Üks on teooria, teine asi praktika? | Viking Security AS\nEsileht/Uudised/Teooria ja praktika koolitustel\nÜks on teooria, teine asi praktika?\nOlles ise nii koolitusjuhi kui ka koolitaja rollis, kuulen aeg-ajalt lauset: „No jah, üks on teooria, teine asi praktika…“ Kuidas tekib tõenduspõhine teooria, mida koolis või koolitustel õpetatakse? See tulenebki olulisel määral praktikast. Ehk siis tegelikult on need kaks omavahel lahutamatus seoses.\nTuleb omandada oskus teooriat praktikas rakendada – aga kuidas siis?\nPraktiline situatsioonitreening on füüsiline simulatsioon ehk tegevuse läbi mängimine võimalikult sarnaselt tegelikule olukorrale. Aluseks võetakse reaalne probleemolukord, luuakse võimalikult sarnane olustik, kasutatakse samasid (töö)vahendeid või nende (lihtsamaid või ohutumaid) koopiaid.\nKa situatsioonitreeningute kohta võib kommenteerida: „No jah, üks on treening, teine on päris olukord“. Jah, mistahes olukorra simuleerimine ei saagi olla 100% koopia tegelikkusest, kuid mida paremini matkitakse reaalseid tegevusi, seda tõenäolisem on korrektne käitumine päris olukorras. Situatsioonitreeningul mängitakse olukorrad läbi, avastades võimalikke puudusi töökorralduses ja iseenda teadmistes-oskustes.\nKüsimus pole ka ainuüksi teadmistes või käelistes oskustes, vaid rahulikus ja enesekindlas tegutsemises, mida pärsib hirm ootamatu olukorra ees. Kui nt inkassaatorit pole kunagi ohtliku esemega rünnatud, võib ta päris situatsioonis tarduda või hoopiski ületada hädakaitse piire. Ärevas olukorras toodab keha adrenaliini ja kortisooli, mis stimuleerivad tegutsemist nii-öelda ellujäämiseks, mitte olukorra analüüsimiseks. Paraku ellujäämine laiemas mõistes (sh situatsiooni õiguspärane lahendamine) ei sõltu ainult kiirusest, vaid ka professionaalsest reaktsioonist, mida on vaja drillida. Olukorra efektiivseks lahendamiseks vajalikud toimingud on tarvis treenida lihasmällu!\nPatrulli turvatöötajate ja inkassaatorite väljaõppe raames korraldasime nn taktikapäevad, kus simuleerisime võimalikult realistlikult erinevaid ohuolukordi, näiteks relvastatud rünne turvatöötaja vastu. Lisaks olustikule on tähtis ka identse varustuse kasutamine: kuulivest, esmaabikomplekt, kabuur, õppegaas ja airsoft relvad. Muide sama relvamudel on meil ka päriselt tulirelvana kasutusel.\nTöötajad õppisid iseenda ja ka teiste vigadest, omandades taktikalisi teadmisi-oskusi ning treenides lihasmällu kriitiliselt vajalikke liigutusi, milleks oli nt ründe eest ära liikumine, relva haaramine jne.\nAastate tagant meenub, kuidas Tasku Keskuse turvatöötajad leidsid WC-st mehe, kes ei hinganud. Koheselt alustati elustamisega, kasutades AED aparaati ning Ambu hingamiskotti ja maski. Turvamehed hiljem muljetasid, et ega nad midagi väga mõelda ei jõudnudki, vaid toimetasid üsna automaatselt. Ometigi oli sooritus suurepärane, kuna olid koolitusjuhilt saanud selles osas regulaarset drilli.