-kirik. Nõukogude aegses kunagises koolimajas asub multifunktsionaalne Külakeskus (lasteaed, raamatukogu, jõusaal, võimla, saunad, noortekeskus, pensionäride ruum, söökla, Käsitöö kogo ja ettevõtjate ruumid).\nKüla keskel on külastajatele avatud Seto Muuseumitarõ. Obinitsast on alguse saanud Seto Kuningriigi päevad. Võrust tuleva risttee vastas asub kinnise seto väravaga Seto Seltsimaja. Kesksel kohal teede ristmiku ligiduses asub endises Obinitsa sovhoosi kontoris Ateljee-galerii “Halas Kunn”, mis on kahekorruseline puumaja. Paneelmajades asuvad renoveeritud ambulatooriumi ruumid ja töötab ka Obinitsa postkontor. Paneemajade taga idasuunas asub endises lasteaia majas Obinitsa puhkekeskus.\nObinitsa küla on visuaalse tervikkujundusega, lähtudes vanadest seto arhitektuursetest traditsioonidest peatänava, tänavamööbli, valgustuse, haljastuse jms.\nKülakeskuse, Muuseumi , Galerii ning Obinitsa järve ääres on puhkuse- ja meelelahutuse, spordiharrastuse ning kultuuriüritustele vajalik taristu.\nElamu- ja tööstusrajoonil on kultuuri eripärast lähtuvad huvitavad värvilahendused.


PM: EL jagab vaesematele viis triljonit krooni - Äripäev\nPM: EL jagab vaesematele viis triljonit krooni\n20. veebruar 2004, 08:01\nÜlo Toomsalu 20. veebruar 2004, 08:01\nEL kavatseb aastatel 2007-2013 kulutada vaesemate piirkondade järeleaitamiseks 5,3 triljonit krooni, mis suunatakse konkurentsivõime ja tööhõive suurendamisse.\nEuroopa Komisjoni esindajate sõnul pole raha saamise aluseks pelgalt asjaolu, et mõni riik on Euroopa keskmisest vaesem, kirjutab Postimees.\n«Tegu ei ole finantsabiga, mis suurendaks lihtsalt vaesemate inimeste sissetulekut,» märkis Euroopa Komisjoni esindaja regionaalpoliitika alal Mikel Landabaso. «Raha läheb konkurentsivõime tugevdamiseks ja seda jagatakse konkreetsete projektide alusel.»\nMillised piirkonnad kui palju raha saavad, sõltub esitatavatest projektidest ning konkreetseid raha jaotamise programme pole veel otsustatud.\nSeni on ühtekuuluvuspoliitika rakendamise rahast läinud 41 protsenti infrastruktuuri investeeringuteks, 34 protsenti ettevõtluskeskkonna parandamiseks ja 23 protsenti inimeste väljaõppeks. Viis triljonit krooni on küll suur summa, kuid moodustab kõigest 0,41 protsenti ELi riikide majanduse kogutoodangust.\nLandabaso sõnul on senised ühtekuuluvuspoliitika programmide raames jagatud toetussummad mõjunud vaesemate piirkondade turgutamiseks väga tõhusalt. Erinevused Euroopa Liidu rikkamate ja vaesemate piirkondade vahel on alates 1990. aastate keskpaigast jõudsalt vähenenud.\nRahandusministeeriumi asekantsleri Renaldo Mändmetsa sõnul on Eesti eesmärk saada struktuurivahenditest aastas rahasumma, mis ulatub ligi 4 protsendini SKTst. See teeks 2006. aastal orienteeruvalt 8 miljardit ja 2013. aastal 11 miljardit krooni. «Kolmandik sellest rahast eraldataks suuremateks transpordi- ja keskkonnaprojektideks,» ütles Mändmets. «Ühestki kindlast projektist on praegu veel vara rääkida.»\nOsa rahast võiks Mändmetsa sõnul minna mõnda projekti energeetikasektoris. «Tallinna linnal peaks olema võimalus taotleda näiteks finantseerimist trammi- ja trolliliinide arendamiseks,» lisas ta.


