Milline näeb välja Spring Breakersi osatäitja täna - Filmid\nMilline näeb välja Spring Breakersi osatäitja täna\nGetty pildid Kõrval Phil Archbold /2. juuni 2017 11:35 EDT\nVastavalt Tähtaeg , Kevadmurdjad arendatakse praegu digitaalseriaalina alles viis aastat pärast selle esmakordset ilmumist, mis tähendab, et paljud meist vaatavad Harmony Korine'i hedonistliku kuriteodraama uuesti teoks, enne kui see väikese ekraani jaoks taaskäivitatakse. Film jälgib nelja murtud üliõpilast (Selena Gomez, Vanessa Hudgens, Ashley Benson ja Rachel Korine), kui nad suunduvad kevadisel puhkepäeval Floridasse rahaga, mille nad said ekspromptist röövimisest. Kui nad sinna jõuavad, mõistavad nad, et on omandanud maitse kuritegevuse jaoks ega taha sellest veel loobuda. Koos räppari / gangsterite / metmüüjate Alieniga (plaatinaga grillitud, maisitõlvatud James Francoga) asusid tüdrukud Atlanta piirkonnas uimastiäris tegutsema, tulistades esmalt ja esitades hiljem küsimusi.\nKevadmurdjad on film, mis lahutab kriitilist arvamust, nagu paljud filmid seda ei suuda, mõnede turustusvõimalustega nagu Eestkostja süüdistades seda vägistamiskultuuri tugevdamises samas kui teised vaielnud selle üle, kas see kvalifitseerus tegelikult feminismiks. See, kas see on geniaalne teos või täielik prügikast, sõltub teie vaatenurgast, kuid üks asi, milles me kõik kokku leppida saame, on värskete nägudega kaasalööjad, mis tõid kaasa Kevadmurdjad nii elavalt elule hakkavad kõik täiskasvanud välja nägema.\nMis on Disney lastega ja mis liigub ühest äärmusest teise niipea, kui nad täiskasvanuikka jõuavad? Selena Gomez ei osanud oodata oma lapsnäitleja kuvandi kaotamist ja jätta Alex Russo - tegelaskuju, keda ta kujutas Disney saates Waverly Place'i võlurid aastatel 2007–2012 - minevikus. Ta oli esimene kuulatud vaid 11-aastase saate jaoks, kuid teda peeti toona pisut nooreks, nii et produtsendid ootasid teda kuni 14-aastaseks saamiseni. Selleks ajaks, kui ta näitusest lahkus, oli viis aastat ja 106 jagu hiljem oli ta leibkonnanimi, kus oli laual palju pakkumisi.\nÜks selline pakkumine oli segase kristliku tüdruku nimega Faith in Kevadmurdjad , roll, mis annaks Gomezile võimaluse oma mainet arendada. Ehkki tema tegelane on neljast tüdrukust kõige metsikum ja loobub esimesena nende uuest kuritegelikust elust, kui asjad korda saavad, lööb ta siiski koos teistega tänaval bongit ja pissib, kaugel Gomezi Disney minevikust.\nAastate jooksul, mil ta on olnud vastu soovile minna täis-Miley ja on hoidnud seda suhteliselt klassikaks, lastes tal hääl rolli Transilvaania hotell filmisarjades ja jätkates muusikukarjääri. Ta on ka metsikult populaarse Netflixi sarja produtsent 13 põhjust, miks, valides jääda projekti jaoks kaamera taha, mitte sellesse tähte panna.\nVeel üks näitlejanna, kes sattus Kevadmurdjad Oma publiku laiendamiseks Disney fännidest kaugemale oli Vanessa Hudgens, kes produtsentide tähelepanu pälvis kriitiliselt tunnustatud draama Kolmteist enne rolli maandumist Keskkooli muusikal see näeks tema esiletõstmist. Hiiremaja märkas kiiresti keemia Hudgensi ja meessoost plii Zac Efroni vahel, mis osutus nii tugevaks, et paar lõpetas kohtingud.\nPärast nelja koosoletud aastat sai Efron teiste tüdrukute tähelepanu alt Hudgensi jaoks liiga palju, nagu ta selgitas New York Times . 'Ma läbisin etapi, mil olin tõesti arukas, sest mul oli nii kõrini,' rääkis naine. 'Tüdrukud jooksid talle järele ja ma andsin neile surmapilgu. Siis sain aru, et asi pole selles. ' Nad jagunesid 2010. aastal ja Hudgens lõi ta endast välja, uksed avanesid talle kohe.\nNaisele juhitud fantaasiaepos pakuti talle Blondie osa Sucker Punch ja nägi välja üsna mõnusalt nahast plakeeritud kuulipilduja alla sõdurite arv. Ta järgnes sellele a peaosa koos Dwayne Johnsoni ja Josh Hutchersoniga põnevusfilmis Teekond 2: Saladuslik saar enne Candy osa maandumist Kevadmurdjad , roll, mis tegi need kaks eelmist võrreldes kahvatumaks. Viimasel ajal on Hudgens tegelenud DC superkangelase sit-com kaubandusega Jõuetu , kuigi saade on vastavalt tühistamise piiril Mitmekesisus .\nPärast mõnega alustamist väikesed teleesinemised , Broneeris Benson oma esimese suure töö 2004. aastal, kui maandus osa pikatoimelises seebis Meie elupäevad, kuid noor näitlejanna oli sunnitud saatest eemale minema, et neljandast osa saada Lase käia film. 'Ma olin rääkinud [ Meie elupäevad ] produtsendid selle filmi tegemise kohta ja nad ei lasknud mul seda teha, '' ütles ta ütles . 'Olin enne seda möödunud paljudest muudest headest võimalustest.'\nSelles, et seda võita läks otse videolõiku ja Benson lõpetas sellele järgnenud aastatel televiisori, eriti ABC nõiduse draamas Eastwick (võrk katkestas saate pärast ühte hooaega, kuid on sellest ajast saanud a kultuse järgimine ) ja ülimalt populaarne Ilusad väiksed valetajad. Just viimase saate ajal pakuti talle metsiku lapse Briti viimase hetke osa Kevadmurdjad.\n'See oli kõige toredam asi, mida ma kunagi teinud olen,' ütles ta ütles . 'Ma olen Vanessa [Hudgensit] tundnud tõesti pikka aega ja Selena [Gomez] ning ma sain enne filmimise alustamist ülioluliseks. Nüüd oleme kõik neli, nagu õed. ” Benson paljastas hiljuti, et ta võtab mõnda aega maha võtma nüüd Ilusad väiksed valetajad on viimast korda mähkinud, lootes pärast oma kehapildi pidevat kriitikat tähelepanu keskpunktis pausi saada. 'Inimesed olid tegelikult vihased, et olin kaalus juurde võtnud,' rääkis ta ütles .\nRachel Korine, Kevadmurdjad režissöör Harmony Korine, asus näitlemisse ainult seetõttu, et tema abikaasa ei tahtnud temast pikka aega eemal olla, nagu ta seletas Naiste riietus iga päev . 'Ma ei õppinud kunagi näitlemist, see polnud isegi mul suureks kasvanud radaril,' rääkis naine. 'Harmony hakkas mulle rolle kirjutama, et saaksin temaga tulla, kui ta filmima jäi, et me ei oleks lahus. See oli alguses mõte: see arenes ilmselgelt edasi. ”\nProbleem oli selles, et selleks ajaks, kui nad hakkasid koos töötama, oli Harmony langenud kriitikute poolehoiu alt ega suutnud kiita sellist kiitust, mida tema varasem edgier töö sai. Korines tegi esimest korda koostööd masendavalt tuim ' Mister Lonely (2007) ja nad tegid uuesti koostööd sügavalt põluv ' Trash Humpers (2009) enne seda, kui Harmony kirjutas Cotty osa Kevadmurdjad .\nmis juhtus alec baldwiniga\nRacheli tegelane langeb nende bikiinidega plakeeritud kuritegelikust jõugust välja juba teisel kohal ja suundub koju pärast seda, kui ta on autosõidu pealt maha klammerdatud. Cotty on kõigist tegelaskujudest, mis Harmony oma naise jaoks on kirjutanud, meeldejäävaim ja tema etendus viis selle, et ta lavastati teiste lavastajate poolt. 2014. aastal töötas ta Marni Zelnicki käe all indie-draamas Druidi piik ja ilmus järgmisel aastal veel ühes madala võtmega lavastuses, Zachary Treitzi ajaloolises draamas Mehed lähevad lahingusse . Hoolimata mõlemast filmist, mis tekitas festivali suminat, ei saanud ta kunagi seda läbimurde rolli ega ole alates 2015. aastast midagi valanud.\nPärast tema osavõttu Harry Osbornina filmis Ämblikmees filmid ja peaosa filmis Oscari kandidaat 127 tundi , Oli Franco kahtlemata suurim nimi Kevadmurdjad filmi minek; ja kuigi Selena Gomez on kindlasti mõne aluse teinud, on ta endiselt partii suurim täht täna. Tavaliselt armastusväärne, mõnikord imelik täht Ananassiekspress ja mitmed teised Seth Rogeniga seotud projektid ei ole hinge tõmmanud, sest peaosades peaosades Alien Kevadmurdjad , töötab vahetpidamata alates.\nFranco on jaganud oma aja väiksemate indie-projektide ja suure eelarvega filmide vahel nagu 2013. aasta Oz Suur ja võimas ja hiljuti Tulnukas: pakt, milles tal oli algselt palju suurem osa kui põgus kameel vastavalt Hollywoodi reporter . Tema ekraaniaeg on Ridley Scotti uusimas Tulnukas osamaksete kärpimine ei häiri teda tõenäoliselt nii palju, kuna tal on praegu mõnes tootmisetapis kopsakaid 15 projekti. Kõige huvitavam on Franco duelliroll kaksikute vendade Vincenti ja Frankie Martino rollina HBO-s Deuce , 1970. aastatel New Yorgi pornograafiatööstuses ja selle ümbruses üles seatud sari.\nPraegu tähistab Franco ka seda, et Kevadmurdjad turustajal A24 on üles korjatud tema viimane väljasõit režissöörina, kriitikute poolt tunnustatud komöödia Katastroofikunstnik. Tema ja tema vend Dave Franco juhivad osavõtjaid, sealhulgas Seth Rogen, Alison Brie ja Josh Hutcherson.\nKui Big Arch pole seaduse rikkumine võõras, siis tegelane kahvatub, võrreldes näitlejaga, kes tema taga on. Atlanta räppar Gucci Mane oli mitu korda olnud võimudega hädas, enne kui Korine ta vallandas Kevadmurdjad , koos tema juriidilised mured mis algas 2005. aastal mõrva uurimisel. Pärast seda, kui kaasräppar Young Jeezy pani Mane ketile 10 000 dollari suuruse pearaha, tungisid neli meest tema koju, et teda röövida ning Mane sõnul haaras ta krahhi ajal relva ja tulistas ühe sissetungija surnuks. Tema surnukeha leiti maetud kooli taga kolm päeva hiljem.\nKui mõrvasüüdistused ebapiisavate tõendite tõttu kaotati, sattus Mane nagunii 2008. aastal vangi pärast seda, kui ta oli pärast eraldi kallaletungimist tellitud 600 tunnist ühiskondlikku tööd vaid 25. Pärast valesti sõitmist arreteeriti ta uuesti 2010. aastal. Esitati vaimse ebakompetentsuse väide ja kohtunik saatis ta '111-kohalisse psühhiaatrilise ja keemilise sõltuvuse raviasutusse'. Mõni päev pärast vabastamist sai Gucci oma veidra jäätisekoonuse näo tätoveeringu.\nPärast seda ei maganud ta palju Kevadmurdjad (2013. aasta märtsis andis Atlanta politsei välja Mane vahistamismääruse pärast seda, kui ta fotot paludes fänni pudeliga lõi), kuid 39-kuuline relva ja narkootikumide süüdistamine näis olevat talle midagi head andnud. Ta pääses eelmisel aastal välja ja on ilmselt 'oma vana mina õhem, kaine, reformitud versioon'.\nVaatamata sellele, et ta oli Beyoncega kaks aastat lapsena ringreisil, haigestus Morris tantsijana ja läks osa sellest Nalja . 'Kogu asi algas 2008. aasta detsembris, kui olin teinud otsuse, et kavatsen tantsimise lõpetada - ma polnud õnnelik ja mul oli alati unistus näitlemisest, aga ma olin nii närvis,' kõik tahavad olla näitlejanna, ”ütles ta ütles .\nNalja looja Ryan Murphy otsustas laiendada Britney vähetähtsat rolli pärast seda, kui leidis Morrise reaktsiooni Jane Lynchi raevukatele lõbusatena. 'Ma kuulsin seda hüsteerilist naermist,' ütles Morris sündmuskohalt. 'Ta kõnnib sisse nagu' Heather Morris, sa nägid nii segane välja ja see on üks naljakamaid asju, mida ma kunagi näinud olen. ' See oli sõna otseses mõttes sellest hetkest peale, see lihtsalt läks aina hullemaks, need lollid asjad, mida ma ütlesin.\nTema tobedast ühevooderdist sai osa Nalja ja ta jäi saatega lõpliku eesriideni 2015. aastal, umbes kolm aastat pärast kameeaja ilmumist Bulgaarias Kevadmurdjad. Morris mängis Bessit, usuõpetuse rühma liiget, kus osales ka Faith (Gomez). Bess hoiatab Faithi tüdrukute eest, kellega ta kavatseb koos kevadvaheaega tähistada, üks kord filmi alguses ja taas lühikese tagasivaatena. See on väike osa, kuid see on olnud suuresti tema karjääri lugu väljaspool Nalja tänaseni, kui ta on ainus juhiroll kõigist nootidest, mis tulevad 2017. aasta telefilmi Psühho pulmakraatja .\nMaadlusmeelne legend Jeff Jarrett on katseliselt püüdnud aastate jooksul jälgida Dwayne 'The Rock' Johnsoni, Dave Bautista ja (vähemal määral) John Cena jälgedes, kuid kahjuks on kõige kõrgema profiiliga roll, mida talle kunagi pakutud, entusiastlik Noorte pastor Kevadmurdjad. Jarrett tegi ekraanil debüüdi Michael J. Foxi komöödias Elu koos Mikeyga (1993), mängides maadlejat nimega Kurjus silm lühikese kampaania käigus ja ta kutsuti sisse mängima veel ühte maadlejat Chris Rocki režissööridebüüdis Riigipea (2003), kuigi jällegi oli see visatav osa.\nAastatel 2005–2009 töötas Jarrett koos Larry the Cable Guyga korduvalt, esitledes end kahes episoodis Sinikrae televiisor samuti Hula-Palooza jõululuu . 2012. aastaks näis, nagu oleks ta loobunud oma unistusest näitlemisele üleminekust, ehkki Val Kilmeri kaotus (ehkki Kilmeri suurusele näitlejale väike kaotus) oli Jarretti kasuks. Vastavalt Kevadmurdjad DVD lisad , pidi Pastori mängima Kilmer, kuid ta haigestus vahetult enne tulistamist, st Jarrett sai viimase hetke kõne ja veel ühe tunnustuse hõre filmograafia .\nSee roll ei teinud Jarretti kogu filmikarjääri jaoks midagi, ehkki ta on endiselt professionaalse maadluse maailmas aktiivne kulisside taga ja hiljuti sõlmis tehingu koos Mumbais asuva spordikanaliga Sony SIX, et tema promomist tuua Löögimaadlus (varem tuntud kui TNA! ) Indiasse.\nconor mcgregori õde\nmaya hawke kõrgus