\nViking Security pakub esmaabikoolitusi mitte ainult oma töötajatele, vaid ka ettevõttest välja. Teoreetiliste teadmiste kinnistamine toimub põneva praktikapäevana, mis koosneb intensiivsest ja realistlikust situatsioonitreeningust. Õnnetusjuhtumite nii-öelda lavastamiseks on kasutusel elustamisnukud, haavamulaažid, kunstveri jpm. Lisaks simuleerib koolitaja ise erinevaid haigushooge – näiteks krambitab põrandal maas või kirjeldab juhtumile iseloomulikke haigussümptomeid. Esmaabisituatsiooni lahendamisel kasutatakse reaalseid esmaabivahendeid ja mängitakse läbi ka kõne Häirekeskusesse. Pärast igat situatsiooni saavad osalejad vahetu tagasiside oma soorituse kohta ning vajadusel kordavad seda.\nKahtlemata peab koolituse sisu olema tõenduspõhine ja koolitaja oma ala professionaal, et tagada usaldusväärsus. Samas ei tohiks aga unustada dünaamilist ülesehitust, vaatemängulisust ja humoorikust, praktilisi näiteid või koguni olukordade simuleerimist. Koolituse läbiviimisel saab paralleeli tuua toidu serveerimisega: toit peab olema maitsev, aga ka efektselt presenteeritud! Väärt koolitus pakub osalejale positiivset elamust ja on sisu poolest erksalt meeldejääv.\nBy Viking|2020-11-11T11:18:28+02:00november 10th, 2020|Uudised|Teooria ja praktika koolitustel kommenteerimine on välja lülitatud


Heiksi blogi: "Haapsalu karvik" vajab samuti Teie abi"\nKas olete ka tähele pannud, et teinekord on asjad seotud ja nagu ette määratud mingil veidral moel. Täna näiteks ei leidnud ma sellele kiisule hoiukodu, kes automootori vahel viga sai. Läänemaa varjupaigas lubati ta eest aga mõned päevad hoolitseda ja sestap keerasin masina kohe pärast kliinikust kassi kätte saamist Haapsalu poole. Võrratu loom talus autosõitu imehästi, mitte nagu minu Evka, kes oma kräunumisega hulluks ajab.\nVarjupaiga inimesed rääkisid aga juba telefonis, et sealkandis elab üks koer, kelle eest ei hoolitseta. Nad käinud hommikul ka omanikuga rääkimas, aga see saatis nad viisakalt öeldes pikalt ning vastas, et koeraga on kõik korras. Ukse vahelt nad siiski vaest kutsut nägid ja korras polnud ta nüüd küll teps mitte! Lõpuks pidasid nad targemaks siiski tühjade kätega jalga lasta, sest tüüp pidi ka veidi vägivaldne olema.\nKui ma juba Haapsalus olin, siis otsustasin ka ise olukorrale pilgu peale visata. Peab ju naiskasid aitama kui mure juba nii suur on, koerast rääkimata. Nagu selgus, siis see kutsa on enamus aega üksi ja peremees käib vaid vahest külas, kui tal on vaja aiamaal kõpitseda. Ma pole neist tüüpidest eales aru saan, kes koeri kuskile põllu peale mingeid müüre või palke valvama võtavad. Mida need koerad ka valvavad? Ja ikka jube kurb eluke on neil, sest nad tahavad ju koos inimesega olla!