LG CINEMA 3D nutiteler kuulutati kõige energiasäästlikumaks teleriks - LG Electronics\nLG CINEMA 3D nutiteler kuulutati kõige energiasäästlikumaks teleriks\nLG Electronicsi nutiteler Cinema 3D pälvis tarbeelektroonikamessi IFA 2012 auhinnagaalal kõige energiasäästlikuma teleri tunnustuse.\nEnergiasäästlikkuse medali “Global Efficiency Medal” andis välja organisatsioon nimega SEAD (Super-efficient Equipment and Appliance Deployment). SEAD hindab Põhja-Ameerikas, Euroopas, Indias ja Austraalias müüdavate telerite, kuvarite, arvutite, kodumasinate ning valgustite energiaefektiivsust. Sel aastal keskenduti teleritele.\n“SEAD’i tunnustus valmistab meile suurt rõõmu”, ütles LG Home Entertainment Company esindaja Seog-ho Ro. “LG esiletoomine viitab sellele, et meie ettevõte omab teleritööstuses kindlat positsiooni. Meil on olemas kvaliteetne 3D tehnoloogia ja pälvime oma energiaefektiivsete telerite eest üha rohkem tunnustust”.\nLG auhinnatud nutiteleri 47LM670S Local Timming tehnoloogia võimaldab kasutajatel kontrollida teleriekraanide eredust erinevate regioonide lõikes. Local Timming täiustab teleri energiatõhusust ja vähendab elektrikulu.\nSEAD on kategoriseerinud telerid ekraani suuruse alusel kolmeks: väikesed ekraanid (vähem kui 27-tolli), keskmise suurusega ekraanid (29-42 tolli) ja suured ekraanid (42 ja rohkem tolli). LG Cinema 3D Smart TV tuli kõigi kolme kategooria lõikes võitjaks ja see hinnati kõige efektiivsemaks teleriks. Suurte ekraanide kategoorias pälvis LG Cinema 3D Smart TV esikoha kui kõige energiasäästlikum teler.\nSildid: 47LM670S, Cinema 3D, IFA, IFA 2012, LG Smart TV, SEAD


Keeleapsud: naljakad palad toimetuse köögipoolelt\n28. detsember 2019 kell 8:00\nKui mingit asja võrrelda rätsepaülikonnaga, võiks ju ette kujutada, et kõik on tehtud täpselt mõõdu järgi ja professionaalselt. Aga mõnikord tundub kirjutajale, et sellest ei piisa. Siis saab vinti veel peale keerata. Võib kirjutada: “See on nagu rätsepaülikond, mis istub nagu kinnas.” Või siiski mitte?Foto: Anti Veermaa\nÜks sagedusala oli vaba ja Äripäeval *õnnetus* see konkursiga endale võita. Niisuguse lausega pidi peaaegu trükki minema artikkel Äripäeva raadio algusaegadest. Õnneks tegi toimetaja hoolitsev käsi õnnetusest *õnnestumise* ja nii on ka raadio käsi hästi käinud.\nÄripäeva toimetajad on sel aastal veel palju toredaid vigu ja kelmikaid sõnastusi kinni püüdnud. Näiteks laskem fantaasial lennata. Artiklis on kirjas, et Hiiumaast 14 kilomeetri kaugusel olevale madalale on lisaks seal peatuvatele rändlindudele hammast ihunud ka meretuuleparkide arendajad. Sellest saab multifilmiliku pildi ette küll: on kuskil ühed arendajad, rahapakid istumise all ja käes viil, millega valguses kiiskavatele lõikehammastele veel viimane lihv anda. Aga linnud? Neil vaesekestel pole juba miljoneid aastaid ühtegi hammast ihumiseks. Ilmselt jäävad siis konkurentsis alla.\nKujundid muutuvad ajas. Sajand tagasi olid kellad selleks, et neid helistada, aga enam mitte. Nii pole ka imestada, kui loeme ridu: “Vastuvõetamatud sammud annavad põhjust häirekella lasta.”\nÕnneks on ka püsivaid asju. Nii on Eesti skoor rahapesuindeksis viimased kaheksa aastat püsinud üsna muutlikuna.\nÜks täht võib muuta kõike\nKert Kingo ütles, et on püüdnud end ministeeriumis asjadega krussi viia.\nAjupuudus sai uue panga loomisel saatuslikuks, arvas ta.\nIvanov märkis, et endiselt tegelevad nad ka ühisrahatusega.\nMaksukaruselle ohjeldaks vaid euroala koostöö.\nNii ei pea ta tingimata püüdma iga häält ega arvestama parteikaslaste kõige äärmuslikumate vaadetega.\n“Me olime esimene sellelaadne investeerimisplatvorm kogu Kasu-Aasias.”\nValitsemise eetikasse pole juurdunud arusaamine, et lühisugulastel pole kohane olla ühel ajal otsustuskogude liikmeks.\nEelkõige oli nende mure, kas uued omanikud tagavad ikka läbipaistva kitumise tööjõu kasutamisel.\nJuhtivate autotööstusriikidega on raske konkureerida, samas saame vaadata, mida oleks tark teha kiimaeesmärkide täitmiseks siin kohapeal.\n“Edasilükkamispalve on saabunud,” tviitis Donald Tusk, lisades, et ta ilustab nüüd konsultatsioone Euroopa riigipeadega.\nÖkonomisti sõnul on armetus valimisvõitluses lubadustega kerge üle piiri minna.\nSee ei ole Eesti pikaajalistes huvides, et Eesti ja kohalik ökosüsteem jääb kanatajaks.\nSeajuures korrigeeriti majanduskasvu nii esimeses kui ka teises kvartalis allapoole.\nPäeval, mil uus riigikogu Toompeale tuli, olid valmisplakatid juba tänavatel tagasi.\nHoopis teine firma puhkas õitsele.\nMeie piirkonda vaatavad varahaldurid, kes otsivad tuletikuga taga suuremaid võimalusi taristusektoris. (Loomulikum oleks öelda: tikutulega.)\nPolitsei- ja piirivalveameti esindaja tõdes, et on ka julgeid inimesi, kes ei lase endal kõrva üle naha tõmmata.\nSuureks erinevuseks Leedu ja Eestiga võrreldes on Lätis elamusehituse vähene aktiivsus.\nSuuriigid kergitasid nafta hinda.\nKokkuvõttes olid kinnisvarafondi tulemusud neljandas kvartalis tugevad.\nUSA president kaalub plaani allkirjastada valitsuse määrus, millega kuulutatakse välja eraolukord, mis keelaks USA firmadel Hiina Huawei ja ZTEga äri teha.\nKui kassikaliste ettevõtete vahel saadetakse enne igasuguseid läbirääkimisi ette konfidentsiaalsuskokkulepped, siis idufirmades on neid vähem.\nToitlustusettevõtete esindusliit pakub lahenduseks alandada söögikohas pakutava alkoholi käibenaks 24 protsendilt 14-le.\n23. detsember 2018 kell 9:49\nKeeleapsud: krevett pani kanna kõvasti maha\nAasta jooksul on Äripäevast läbi käinud mitmesuguseid tegelasi: konservatiivsed pandad, mees, kelle peas on troon, ja krevett, kes on Eestis tugevalt kanda kinnitanud.\n1. jaanuar 2015 kell 6:00\nKeeleapsud: naljastreik ja ätimees toimetaja öölaual\nKui muid põhjendusi veale pole, ütleb kogenud keeletoimetaja, et nii kaua, kui lehes on inimlikke eksimusi, võib kindel olla, et tegevust pole üle võtnud robotid.