Eestis töötab suur osa õpetajatest osalise koormusega, ministeerium probleemile lahendust veel leidnud ei ole - kommentaare 1-5\nJa seejuures on üsna tõenäoline, et osalise koormusega õpetaja teeb Eestis nädala jooksul rohkem töötunde kui mõnes jõukamas riigis töötav täiskoormusega õpetaja.\nNad võiksid riigi toel hakata venelastele eesti keelt õpetama!\nRiik lükkas omal ajal kõik haridusprobleemid KOV kanda, nüüd oleks nagu nemad kõigis hädades süüdi. KOV-del polnud asjast suurt aimugi, ammugi polnud neil vastavaid spetse, said aga portsu raha, mida sai kasutada. Leida maakooli õpetaja, kes valdaks 4-5 ainet, on utoopoia kuubis. Pealegi - juba 3 aine õpetaja ühes isikus on laste jaoks karuteene - väikseimngi probleem võimendub ja kooli aus lõpetamine muutub probleemseks. Lahendus on olemas - maale 3-4 klassi, valla keskusesse põhikool jne. kes poliitikutest seda aga välja pakkuda julgeks??\nPeidame pea liiva alla ja lubame "koristajal" keemia ja füüsika tunde ette lugeda\nSamas on Ida-Virus eestikeelsetest õpetajatest karjuv puudus. Need poole koormusega vegeteerivad õpetajad peaksid liikuma sinna, kus neid vajatakse, mitte kusagil metsakülas passima.\nTöötanuna ühes niisuguses väikekoolis, olen olukorraga kursis:\nNiisuguses koolis on klassis keskeltläbi 4-5 õpilast. Et pearahaga välja tulla, tuleb klassid tööle panna liitklassidena, näiteks 1.-2. klass, 3.-4. klass jne. Seega peab õpetaja hakkama saama kahe erineva klassi samaaaegse õpetamisega, mis nõuab omaette metoodikat - õpetaja on siis nagu tsirkuseartist, jälgides, et igaühel oleks klassis jõukohane töö ja õpetuslik moment. Lisatasu õpetaja sellise töö eest ei saa, peaasi, et tal tööd oleks.. Kohapealsed lapsevanemad teevad aga arusaadavalt kõik selleks, et õpilasi ei ühendataks 5 - 10 km kaugusel oleva suurema kooliga, minnes kasvõi kohtuni välja. Mitmes väikekoolis töötamine eeldab aga isikliku transpordi olemasolu, mille kütusekulu katab aga kasutaja. Tasuta bussivõrgu kooli juurest väljumisajad aga ei kattu ühest koolist teise reisimise aegadega.\nMis aga puutub kommides esineva ettepanekuga saata väikese koormusega eestlastest tööta õpetajad Ida-Virumaale venelastele eesti keelt õpetama, siis ei ole enam 1941. ja 1949. aasta, kus eestlasi küüditati Venemaale.


Exilia | Allstarz.ee\nExilia uus album "Purity" tuli Saksamaal välja 25.septembril 2015 ning sellel kõlab 11 lugu. Plaadile eelnesid singlid "Bliss" ja "One Minute"\nTõnu - tonu@allstarz.ee 29.01.2006 - 11:44\nTõnu - tonu@allstarz.ee 30.09.2015 - 17:29\nExilia on numetal bänd Milanost Itaaliast ning oli aasta 2003 suurüllataja tänu solistile Masha, kellel on võimas ja jõuline lauluhääl. Exiliat sobib kõige paremini võrrelda tänaseks laiali läinud sakslastega Guano Apes’ist.\nAnsambel asutati tegelikult juba aastal 1998 kui ühes musapoes kohtusid Masha ja kitarrist Elioalien ning otsustasid koos ühe projekti teha. Debüütalbum ”Rightside UP” ilmuski aastal 2000, millele järgnesid esinemised Itaalias ja Shveitsis. Ansambel äratas huvi ent esineda ei saanud ennem kui oli leitud basskitarrist Random ja trummimees Andrea Ge. Nüüd oli võimalik arendada raskepärasemat heli ning harjutada kokkumängimist kuni oldi jõutud sinnamaani, et Masha võis rahumeeli showd teha ja laval domineerida.\nEsimeseks ühiseks üllitiseks oli viielooline UNDERDOG EP, mis sisaldas käredapoolset muusikat ning lalusõnad oli väga elulised, sest Masha kirjutas need omaenda läbielamiste põhjal. Aastal 2003 nimetati Exilia kriitikute turmtule all suurimaks üllatajaks rockmuusikas ning kui kriitikud olid lõpuks veendunud, et lauljaks on tüdruk, hakati teda võrdlemagi Sandraga bändist Guano Apes.\nMais 2004 andis Exilia välja seni tähtsaima albumi ”Unleashed” ning surus end sellega esile üle Euroopa. Juba aprillis alustati esimese singliga ”Stop Playing God” ja novembris järgnes singlina ”Coincidence”. Aastal 2004 soojendas Exilia Rammsteini tolle Euroopa tuuril ning nii külastas ansambel 22.novembril 2004 ka Eestit.\nAprillis 2005 lahkus bändist trummar ning teda asendas tänane bändiliige Ale. Seni viimane Exilia singel oli samal aastal ilmunud ”Can't Break Me Down”. Jaanuaris 2006 teatas ansambel, et nad on lindistamas uut plaati, millele on juba valimikus 25 lugu. Mõningaid neist on juba esitatud viimastel kontsertidel.\n30.juunil 2006 pani EXILIA oma kodulehele ülesvideo loole 'Kill Me', mis pärines nende 22.juulil ilmunud 14-looliselt albumilt 'Nobody Excluded'. Plaat tuli välja G.U.N./BMG Recordsi alt ning produtsendiks oli Udo Rinklin. Siit tuli veel singel "Your Rain".\n2008 aastal asus EXILIA taas lindistama Principal Studios Saksamaal ning salvestamine lõppes juulis. Plaadi ilmumiseni jõuti 20.veebruaril 2009 AFM Records kaudu ning esitluskontsert toimus päev varem Milanos. Metallansambli ILL NINO trummar Dave Chavarri ühines nendega stuuditööks, samuti laulis vokaale samast bändist Cristian Machado. Samuti oli hea uudis, et kunagine originaaltrummar Ale Lera on bändis tagasi. 12-looline album sai nime "My Own Army" ning singlite "Are You Breathing? ja "My Own Army" videosid sai vaadata bändi myspace lehel.\n07.märtsil 2010 üllatas Exilia traileriga järgmisest albumist "Naked", mis ilmus 21.mail. Põhiliselt unplugged versioonidest kubiseva albumi singlina tuli uus lugu “No Tears For You”.\n30.märtsil 2012 on ilmus Euroopas Exilia viies stuudioalbum "Decode", millel 12 lugu. Plaadil lõid külalistena kaasa Stephan 'Gudze' Hinz bändist H-Blockx basskitarril loos "Over The Edge" ning Dave Pensado, kes on miksinud albumi avaloow "Satellite". Mõlemad lood ilmusid ka singlitena. 2013 aastal tuuritas bänd USA-s.\nMasha Mysmane - laul\nCarlo Chiarenza - kitarr\nMarco Privacy - bass\nMark Campalla - trummid\nAmetlik leht: http://www.exiliaweb.com/


Aste koolimajas sel õppeaastal enam ei õpita - Saarte Hääl\nAste koolimajas sel õppeaastal enam ei õpita\nPÕLENG: Selline nägi Aste kooli looduslooklass välja pärast pühapäevahommikust tulekahju. Raul Vinni\nAste põhikoolis pühapäeva hommikul arvutist alguse saanud tulekahju tõttu hävis täielikult kaks õppeklassi, koolimaja sai rohkesti vee- ja tahmakahjustusi. Inimesi põlengu ajal majas ei olnud.\nSel õppeaastal koolimajas õppetööd enam ei toimu. Mis sügisel saab, seda otsustatakse lähiajal.\nSüütamist ei olnud\nPühapäeva hommikul süttinud tulekahjus hävis täielikult teisel korrusel asuv loodusõpetuse klass. Kõvasti sai kahjustada ka kõrvalolev klassiruum. Teised ruumid said peamiselt tahma-, vee- ja kuumakahjustusi.\nMis tulekahju põhjustas, seda veel välja selgitatud ei ole, kuid kooli direktori Ulvi Valge arvates võis põleng alata loodusklassi arvutist. “Tulekolle on klassis paremat kätt, täpselt seal, kus oli statsionaarne arvuti,” ütles Valge. Eile kinnitati sama tulekahjupõhjust ka päästeametist.\nLääne-Eesti päästekeskuse pressiesindaja Evelin Trink ütles, et menetleja hinnangul sai põleng alguse selgelt arvuti toiteplokist. Arvuti ise oli küll välja lülitatud, kuid oli vooluvõrgus.\nKui päästjad kohale jõudsid, oli tuli sellest klassiruumist, kus asus arvuti ja kust põleng alguse sai, levinud teise ruumi ja pööningule. Süütamist ei kahtlustata, kinnitas Trink ja lükkas seega ümber juba pühapäeval liikvele läinud kuulujutud, et tegemist võib olla süütamisega.\nSaatuse irooniana andis Kaarma vallavolikogu just eelmisel nädalal vallavalitsusele õiguse hakata tegelema Astes uue koolimaja projekteerimis- ja ehitustoimingutega ning eelmisel nädalal lükkas kohus ka tagasi Kaarma kooli hoolekogu juhi Elar Mürgi kaebuse vallavolikogu peale Kaarma kooli sulgemise osas. Kohtu määrusega on juhtumi menetlus lõpetatud.\nKoolimaja jääb suletuks\n“Mina selles koolimajas õppetöö jätkumist ei näe,” ütles direktor Valge eile keskpäeval, kui kooli õpetajad, lapsevanemad ja ka mõned õpilased olid alustanud koristustöödega. Selleks hetkeks oli juba ka esmane kokkulepe saadud, et õppetöö jätkub kolmapäeval lasteaias, raamatukogus ja noortekeskuses.\nKaarma kooli õpilasi sel õppeaastal ei viida. Valge sõnul on talle helistanud paljud lapsevanemad, kes on lubanud appi tulla ja teha kõik selle nimel, et lapsed saaksid koolitööd ikkagi samas majas jätkata. Tunnistuste kätteandmine pole Valge sõnul probleem, kuna seda on alati tehtud klubihoones.\nKaarma vallavanem Margus Mägi ütles pühapäeval Saarte Häälele, et kui algselt oli plaanis, et ühendatavate koolide õpilased on aasta veel Aste praeguses koolimajas ja kõrvale kerkib uus hoone, siis nüüd tuleb midagi muud välja mõelda.\n“Nendesse ruumidesse pole mõtet mingeid märkimisväärseid summasid panustada,” sõnas vallavanem, lisades, et tehakse vaid hädapärased koristustööd. Koolimaja renoveerima ei hakata. Margus Mägi kinnitas, et sel õppeaastal jääb koolimaja peale võimlaosa suletuks. Sügisel avatakse koolimaja esimene korrus ning see, kas osa õpilasi läheb Kaarma koolimajja või leitakse mõni muu lahendus, selguvat vallavanema sõnul pärast lapsevanematega nõu pidamist.


Asus P5Q Deluxe koos Intel P45 kiibistikuga\n120 £ Hind ülevaatamisel\nIntel pole veel isegi ametlikult teatanud oma uuest P45 kiibistikust, kuid Taiwani tootja Asus on juba alustanud oma esimese P45 emaplaatide sarja tarnimist. Vaatasime P5Q Deluxe'i, kuigi on ka odavamaid ja kallimaid võimalusi.\nNagu nimigi ütleb, on P45 edasiarendus P35 kiibist – ja seejuures väike. Oluliseks erinevuseks on Inteli 45 nm protsessorite tugi, kuid see pole suur asi, kuna peaaegu kõik kaasaegsed P35 plaadid on tootja poolt kohandatud, et toetada juba uuemaid protsessoreid. Samuti on tugi PCI Express 2.0-le, kahekordistades algse PCI Expressi spetsifikatsiooni ribalaiust, mida Intel pakkus varem ainult oma X38 kiibistikus.\nAsuse seisukohalt on aga P45 kõige huvitavam omadus, nagu ka P35, toetada kas DDR2 või DDR3 RAM-i ning P5Q seeria sisaldab nii DDR2 kui ka DDR3 plaate. Ametlikult toetab P45 DDR3 ainult kuni 1066 MHz, kuid elektroonikat teravdades on Asus veennud kiibistiku toetama ka DDR3 sagedusi kuni 1600 MHz.\nP45 kiibistiku üksikasjadest eemaldudes on P5Q Deluxe võimekas ülemise keskklassi plaat. Sellel on kolm PCI Express 16x pesa koos CrossFire X toega kuni nelja ATi GPU jaoks ja neli DIMM-i pesa, mis sellel mudelil toetavad DDR2 sagedusel kuni 1200 MHz. Nagu selle "deluxe" nomenklatuurile kohane, on olemas ka eSATA ja FireWire ning isegi pardal olevad toite- ja lähtestusnupud – kuigi pole ühtegi nuppu CMOS-i tühjendamiseks ega POST-kuvarit, nagu Asuse entusiastide plaatide puhul.\nP5Q Deluxe-ga on ühendatud veel kuus P5-sarja plaati, millest neli toetab DDR2 ja kaks DDR3. Erinevatel mudelitel on erinev PCI Express 16x tugi, alates P5Q ja P5C ühest pesast kuni nelja täiskiirusega pesaga P5Q Premiumini.\nKõrgekvaliteedilistel plaatidel, sealhulgas Deluxe, on Asuse uus 16-faasiline toiteallikas ja haldussüsteem, mis lubab suurendada toitetõhusust, ja pardal olev pooljuhtketas, mis sisaldab ExpressGate mikro-OS-i, mis võimaldab teil käivitada Linuxi-põhine internetikeskkond mõne sekundiga. Madalama hinnaga mudelitel on kaheksafaasiline toide ja ExpressGate'i versioon, mille saab installida kasutaja kõvakettale, pakkudes samu funktsioone, kuid aeglasemat alglaadimisaega.\nKõikidel mudelitel on ka Asuse Drive Xpert süsteem, mis pakub RAID-i peegeldamist või triibutamist OS-i jaoks läbipaistval viisil ja mida saab seadistada pardal olevast GUI-st.\n104 naela hinnaga P5Q Deluxe ei ole odav, kuid sellel on pikad funktsioonid ja see ei vasta vanemaid kiibikomplekte kasutavate võrreldavate plaatidega. Kitsama eelarvega inimestele hakkab jaemüügis ilmuma ka tavaline vana P5Q, mille hind on umbes 75 naela ilma käibemaksuta, ehkki see on lihtsam plaat.\nTavakasutaja jaoks on aga vähe põhjust eelistada P45, selle asemel, et jääda selle eelkäijatega, seega kaaluge enne ostmist kõiki võimalusi.