\nLühidalt öeldes ei kannatunud kriitikat ei see prügisse uppuv uberik, ega ka koera tervislik seisund. Tõttöelda ma pole sellist „vilti“ mitte kunagi ühegi koera seljas näinud – kuidas see vaeseke üldse lamada ja elada sai? Karvade seest ei saanud õieti aru, aga ühes silmas tundus ka mingi viga olema. Ja ta oli kõhn. Kuigi "kasukas" petab silma ää, siis oma 8-10 kilo peaks ta nüüd küll rohkem kaaluma. Nii ma pakuksin. Kuigi koer vapralt haukus, siis kartlik oli ta siiski ka – nii kui kõvemat häält tegin, siis tõmbas kohe maadligi või jooksis eemale. See võib olla märk sellest, et peremees on tõesti karmi käega. Veel ta niutsus imelikult, justkui oleks kuskilt valus. Ja haises nii seest kui väljast ......väk-väk-väk!\nSeadus ütleb, et looma ei tohi abitusse seisundisse jätta ja mis kuradi loomakaitsja ma oleks, kui ma oleksin vastupidiselt käitunud? Eks ole? Sestap tõstsime ta kambakesi masina peale. Vaene loom - ta polnud ju õieti inimestki näinud, autost rääkimata ja siis ta mul ulgus ja klähvis seal. Õnneks mitte väga kaua ja pärast maanteele jõudmist rahunes ta suhtkoht kiiresti maha. Ma hoidsin küll pilku pidevalt tahavaatepeeglis, sest pelgasin, et närvis koer võib rünnata. Tavaliselt me uinutame sellised enamasti reisi ajaks magama, aga sedapuhku polnud ei arsti ega süstigi käepärast. Ma mõistagi oleksin jätnud ta üleüldse Haapsalusse, aga sealsed kaks loomakliinikut on vaid kella kuueni lahti ning nädalavahetustel suletud. Sestap polnud valikut.\nÕnneks laabus sõit hästi ja toimetasin ta veel enne südaööd Loomade Kiirabikliinikusse. Visiit oli mul mõistagi juba kokku lepitud ja kõik oli "karviku" vastuvõtuks valmis. Esmane vaatus tuvastas, et ta on liiga kerge ehk siis puhta nälgas nagu ma kahtlustasin. Lisaks oli tal palavik ja hambad, mis tegid haiget. Ka seal vildistunud karvade sees elutsesid kõik tuntud ja tundmatud parasiidid. Ei hakka siin kõiki hädasid üles loetlema, aga keda huvitab, siis homme teeb seda minu eest krimi24 lehel juba loomaarst ise. Kliinikusse jääb see „karvik“ seega vähemalt päevaks-paariks ning läbib põhjalikud uuringud.\nEsmaspäeval kohtun ka omanikuga ja sõltuvalt sellest siis otsustan, kas teeme avalduse pollaritele või mitte. Kui tüüp lubab rohkem loomi mitte võtta ja sellest kutsast loobub, siis ehk ei hakkagi jändama kuna ka tal endalgi pidavat mingid jamad eelkõige vaimse tervisega olema. Kui aga vennike lööb näpud püsti ja kukub kirema, siis läheme muidugi kohtusse. Mõistagi paiskan siis ka mina loomapiinaja üksikasjalikud andmed, alates nimest ja lõpetades rinnaümbermöödu ning tilli pikkusega, äärmise põhjalikkusega ilmarahva ette. Üks on selge - seda koera ta rohkem ei näe!\nSai abi kiisu ja tänu temale sai abi ka üks õnnetu kutsu. Äge värk! Nüüd pean aga taas heade inimeste abi paluma, sest muidu jääme jänni. Me tahame ja saame neid õnnetuid loomi aidata küll, aga vajame teie abi vähemalt transpordi- ja ravirahade katmiseks. Annetusi ootame nagu ikka Eestimaa Loomakaitse Liidu kontole Swedpankis: EE742200221052074915\nSelgitusse palume lisada "Karviku ravikulud"\nMina, loomakaitse liit ja „karvik“ tänavad.