Varaga tagatud väärtpaberitega seotud muudatused dokumendis „Rahapoliitika rakendamine euroalal: eurosüsteemi rahapoliitiliste instrumentide ja menetluskorra ülddokumentatsioon“\nTäna avaldab Euroopa Keskpank (EKP) muudatused dokumendis „Rahapoliitika rakendamine euroalal: eurosüsteemi rahapoliitiliste instrumentide ja menetluskorra ülddokumentatsioon“ (edaspidi „ülddokumentatsioon“), et selgitada kriteeriume, mille alusel hinnatakse varaga tagatud väärtpaberite kõlblikkust eurosüsteemi laenutehinguteks. Seni ei ole eurosüsteem võlainstrumentide kategooriasse kuuluvate varaga tagatud väärtpaberite suhtes konkreetseid kõlblikkuskriteeriume kohaldanud. Selle asemel on tõlgendatud üldist esimese astme varade kõlblikkuskriteeriumi, mille kohaselt peab võlainstrumentidel olema „fikseeritud, tingimusteta põhisumma“. See nõue ei kehti selliste varaga tagatud väärtpaberite puhul, mille krediidirisk on krediidituletistehingute kaudu eriotstarbelisse finantsettevõttesse üle kantud. Seepärast on muudatuste eesmärgiks teha tagatisvara raamistik läbipaistvamaks, määrates lisaks võlainstrumentide suhtes kohaldatavatele üldistele kriteeriumidele kindlaks täpsed kriteeriumid, mida tuleb täita varaga tagatud väärtpaberite puhul. Lisaks uute kriteeriumite kehtestamisele on ühtlasi otsustatud edaspidi loobuda „fikseeritud, tingimusteta põhisumma“ nõude kohaldamisest varaga tagatud väärtpaberite suhtes. Selle põhjuseks on asjaolu, et varaga tagatud väärtpaberite põhisumma sõltub tavaliselt alusvara tulususest.\nUutes kriteeriumites peetakse silmas järgmist viit aspekti:\nTehingu struktuur. Väärtpaberistamise eriotstarbeline finantsettevõte omandab rahavooge tekitavad varad algatajalt või vahendajalt kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega viisil, mida eurosüsteem käsitleb tegeliku müügina, mis kehtib kolmandate isikute suhtes. Sellised varad ei tohi olla kättesaadavad algatajale ja tema võlausaldajatele, kaasa arvatud algataja maksejõuetuse korral.\nVarade kogumi koosseis. Rahavooge tekitavad varad ei tohi hõlmata krediidiriskiga seotud väärtpabereid ja samalaadseid nõudeid, mis tulenevad krediidiriski ülekandmisest krediidituletistehingute kaudu.\nVäärtpaberirühmade tähtsusjärjekord. Esimesest astmest jäetakse välja võlainstrumendid, mis annavad õigusi põhisumma ja/või intressi osas ja mis on allutatud sama emitendi teiste võlainstrumentide omanike õigustele (või mis on struktureeritud emissioonis allutatud sama emissiooni teistele rühmadele). Rühma (või allrühma) ei loeta sama emissiooni teiste rühmade (või allrühmade) suhtes allutatuks ning seda peetakse „eelistatuks“, kui pärast täitmisele pööramise teate saatmist tehakse sellele rühmale (või allrühmale) kooskõlas emissiooniprospektis sätestatud maksehierarhiaga makseid (põhisumma ja intressi osas) enne teisi rühmi või allrühmi või see on viimane alusvara, mille suhtes täidetakse kahjunõuet.\nEmitendi asukohariik. Kõlblikud ei ole varaga tagatud väärtpaberid, mille on välja andnud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) välistes G-10 riikides (praegu Ameerika Ühendriigid, Kanada, Jaapan ja Šveits) asutatud üksused. Nimetatud kriteerium kehtestatakse selleks, et vältida keerukaid õiguslikke olukordi, mis võivad tekkida, kui eurosüsteemil on vaja hinnata, kas tema õigused on selliste riikide seadustega piisavalt kaitstud.\nKõlblikkuse hindamine. Eurosüsteem jätab endale õiguse nõuda asjaomastelt kolmandatelt isikutelt (nt emitendilt, algatajalt või korraldajalt) selgitusi ja/või seaduslikku kinnitust, mida peetakse vajalikuks varaga tagatud väärtpaberite kõlblikkuse hindamiseks. Eespool nimetatud kriteeriume ning erandit „fikseeritud, tingimusteta põhisumma“ nõudest ei kohaldata siiski likviidsete panga võlakirjade suhtes, mis on emiteeritud investeerimisfonde käsitleva direktiivi (85/611/EMÜ, muudetuna) artikli 22 lõike 4 kohaselt.\nKõnealuseid muudatusi sisaldav ülddokumentatsioon on lisa suunisele EKP/2005/17, millega muudetakse suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta. Muudatusi käsitleva suunise on vastu võtnud EKP nõukogu ning muudatused jõustuvad alates 1. maist 2006.\nVaraga tagatud väärtpaberid, mis on kõlblikud kooskõlas suunisega EKP/2005/2, kuid ei vasta eespool osutatud kriteeriumidele, loetakse kõlblikuks üleminekuperioodil kuni 15. oktoobrini 2006.\nÜhtlasi otsustas EKP nõukogu, et esimese astme varade loetellu kuuluvad Prantsusmaa fonds communs de créances (FCC) loetakse kõlblikuks üleminekuperioodil kuni 30. detsembrini 2008.