Uudised - anesteesia meetod\nAnesteesia mõju ulatuse ja olemuse järgi klassifitseeritakse praegused anesteesia meetodid ligikaudu järgmiselt.\n(1) Nõelravi analgeesia ja täiendav anesteesia\nSee on spetsiaalne anesteesia meetod, mis on välja töötatud Hiina traditsioonilises meditsiinis nõelravi ja nõelravi kogemuste järgi valu leevendamiseks. Praegu kasutatakse kõige sagedamini keha nõelravi ja\nKõrva nõelravi anesteesia.\n1. Sissehingatav anesteesia Anesteetikumid sisenevad nina ja suu kaudu, hingamisteede kaudu alveoolidesse, seejärel vereringesse ja lõpuks keskvaimu.\nSüsteemi pärssimine tekitab anesteetilise seisundi. .\n2. Mitteinhaleeritav anesteesia Anesteetikumid sisenevad kehasse intravenoosse, lihase või rektaalse perfusiooni teel, põhjustades seega kesknärvisüsteemi\nSee on pärsitud. Praegu on meditsiinilise hariduse võrgustiku peamine kliiniline kasutus intravenoosse anesteesia kogumine ja sorteerimine.\n(3) kohalik tuimestus\nAnesteesia saavutatakse lokaalanesteetikumi manustamisega teatud kehaosale, et ajutiselt blokeerida sensoorsete närvide juhtivus\n1. Kohalik tuimestus viitab tugevale läbilaskvusega lokaalanesteetikumi ja limaskesta kokkupuutel tekkivale valutule seisundile.\n2 .. Kohalikku infiltratsioonianesteesiat nimetatakse lokaalseks infiltratsioonianesteesiaks, mille korral kohalike anesteetikumide kihistatud süstid piki kirurgilist sisselõiget blokeerivad koe närvilõpmeid.\n3. Närviblokk Lokaalanesteesia tekitatakse piirkonna innerveeriva närvitüve ümber lokaalanesteetikumi süstimisega.\nPiirkondlik blokeerimine Anesteetikumi süstitakse kirurgilise piirkonna ümber ja põhja, et blokeerida tsooniks nimetatud kirurgilisse piirkonda sisenevad närvilõpmed.\nDomeeni blokeerimine anesteesia.\n5. Intraspinaalne anesteesia Seljaaju kanalisse süstitakse seljaaju närvi osa blokeerimiseks kohalik anesteesia, mille tulemuseks on anesteesia mõnes kehaosas\nPurjus. Vastavalt süstimisele on kliirens erinev, võib jagada meditsiiniliseks | haridusvõrgu kollektsioon subarahhnoidne blokaalanesteesia ja epiduraalne blokaad\nÜhel tuimastusmeetodil on oma eelised ja puudused ning mitmesuguste anesteesiaravimite või erinevate anesteesiameetodite kasutamine omavahelises koostöös\nPikk korvamine lühikeseks, et saavutada parem efekt kui üheanesteesia meetod, nn liitanesteesia, kliiniline, mida nimetatakse ka tasakaalustatud anesteesiaks.\nPostituse aeg: 13.-20.202


Kaksteist tooli. Kuldvasikas | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nIlja Ilf Jevgeni Petrov\n624-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites kelmiromaan\n«Aga kust te võtate viissada tuhat?» küsis Balaganov üsna vaikselt.\n«Ükspuha kust,» vastas Ostap. «Ainult näidake mulle rikast inimest ja ma võtan talt raha ära.»\n«Kuidas? Kas kavatsete tappa?» küsis Balaganov veelgi vaiksema häälega ja heitis pilgu naaberlaudadele, kus arbaatovlased tervituseks veiniklaase tõstsid.\n«Teate mis,» ütles Ostap, «teil poleks tarvis olnud alla kirjutada niinimetatud Suhharevo konventsioonile. See vaimne pingutus on teie närvid nähtavasti segi ajanud. Te lähete otse silme all järjest rumalamaks. Pidage meeles, Ostap Bender ei ole kunagi kedagi tapnud. Teda tapeti -- see leidis aset. kuid ise on ta seaduse ees puhas. Ma ei ole muidugi ingel. Mul ei ole tiibu, kuid ma austan Kriminaalkoodeksit. See on minu nõrkus.»\nIlja Ilf ,\tJevgeni Petrov\nHarald Haug ,\tVoldemar Pirson\nhttps://www.raamatukoi.ee/kaksteist-tooli-kuldvasikas 12619 Kaksteist tooli. Kuldvasikas https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/k/a/kaksteist-tooli-kuldvasikas-374_2.jpg 25 25 EUR InStock /Kõik raamatud/huumor /ilukirjandus/maailma ilukirjandus «Aga kust te võtate viissada tuhat?» küsis Balaganov üsna vaikselt.
«Ükspuha kust,» vastas Ostap. «Ainult näidake mulle rikast inimest ja ma võtan talt raha ära.»
«Kuidas? Kas kavatsete tappa?» küsis Balaganov veelgi vaiksema häälega ja heitis pilgu naaberlaudadele, kus arbaatovlased tervituseks veiniklaase tõstsid.
«Teate mis,» ütles Ostap, «teil poleks tarvis olnud alla kirjutada niinimetatud Suhharevo konventsioonile. See vaimne pingutus on teie närvid nähtavasti segi ajanud. Te lähete otse silme all järjest rumalamaks. Pidage meeles, Ostap Bender ei ole kunagi kedagi tapnud. Teda tapeti -- see leidis aset. kuid ise on ta seaduse ees puhas. Ma ei ole muidugi ingel. Mul ei ole tiibu, kuid ma austan Kriminaalkoodeksit. See on minu nõrkus.» «Aga kust te võtate viissada tuhat?» küsis Balaganov üsna vaikselt.
«Ükspuha kust,» vastas Ostap. «Ainult näidake mulle rikast inimest ja ma võtan talt raha ära.»
«Kuidas? Kas kavatsete tappa?» küsis Balaganov veelgi vaiksema häälega ja heitis pilgu naaberlaudadele, kus arbaatovlased tervituseks veiniklaase tõstsid.
«Teate mis,» ütles Ostap, «teil poleks tarvis olnud alla kirjutada niinimetatud Suhharevo konventsioonile. See vaimne pingutus on teie närvid nähtavasti segi ajanud. Te lähete otse silme all järjest rumalamaks. Pidage meeles, Ostap Bender ei ole kunagi kedagi tapnud. Teda tapeti -- see leidis aset. kuid ise on ta seaduse ees puhas. Ma ei ole muidugi ingel. Mul ei ole tiibu, kuid ma austan Kriminaalkoodeksit. See on minu nõrkus.»


Jah, mida teha tetrapakkidega? | Epp Petrone\nJah, mida teha tetrapakkidega?\nkila-kola, roheline detsember 6, 2007\nEnne vestlesin ühe tuttavaga, kuulsin järjekordselt seda muret, et inimesed ei tea, mida teha tetrapakkidega.\nMina olen aru saanud nii (roheraamatu kirjutamiseks uurisin) – tetrapakk ei tohi kindlasti minna tavalisse prügisse. Ei kuulu ta ka vanapaberi hulka, kuigi pealtnäha on paber jah. Ka ahjus põletada ei tasu (rikub nii su enda ahjulõõre kui paiskab õhku kahjulikke aineid).\nJa õige vastus? – Tetrapaki õige koht on segapakendikonteinerid! Need leiab näiteks siit.\nAga NB! väga oluline küsimus siinkohal – milleks üldse tetrapakid? Kas te ostate mahla neis pakkides? Kui peate poest mahla ostma, ehk oleks paremad Rõngu siirupid. Täiesti säilitusainetevabad, erinevalt suurest osast pakimahladest. Ja kuna tegu on kontsentreeritud ainega, siis kulub seda vähem – meie näiteks paneme1,5 liitrise klaaskannu peale pool pudelit siirupit. Tekkinud klaaspudeli-taara läheb klaasi- või segapakendite konteinerisse (sobivad mõlemad). Ja olen 100% kindel, et klaas läheb ümbertöötlemisele. Tetrapakkidega on veidike segane lugu. Kui loota parimat, siis need veetakse Leetu ühte ümbertöötlustehasesse, kus need vist märkmikukaanteks töödeldakse? Aga kordan, ma pole selles kindel.\nSelle üle, kas parem on piima osta kiles või tetras, võib ka arutleda, Aga seda teen järgmine kord\ndetsember 6, 2007, 11:43 e.l.\nseal pidi kilet nii vähe olema, et tegelikult võib põletada ja ei riku ahju. Ega märkimisväärselt ka õhku. Kui just ümbertöölemisse ei saa suunata. Kui viia ümbertöötlemisse, siis on see kasulikum kui kilepakk.\ndetsember 6, 2007, 11:46 e.l.\nJoogitaara jaoks mõeldud konteineritele on kirjutatud, et sinna visatakse ka tetrapakid.\nMina isiklikult väldin tetrapakkides toodete ostmist. Mahla saame veel õnneks maalt keldrist.\nRõngu siirupi soovituse eest olen tänulik!\ndetsember 6, 2007, 12:23 p.l.\nAga meie allergikutele (lastele siis) Rõngu siirupid näiteks ei sobinud, kuigi peaks kirjade järgi tõesti puhtad olema. Ainukesed, mis paha ei teinud ja on laste lemmikud siiani, on Põltsamaa mahlad-kannujoogid. Aga need on küll ainult tetrapakis.\ndetsember 6, 2007, 4:26 p.l.\nRõngu tehase inimesed solvuvad, kui nende toote kohta siirup öelda (tegin ise selle vea mingi tootejuhi ees). Tegemist on siiski mahlakontsentraadiga, mida valmistatakse siirupist täiesti erineval meetodil. Suhkrut on ka palju vähem kui siirupis (kui üldse on, ei mäleta enam).\ndetsember 6, 2007, 5:35 p.l.\nMa vaatasin nüüd kodulehelt, et Rõngu teeb nüüd siirupeid ka, hinnatundlikku kliendi jaoks, aga seal on täismahlasisaldus 5x väiksem kui kontsentraatidel. Ma usun, et Epp pidas silmas ikka kontsentraate.\nJõhvikas on parim, eks 😉\ndetsember 6, 2007, 7:55 p.l.\nJa kirss meeldib meile ka 😉\ndetsember 6, 2007, 7:58 p.l.\nmina seda eesti siirupi ja kontsentraadi juttu ei usu. sest ole välismaal ise rekkate koorma viisi neid kontsentraate sisse toonud. Keegi ei tooda kohalikust materjalist suurt midagi. konservandivabadust ka ma ei usu. Tootja võib öelda, et konservante ei pane. Niipalju tean, et eestis võid ei toodeta, vaid pannakse ainult võile vett sisse. eesti vesi vähemalt. Tetrapakid sisaldavad vähe kilet. ja kui ahjus on piisav temperatuur ei teki mingit tahma. Iga asi põleb õigel temperatuuril. Naljakas on ökoinimeste jutt, kui nad ei tea materjali tootmisest mitte midagi. Tootmine saastab tegelikult. Lagunemine saastab visuaalselt.\nÖkoinimesed miskipärast näevad visuaalseid asju. Eriti veidrad on greenpeace tegelased. Aga igalühel oma hobid.\nAga pidada hobid ülimuslikkuks, on totakas.\ndetsember 7, 2007, 12:17 e.l.\nnoh, 3,5% või veel enam, 3,8% piima EI OLE muus kui tetrapakis müügil! 3,5% olen veel aruharva näinud kiles.\nning Citroplusi jaoks tahan apelsini- või greibimahla. need on ka tetrapakis.\naga tavalisse koduhoovis olevasse olmeprügikonteinerisse tohib tetrapaki visata küll. noh, mõistlikum oleks viia spetskonteinerisse muidugi.\ndetsember 7, 2007, 1:18 p.l.\nSelle, et terapakk käib segataarasse, sain muide, Epp, selgeks USA-s elades 😉 Aga see on tõsi, et konteineritele, mis on plekktaara ja klaastaara jaoks on peale joonistatud, et sinna visatakse ka tetrapakid. Prügi käitlemist tutvustavates broshüürides on see ka kirjas.\ndetsember 7, 2007, 1:58 p.l.\nEpp, kas nõu tohib küsida? Nimelt vaevab mind juba pikka aega küsimus, mida teha ebameeldiva “olmeplastikuga”, s.t., šampoonipudelid, seebi-, nõudepesuaine pudelid, kreemipurgid jne. Oleks silmakirjalik väita, et saab olla neid asju tarbimata 🙂 Ja kuigi osasid asju saab asendada keskkonnasõbralikes pakendites toodetega, ei ole see alati võimalik. Ideaalne oleks täitepudelite süsteem, aga isegi Ökosahvrisse ei saa oma käteseebipudeliga tagasi minna ja öelda, et täitke uuesti. Kõik need potsikud tuleb paraku ära visata. Kas sa oskad öelda, kuhu? Olen aru saanud, et “segataara” käib pigem justkui söögiasju transportivate anumate kohta? Aga kosmeetikumide ja muu olmekeemia anumad?\nPS: Olen Peetriga väga nõus. Tootmismustrite muutmine oleks probleemi sisuline lahendus, eeldaks aga kas inimeste tarbimismustrite muutmist või ökodiktatuuri. Mõlemad üsna rasked rohelistele organiseerida, ehkki oleksid kiiduväärt ettevõtmised 🙂 Muide, diskussioooni mõttes, mis te arvate – masstarbimine on üsna hiljuti tekkinud nähtus, tänases vormis eksisteerib ta ju vähem kui sada aastat. Seega on inimesed suutnud väga lühikese ajaga teatud tarbimiskäitumised ära õppida. Kas see fakt iseenesest räägib, et ka vastupidine protsess on võimalik? S.t., kas on võimalik, et nii, nagu tarbimine on läinud massidesse, võiks ka teadlik mitte-tarbimine minna massidesse, hoolimata globaalselt kahjustuvatest ärihuvidest?\ndetsember 7, 2007, 7:07 p.l.\nepp, siin yks veebileht, mis voiks sulle huvi pakkuda. tetrapakkidest kyll juttu pole, aga natuke muud juttu on.\ndetsember 7, 2007, 9:08 p.l.\nLee – kõik pakendid (va pandipakend) käivad sinna segapakendikonteinerisse.\nKopeerin kaks selleteemalist lõiku roheraamatust:\nKas on mingit liiki pakendeid, mida mul on küll õigus panna sinna konteinerisse, kuid mis suure tõenäosusega ümbertöötlemisele ei lähe?\nVäga raske on ümber töödelda pakendeid, mille seest pole võimalik toodet lõpuni kätte saada: hambapastatuub, ripsmetuši pakend, sinepituub, pumppudelid, mille kork ei käi maha. Kui nende pakendikonteinerisse viimise vaev on liiga suur, siis jah, viige prügikasti. Samas on teil õigus tuua igasugune pakend ikkagi meie konteinerisse – pakendiseadus sätestab, et tarbijal on õigus pakendist tasuta vabaneda ja meil on kohustus igasugune pakend tarbijalt vastu võtta. Enamiku tarbijate jaoks on oluline see, et mida vähem jäätmeid prügiämbrisse satub, seda vähem peavad nad kulutama raha jäätmekäitlusele.\nKas segapakendikonteinerisse pandud plastkarbid lähevad ümbertöötlemisele?\nKui plast on juba kokku kogutud, läheb see kindlasti töötlemisele. Valdav osa Eestis kogutud puhtast plastist purustatakse ja saadud helvesmaterjal müüakse välismaale. Osa materjali kasutatakse kohapeal pakenditootjate poolt.\nMäärdunud plasti üks taaskasutuse viis on põletamine. Eestis on see praegu võimalik Kundas, kuid kogused on piiratud ja põletatav materjal peab olema eelnevalt purustatud väikesteks tükkideks.\nMa ise ostan USAst tahket šampooni, see on nagu seep. Ma ei tea, miks Eestis http://www.goodkaarma.ee ei tee juba tahket šampooni… Küsisin neilt kunagi, aga pole vastust saanud. Loodan, et hakkavad!\nPeeter – njah, ökoinimesed ei tea, tavalised inimesed ka ei tea, aga need nn ökoinimesed vähemasti üritavad oma võimaluste piires välja uurida ja selle kohaselt oma valikuid teha.\ndetsember 9, 2007, 12:38 p.l.\nPeeter, ei ole õige, et ökoinimesed tootmispoolega ei tegele, tegelevad küll: alates alternatiivsete energiaallikate otsimisest kuni saastamise jälgimiseni ja saastamiskontrolli reeglite nõudmiseni. Lihtsalt sortimise ja lagundamise jutt torkab rohkem silma, sest see on suunatud otse igaühele, tootmisejutt on rohkem suunatud tootjale.\nAga lagundamine saastab ka, prügipõletid saastavad ning tekitavad liikset süsihappegaasi, lisaks on nad majanduslikult ebaefektiivsed ja võimaldavad “musta raha” ning korruptsiooni. See kõik, millest me pääseme ümbertöötlemisega 🙂\ndetsember 21, 2007, 7:16 e.l.\nMhh, aitäh selle tetrapaki- ja šampoonipudelijutu eest.\njaanuar 7, 2008, 9:35 p.l.\nKui mul on käsil hinnatundlik periood:), ostan ma kilepiima hinnast lähtuvalt. Kui mitte, siis 3,5% või isegi 3,8% piima ja nood on enamasti tetrapakendis. Pakendid kas viskan pakendikonteinerisse või siis kevadel kogub ema mul nood kokku, lõikab pooleks ja istutab sinna taimi:). Maal läheb kõik ringlusesse. Salatikarpidesse pannakse kooki sisse, et lapsele koju kaasa panna. Purkidesse läheb moos või kompott, pudelitesse mahl. Rõngu on hea küll aga igapäevaseks tarbimiseks natukene kallivõitu. Nii juhtubki, et jalutad mahlariiuli ees ja haarad selle, mis parasjagu isutab ja alega on.