Veiniklaaside arhitekt | Veiniajakiri VINE\nMeelis Piller — 8. august 2017\nFoto: Meelis Piller.\nOn võrdlemisi hämmastav, et Austrias, kus noort punaveini juuakse klaaskruusist, ei paista inimesed ka muul juhul eriti hoolivat, millest veini serveeritakse – tähtis on seltskond ja jook maitseb niigi hästi –, kuid just sealt on alguse saanud spetsiifiline veiniklaasiteadus. Selleks et rõhutada viinamarjade spetsiifikat, peab iga sordi jaoks olema oma klaas. Tõsi, viimastel aastatel on märgata, et Heuriger’id pakuvad oma parimaid veine elegantsematest pokaalidest.\nSümpaatne härrasmees Georg Josef Riedel väidab enda olevat õnneliku inimese. Eduka klaasimeistrite dünastia kümnenda põlvkonna esindajana põhjendab ta oma ütlust järgnevalt: „Reaalselt ei ole võimalik prognoosida, et su äri õitseb 250 aastat järjest.” Aga Riedeleid on edu saatnud juba aastast 1756.\n„Veini juuakse g’spritzt ehk vähemalt pooles osas tavalise või soodaveega segatult, et seda saaks kauem nautida,” selgitab Riedel, miks Heuriger’ides veini kruusist tarbitakse. „Mul on suur respekt meie veinitootjate ja -tarbijate vastu, aga veini joomiseks on mitu kvaliteetset viisi. Heuriger’ides pakutakse väga head veini, aga see on kommertsvein – pole tavaliselt kuigi rafineeritud ega peente nüanssidega. Kuid isegi sellise veini puhul annab korralik klaas märkimisväärse erinevuse.”\nInstinktid ja gravitatsioon\nInternet on täis vastuolulist informatsiooni vastusena küsimusele, kas eri klaasides maitseb vein isemoodi. Selle kohta on tehtud teaduslikke katseid ja pimeteste. Maitseerinevust põhjendatakse platseeboefektiga, psühholoogia ja emotsioonidega, mida ilus klaas tekitab. See on miski, millesse ma ei usu. Näiteks pole usutav katse, kus inimesed hindavad veini eri kujuga klaasidest, kuid ei tohi klaasi puudutada. Selleks et vein voolata saaks, peab klaasi tõstma ja pead kallutama. Viimane sõltub täielikult klaasi avause läbimõõdust: mida kitsam see on, seda rohkem peab pead tahapoole viima. Võrdle väga laia martiinikaasi, mille puhul pole pead tarvis peaaegu üldse liigutada, kitsa šampanjaklaasiga, mille tühjendamiseks tuleb pea täiesti kuklasse ajada. Pea kallutamine on veini voolamise juures väga tähtis faktor.\nKoolitustel tutvustan tavaliselt klaase esimest korda veedegustatsiooni abil. Proovides jääkülma vett kolmest punaveiniklaasist, saab aru, kui erinevalt see suus voolata võib. Temperatuurierinevuste tajumine oma keele pinnal illustreerib täpselt seda, kuidas vedelik voolab.\nMingit osa ju emotsioonid siiski mängivad, eriti kui tegu on väga ilusate klaasidega.\nKui osaleda minu koolitusel, hakatakse mõistma, et emotsioonidega pole seal mingit pistmist. Klaasid on ühekõrgused, enam-vähem sama mahukad, aga neil on erinev kuju ja avause läbimõõt. Püüan viia inimesed eemale arusaamast, et klaasidel on psühholoogiaga mingi seos. Ava ja kuju dikteerivad keele asendi, mida see instinktiivselt võtab, ning seetõttu jaotub jook keele maitsepiirkondade vahel eri klaaside puhul isemoodi. Kogu töö teevad ära instinktid ja gravitatsioon.\nKas Riedeli klaasid on valmistooted või arendatakse neid edasi?\nTeatud standardid on siiski olemas: mõned klaasikujud on turul olnud juba 40 aastat ning ennast sellega tõestanud. Näiteks punase veini tarbeks loodud kolm klaasi (Pinot Noir, Syrah ja Cabernet Savignon) on põhimõtteliselt disainitud nii, et katavad kogu maailma punased viinamarjad.