Psst huvitatud BDSM vaadake mõju vägivaldne videomängude noorte eeskirjad, mis hoiavad seda ohutu ja terve mõistusega\nMäng 1 kas te pigem See on kummist mängu mängida, kui sa oled mõju vägivaldseid videomänge noorte stressirohke luua seksuaalset pinget saab alustada varem taotluse taltsutada küsimused ja ehitada üles midagi teen ja mulla arseen mängu edenedes Algus poola maha viimase nõuda midagi, lihtne ja kuupäev-nagu oletame, et kas pigem vaadata liikuvat pilti näidata, Oregon minna antiophthalmic tegur toitumise koha kuupäeva\n945 Hbo Harry Potter Ja Vägivaldsete Videomängude Mõju Järjekord Noortele The Phoenix\nPaljud tops nagu pealkirjaga" issi " on throes sugu, kuid issi / poeg rolli mänguasi stsenaariume minna antioftalmiline tegur kohapeal ette. On palju kirjutatud ja mõju vägivaldsete videomängude noorte videosalvestus issi / poeg porno internetis, nii otsida küberruumis ideid, sest stsenaariumid on lõpmatu: issi hiilib oma poja pardal öösel samas ema on quiescence. Poeg tuleb koht kolledži ühel päeval ja saagi oma pappa duši alla ja otsustab kokku saada. Poeg hiilib oma isa pardal I öösel näha tema isa tõmblev slay., Poeg unustab ribad oma toas ja issi otsustab, et see on aeg elav. Issi Ja Poeg on pesemine issi auto ja nad mõned on ligunenud ja võtta ribad välja oma niiskuse riided. Fantaasiad ar piiramatu!


Aitan lapsi kunsti juurde: muuseumitunnid — Adamson-Ericu muuseum\n„Aitan lapsi kunsti juurde“ taotluste esitamine 2019. aasta sügiseks (september – detsember 2019) on avatud.\n„Aitan lapsi kunsti juurde” on heategevusfondi Aitan Lapsi projekt koostöös Eesti Kunstimuuseumiga võimaldab koolilastel osaleda Eesti Kunstimuuseumi muuseumitundides tasuta.\nAitan lapsi kunsti juurde muuseumitunnid Adamson-Ericu muuseumis 2019/2020 õppeaastal on:\nKuus kunstipeatust lastele\nNäitusel „Külaskäik. Eero Järnefelt ja Venny Soldan-Brofeldt“\n16. august 2019 – 1. detsember 2020\nTunni eesmärk on uurida Soome kunsti kuldaja autorite Eero Järnefelti ning Venny Soldan-Brofeldti loomingus kustumatuks inspiratsiooniallikaks olnud loodust, lähedaste inimeste portreid ning igapäevast olustikku meie ümber.\nSina-sõprust kunstiga on hea luua näitusel „Külaskäik“, mis räägib ühe loomingulise sõpruskonna elust ja tegemistest kauni Tuusula järve kaldal Soomes 19. sajandi lõpul, 20. sajandi alguses. Üheskoos vaadeldakse ja arutletakse, kuidas tuntud Soome kunstnikud Eero Järnefelt ning Venny Soldan-Brofeldt on andekad teosed välja võlunud lihtsatest teemadest nagu kodu, perekond, lapsed, loodus, aastaaegade vaheldumine, valgus ning igapäevased asjad meie ümber. Nende teemade põhjal tehtavad kuus kunstipeatust järjestavad juhuse tahtel lapsed muuseumitunnis ise. Kunsti-vestluste käigus saavad lapsed sisse tuua paralleele oma elust. Muuseumitunni lõpetab loovtöö, kus igaüks paneb paberile, mida huvitavat tema oma koduaknast näeb.\nAastaringselt vahetuvatel või püsinäitusel.\n16. august 2019 – 1. detsember 2020 näitusel „Külaskäik. Eero Järnefelt ja Venny Soldan-Brofeldt“.\nharidusliku erivajadusega õpilastele\nSoovitav grupi suurus kuni 8 õpilast.\nTunni kestus 60–90 minutit (olenevalt grupist).


Vooremaa Kaitseliitlane laskis end maha\nKaitseliitlane laskis end maha\nJuhtumi uurimisega tegeleb Lõuna politseiprefektuuri Jõgeva jaoskond koos Kaitseliidu Jõgeva malevaga. Esialgsetel andmetel laskis mees end maha Kaitseliidu relvaregistrisse kuuluvast püstolist. 38-aastasest Heikist jäid maha kaks last ja naine.\nHeiki oli aktiivne ja distsiplineeritud kaitseliitlane, Jõgeva Maleva asutajaliige. Hiljuti lõpetas ta reservohvitseride kursused ja oli esitatud lipniku auastme saamiseks.\n?Kurb ja ootamatu lugu. Oli ju Heiki alati rõõmsameelne, ei kurtnud kunagi, et on raske. Üksuse juhina õpetas teisigi, et kõikidest probleemidest saab üle ja õppustel nagu eraeluski saab hakkama kõigis olukordades. Ta oli oma üksusele autoriteediks. Maleva staap on suures leinas ja mälestab teda kui head sõpra ja teenistuskaaslast,? ütles maleva pealik leitnant Janno Rosenberg. Ka teised malevakaaslased meenutavad lahkunut vaid hea sõnaga. ?Mis võis küll mehega juhtuda, et nõnda läks,? küsitakse endalt ja teistelt.\nEile põlesid Kaitseliidu Jõgeva Maleva staabis Heiki mälestuseks küünlad.