Kuidas Stream Kõik Video Apple TV PC .\nn 5.6 iPhoto Slideshow\nKui teil on Apple TV kodus, te ei viitsi valides sobiva telesaateid või filme igal nädalavahetusel tappa, sest seda saab online streaming ressursi integreeritud YouTube, Netfilx, Hulu pluss, NBA Teler, MLB.tv, WatchESPN, Disney Channel, Yahoo ekraan, Bloomber, WWE Network, ajalugu, ABC News ja nii edasi nagu ka kohaliku allikas mängija streaming , konkureerivad Roku, Amazon tulekahju TV, Google TV, Android Teler, PlayStation 3/4, Xbox 360/üks ja mõned sisemised smart TV süsteemid ja tutvuge firmad nagu Vizion, Sony. Kontrollida kuidas Stream videod Mac Apple TV siin.\nNagu me teame me stream iOS seadmed Apple TV Airplay või iTune Raamatukogu Apple TV otse via Mac-sisu. Kuid Windows PC ei embed AirPlay, teil vähemalt 2 võimalust stream videod PC Apple TV.\n1. iTunes kodu ühiskasutus\nKodu jagamine iTunes abil jagada oma iTunes meediumiteeke kuni viis arvuti sinu peres vahel ja esitada oma iTunes sisu oma iOS seadmeid ja Apple TV (2. põlvkonna või hiljem).\nSiin on mitmeid nõuetele:\na. samas võrgus – teeb kindlasti kõik personaal- ning apple tv all samas võrgus\nb. login sama Apple ID (üks põlvkond) või eri (kahe põlvkonna või hiljem)\nSamm 1alla laadida ja installida uusima versiooni iTunes (12.0.1 on saadaval nüüd.)\nAste 2, topeltklõps käivitada iTunes, Mine File Home jagamine Lülita kodu ühiskasutus\nSamm 3, sisesta kasutajanimi ja parool\nSamm 4, vajuta "Tehtud"\nSeejärel liikuda Apple TV, Apple TV ühendamine suurel ekraanil adapter ja HDMI juhtme kaudu, siis läheb arvutid, kus näitab Home jagamine tk oli juba lülitatud. Valida üks, mida soovite voogesitada. Nüüd saate stream video faile Apple TV PC ja näitamise suurel ekraanil nüüd.\nVõtke arvesse, et kui te kordate samm 1-4 muud erinevad neli tk, võite jagada liiga iTunes'i raamatukogu sisu erinevate arvutite vahel.\n2. oja Wondershare Video Converter Ultimate\nWondershare Video Converter Ultimate on ühekordne lahendus convert/download/edit videod, põletada DVD ja TV-ga, mille saate stream video faile PC Apple TV, Roku, Xbox, Playstation võrrelda lisandmooduli – Media Server, mis on saadaval ainult alates Windows versioon 8.0 oja.\nSamm 1, laadige ja installige Wondershare Video Converter Ultimate (Windows versioon 8.0 või hilisem).\nSiis saad 2 otsetee rakenduste arvutisse, üks Wondershare Video Converter Ultimate (peamised app), teine on meedia Server(addon app).\nLae alla tasuta prooviversioon:\nSamm 2pc soovite voogesitada Convert akna peamised app ja klõpsake Stream nupu kõrval Convert seast faili lohistada.\nSamm 3, siis selle peamised app tuvastab kõik toetatud oja tööriistad nagu Apple TV samas võrgus automaatselt ja näidata oja teelõigul.\nSiin on täiesti toetatud nimekirja.\nMärkus: Veenduge, et oli juba lülitate oja tööriistad all samas võrgus. Ei tea, kuidas luua Apple TV? Klõpsake selles infograph.\nSamm 4Stream paremas nurgas nuppu, see hüppab Meediumiserver otse.\nMärkus: jätkake 1-3 ja avada Media Server otse stream video faile kui teate juba Media Server väga hästi, sest see fail ei Teisenda aknast, siis see kuulub "Convert" kategooria Media Server.\nSamm 5, liigutage hiirt üle seda pilti näete otsa-Play TV.\nStream otse TV või paremklõps lisavalikute vasak klõps.\nSamm 6pärast klõpsa Play TV ja te saate nautida oma video suurel ekraanil nüüd.\nKa esitust hüpikaknas, mis on suure ekraaniga kaugjuhtimispulti, näiteks helitugevuse reguleerimine, mängides protsessiga või hüpata teise episoodi.\n> Ressursi > Windows > kuidas Stream Kõik Video Apple TV PC


Vaarika ripskoes: eesmärgid, tähtajad, meetodid, ripskoes tüübid, tehnoloogia, vaarika kasvatamine ilma sukapaelata - Pakkumised - 2021\nKuidas vaarikaid siduda\nKõik armastavad vaarikaid. Kümnetes rahvalauludes lauldes leidub kõikides aedades okkalistel põõsastel kasvavaid maitsvaid, lõhnavaid ja tervislikke marju. Mitmevärvilistega on teada sadu selle sorte - sarlakid, valged, kollased ja isegi mustad marjad. Vaarikate kasvatamine on üsna lihtne. Kuid sellegipoolest, selleks, et mitte olla ainult kipitavate põõsaste ja nende peal aeg-ajalt leiduvate väikeste marjadega, peate teadma rikkaliku vaarikakultuuri saamiseks vajalikke eeskirju. Üks edu eeldusi selles küsimuses on marjapõõsaste õige sukapael.\nMille jaoks on vaarika ripskoes?\nKõige tavalisemad punaste ja kollaste vaarikate sordid vajavad ripskoes. Põhjus on selles, et nende pukside oksad on väga elastsed ja rabedad. Varred purunevad nii vihmast kui ka puhangulistest tuultest ning lihtsalt nende küljes rippuvate puuviljade massist.\nJa marjade korjamine tihedates, juhuslikult kasvavates okkalistes põõsastes on lihtsalt võimatu. Rääkimata sellest, et suured ja magusad vaarikad kasvavad ainult hästi valgustatud päikesepaistelistel aladel. Seetõttu on vaja selliste põõsaste ripskoes. See viiakse läbi varakevadel, kui pungad pole veel avanenud, ja enne talve. Teisel juhul aitab see kaasa vaarikate paremale talvitumisele.\nRipskoe meetodid, nende eelised ja puudused\nVaarikapõõsaste sidumiseks on mitu võimalust:\nKolova, kui kimp varre 6-7 võrses kinnitatakse pooleteise meetri kõrgusel kahemeetrise varre külge, mis asub põõsa keskel. Samal ajal kinnitatakse sellise toega kaarekujuliselt kõverdatud kõrge varre kroon.\nVentilaatori kujuline. Sel juhul asetatakse vaated põõsaste vahele, mõlemal küljel on sellise tugi külge seotud ainult pool põõsast. Tugist paremal on pool ühest põõsast ja vasakul pool naaberpõõsast.\nSeinavaip, kus toeks kasutatakse mitmesuguseid konstruktsioone, mille veergude vahel on venitatud traat.\nEsimene sukapaelte meetod on üsna lihtne, ökonoomne ega vaja selle rakendamiseks palju aega. Tavaliselt kasutatakse seda väikeste vaarikate jaoks. Lisaks puidust vaiadele kasutatakse tugedena metalltorusid või raudbetoonposte. Selle meetodi puudused on järgmised:\nvõrsete ebaühtlane valgustus;\nmunasarjade aeglane areng põõsas;\nkõigi harude ebapiisav kaitse purunemise eest;\nmitmesuguste haiguste oht paksenenud istutustes.\nPõõsastes ventilaatorripsuga süttivad kõik varred ühtlaselt, koristamine on lihtsustatud ja põõsa keskel kasvavad vertikaalselt suunatud aastased oksad ei murdu. Kuid seda meetodit kasutatakse suurtes aedades harva.\nVaarikas: sukapaela omadused\nKõige progressiivsem on vaarika okste sidumise trellimeetod. Seda kasutatakse suurtes aedades, kus vaarikad istutatakse ridadena. Sellised maandumised ei karda tuult, ühtlase valgustuse tõttu haigestuvad taimed harva. Jah, ja kaitske vaarikaid kahjurite eest ning nendes piirkondades on marjade korjamine palju lihtsam. Kõik need tegurid põhjustavad vaarika saagi peaaegu kahekordistumist.\nErinevat eesmärki pakkuvaid trellisid on mitut tüüpi.\nSel juhul on sammaste vaheline traat venitatud kolmel tasemel - 75, 105 ja 165 cm maapinnast. See struktuur on kompaktne ja võib asuda isegi väikestes aedades. Iga vars seotakse eraldi. Kõik nad on talvetuulte eest kaitstud, hästi valgustatud. Kuid koristamisel võib noori oksi murda, kui te ei seo neid traadi alumise reaga. Sel ajal kardavad nad järsku tugevat tuult.\nSelle toe installimise tehnoloogia on järgmine:\nkahemeetrised (või enam) postid on kaevatud peaaegu poole meetri sügavusele maasse;\nasetage need üksteisest umbes 4 meetri kaugusele;\nkõigepealt paigaldage äärmise postid rekvisiitidega ja seejärel ülejäänud;\nSpetsiaalsete poltide ja klambrite abil tõmmatakse neile kolm rida traati.\nPostidele kinnitatakse kaks poolemeetrist risttala. Nende otstesse tõmmatakse traat. Samal ajal on selle alumine rida maapinnast 0,9 m ja ülemine poolteise meetri kõrgusel. Selle süsteemi abil suureneb võrsete arv samal alal märkimisväärselt, mis mõjutab märkimisväärselt marjade saagikust. Kuid selle kogumine sarnase põõsaste sidumise meetodi abil on keeruline. Ja oht murda varred, mis pole juhtmega seotud, on sel juhul üsna kõrge.\nTraat on venitatud ühe meetri pikkusele ristile, mis asub meetri kaugusel maapinnast. Sel juhul on veerud paaris, kuni poolteist meetrit kõrged. Nad kaevavad pool meetrit maa sisse ja sammaste paaride vaheline kaugus on 1 meeter. Sel juhul säilitatakse külgnevate tugede paaride vahel sama intervall nagu eelmistel juhtudel. Traadi punumiseks moodustavad selle ripskoe meetodil olevad võrsed V-kujulise profiili.\nSee on keeruline struktuur, mis võimaldab teil muuta tugi asukohta vertikaalselt horisontaalseks. Samuti annab see võimaluse muuta risttalade (nende külge kinnitatud võrsetega) kaldenurka 120 kraadi võrra. See teeb saagikoristuse võimalikult lihtsaks. Lisaks võimaldab selline paindlik disain talvel talvest võrseid mitte tulistada. Lisaks on noored oksad pidevalt hästi valgustatud, mis võimaldab neil saada piisavalt jõudu vanade võrsete täielikuks asendamiseks.\nVaarikate kasvatamine ilma ripskoeta\nMõningaid kollase ja punase vaarika sorte, sirgete ja paksude kuni 1,8 meetri kõrguste võrsetega, mis ei paindu vilja raskuse all, saab endiselt kasvatada ilma tugedeta. See hõlmab näiteks sorte Rubin, Spirin valge, Bulgaaria, Coral.\nSelliste taimede põõsa õigeks moodustamiseks toimige järgmiselt.\nesimesel aastal noori võrseid ei lõigata, mis tagab neist riba moodustamise laiusega 70 cm;\nseejärel lõigatakse kõik seda piiri ületavad võrsed välja;\njärglaste hõrendamine toimub riba sees, jättes nende vahele intervalli kuni 20 cm, sel juhul vähendatakse nende arvu 20 eksemplarile ruutmeetri kohta.\nKuid see vaarikakasvatussüsteem, ehkki üsna produktiivne, pole siiski täiuslik. Sageli ei ole võimalik vältida istikute paksenemist, mis põhjustab ebapiisavalt valgustatud kesksete võrsete surma, samuti seenhaiguste ilmnemist neile.\nKuidas vaarikaid hooldada\nNiisiis, saadakse vastused küsimustele, kuidas vaarikaid õigesti siduda ja miks seda teha. Ja kuigi see on üsna tülikas äri, saab seda teha isegi kogenematu aednik. Ja sellise sukapaela marjapõõsaste tulemust saab kasutada esimesel hooajal. Ja see on arvukus maitsvaid, lõhnavaid ja mahlaseid marju.\nVaata videot: Sügistööd aias - vaarikapeenra hooldus (Oktoober 2021).\nCopyright 2021 \_ Kuidas vaarikaid siduda...