\nViinamarjasorte on tuhandeid. Põhimõtteliselt oleks võimalik arendada eraldi klaas iga marja tarbeks, kuid sel poleks mingit mõtet. Seega peame kinni püüdma sortide erinevused, misjaoks tuleb need kategoriseerida.\nKuidas käib arendusprotsess?\nKatse ja eksituse meetodil. Kõige tähtsam on see, et toodame klaase peavoolule ehk 90–95 protsendile, kes maitsetest ühtmoodi aru saavad. Viis protsenti ütlevad, et neile meeldib Pinot Noir Cabernet Savignoni klaasist või vastupidi – nemad lihtsalt eelistavad sellist maitset, milles pole samuti midagi valesti. Inimene võib valida täpselt sellise klaasi, mis talle meeldib, ent see pole mainstream.\nKas kasutate oma uuringutel ka aparaate ja kaameraid?\nEi. Meie teeme klaase inimestele, kellel on nina ja keel. Siiski kohtume ka teadlastega, et vahetada infot mitmesugustest uurimustest. Maitsete tundmist on küll uuritud ning teadlased on jõudnud järeldusele, et inimesed saavad maitsetest ühtmoodi aru, kuid täpselt ei osata seda ikka selgitada. Meie saame kõnealust arusaama omalt poolt kinnitada.\nKui tihti tuleb Riedelil välja uusi tooteid?\nVäga harva, igasugused uuendused on tavaliselt eriprojektid. Näiteks hiljuti töötasime Tokaj regiooni tootjatega. Nad saabusid minu juurde ning ütlesid: meil on toode ja me vajame selle tarbeks klaasi. Mina olen nagu arhitekt. Tellija selgitab mulle, mismoodi peab vein maitsema ning milliseid joogile iseloomulikke aspekte tuleb rõhutada või hoopis mahendada.\nÜks veini tähtsamaid komponente on pärm, sest ilma selleta veini ei oleks. Aga pärmi maitse ja lõhn pole midagi sellist, mida tahaksime keelel tajuda. Kõnealuses Tokaji Furminti viinamarjast tehtud veinis oli pärmi väga tugevalt tunda. Seega pidime leidma klaasikuju, mis võimendaks mineraalsust, kaunist kivise pinnase aroomi, mitte pärmi. Nõnda valmis klaas, mis oli meie ülejäänud toodetest väga erinev.\nSelline on minu töö. Kui degusteerin jooki tavalisest degusteerimisklaasist, saan aru, millises suunas edasi minna. Olen nagu arhitekt, kes teeb jooniseid ja 3D-kujutisi, et näidata, missugune maja, elutuba või vannituba välja peab nägema. Klaasidega on sama lugu.\nKas sa ise ka klaasi puhud?\nEi. Seda pole vaja, meil on selleks spetsialistid. Minu talent on hoopis teine – mul on väga tundlik nina ning ma tean, kuidas anda klaasile kuju ja kuidas klaasi käidelda.\nMaurice Hennessy soovitab konjakit juua väikesest grappa-klaasi sarnasest pokaalist. Rahva seas aga paistab populaarne olevat hoopis pirni- või mullikujuline klaas.\nSelline ülesuurune brändiklaas sai populaarseks tänu 1960. ja 1970. aastate filmidele, mida inimesed siiani vaatavad. Aga konjak brändi-snifter’ist eriti hästi ei maitse, sest klaas akumuleerib kogu alkoholi, jättes jooja ilma kõikidest maitsenüanssidest ja peensustest, mida konjak sisaldada võib. Väiksem klaas on seepärast parem, sest vähendab sellist hardcore alkoholipahvakat.\nSiiski neid suuri klaase kasutatakse praegugi.\nKasutatakse jah. Need võivad vahest vägagi tarvilikuks osutuda, kui restoranil ei ole näiteks häid Pinot Noiri pokaale. Siis vala aga oma vein mulliklaasi ja tarbi.\nKui tugevalt mõjutab klaas šampanjamulle?\nŠampanja ja mullid käivad käsikäes – bubble-management on olemas ka meie esitluses. Klaasi mõju mullidele aitab näiteks mõista degustatsioon Coca-Colaga. Klaasi kuju ja suurus muudab mullide liikumist ning näitab, kui suured need on ja kui kaugel üksteisest asuvad. Loomulikult on teise fermentatsiooni ajal aastaid kujunenud šampanjamullid väga väikesed ja üksteisele lähedal, vahest nagu kreemjad – seda ju tahetaksegi hea šampanja juures esile tuua. See on mullide kunst, mida klaas väga hästi reguleerib. Jooja ei soovi, et šampanja vahutaks, ometi ei taha ka, et jook lame oleks.