Linn või piirkond: Aragua\nAragua suunakood on 0244. FFiktiivse telefoninumbri 7159549 ja suunakoodi 0244 jaoks tuleb valida number 0244 7159549. Aragua asub Venezuela.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 7159549, suunakoodi 0244 (Aragua) ja Riigi suunakood 0058 jaoks tuleb valida number 0058 244 7159549. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 0244.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +58 (0058) ega suunakoodi 0244 (Aragua).\nKui te ei asu Venezuela ja soovite helistada inimesele Aragua, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Venezuela Riigi suunakood on +58 (0058), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Aragua, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +58 244. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 7159549, suunakoodi 0244 (Aragua) ja Riigi suunakood 0058 jaoks tuleb valida number 0058 244 7159549.


Ivo Känd: läbi kannatuste euro poole (Den za Dnjom) | Reformierakond\nIvo Känd: läbi kannatuste euro poole (Den za Dnjom)\n13. Aprill 2009 00:00\nArutame praegu küsimusi, mis pidid selged olema möödunud aasta novembris.\nMajanduskasv saab tulla välisinvesteeringutest, see ei saa tulla laenurahast näiteks kinnisvaraärisse.\nMajanduskasv saab tulla välisinvesteeringutest, see ei saa tulla laenurahast näiteks kinnisvaraärisse. Langus selles vallas jätkub. Kaubandus-tööstuskoja juht Toomas Luman ennustab ehitusturu kollapsit 2010. a., kus turg langeb 2008. a. võrreldes poole peale.\nPraeguses majandusolukorras on Eesti riigi eeliseks reservid ja madal maksukoormus, kuid negatiivse riigieelarve koostamisel ei saa olla ühtki puutumata valdkonda. Saab olla vaid üks prioriteet – see on vastutustundlik riigivalitsemine... ja eurole üleminek.\nEuroga liitumine oleks tugev ja positiivne sõnum välisinvestoritele, aga ka Eesti elanikele. Seni, kuni me ei ole eurotsooni liikmeks saanud, ei kao jutud krooni devalveerimisest. Kuna 95 % eluasemelaenudest on välja antud eurodes, siis näiteks 30 % devalveerimise korral langeks automaatselt samapalju ka elanike laenude teenindamise võime - see tähendaks eluasemeturu kokku kukkumist, mis seaks löögi alla ka pangad ja see omakorda terve Eesti majanduse.\nEnt nagu on öelnud Indrek Neivelt, on investorite ja tarbijate silmis riigi usutavuse tõstmiseks euro vaid vahend, kõige olulisem eesmärk on aga tööhõive.\nPotentsiaalsed eksportijad peaksid kiirelt saama kätte ekspordikrediidid, et investeerida inimesse. Vaja oleks plaani riigi rahavoo toimetulekustrateegiaks kümneks aastaks. Kui rahvusvaheline raharinglus taastub, elavneb ka äriklientide vaheline eksport, kuid praeguste suurte püsikulude tõttu ei jõua ettevõtted seda aega ära oodata ilma välise toeta.\nMilline on riigi abipakett olukorras, kus töötute arv on ulatunud üle 50 000?\nOlukord on kõikidel riikidel raske, ka meie naaberriigid kasutavad mitmesuguseid poliitilisi stimulaatoreid: otsetoetusi eelarvest, erinevaid päästepakette ja maksupoliitilisi samme. Eestil kõiki neid võimalusi paraku enam ei ole - kui tahame võtta kasutusele euro, peame jääma tasakaalus eelarve juurde - mis võib antud olukorras tähendada veel täiendavaid eelarvekärpeid. Mõnes mõttes sarnaneb meie situatsioon "nokk-kinni-saba-lahti" situatsiooniga.\nTaavi Veskimägi on öelnud, et hiljuti vastuvõetud negatiivsel lisaeelarvel on „õhk sees,“ sest vähendatud on defitsiidi suurust teoreetiliselt. Bilansiliste näitajate ümbertõstmine ei näita tegelikku raha liikumist - mida ei pruugi ollagi. Seega julgen arvata, et enne 18. oktoobri kellalööke (kohaliku omavalitsuse valimised) ootab meid ees veel üks negatiivne lisaeelarve, kus 3 miljardi osas tuleks leida reaalse rahaga kaetud osa. Euro kasutuselevõttu ja välisinvestoreid silmas pidades annaksime sellega positiivse signaali, kuid siseelus peavad näiteks politseinikud, tuletõrjujad, õpetajad jpt. leppima väiksema palgaga.\nRahvani tuleb viia arusaam, et Eesti majanduse kaugema tuleviku jaoks on eelarvekärped vajalikud. Kuid poliitikud ei tohiks rahvast hirmutada IMFi tondiga või kui "pärisorjastajaga". Eesti üleminekuaja (1991-2001) üheks keskseks majandus dokumendiks oli iga-aastane IMFi memorandum, mille järgimine oli üks meie edu valemeid. Majandusanalüütik ja kolumnist Edward Hugh on öelnud: „Eesti hädaks on madal konkurentsivõime ning realistlikuks väljapääsuks oleks devalveerimine ja eurotsooni liikmelisus“ (Äripäev 12.03.09).\nEhkki oleme jõudnud järeldusele, et devalveerimisest mõistlikum on palkade kärpimine, mis omakorda on paratamatu eurotsooni liikmelisuse kriteeriumite täitmiseks, pole see ainus kulude kokkuhoiukoht ja võimalus ettevõtluse stimuleerimiseks.