Kasvanud karvad - Suhkur\nPeaaegu iga naine viibib täna ühe või teise soovimatu taimestiku eemaldamise meetodi juurde. Käesolevas artiklis räägime sellest, kuidas vabaneda sissekasvanud karvadest jalgadel - see ebameeldiv nähtus on kõige sagedamini epilatsiooni või depilatsiooni tulemus ja võib tõsiselt mürgitada elu.\nKuidas seda vältida ja veenduda, et jalad oleksid alati ilusad, siledad, ilma väikseima vigadeta ja karvad ei kasvaks neile?\nMiks kasvavad juuksed jalgadel?\nKui eemaldate juuksed ja ükskõik kuidas, võib see mitmete tegurite tõttu muuta kasvu suunda. Peamine on ebapiisav nahahooldus pärast epileerimist.\nKui nahk on liiga kuiv ja kõvastunud, on uute karvade läbitungimine raske, nii et neid saab painutada ja selle all kasvada. Seda nimetatakse juuste kasvuks.\nSellised juuksed põhjustavad peagi nahaärritust, hakkavad hakkama ja valutavad. Infektsiooni leviku tõkestamiseks peate selle saama: üksi, ilusalongis või kirurgis.\nEemaldage sissekasvanud karvad\nKui neid ei ole palju, saate ühe või kahe karvaga iseseisvalt hakkama. Selleks kasutage end nõelaga, tangidega, vatt ja desinfitseerimisvahendiga, näiteks kloorheksidiiniga. Hoolitsege seda tööriista nõelaga ja pintsettidega, samuti nahaga, millel on sissekasvanud karvad.\nNõel on vajalik, kui juuksed on täielikult naha all. Sa pead selle koha purustama, juuksed üles võtma ja pintsettidega välja tõmbama. Tõenäoliselt tuleb see otse juurest, kui mitte, siis saada see. Pärast seda määrige haavale antiseptikuga nakkuse vältimiseks bakteritsiidne krohv.\nKui nad on piisavad\nKui kogu nahk on kaetud sissekasvanud karvadega, siis on parem mitte neid ise proovida. Esiteks võtab see palju aega ja teiseks on see lihtsalt ohtlik. Sellisel juhul on parem pöörduda kirurgi poole, kes eemaldab selle probleemi, põhjustamata tarbetut kahju nahale. Võite pöörduda ka ilusalongi poole, kus professionaal töötab koos sinuga, kes mitte ainult ei aita puhastada sissekasvanud juukseid, vaid määrab, miks nad ilmuvad ja annavad nõu, kuidas neist igavesti vabaneda.\nSamuti on parem neid meetodeid kasutada, kui kardate selle probleemi vastu kodus või kui isegi üks sissekasvanud karv on naha alla liiga sügav. Viimasel juhul ärge proovige seda ise välja tõmmata! Pisutades nõelaga, võite puudutada laevu või isegi elundeid, mis on täis tõsiseid infektsioone ja isegi surma.\nMe läheme kosmeetikale ilusalongis\nMida saab salongides pakkuda, et ravida sissekasvanud juukseid jalgadel? Esiteks loobuge oma soovimatu taimestiku eemaldamise meetodist. Võib-olla aitab meetodi muutmine ja te ei vaja muid meetmeid ja ravimeetodeid. Kosmeetik puhastab jalgade nahka ja mõnda aega peate loobuma mis tahes protseduuridest, et haavad paraneksid. Pärast seda hakake kasutama teist karvade eemaldamise või depilatsiooni vahendit.\nKui probleem püsib ja karvad kasvavad jätkuvalt, siis salongis või meditsiinikeskuses saate teha elektrilisi, laser- või fotoepilatsiooni, nii et jalgade sissekasvanud juuksed ei häiriks sind enam kunagi. Kõigi kolme protseduuri olemus on sama: juuste ja sibulate täielik hävitamine voolu, laserkiirguse või kõrgsagedusliku valguse abil. Pärast mitmeid istungeid eemaldatakse jalad täielikult juustest, kaasa arvatud sissekasvanud juuksed, ja te unustate neid lähiaastatel. Need protseduurid on kallid, kuid kindlasti aitavad nad.\nKuidas vältida sissekasvanud karvu jalgadel\nEt selline probleem ei häiriks teid ja ei rikuks teie ilu, piisab mõnest lihtsast protseduurist:\nEnne epileerimist peate nahka aurutama ja põhjalikult puhastama, et karvad ja nahk muutuksid pehmemaks, see hõlbustab protsessi ja aitab vältida sissekasvanud karvade välimust.\nPärast epileerimist ja seejärel iga päev kandke oma jalgadele toitev kreem. Juuksed on niiske naha kaudu palju kergem läbida.\nTeisel päeval pärast epileerimist tehke koorimine. Valige hea koorimine looduslike koostisosadega ja mõne minuti pärast ravige neid soovitud nahapiirkonda.\nKorrake seda protseduuri paar korda nädalas. Kasutage duši ajal ka kõva pesupesu. Kõik need meetmed aitavad eemaldada surnud naharakud ja "avada tee" kasvavatele karvadele.\nNagu näete, on sissekasvanud karvade ennetusmeetmed väga lihtsad ja on igal juhul kasulikud, isegi kui te sellistest probleemidest ei kannata. Neid protseduure tehes ei pea te enam mõtlema, kuidas kasvanud juustega toime tulla. Kuid pidage meeles, et kui teil on jalgade nahal juba ärritusi, siis koorige nahka ja hõõruge nahka kõva pesupesaga, see süvendab ainult põletikku!\nMida sa veel teadsid sissekasvanud juuste kohta\nKasvanud karvade raviks on ravimeid. Näiteks Tretinoiin (Retin-A). See on ette nähtud akne, kuid see teeb sel juhul. Tretinoiin takistab pooride ummistumist ja aitab karvadel pinnale tulla. Enne kasutamist konsulteerige kindlasti arstiga!\nKa pärast karvade eemaldamist / depilatsiooniprotseduure võib põletiku ärahoidmiseks nahka ravida antiseptiliste ainetega, näiteks salitsüülhappega, alkoholi või kloroheksidiini ravimtaimedega.\nPea meeles, et kui probleem on pidev ja te ei saa seda ise lahendada, ei ole vaja katsetada. Konsulteerige kosmeetikaga või arstiga, vastasel juhul võite riskida jalgade hajutamisest ja ravi on seejärel pikk ja kallis.\nVideo: Mida teha sissekasvanud juustega? Soovitused ja juhised.\nSamuti ärge unustage hügieeni põhireegleid. Kui te raseerite, veenduge, et masin oleks puhas ja ärge unustage seda õigeaegselt asendada. Määrdunud, roostes või nüri masin võib põhjustada infektsioone ja juuste deformatsiooni, mis põhjustab nende kasvamist.\nVahatamine või shugaring tuleks teha ainult juuste kasvu suunas, et neid mitte murda. Kasutage ainult kvaliteetseid tooteid, mis ei põhjusta allergiat ja ärritust. Kui teil on mõneks ajaks viimane, loobuge igasugusest karvade eemaldamisest / depilatsioonist, vastasel juhul suureneb juuste sissekasvamise oht.


Uuemõisa ehk Kose-Uuemõisa mõis\nNeuenhof in Kirchspiel Kosch, Harrien\nHarjumaa ühest vanimast mõisast pärinevad esmateated 1340. aastast, mil teda mainiti ladinakeelse nimega Nova Curia. Hiljem juurdus nime saksakeelne variant Neuenhof, mis on tõlgituna jäänud käibele ka Eesti keelde.\n15.-16. sajandil kuulus mõis von Taubede perekonnale. Keskaegne mõis oli välja ehitatud kivist vasallilinnuse ehk kindlustatud eluhoonena.\nKose-Uuemõisaga on seotud mõningad Liivi sõja sündmused. 1572. aasta septembris otsustasid rootslased Tallinnast Paide linnusele appi saata kaks suurtükki. Jõulupühade ajal tehti suurtükkidega vahepeatus Kose-Uuemõisal. Hiljem ilmusid mõisa ka aadlikest mõisamehed, kes jõid end mõisa joogitagavaradest purju. 11. jaanuaril 1573. aastal ründas Kose-Uuemõisat 5000 mehest koosnev Vene vägi. Alanud lahingus tapeti palju mõisa kaitsjaid ning ülejäänud põgenesid. Vene vägede kätte langenud rootslased ning ka osa talupoegi tapeti ning mõis rüüstati ja purustati.\nAlates 17. sajandi keskpaigast kuulus Kose-Uuemõisa von Tiesenhausenitele. 1850. aastal siirdus mõis von Uexküllide aadliperekonna valdusse, kelle omandisse ta jäi kuni 1919. aasta võõrandamiseni. Viimane võõrandamiseelne omanik oli Woldemar von Uexküll.\nVon Uexküllid püstitasid 1850tel aastatel mõisa praeguseni säilinud peahoone. Neorenessanss-stiilis mõisahoone keskosa ja otsad olid kahekorruselised, neid ühendasid omavahel ühekorruselised vaheosad. Hoonel oli võrdlemisi lamedad katused. Hoone paksude müüridega keskosa on ümber ehitatud keskaegsest vasallilinnusest. Mõisahoones asub kaasajal õpiraskustega laste internaatkool. Hoone vaheosad on ehitatud kahekorruseliseks ning lisatud on ka uuem koolihoone. Mõisahoones paikneb ka kohalik muuseum, tel. 675 1271.\nMõisas oli ka hulk kõrvalhooneid, mis paiknesid enamikus peahoonest ida ja kirde pool. Suur osa neist hoonetest on säilinud, kuigi mitmeti ümber ehitatud kujul. Alles on ka sissesõidutee ääres paiknevad graniitobeliskid. Peahoonest ida pool asus suur park. Säilinud on seal asunud kasvuhoone kivist keskosa varemed.\nMõisast pool kilomeetrit loodes, Pirita jõe käärus asub mõisaomanike von Uexküllide matusepaik koos 1886. aastal ehitatud neogooti stiilis matusekabeli varemed. Nimetatud kabel on Eesti üks väljapaistvamaid neogooti stiilis väikeehitisi, kus punast tellist täiendavad meistrlikud tahutud paekivist detailid. Kabeli portaali kohal asub von Uexküllide raidportaal. Paljudes allikates on kabeli ehitusajaks märgitud ka 1905. aastat, mis on aga väär.\n20. sajandi teisel poolel on mõisasüdamesse ja selle vahetusse ümbrusse püstitatud hulganisti uusehitisi, millega Kose-Uuemõisa on muutunud suureks alevikuks.