\nVahepeal joodi trendi kohaselt šampanjat valge veini klaasist.\nSelle trendiga tegid algust šampanjatootjad ise, et mängida aroomidega. Väga kitsast, flöödikujulisest klaasist šampanjat juues ei saa rääkida ennastunustavalt aroomidest, sest neid ei ole seal piisavalt.\nKuulsin, et jätsite kristalli koostisest välja plii.\nLoobusime pliikristallist tõesti. Plii on olnud klaasiajaloo osa üle 400 aasta ning me pole kunagi näinud temas mingit riski, aga keskkonnanõuded on muutunud karmimaks. Otsustasime plii kasutamise lõpetada enne, kui keegi meil seda teha käsib. Kuna toodame kristalli, kasutame metalloksiide, aga ilma pliita.\nKas see ei muuda mitte klaasi kõla?\nMuudab loomulikult. Klaasi molekulaarstruktuur on teine.\nAustrias on kaks omapärast ja maailma mõistes ebatraditsioonilist veini: Uhudler Burgenlandist ja Schilcher Steiermarkist. Riedeli klaasisoovitusi ma nende kohta ei leidnud.\nNeid klaase tegid mu vanaisa ja vanavanaisa. Arvan, sellist tüüpi kurioosumid on head. Siiski pole meid Uhudlerile ja Schilcherile spetsiaalset klaasi tegema kutsutud. Kui see juhtuks, oleksin igal juhul ülimalt huvitatud.\nJärgmine postitus I rahvusvaheline noorte sommeljeede võistlus Sopotis


Mõned tööd vanast aastast |\n← Uus müts\nJõulueelne lühike reis Helsingisse →\nMõned tööd vanast aastast\nPosted on 24.01.2018 by Administrator\nKui jõulud hakkasid lähenema, muundusin mina kiirelt päkapikuks ja minu töökojas käis iga päev vilgas tegevus. Peale selle, et mul olid käsil mitmed tellimustööd, sai sel aastal õmmeldud pereliikmetele kingiks igaühele midagi meelepärast. Minia sai uued diivanpadjad ( 4 tk), mis pildile ei jõudnudki. K sai uue kassidega t- särgi, pojatütred leidsid oma pakkidest lisaks muule vajalikule kumbki printsessiöösärgid ja pojad said endale kaksikutepluusid. Selles mõttes kaksikute, et ühesugused pluusid. Erineva tegumoega, aga samast kangast. Tüdrukud ajasid kohe oma pidukleidid maha ja panind öösärgid selga. Nemad arvasid, et öösärk on märksa lahedam pidurõivas :) Pojad panid samuti oma uued särgid selga ja muhelesid rõõmsalt. K särk oli jõudnud juba otsapidi pessu, sest tema sai selle kätte teisel jõulupeol ja hakkas seda kohe kandma. Minia ei saanud padjakatteid selga panna, aga ma tean, et ta igatses juba ammu diivanile uusi patju.\nJah, tegelikult oli tore, et isetehtud asjad muude kinkide vahel nii palju rõõmu valmistasid.\nNiisiis – kollane kassidega pluus. Selle kanga ma ostsin täitsa juhuslikult siis, kui käisin Karnaluksi hulgilaos otsimas kangaid padjapüüride tarbeks. Üks kolleeg tellis oma lastele jõuluks nimelised padjapüürid ja kodus mul selleks sobivat kangast ei olnud ning tellimiseks polnud enam piisavalt aega. No ja nii see kassikestega kuldkollane kangas mulle sealt vastu naerataski. Puhta restitükk. Veidi üle meetrine jupp ja kogu täiega ta mulle kotti ennast paluski. Jah, igatahes sai sellest K-le särtsakas ja rõõmus t-särk. Kangas: Designed by Stenzo textiles – Oeko tex – Bio Cotton Netherlands. Nii oli kangal kirjas.\nJärgmisena väikestele piigadele printsessiöösärgid. Mõnusad ja roosad. Kangas: 95% organic cotton, 5 % spandex. Stoffonkel, Saksamaa.