\nOluline on administratiivse suutlikkuse parandamine. Riik kulutab praegu 20 miljardit kohalikes omavalitsustes, haldusreform aitaks neid kulusid vähendada (poliitilise\ntasakaalu puhul oleks reformiks optimaalne aeg 2011-2013, kuid analüüsi ja ettevalmistustega tuleks alustada juba praegu).\nLisaks tuleks ergutada teatud sektoreid, et majandusmootor käima saada. Ainult kärpimisega seda ei saavuta. Stimuleerimist vajavad ekspordi võimekust parandavad alad. Samal ajal tuleb kindlasti jälgida, et ELi struktuurifondidest rahastatavad projektid riigi omafinantseeringuta ei jääks. Olukorra leevendab ka Majandusministeeriumi kaudu tulnud 4 miljardi suurune ettevõtluse toetuspakett, mis vajaks aga lisa.\nLiidrite signaalid on suundanäitavad majakad, nii ka peaministri 23. veebruaril Tartus peetud kõnes öeldud ettepanek ühendada Riigikogu valimised kohaliku omavalitsuse- ja presidendi valimised europarlamendi valimistega. Jääks ära valimiskaruselliks kuluv raha hulk. Oluline peaks seejuures aga olema, et valitav deklareeriks, kuhu ta tahab valituks saada, kas Riigikogusse või kohalikku omavalitsusse, sest kohalik võim ja keskvõim peaks olema isikuti lahutatud.\nSelle ettepaneku juures on üks oht, erakonnad pingutavad parlamendi kohtade nimel ja kohalikud huvid jäävad tähelepanuta, sest kohalik mõtlemine allutatakse üleriigiliste parteide diktaadile, ära jääb kohaliku võimu taasvalimiste tasakaalustatud süsteem.\nPeaministri väljaöeldud euroga liitumist tuleks vaadata üldrahvaliku huvi kontekstis, kuidas eristuda rahvusvaheliselt, teistest kriisis vaevlevatest riikidest. Oluline on näidata, et ülemaailmse kriisi käigus suudab Eesti tõestada, et tegemist on eurotsooni kõlbliku majandusega. Eurole ülemineku psühholoogiline tähendus on Eesti rahvale suur, kas see toimub 1. juuli 2010 või 1.jaanuar 2011 on tehniline küsimus (mitte lasta häirida ka Almunia konservatiivsest “ei”-st)\nSeda sõnumit tuleks maailmale selgitavalt levitada, samas jälgida, et hindamiskriteeriumite täitmine oleks jätkusuutlik ja et teod oleks väljaöeldud sõnade jälgedes.\nEhkki euro kasutuselevõtt ei sõltu ainuüksi Eestist, tuleks selle nimel siiski pingutada. Rahvas teab, et Euro ei ole imevahend, kuid Eesti maine seisukohalt jääks siiski ajalukku kõlama: „Eesti tegi ära!“. Euroga kaasnev kindlustunne kaaluks üles ühisraha käibelevõtu kannatused ja pakuks võimalusi uueks majanduskasvuks.


Business Hotel Busan Station, Busan, Lõuna-Korea – võrdle pakkumisi\n12-9, Jungang-daero 180beon-gil, Dong-gu, Busan, Lõuna-Korea\nHea678 arvustuse põhjal\nParimad pakkumised: Business Hotel Busan Station\nBusiness Hotel Busan Station: arvustused\nHotelli Business Hotel Busan Station kohta\nTasuta WiFi, Mobiilse hotspoti seade, Wifi kõikjal saadaval, Kiire internetiühendus (tasuline)\nBusiness Hotel Busan Station: mugavused\nArvuti kasutamise võimalus, Elektrilised tekid, Elektriline keedukann, Peretoad, Käterätikud, Tulekustuti, Pesumasin, Lift, Lameekraaniga teler, Pakitud lõunad, Tasuta tualetitarbed, Šampoon, Jagatud köök, Poed (kohapeal), Jagatud puhkeruum/TV-tuba, Toateenindus, Suitsuandurid, Küte, Dušš, Adapter, ...\nKonverentsiruumid, Äratusteenus, Faks/koopiad, Uksehoidjateenus, Toidukaupade kohaletoimetamine, Kohapeal minimarket, Mitmekeelne personal, Ööpäevaringne valve\nBusiness Hotel Busan Station fotodel\nKus Business Hotel Busan Station asub\nBusiness Hotel Busan Station – broneerimise KKK\nKas hinnad hotellis Business Hotel Busan Station on võrreldavad 2 tärni hotellidega sihtkohas Busan?\nSihtkohas Busan asuvate 2 tärni hotellide ning hotelli Business Hotel Busan Station keskmise öö hinna erinevus on 27%. Hotelli Business Hotel Busan Station hind on vaid €23/öö ja seda võib sihtkohas Busan peatudes väga heaks pakkumiseks pidada.\nKui kaugel on Business Hotel Busan Station lähimast lennujaamast (Busan Gimhae)?\nLennujaama Busan Gimhae ja hotelli Business Hotel Busan Station vaheline kaugus on 10,8 km. Tavalise liikluse puhul peaks sul autoga hotellist lennujaama sõitmiseks kuluma 13min. On tähtis, et arvestaksid tipptunniliikluse aegadega, seda eriti linnapiirkondades.\nMis on külastajate jaoks parim viis lennujaamast Busan Gimhae hotelli Business Hotel Busan Station minemiseks?\nLähimast lennujaamast (Busan Gimhae) oma hotelli minekuks on sageli soodsaim variant takso või sõidujagamisteenuse kasutamine.\nMis on hotelli Business Hotel Busan Station telefoninumber?\nHotelli Business Hotel Busan Station vastuvõtulauaga saad ühendust numbril +82 (0) 51 463 5581.\nKas hotellis Business Hotel Busan Station on WiFi?\nJah, Business Hotel Busan Station pakub oma külastajatele WiFit.