"Kodutundest" abi saanud Helinor: nüüd ma pean lastele kurvastuseks ütlema, et tädi Signet ei ole... - KROONIKA\n"Kodutundest" abi saanud Helinor: nüüd ma pean lastele kurvastuseks ütlema, et tädi Signet ei ole...\n03.aprill 2018 16:57\n"Kodutunne" ja Signe Lahtein on jätnud jälje sügavale eestlaste südameisse, ent tugevaim mõju on olnud neil saates osalenud peredele. Eelmisel nädalal eetris olnud saates näidati Viljandimaal elava Helinori perekonna lugu. Helinor meenutab Signet südamliku, elurõõmsa ja toetavana.\nHelinori neljaliikmeline perekond osales "Kodutundes" ning nende saade oli eetris 26. märtsil. Saate tegijate poole pöördus Helinori vennanaine. "Nad käisid sügisel meid vaatamas ja hindasid meid. Meie soov oli saada lastetuba ja pesuruum. Ja siis me saime detsembris teada, et nad tulevad. Signe võttis meiega ühendust ja kuu alguses ütlesid nad täpsemalt millal nad tulevad," kirjeldab Helinor seda, kuidas "Kodutunne" nende ellu tuli.\nSignega kohtusid nad 28. veebruaril, ent meeskond oli juba nende kodus varem tegutsemas. "Nemad tegid seinad ja sellised asjad," räägib Helinor. Esmamulje Signest oli Helinoril sügav. "Positiivne ja hästi rõõmsa olekuga naisterahvas... Ta pakatas rõõmust," kirjeldab Helinor Signet.\nSigne oli läbi saadete ka äärmiselt tundlik intervjueerija. Helinor kiidab Signe suutlikkust tema loole inimlikult läheneda. "See läks väga hästi. Algul ma kartsin, et ei tea mida ta küsib. Aga kõik läks hästi. Hästi mõnus. Ta suutis asju rahulikult küsida, mitte kiirustades," sõnab ta mõtlikult ja lisab, et eelnevalt nad Signega kokku ei leppinud, millest kaamerate ees räägitakse.\nEhkki saade on olnud juba eetris, jätkub Helinori ja saatemeeskonna omavaheline suhtlus. "Septik ja lastetoa aknad on praegu tegemata, sest aknad tulid vale mõõduga. Ütlesid, et kui maa nüüd pehmeks läheb, saab septiku maha ja aknad ette," sõnab ta. Signe saatis talle e-maili peale ka üheskoos tehtud foto. "Ta küsis, kuidas meil läheb ja kas väikesed on oma toaga ära harjunud."\nHelinori sõnul läheb neil pärast "Kodutunnet" elu samamoodi edasi. "Tasapisi, vaikselt. Lastel on hea meel, et nad said oma toa ja voodid. Ise olen ka väga õnnelik, et lapsed said toa ja pesemisvõimaluse."\nHelinor kuulis Signe lahkumisest täna öösel."Ma ise läksin varakult magama. Vennanaine saatis meili peale teate, et kas ma Signest olen kuulnud. Tõusin öösel korraks ülesse, et vaadata kas ma hommikuks kella helisema panin ja siis sain teate. Külmavärinad käisid üle," räägib ta ja tõdeb kurvalt, et Signe oli hästi tore. "Miks just tema? Noor inimene ju..."\nHelinor ei ole oma 6-aastasele tütrele ja 5-aastasele pojale veel Signe lahkumisest rääkinud. "Ei tahtnud hommikul nendele veel rääkida, täna õhtul räägime sel teemal nendega," sõnab Helinor ja tõdeb, et lapsed hüüatavad alati Signe nime, kui teda telekast näevad. "Kui poes käime ja "Kodutunde" tooteid näeme, siis nad ikka karjuvad: "Näe, Kodutunne!" Ja kui kodus on teleris reklaamid, siis ikka hüüavad: "Tädi Signe, tädi Signe!"."\nSigne andis Helinorile ja tema perele ka head nõu öeldes, et nüüd pole enam palju jäänud. "Üks samm on juba tehtud ja nüüd tuleb ehitamisega edasi minna," andis Signe perekonnale toetava mõtte teele kaasa. "Kodutunne" on neid omamoodi kokku viinud ka teiste saates osalenud peredega. Teinegi perekond, keda Kõpus abistati, otsis Helinoriga kontakti. "Veronika lisas mind sõbralisti siis, kui saade oli eetris ära olnud. Tema sai endale köögi. Ja Pärnumaal oli ka üks naisterahvas. Toetajaid on päris palju. Positiivne tagasiside tuli selle saate kohta."\nKa lähedaste, sõprade ja tuttavate tagasiside saatele oli positiivne. "Kiitsid, et väga ilus ja hästi tehtud. Ikkagi suur koht, kust edasi minna. Tuleb end lihtsalt ise käsile võtta." Küsimusele, kas "Kodutunne" aitas neid edasi, vastab Helinor kõhklusteta jaatavalt.\n"Oleks lootnud teda see aasta ikka tagasi enda juurde. Kahju, et nüüd niimoodi läks. Lastele ütlesin ka, et hoidke tuba hästi korras, tädi Signe tuleb meid sügisel vaatama. Aga nüüd ma pean lastele kurvastuseks ütlema, et tädi Signet ei ole."\n"Kodutundest" abi saanud Helinor: nüüd ma pean lastele kurvastuseks ütlema, et tädi...


Parim uurimistöö | Vändra Gümnaasium\nKeskkonnaalaste uurismitööde konkurssi korraldab SA Tartu Keskkonnahariduse Keskus koostöös Haridus‐ ja Teadusministeeriumiga.\nRetsensentide tagasiside Maiann Pukka uurimistööle\nTöö oli äärmiselt loogiliselt ja korrektselt üles ehitatud. Teksti oli lihtne jälgida ning mõte ka keeruliste teemade korral oli hästi jälgitav. Näha oli, et töö teema oli autorile väga südamelähedane ja teemat oli uuritud tõelise innukusega. Selleks oli kasutatud korrektseid allikaid ja meetodeid. Tehtud oli isegi rohkem, kui tavaliselt lambaparasiidi uuringuid tehes.\nTöö teema on tegelikult äärmiselt keeruline ka aastaid lammaste siseparasiitidega tegelenud parasitoloogidele ja ühtseid lahendusi parasiiditõrjeks endiselt ei ole. Selles mõttes on töö autor väga tublit tööd teinud.\nTöö teema on väga eluline. Autor on korrektselt ja põhjalikult uurinud probleeme, millele vastuste saamisest on praktiline abi talu lambakasvatuse edenemisele. Uurimisküsimused ja hüpoteesid on selgelt sõnastatud. Töö ülesehitus on loogiline, eri osad omavahel tasakaalus. Autor on üsna keeruka teema väga ladusalt ja selgelt sõnastanud. Kasutatud on igati usaldusväärseid allikaid, millele viitamine on korrektne. Töö praktiline osa koproproovide kogumisel ning analüüsimisel ning järelduste tegemisel on muljetavaldavalt põhjalik.\nMaiann Pukka uurimistööga saab lähemalt tutvuda VG kodulehel menüüs: dokumendid – juhendid – loovtööd https://goo.gl/P5dlfU\nEelmine postitusKüünlajahtJärgmine postitusPannkoogikohvik


Firma: kaalume Venemaale sõitude peatamist - Logistikauudised\nFirma: kaalume Venemaale sõitude peatamist\nTolli musta nimekirja sattunud Tarmo Trans OÜ kaalub Venemaa-sõitude peatamist, kuna need on kallinenud ligi 6500 rubla võrra koorma kohta.\nVastab Tarmo Trans OÜ juhatuse liige Ilme Põllu.\nMida toodi põhjuseks, et teid musta nimekirja kanti?\nMeil oli tõesti aasta alguse poole ühe koormaga probleeme. Kauba kood dokumentides ei vastanud päris täpselt kauba nimetusele. Autojuht ei kontrollinud dokumente piisava hoolikusega. Maksime administratiivse õigusrikkumise eest trahvi.\nMis sellega teie firmale kaasneb?\nKõik meie veoautod, mis ületavad Venemaa piiri, saadetakse koorma läbivaatusele. Nad peavad piirilt sihtpunkti tolliasutusse sõitma konvoi saatel. See teeb meile lisakulu ca 6500 rubla ja piiriületusele kulub aega rohkem. Saatjat tuleb oodata 4-7 päeva.\nKui palju kliente on lepingu üles öelnud?\nLepingulisi kliente pole meil olnud, seega pole keegi ka lepingut üles öelnud. Küll kaalume aga ise Venemaale sõitude peatamist.\nMillises mahus on vähenenud käive?\nKui enne kulus ühe Saksamaa-Venemaa ringi peale umbes kaks nädalat, siis nüüd tuleb arvestada kolme nädalaga. Veohinnad pole muutunud - veel...\nKas plaanite inimeste koondamist?\nInimesi koondada küll ei plaani, sest tööd on muul suunal ka.


Läänemere tee 2, Lasnamäe, Tallinn, Harjumaa | OldeVara Kinnisvarabüroo\nLäänemere tee 2, Lasnamäe, Tallinn, Harjumaa\nHea asukohaga hubane ja avar 4-toaline päikesepoolne korter!\nKorteri kooseisu kuuluvad ruumikas esik mahuka garderoobikapiga, elutuba pääsuga lodžale, avar fuajee millest pääseb kööki ning eraldiseisvatesse magamistubadesse (3 magamistuba). WC ja vannituba eraldi . Tänu väga heale ruumilahendusele sobib suurepäraselt suuremale perele.\nEhitusaasta 1990. Majas on aktiivne ja tegus KÜ. Korterelamul on renoveeritud vee- ja kanalisatsioonitorustik, uus katus, uued liftid, otsaseinad ja fassaad on soojustatud, rõdud värvitud. Korralikud trepikojad ja hooldatud majaümbrus. Uued fonolukuga turvavälisuksed. Parkimine ainult oma maja elanikele kinnises tõkkepuuga suletud sisehoovis. Lisaks maja taga parklas vabad parkimiskohad elanikele kui ka külalistele. Videovalve 24/7 nii parklas kui ka majasiseselt (trepikodades ja liftides).\nLogistiliselt väga hea asukoht. Lähiümbruses kõik eluks vajalik olemas. Lasnamäe Centrum, Läänemere Selver, Lasnamäe Prisma, Bauhof, MAXIMA XXX, uus Lasnamäe tervisekeskus, teeninduspunktid, laste mänguväljakud, koolid, lasteaiad, Kivila park, Tondiloo park, Lähedal Pirita jõgi ja Pirita metsa terviserajad. Väga hea ja kiire ühistranspordi ühendus kesklinna ning teiste Tallinna linnaosadega. Rahulik ja roheline ümbruskond!


Katrina : aprill 2019\nKui kevad on TBBT, Candy Legend, köögikultuur!\nKevad teeb nägusid, jõuab pilusilmselt kohale - no mina pilutan küll oma silmi taeva ja päikse poole, ma ei tea, kuidas teil mujal on. See Haapsalu võimas forsüütia teeb ka oma kollast vägevalt. Viimane kuu on täiesti hullumeelne olnud. Ja hirmsasti tahaks öelda, et mind on liiga vähe ja tööd on liiga palju. Aga klienditeenindusega ongi niimoodi - ja te olete seda vist tähele pannud, et kui inimesed ostavad rohkem, siis on neile ka rohkem tähelepanelikku teenindust tarvis ja selleks omakorda rohkem inimesi tööle. Aga millal see moment on, kui on rohkem inimesi vaja ja millal on neid vähem vaja, vot sellele pole tegelikult üldse mitte mingit konkreetset vastust.\nMa vist pole selliseid võimsad kaheteisttunniseid pea viiepäevaseid vahetusi (ikka järjest) mitte kuskil oma elus teinud, isegi mitte sooviga kaks nädalat ilma puhkuseta Apollos töötades ei tekkinud tunnet, et ma ei jõua. Või tahaks lihtsalt koju ja magama või mitte millestki mõtlema. See on siis Candy Legendit mobiiltelefonil mängida ja The Big Bang Theoryt telekast vaadata ja haldjakaarte laua peal uurida. Ei jõua lugeda, kirjutada, mõelda, läbi mõelda, üksi olla, Henrykuga olla, üldse olla, mitte kuidagi olla, tahaks lihtsalt aju välja lülitada, aga igal mittetöisel hetkel mõtleb see tööasjadest ja inimestest, kes pole oma pakki kätte saanud või on kätte saanud või püüavad kätte saada või... Ühesõnaga! Lugu on karm. Ja kui me ei räägi pakkide kätte saamisest, siis räägime muudest töödest, mis võivad sellise koorma alla mitte lihtsalt kannatada, vaid ka tegemata jääda.\nKus on minu asjad, mida mina teha tahan, milleks mina kutsutud olen, mida mina saan teha oma praeguse töö kõrvalt? Mulle meeldib käia tantsuetendustel ja nendest kirjutada. Eelmisel aastal sain ma seda teha. See on minu patarei. Või kunstisaalid, kus ma saan vaadata ogaraid ja vähemogaraid pilte, installatsioone, videosid, inimesi. Hästi imelik on võtta hetkeks aeg maha ja välja minna ja vaadata vanu naisi, mehi, lapsi hiigelkottidega selgas, Henryku blonde lokke, kõige toredamad olid kaks kirjudes riietes, kõvasti mingitud, kakskend kilo tiss mõlemal pool, lilladeks värvitud juustega daami, kes oma kauni kõnnakuga mulle Hobujaamas vastu jalutasid. Või võimsate sassis pikkade peaaegu sirgete juustega kõverate jalgadega, khakikarva jopikus ja suurtes mustades tossudes taeva poole passiv prillitatud meespoiss, keda ei näidata Big Bang Theory´s. No ei näidata. Ja ma ei saa temast kirjutada, sest mul pole selleks võimalust ega aega. Nagu ma ei saa kirjutada ka Ruslan Stepanovi ja Artjom Astrovi viimasest lavastusest, mis oli veider segu kummardusest eesti tantsukunstile ja flirdist vene köögis istumise kultuuriga, no kussa ilma tsentseerimata ikka olla saad kui sõbra köögis, kohvikus võib keegi pealt kuulata, kui olete Dovlatovi filmi näinud, siis teate, millest ma räägin, või noh veel parem, kui olete sellisel ajal elanud, siis oskate isegi seda olukorda täpsustada. Mina ei saa kirjutada. Mina ei saa lugeda. Mina ei saa elada. Muidugi olen ise ka oma olukorras süüdi, sest ma ei lähe koju, siis kui mul on asjad korralikult (või siis antud juhul enam-vähem korralikult tehtud, sest ma ei ütleks, et ma saaks oma tööd korralikult teha). Aga jah...\nKirjutas LiizaKazz kell 13:12 Kommentaare ei ole:


mai | 2016 | Gondori kroonika\nPosted on 25. mai 2016 by Matti Maasikas\nTäna tuli [[ECOFIN]]is ministrit asendada. Arranžement oli seda ettevaatamatum, et arutlusel oli väga oluline eelnõu, maksude vältimise vastane direktiiv, kus ka [[EE]]l oma konkreetsed erihuvid. Mis tulenevad meie eripärasest ettevõtte tulu maksustamise süsteemist, lihtne näide: kui sa maksustad kasumit selle väljavõtmise, mitte tekkimise hetkel, siis kaotab mõiste “tax year” nagu mõtte. Pikki nädalaid oli [[PRES]] kõigile meie (ja teiste) ettepanekutele tuimalt “ei” öelnud, mis veelgi süvendas ebamugavustunnet. Täna sai siiski selgeks, et nende taktika oligi näidata oma päikselisemat palet just nõukogus, ministrite vahel, et luua paremat atmosfääri.\nSissejuhatavas ringis kandsid kõik ette oma erimured ja esimesena kommenteeriski [[NL]] rahandusminister Dijsselbloem kohe [[EE]] omi, lubades need pardale võtta. Samuti tuldi konkreetsetes küsimustes vastu [[UK]]le, [[ES]]le. Järgnevalt tehti kiire ring ka kaamerate ees (kuna tegu aruteluga seadusandliku teksti üle, siis peab see avalik olema) ja mindi kirjutama uut teksti. Selle saabudes oli rahulolu raske varjata – 6 pardale võetud parandusettepanekust olid 2 [[EE]] omad, meie tublide maksuekspertide sõnastuses ja veel 1 läks üldisemas, suuremas küsimuses täpselt meie soovitud suunda. Kokkuvõttes oli [[PRES]] väga hästi ette valmistunud, väga sihikindel; ka [[COM]] oli koostööaldis ja tänase põhjal võib üpris kindel olla, et 17.06 [[ECOFIN]] suudab sel ülitähtsal teemal kokkuleppele jõuda. Teema on tähtis, kuna – nagu Gondori kroonika lugejad teavad – võitlus maksudest kõrvalehiilimisega on praeguse aja üks läbivaid teemasid, kus eriti suured [[LR]] on väga aktiivsed ning ajavad asja erinevate G-de ja ka [[OECD]] raames; ja loomulikult toovad töö ka nii-ütelda Brüsselisse kaasa. Meil pole selle vastu muidugi sisuliselt midagi ja ka maksuasjades pahatihti hiilivad kõhklused riikliku suveräänsuse üle on ajaga tasanenud. Ei ole vaja igal pool tonte karta, iga kord, kui Brüsselis sõna “maksumäär” kasutatakse, toolilt üles hüpata. Aga nõukogus see-eest on vaja käia, kui tahta päriselt oma asju ajada. Täna läks õnneks, aga mitte niipalju meie, kuivõrd [[PRES]] huvide pärast.\nPosted on 24. mai 2016 by Matti Maasikas\nHommikul käisin Ukraina asevälisministri briifingul viisavabaduse nõuete täitmise kohta nende poolt. Iseenesest on ju [[COM]] positiivne raport olemas, aga see ei tähenda, nagu ka altpoolt näeme, et asi tehtud oleks. Loomulikult peavad kõik viisavabaduse soovijad käima ja veenma [[LR]] (ning edasi ka [[EP]]d), et kõik on korras, ja kestlikult. Ukrainlaste jutupunktid päris head, aga muidugi põhiküsimus korruptsioonist selles riigis jääb EL jaoks üles veel pikaks ajaks. Oma kodanike jaoks muidugi enam ja kauemaks.\nSealt [[GAC]]i ministrit asendama. 28.-29.06 [[ÜK]] ettevalmistusest on praegu olemas vaid kommenteeritud päevakord. Selge on, et poliitiliselt on peamine [[UK]] rahvahääletuse loodetavasti positiivne tulemus. Sisust tõin [[EE]] poolt välja siseturu, k.a. digitaalse siseturu tugevdamise, arendamise, süvendamise punktid – teenuste passi, andmete vaba liikumise, äriõiguse, start-up ettevõtete initsiatiivi. Rände alt on kindlasti olulisim, kas kokkulepe Türgiga (sellel ajal ikka) toimib pluss see, mis toimub Liibüas ja selle ümber. Venemaa-vastaste sanktsioonide poliitilise arutamise vajadust [[ÜK]]l (ega mujal) ei maininud täna keegi, küll aga palju toetust eesistuja Tuski soovile arutada [[ÜK]]l EL ja NATO suhteid.\nToimus ka teine õigusriigi arutelu, seekord teemaks sisserändajate integreerimine ja põhiõiguste kaitse selle juures. Tegu on [[LR]] kompetentsi kuuluva alaga ja [[PRES]] oligi palunud kõigil lihtsalt tuua näiteid oma kogemustest ja probleemidest ses vallas. Hoolimata [[EE]] senisest ujedusest nii õigusriigi algatuse alt kui ka oma integratsiooniprogrammi laiarindsemal tutvustamisel leidsin, et jääb vale mulje, kui ükski Balti riik sel teemal ei osale. Rääkisin siis meie 25-aastasest ja ka muude mastaapide mõttes teiste omast erinevast kogemusest. Kuulati küll.\nPärastlõunane [[Coreper]] ei suutnud anda heakskiitu viisavabadusele Gruusiaga. Kaks suuremat [[LR]] kolmest mõne väiksema blokeerivat vähemust moodustaval toetusel nõuavad Gruusia otsusesse sisse kirjutamist, et see jõustub koos uue peatamisklausliga, mitte enne. Iseenesest vastab see seni lepitu vaimule, et peatamisklausel ja viisavabadus käivad koos. Aga kehvakene on, et see ei seo [[EP]]d, kes peab mõlemale heakskiidu andma. Eelmise peatamisklausli sisseviimine võttis parlamendilt üle 2 aasta; me ei saa võtta seda riski, et seekord (ja Gruusia viisavabadusega) samakaua või ka poole lühemalt läheb. Mõtlen kurjalt võimalike lahenduste peale, aga seni on jänesel kasutada vaid nüri väits, millega ta köit saeb, ja mitte üliteravad Hispaania habemenoad nagu mister Porknakesel. Tuju on vastav.\n[[FAC]] polnud raske mitte niipalju sisu, kuivõrd asjaajamise külje pealt. Üle hulga aja läks päriselt draftimiseks ja ka globaalstrateegia üks põhiküsimusi (eriti olukorras, kus ministritel teksti ees pole) oli protsess. Ministrite kohtumine idapartnerite kolleegidega oli poliitilises mõttes sündmustevaene. Asjaosalised rääkisid muidugi Mägi-Karabahhi konfliktist ja mitmed nõudsid kiiret edasiliikumist Gruusia ja Ukraina viisavabadusega. Aga muidu on ajastu nimi selge: alustame Riia tippkohtumise 4. leheküljelt, sealt, kus poliitiline osa lõppeb ja katsume elu viia konkreetseid majandus- ja kodanikuühiskonna projekte. Mida ma kuidagi ei taha vähevääristada, energia, transpoordi, IT-alal on teha ja ka EL raha kuipalju. Ent paraku on hiljemalt 2014. aastast kõigel idapartnerlusega seonduval juures geopoliitiline aspekt ja isegi energia-transpordiprojektid on pisut pika vinnaga – ehkki ülisisulised – et kohe praegu märgatavat jälge jätta.\nDraftimiseks läks esiteks EL Sophia operatsiooni üle (mereväeoperatsioon Vahemere keskosas). Selle ülesannete hulka lisati 2 uut, olulisemana Liibüa rannakaitse ja laevastiku väljaõpe ja nendega info vahetamine. Aga Liibüa valitsuse kauaoodatud kirja abipalvega ei lubatud järeldustes ära mainida. Viidati irooniliselt, et selle tõlge inglise keelest araabia keelde on liiga konarlik (loe: kirja on tellinud mõned asjast rohkem huvitatud [[LR]]d). Olgu siis seekord, ehkki kõik teavad, et Liibüa vähegi stabiilne valitsus ja selle esitatav palve on igasuguse tõsisema tegevuse aluseks, et Vahemere keskosas rändevooge hallata. Sarnasel põhjusel – nimelt, et mõni [[LR]], või üks konkreetne kriisihalduse kontseptsioon domineerib tekstis liigselt- läks ka vaidluseks rände välisaspektide üle. [[HU]] sai lõpuks suuresti oma tahtmise, ehkki sisu küll ei muutunud, uusi elemente ei lisandunud, aga mõni aktsent ehk siiski. Ja taas kord sai tõestatud, et kui ühel [[LR]] tõesti on otsustavust asja ministrite tasandile viia, sellel ministril piisavalt asjatundlikkust, et laua taga jooksvalt sõnastamises osaleda ja ka kodust piisavalt paindlik mandaat, siis ei sõideta sinust lihtsalt niisama üle küll. Eriasi on, et see peab sulle siis tõesti tähtis olema ja teised peavad ka aru saama, et ja miks just.\nGlobaalstrateegia puhul on küsimus selles, mis tasandil ja kuidas seda enne [[ÜK]]l heakskiitmist läbi vaadata. [[CFSP]] kõrge esindaja Mogherini ei taha draftimist (arusaadav, talle anti [[ÜK]] poolt mandaat tekst esitada ja komitee töömeetod strateegilist mõttelendu ei soosi). Samas, ilma [[LR]] nõusolekuta seda ka heaks kiita ei saa ja kuna tegu [[ÜK]] tasemel otsusega, siis on enamasti ka oma parlamendi mandaati vaja jne. Seega peavad mogeriinilased globaalstrateegia teksti iga [[LR]]ga eraldi läbi rääkima, samas kogu teksti kogu aeg näitamata. Tean küll, et see kõlab pisut skisofreeeniliselt… aga mitte meile, Brüsseli mulli elanikele! Tänase ministrite omavahelise lõuna tulemusena on vähemalt niipalju selge, et Mogherini tahab kindlasti asja 28.-29.06 [[ÜK]] lukku lüüa. Õige muidugi, muidu jääb asi kuni 4 kuuks pideva muutmissurve alla. Aga kiiret heakskiitu ilma jube hea tasakaalustamiseta ja [[LR]] soovide pardalevõtmiseta ka ei tule. Väga põnev ent mitte järgimistvääriv protsess.\nPosted on 20. mai 2016 by Matti Maasikas\nPoolepäevane siseministrite [[JHA]] pidas kõigepealt rohkem kui 2 tundi tavapärast lauaringi rändekriisi hetkeseisust. Türgist praegu [[GR]]se palju ei tule. Seda enam räägiti olukorrast [[GR]]s – 8000 inimest saartel registreerimiskeskustes ja 46 000 mandril. On arusaadav, et [[COM]] surub kõvasti ümberpaigutamise kiirendamist, viibutades sõrme nii vähevõtnute (noh, tegelikult kõik on vähe võtnud) kui ka nende [[LR]] suunas, kes julgeolekukaalutlustel mõne pakutu tagasi on lükanud. Viimase asjaga on nii, et vastuvõtva riigi jaoks on see eeltingimus ja ka ühistes reeglites lubatakse seda teha; ümberpaigutaval riigi jaoks on see aga omakasupüüdlik valimine, Kasonde turg. Usun, et eeldusel, et me üldnumbrid normaalsed on, saame sellel rindel hakkama.\nPea sama pikalt viisapoliitikast. Viisavabaduse peatamismehhanismi üle on kokkulepe olemas, aga viisavabadusega Ukrainale ega ehk isegi Gruusiale ei ole veel korras. Muidugi, siseministrid ja -ministeeriumid on alati väga pikkade hammastega piire avanud – veel pärast seda, kui [[FI]] valitsus oli kevadel 1997 [[EE]]le viisavabaduse otsuse teinud, ütles mõni sealne kõrge ametimees avalikult, et see oli viga. Aga lubatud paralleelset protsessi ma praegu väga ei näe. Gruusia on küll 24.05 [[Coreper]]is, aga tänase lauaringi järel ei ole ma isegi täiesti kindel, et seal otsus tuleb. Ukraina kohta jälle tähendusrikast vaikimist. Loodame siiski ja jätkame survet. Loll olukord, kus 2 kriteeriumid täitnud riiki – Gruusia ja Ukraina – võivad jääda kahtpidi Türgi kokkuleppe pantvangiks. Ühelt poolt pannakse kõik ühte patta, öeldakse, et oi-oi, 125 miljonit uut viisavaba inimest, peame ikka tõsiselt mõtlema; ja teiselt poolt kardetakse, et kui me nüüd liigume kiiresti Ukrainaga ja Türgiga mitte, siis saavad türklased vihaseks ja kokkulepe lendab vastu taevast. Nagu ikka, sellistel puhkudel aitab vaid reeglite täpne täitmine – kui asjad tehtud, siis peab saama. Surume edasi.\nPosted on 18. mai 2016 by Matti Maasikas\nTervepäeva[[Coreper]], viimasel ajal haruldus. Kraaklesime päris korralikult viisapoliitika üle. [[PRES]] kavandab 20.05 [[JHA]]l viisavabaduse uue peatamismehhanismi heakskiitu, aga viisavabaduse üle vaid põhimõttelist arutelu. Varem lubati aga “paralleelset protsessi”. Olgu, Kosovo ja Türgi pole kõiki tehnilisi kriteeriume täitnud, aga Gruusia ja Ukraina on. Üpris ilmselt on [[PRES]] olukorralugemine – ja tänane [[Coreper]] ka kinnitas seda – et Gruusia suhtes on üksmeel olemas, aga Ukraina üle veel pole. Gruusia peaks tulema 24.05 [[Coreper]]i kinnitamiseks, aga Ukraina alles 2 nädala pärast ekspertide töörühmas. Kas me jõuame niimoodi juuli [[EP]] kinnitamiseks valmis? Tuleb pidevat survet jätkata. Peatamismehhanismiga ei läinud nii libedalt, nagu varem lootsin. Puhtalt tehnilistele kriteeriumitele nagu asüülitaotluste või riigis viibimise režiimi rikkumiste järsule kasvule hakati ikka juurde keevitama ka “selle riigiga seotud kuritegevuse” kasvu. Siin tunnistas isegi [[PRES]], et sõnastus pole täpne, ka [[COM]] nurises selle üle, aga paremat ei tulnud ka kellelgi pähe. Läheb 20.05 siseministrite poolt heakskiitmisele ja siis loodame (kas ka põhjendatult?), et triloogidel [[EP]]ga leitakse täpsemaid sõnastusi.\nLõunal oli [[COM]] peasekretär Italianer, kes tutvustas selleaastaseid [[LR]] aruandeid ja riigipõhiseid soovitusi. Põhiasjad on uudistest läbi käinud – [[IT]] sai kõvasti fiskaalset liikumisruumi, [[ES]] päästsid ennetähtaegsed valimised ja [[PT]] sai aasta lõpuni lisaaega puudujäägi allatoomiseks. Ühe sõnaga öeldes: poliitiline [[COM]] oli taas oma otsustes poliitilisem, kui reeglite järgimist väärtustavate [[LR]]de meelest hea ja õige on. Aga samas, praegu on kerge öelda, et vaevleme rändekriisi käes, mis eriline olukord; ja ega see ju päris vale ka pole.\n28.-29.06 [[ÜK]] ettevalmistus praeguses faasis veel kiretu. Tore ja toetamistvääriv on eesistuja Tuski kava arutada eelseisva NATO tippkohtumise kontekstis EL-NATO koostööd, mida [[EE]] on alati toetanud, nii ka täna. Ja muidugi ei saanud ma siseturu all jätta märkimata ka digitaalse siseturu tähtsust. Vene sanktsioonide pikendamise teemast täna veel vaikiti kombekalt.\nVastu õhtut, aga mitte ootusi toimus kõvem sõnavahetus maksuküsimustes. [[PRES]] tahab 25.05 [[ECOFIN]]il heaks kiita ettevõtte maksudest kõrvalehiilimise direktiivi. Peamine sisu on tõmmata maha võimalusi makse riigist riiki, riikde vahel mängides optimeerida. Ilus põhimõte, mida kõik toetavad, ja üldse on see praeguse aja üks läbivaid teemasid, nagu Gondori kroonika lugejad teavad. Samas on tempo olnud väga kiire ja 28 maksusüsteemi ühitamine ka väikeses osas on väga vaevaline. Lisaks otsustatakse maksuküsimusi ühehäälsusega. [[EE]] on teadagi ettevõtte tulumaksustamisel oma eripära, mida riikliku kui mitte suveräänsuse, siis vähemalt identiteedi osaks arvame. Kui seda selle direktiivi kontekstis ühese tõlgendusega tunnistataks, siis saaksime muudes asjades olla võrdlemisi konstruktiivsed või vähemalt mitte üksi. Oma asjas aga oleme üksi ja eks jätkame punnitamist ka [[ECOFIN]]ile eelneva nädala jooksul. Tänase arutelu põhjal ei tundu [[PRES]] soov 25.05 kokkulepet saada küll üldse realistlik.\nPosted on 12. mai 2016 by Matti Maasikas\nAsendasin ministrit arengu[[FAC]]il. Nende nn kõrvalnõukogudega on see eripära, et nad toimuvad harva, enamasti kord eesistumise ajal ja kuna arengupoliitika eest vastutab enamikus [[LR]]s eraldi (ase)minister, siis kujuneb neist kergesti omaette ja oma teemadega entusiastlik klubi. Nii ka täna, päevakorra kõiki punkte arutati suure kaasaelamisega ja vastu võeti ports järeldusi. Asjatundmatu kuulaja oleks kergesti võinud punkte ka segi ajada – vist kõigi all korrati vajadust uue(ma) kõikehõlmava lähenemise järele, et saavutada paremaid tulemusi ja kutsuti [[EIB]]d appi. Ehkki ma ei taha iroonilisena kõlada, EL annab siiski üle poole kogu maailma arenguabist ja see on ülioluline valdkond maailma pisutki paremaks muutmisel.\nIgatahes, räägiti Euroopa arengukonsensuse uuendamisprotsessist, kaubanduse-erasektori-kestliku arengu suhetest, EL ja [[LR]] poolt antava abi ühisest planeerimisest ning arengupoliitika ja rände suhtest. [[EE]] osales aruteludes vajalikku miinimumi tehes, heinalise õhtust tunnet otseselt pole.\nPosted on 11. mai 2016 by Matti Maasikas\nBrüsseli moodi pikad pühad möödas. Hommikul käisin [[EEAS]] raha- ja haldusküsimuste peadirektori Di Vita juures. Meie soovid ei ole ju suured: säilitada 2 EL delegatsioonijuhi kohta, saada ka peamajas mõni kõrgem koht, ja kõik, mis puudutab idasuunda, kus meil on kahel käimasoleval konkursil väga head kandidaadid välja pandud. [[EE]] rahastab praegu 2 ja on valmis lisama veel 1 [[EEAS]] diplomaadikoha rahastamise – täiesti soliidne panus meie suuruse kohta. Ja siis pole ju palju, kui küsime endale 1 aastaks eesistumisele appi ühe [[EEAS]] ametniku. Teised EL institutsioonid teevad seda kogu aeg, välisteenistusele oleks see esmakordne, vaatame, kuidas nad hakkama saavad.\n[[Coreper]] kiitis [[PRES]] oskuslikul navigeerimisel heaks otsuse lubada 5 riigil – [[DE]], [[AT]], [[DK]], [[SE]], Norra – jätkata ajutisi piirikontrolle Schengeni sisepiiridel. Seekord on vaja [[NK]] luba; ja 20.05 [[JHA]] selle me tänase töö tulemusena ka annab. Võib küll toriseda, et miks lasta edasi kontrollida jne, aga asja tuleb vaadata hoopis niipidi, et see kõik toimub praegu ikkagi Schengeni õigustiku raames ning eesmärgiga piirikontrollid 6 kuu pärast kaotada ja Schengeni süsteem säilitada.\nLauaring toimus tulirelvade direktiivi muutmise üle. Meile problemaatlised esiteks tulirelvade kategoriseerimise küsimus, mida [[PRES]] praegu üritab lahendada hoopis salve defineerimise kaudu; ja kardan, et lõpuks edukalt. Teiseks teatava kategooria tulirelvade keelustamine tsiviilkäibest. Viimases oleme koos rea [[LR]]dega tugevamal pinnal, ehk õnnestub isegi liikmesriigile piisav paindlikkus kätte saada. See direktiiv jääb nüüd tõenäoliselt kuni 09.06 [[JHA]]ni [[Coreper]]i päevakorda, kuna [[PRES]] tahab tulemust saada ja iseenesest arusaadav, kuna selle ajendiks olid ju 2015 terroriteod [[FR]]s, millest aega läinud juba ka.\nHommikul käis Gruusia kolleeg, mureks teadagi viisavabadus. Andsin niipalju infot kui sain, ja tegelikult saab päris palju, sest tegelikult on enamus asju ju avalikud. Sõjajärgse Lääne-Saksa välisluure looja Gehlen kirjutas oma mälestustes, et ka Stalini-aegses N. Liidus oli 95% vajalikust infost avalikest allikatest kättesaadav – mis me siis tänasest Brüsselist. Sain väljendada oma kindlat veendumust, et tuleb see viisavabadus ja täitsa varsti. EL ei saa lubada oma maine kahjustamist, mis praegu venitama hakkamise puhul raudselt juhtuks. Eriti et [[COM]] (erinevalt muljest, mis jäi nädalatagusel [[Coreper]]i hommikusöögil, vt Gondori kroonika 28.04.2016) esitas täna siiski ka viisavabaduse uue peatamisklausli, esmapilgul päris mõistliku. See võimaldab kogu asjaga kiiresti edasi minna, tempo on muidugi [[PRES]] määrata, aga eks me ka kiirusta neid vajadusel.\n[[Coreper]]i istung oli kiire ja mitte liiga sisukas. Pikemalt naageldi liitumiskõnelustel Serbiaga kohtusüsteemi ja põhiõiguste peatüki avamise üle, mida venitab [[HR]]. Üpris arusaadavate argumentidega kusjuures, aga siiski. Kui [[SI]] oli EL-i saanud, tekitas ta tõsiseid probleeme [[HR]] kõnelustel, nüüd siis viimane omakorda – paralleel on kuidagi ilmne. Ei taha mõeldagi hüpoteetilisele hetkele, mil Serbia ja Kosovo läbirääkimised mitteparalleelselt käima hakkavad. Täna jäi igatahes kokkulepe saavutamata, aga survet [[HR]]le (nagu [[SI]]le omal ajal) oli küll.\nRääkisime ka 12.05 arengu-, 13.05 kaubandus- ja 23.05 tava[[FAC]]i päevakorrast. Viimasel kavatseb [[CFSP]] kõrge esindaja Mogherini välisministritega arutada uut globaalstrateegiat. Lõunal, kus vaid ministrid. Teksti pole selleks ajaks [[LR]]dega jagatud, küll on aga neile näidatud, mis tähendab, et tuleb ka surve draftimissessiooniks. Ministrite vahel, ilma ühegi ametnikuta – diplomaadi õudusunenägu. Mu [[FR]] kolleeg märkis tabavalt, et ilma infota ei tule ka omalust selle dokumendi suhtes. Küllap saab sellest aru ka Mogherini.\nPosted on 3. mai 2016 by Matti Maasikas\nPea kõigi [[EE]] ministeeriumite kantslerid ja riigisekretär Loot Brüsselis, nagu traditsioon juba 13ndat aastat. Põhiline teema, peale üldisema hoole EL pisut mureliku olukorra pärast, on lähenev eesistumine. Nagu teada, ükski suur asi avalikus sektoris ei lähe muidu kui ministeeriumi tippjuhtkond, minister ja kantsler, peavad ütlema, et kuulge, inimesed, see on meie absoluutne prioriteet. Kantslerite kaasamine EL-asjadesse on pisut problemaatiline ses mõttes, et neil, olgugi ministeeriumi tippametnikud, pole EL-is oma formaati, kui nad just ise mingi konkreetse teema suured huvilised pole (enamasti pole). Ministreid nad nõukogudes asendada ei saa, [[EE]] seaduse järgi; ja töögrupis eksperdiks käimiseks on positsioon liiga kõrge. Jäävad eneseharimise visiidid Brüsselisse, nagu see praegune; ja mitu neist käib tegelikult iga aasta omal käel ka, mis hea.\nEsinduse juhid andsid ülevaate olukorrast unioonis (võrdlemisi pessimistlik) ja ettevalmistusest meie eesistumiseks (optimistlikum, eeldusel, et ministeeriumid saadavad oma inimesed piisavalt vara kohale). [[COM]] transpordi peadirektor Hololei rääkis talle omase laia haardega nii transpordipoliitikast – Rail Balticul hoitakse käsi väga hoolikalt pulsil – kui ka Brüsseli klatši. [[COM]] asepresident Ansipilt lõuna kõrvale põhjalik ülevaade digituru kõigist teemadest pluss arvamusi olukorra kohta meil ja mujal. [[NK]] asepeasekretär Cloos andis ülevaate sekretariaadi poolt eesistujale pakutavast ning pani südamele, et on aeg hakata ministritel Brüsselisse-Strasbourgi käima hakata; ja et koosolekute kõrval on Euroopas parim viis sidemeid luua lõuna- ja õhtusöökide vormis. Õige on. Vt ka sissekande algus – oleme jõudnud faasi, kus ministrid peavad hakkama end likku panema, täiega panustama. Ja meil tuleb endale teadvustada, et eesistumise tegemiseks ei piisa iseenese tarkusest, Brüsselis ja Strasbourgis ei saa kõiki asju Eesti moodi teha.\nKõigil oli kiiduväärselt ka kahepoolseid kohtumisi. Välisministeeriumi kantsler Saks esines oma ministeeriumi inimestele esinduses ja kohtus [[EEAS]] peasekretäri Le Royga. Viimasega paar konkreetset punkti EL globaalstrateegia kohta, mis lubati ka pardale võtta – idapartnerluse ja laienemise kohta – ning personaliasju. Meil on päris mitu diplomaati praegu kandideerimas ja oleme oma suuruse kohta väga hästi saatnud ja saatmas meile olulistesse kohtadesse diplomaate ka oma kulul.