Millised on hooldekodu ja perehoolduse alternatiivid? - Dementsuse Kompetentsikeskus\nMillised on hooldekodu ja perehoolduse alternatiivid?\n06.04.2021 | Autor: Katre Pall\nIiri gerontoloogide eestvedamisel peetud vananemise teemaline veebiseminar tõi fookusesse vajaduse jätkupideva hoolduse ning hooldekodu asemel pakutavate erinevate teenuste järgi. Kas kodus hooldamise ja hooldekodu vahele mahub veel midagi, mis ühelt poolt on kodulik ja toetab iseseisvust, teiselt poolt pakub aga vajalikku abi hakkamasaamisel?\nPikaajalise hoolduse teema on aktuaalne kogu Euroopas, sest hooldusteenuseid vajavate inimeste osakaal elanikkonnas suureneb. Kui hooldusteenuseid pakub kohalik omavalitsus, siis on kohapeal vaja teadmisi demograafilisest olukorrast ja prognoosidest, et saaks hinnata hooldusteenuste vajadust lähi- ja keskpikas tulevikus.\nMillised on institutsionaalse hoolduse alternatiivid, nii et kogu hoolduskoormus ei langeks sel juhul perele? Tavapärasteks lahendusteks paljudes riikides on universaalse disaini kasutamine, koduteenuste ja kodu kohanduste pakkumine dementsusega inimestele. Koduhoolduse jätkuks on toetatud elamine ja sobivate tehnoloogiate kasutamine kodus, sealt edasi koduliku institutsionaalse hoolduse pakkumine, mis toetab võimalikult iseseisvat ja tähenduslikku elu ja tavapäraste tegevuste jätkamist.\nPikaajalise hoolduse klientidel on n.ö murdepunktid või siirdepunktid, kus hooldusvajadus äkitselt muutub suuremaks – nendel ajahetkedel vajab pere uusi teenuseid ja suuremat tuge, kusjuures emotsionaalne tugi perele on sama oluline kui muude teenuste pakkumine. Kodus elamise jätkamisel on oluline sellised siirdepunktid ära tabada – need on hetked, kus kliendi vajadused olulisel määral muutuvad, kas halvenenud tervise või muude asjaolude tõttu. Sellistel aegadel vajab teenustepakett ümber vaatamist.\nDiagnoosijärgsed tegevused ja nende planeerimine Iirimaa näitel\nKui inimesel on diagnoositud mäluhäire või dementsus, siis mõeldake läbi kliendi tegevuskava, mis hõlmab nii tervishoiu-, sotsiaal-, kui kogukonnateenuseid. Tegevuskava hõlmab mitmeid valdkondi, sh hoodlusprofiili loomist, hoolduse ja tervishoiuteenuste planeerimiste; kogukonnategevusi kontakti hoidmiseks pere ja kogukonnaga: näiteks elulooraamat, abistavad tehnoloogiad, mälukohvikud. Eraldi tähelepanu all on tervise ja kognitsiooni hoidmine – see hõlmab füüsilist ja vaimset tervist toetavaid tegevusi, harjutusi, mõtestatud tegevusi, tegevusteraapiat. Ning viimane, kuid mitte vähetähtis, on emotsionaalse heaolu toetamine läbi nõustamiste ning erinevate teraapiate.\nIirimaal on peredele kättesaadavad dementsusalased nõustajad ning demotoad üle riigi, kus näidatakse erinevaid tehnoloogilisi lahendusi ja abivahendeid ning nõustatakse nende kasutamise osas. Abivahendid puudutavad näiteks mälu abivahendeid, kadumise ennetamise abivahendeid, aga ka vaba aja veetmise vahendeid. Rõhku pannakse sellele, et mäluprobleemidega inimene saab jätkata nende tegevuste tegemist, mida ta senini on teinud.\nKuhu tüürib Eesti?\nEuroopa riikide võrdluses jäi Eesti silma kui madala kodus elamist toetavate teenuste osakaaluga riik. See väljendub juba uskumuses, et kodus elamist toetavaid teenuseid ei ole ja neid pole mõtet küsidagi. Samal ajal on meile eeskujuks riigid, mis panevad rõhu iseseisvale elule, toetatud elamisele ja vajaminevate teenuste pakkumisele kodus. Nendes riikides, (nt Prantsusmaa, Holland) on olemas ka mitut tüüpi hooldusasutusi, alates toetatud elamist pakkuvatest kuni hooldushaiglateni. Hollandis ongi koduhoolduse ja institutsionaalse hoolduse piirid hägused ja toetatud elamine on nende kahe võimaluse kombinatsioon.\nKodus elamise jätkamise eelduseks on avaliku rahastuse olemasolu. Hooldusteenuste jätkupidevuse tagamisel on oluline teenuste rahastusmudel, mille kaudu saab suunata omavalitsusi pakkuma kodus elamise toetamist institutsiooni asemel.\nIiri Gerontoloogia Ühingu veebiseminar toimus 11. märtsil, mõtted pani kirja Dementsuse Kompetentsikeskuse sotsiaalhoolekande arendusjuht Katre Pall.