UUS MCU TEOORIA ÜTLEB, ET KAPTEN MARVEL TUTVUSTAS SALAKAVALALT HÄLVIKUID - FILMID\nSkrulli päritolul võib olla suur osa MCU tulevikus ja see võib alata ajalootunniga The Eternalsilt.\nKui Marvel Cinematic Universe laieneb aeglaselt kogu ülejäänud koomiksiraamatust inspireeritud maailmale, kohtume rohkemate supergruppidega kui lihtsalt Avengers. Nende hulgas on ka Igavikud, kes saavad 2021. aastal oma omanimelise filmi. Meile on MCUs juba üks igavene tutvustatud, kuna suurpahn Thanos võlgneb osa oma eepilistest võimetest oma igavesele mutandipärandile, kuid ta ei pruugi olla ainus Igavene, kellega oleme seni kokku puutunud.\n70ndate samanimelises koomiksisarjas tutvustas Marvel kolme uut rassi, taevaseid, igavesi ja hälvikuid, kummalgi oma tagalugu. Taevased olid jumalataolised olendid, kes katsetasid inimese DNA-ga hübriidsete rasside, igaveste ja hälvikute loomist. Need kaks olid polaarsed vastandid, kusjuures igavikke iseloomustati kui supervõimelisi surematuid olendeid, kes näisid välja nagu inimesed, samal ajal kui hälvikud kannatasid ebastabiilsete geneetiliste mutatsioonide tõttu, mille tõttu nad nägid välja nagu koletised, kohutavad olendid.\nKoomiksitest olid hilisemad versioonid, mis näitasid, et taevased olid katsetanud ka teiste liikide DNA-d, sealhulgas mõnda algsest Skrulli kodumaailmast (enne kui nad olid tuntud kui Skrullid). Selle tulemusena loodi lõpuks uut tüüpi igavesi ja hälvikuid, kellel olid kuju muutmise võimed. Seejärel tegid hälvikud ühistöö, et igavikud ja taevased hävitada ning lõpuks hakati neid enne impeeriumi laiendamist nimetama Skrullideks.\nSelle ajaloo kohaselt on hälvikud Marveli kinomaailmas juba ilmunud, olles tugevalt Kapten Marvel . Sellisena on võimalus, et Marvel kasutab MCU-s sama kaare, et selgitada Skrullide olemasolu eelseisva filmi kaudu.\nSkrullide päritolu võib MCV-le kanduda Marvel’s Eternalsi filmis. Mingil hetkel filmis läheb Marvel muidugi üle, kes taevased tegelikult on, miks nad lõid igavikud ja kust pärinesid hälvikud. Veel pole kinnitatud, et MCU Deviants on taevaste looming, kuid tõenäoliselt jääb see oluline osa nende tagamaadest filmi jaoks alles. Selestialide katsetusi inimestega seletades võiks mainida, et taevased on geneetiliselt muundatud eluvormid teistel planeetidel. See on mõistlik, arvestades, et taevased on võimsad kosmilised olendid, kes on rännanud üle kogu universumi. Lisaks on sellised filmid nagu Kapten Marvel ja Galaktika valvurid teinud täiesti selgeks, et MCU-s pole puudust planeetidest, mis suudavad arukat elu korraldada.\nSeda silmas pidades pole põhjust, miks taevased loovad elu ainult ühel planeedil. Nad oleksid võinud luua igavikke ja hälvikuid kogu kosmoses. Ajalootund Eternalsis võib paljastada, et Skrullid olid nende katsete tulemus ja et nad on tegelikult Deviantsi versioon. Marvel võib lõpuks Thanosega midagi sarnast teha, kuna ta on koomiksites igavene. Arvestades, et Igavikud on vähem tuntud vara, mis koosneb kangelastest, kellega enamik publikut ei tunne, ühendades nad nii Marveli peamiste tegelastega kui ka suurema MCU-ga, tundub, et see oleks filmi jaoks arukas samm.\nFilm võiks tõhusalt toimida tuhandete aastate jooksul enne praegust ajaskaalat seatud taustalugejana, kusjuures Skrullsi - ja isegi Thanose - ajalugu kasutatakse ühenduseks MCU suurema maailmaga. Koos Salajane sissetung storyline - kus Skrullid üritavad varjatult Maad vallutada - kuulujutuks olevat osa ka tulevastest etappidest, Igavesed võiks olla samm välismaalaste suurema sekkumise ja sekkumise jaoks.