Eero Laidre: Homotrumm aina lärmakam - Delfi\nEero Laidre: Homotrumm aina lärmakam\nIgapäevane homosurve näitab, et mingi väike, aga väga mõjukas grupp püüab (ka Eestis) üldsusele oma tahet peale suruda.\nKevadel paistis see teravalt silma Vilniuses, kus leedu rahva valdava enamikuga ei arvestatud. Üldsuse vihatud homoparaad suruti läbi (politsei) jõuga. Selline praktika on iseloomulik diktatuuridele, mitte aga demokraatiale.\nPidev eemaldumine demokraatiast aga homoagitaatoreid ei eksita. Ühel häälekal osal homodest on tekkinud üha kasvav vajadus „abiellumise” järele. Ometi on korduvalt rõhutatud, et juriidilisest seisukohast selleks mingit vajadust pole. Seda tõestab ka asjaolu, et samal ajal on heteropaaride huvi oma kooselu seadustada pidevalt kahanenud.\nEriti näotu, et kogu see pealetükkiv homopromo on rajatud valelikele väidetele, sofistikale, demagoogiale jms. Küsitlustes on enamik vastanuist tauninud homoabielu, homoparaade jms. Aga üha monopoolsemalt seesugune kihutusöö meie teabekanalites võimutseb.\nEi pea sarnaselt mõtlema\nPole siin erand ka Delfi, kus homopropagandistlikule juhtkirjale (väljendab toimetuse vaateid) järgnes kohe samalaadne kirjutis ühelt toimetajalt. Sedapuhku viskus Delfis homode eest ambražuurile Rain Kooli (Delfi, 5. august).\nAga enne, kui homoabielude teemat üldse puudutada, tuleks tingimata koguda piisavalt usaldusväärset stardiinfot, et edasised otsused mingilgi määral praktilise elu vajadustele vastaksid. Tänini ei tea ükski homoabiellu igatseja, kui palju homopaare võiks püsisuhte vormistamisest huvituda, paljudele see oleks tegelikult otsarbekas.\nNäiteks tunnistab keegi heterofoobist saunapidaja Silvar Laanemäe (Eesti Ekspress 24. juuli 2003) avameelselt: „Kuna geimaailmas on iha tähtsal kohal, siis pole suhted eriti püsivad.” Eesti tuntuim homo, Linnar Priimägi, aga väidab, et on vestelnud paljude homodega, aga pole kuulnud ühtki vettpidavat põhjendust, miks neil on vaja abielluda (Postimees 30. jaanuar 2006).\n„Vettpidav” põhjus on väga lihtne: homoradikaalid vajavad juriidilist kinnitust oma soovile tõmmata võrdusmärk hetero- ja homoseksuaalsuse vahele. See aga oleks samm, mis viiks meid teele, mille kohta keegi praegu ei tea usutavalt väita, kuhu me välja jõuame.\nAbielu või selle ohtlik paroodia?\nOn ilmne, et omasooliste teatraalne pulmafarss pigem kahjustab, kui kasvatab meie rahva elujõudu, pigem kahandab kui lisab meie väärikust ja kõlbelist kindlameelsust, moonutab eluslooduse eksistentsiaalset kodukorda, hägustab selle mõistmist ning raskendab järgimist. Seda eelkõige laste ja noorte hulgas.\nAbiellumistungis vaevlevatele omasoohimuratele olgu veel teada, et Euroopa Inimõiguste Kohus tunnistas hiljuti homoabielude seadustamise iga riigi siseasjaks. Ka Euroopa Liidu infokeskus on selgelt rõhutanud, et EL-i juhtivad institutsioonid homoabielude küsimuses ühelegi liikmesriigile mingit survet ei avalda, sest see oleks vastuolus EL-i põhiõiguste sätetega.\nMilleks siis selline tõmblemine? Kogu oma eksistentsi vältel on inimkond ilma homoabielude vormistamiseta ilusti hakkama saanud, mis või kes meid siis nüüd on tabanud? Otsekui oleks ühe tühise vähemuse jonn meile praegu kõige tähtsam.\nÜldse oleks rahva elukvaliteedile ja ühiskonna harmoonilisele arengule kasulik, kui meie ajakirjandus selle suure homotrummi tagumisel rahuneks või peaks vähemalt pikema pausi. Ülimalt tõsised signaalid meie tuleviku kohta hiljuti avaldatud Eesti Inimarengu Aruandes ja Eesti Inimvara raportis lausa sunnivad meid praegu tegelema kõige muuga, kui mingi marginaalse vähemuse kapriisidega.\nTuleb hoopis hakata kõrvaldama homoseksuaalsust põhjustavaid ja soodustavaid tegureid ning protsesse. Homode kooselu seadustamise, homoparaadide ja homopropagandaga liigume lausa vastupidises suunas.\nUSA föderaalkohus tühistas California homoabielude keelu\nRain Kooli: Seadustagem need homoabielud lõpuks ära\nJUHTKIRI: Oravad andsid IRLi homofoobidele järele\nArgentina senat legaliseeris homoabielud\nHelsingi homoparaadi gaasitanutel on natsisümpaatiad\nHelsingi homoparaadil gaasitati 30 inimest\nAnsip: abielu on mehe ja naise vaheline püha suhe\nHomofoob tulistas Roosa Laupäeva paraadil osaleja surnuks