\nPrintsessiga öösärk on ilmselgelt iga pisikese tüdruku unistus. Väiksemal on tagumisel poolel täpid, suuremal kroonid. Kangas tellitud siit.\nNagu ma eelnevalt juba mainisin, siis öösärgid rändasid piigadel kingipakist otse selga ja sinna nad ka jäid. Minule jäi rõõm, et lapsed olid õnnelikud :)\nJa viimasena mu suurte poiste t-särgid. Mõlema särgi jaoks võtsin mõõdud salaja nende kõige armsamatelt t-särkidelt. Et saaks ikka just täpselt nii hea suurusega, nagu neile meeldib. Noorem eelistab V- kaelust, vanem tavalist ümarat kaelust. Noorem kannab lühemaid ja rohkem taljes särke, vanem vastupidi pikemaid ja pisut vabamaid. Ja ei maksa mõelda, et täiskasvanud meestele on väga lihtne sobivat kangast leida, kui ei taha just ruudulist või triibulist. Minu põhjatutes kangavarudes oli see ainumas, mis sobis. Igatahes on need head särgid,\nsest erinevalt poest ostetavatest, ei tõmba neil küljeõmblused peale esimest pesu kiiva ja materjal on samuti aus, mitte väga õhuke. Vaatan nüüd sellise pilguga ostukohtades ringi, et leiaks veel mõne sobiliku kanga poiste jaoks :P Kangas: Greated by Hilco, exclusive digital print, certified Oeko-Tex Standard 100. Kangas tellitud siit.\nOne Response to Mõned tööd vanast aastast\nPingback: Printsessi pidžaamad |


Skanska: olukord objektidel on õudne - Ehitusuudised\nSkanska EMV juhatuse esimehe Andres Aaviku sõnul on olukord ehitusobjektidel ohutuse vaatevinklist õudne ning paljud ehitusplatsid tuleks kohe kinni panna.\n"Kui linnas ringi käia, on näha, et olukord objektidel on päris õudne. Riik ei tegele sellega. Inglismaal ja USAs näiteks on muudatused ohutuse vallas toimunud ikkagi siis, kui riik on asja tõsiselt kätte võtnud. On hakatud inspekteerima ja määrama nõuete rikkujatele trahve," rääkis Aavik.\nSuurimaks ohuallikaks on tema sõnul töötamine kõrgustes, kui piirdeid ei ole paigaldatud. "Kui vaadata vilunud pilguga tellingute kinnitusi fassaaditöödel, siis enamik platse tuleks kinni panna. Puuduvad ka elementaarsed isikukaitsevahendid: töömeestel pole kiivreid peas ega turvariietust," märkis ta.\nAaviku sõnul on väga tõsine teema ka töö kaevikutes: "On ju praegu trassitööde maht päris suur. Ka meie enda alltöövõtjatel on juhtunud mitu tõsist tööõnnetust põhjusel, et kaevikud on korralikult toestamata või ei ole õigete nõlvadega tehtud," nentis ta.\nSkanskas on ametis mitu inimest, kes tegelevad töömeeste teavitamise, koolituse ja kontrolliga, ent vastutus on ikkagi objektijuhtidel. "Projektijuhi vastutus pole vaid objekti õigeaegne valmimine, vaid ka see, et hommikul tööle tulevad inimesed sealt ka täie tervise juures lahkuksid. Ükski alltöövõtu tööline ei saa meie platsile ilma instrueerimata," kinnitas Aavik.


Tammemaa hiilgas Prantsusmaal esikohaduellis, Toursi lahutab Rennes’ist vaid kolm punkti – Võrkpall24.ee\nAvaldatud 19.01.2020; 14:47\nAutor Karl Rinaldo 19.01.2020; 14:47\nTimo Tammemaa käed kerkivad sama kõrgele kui Toursi ootused. | Foto: klubi koduleht\nPrantsusmaal olid eile võistlustules kõik seal mängivad eestlased. Võidurõõmu said tunda Tours (Timo Tammemaa), Poitiers (Renee Teppan) ja Terville (Polina Bratuhhina-Pitou ja Eliise Hollas).\nVäärt võidu said Timo Tammemaa ja Tours, kes alistasid kodus liidrite duellis 3:1 (22:25, 25:16, 25:20, 25:18) Rennes’i. Eestlasest temporündaja tegi suurepärase esituse, tuues 14 punkti (+11). Saarlane sai 10 tõstet, millest realiseeris 6 (60%), lisa tuli 6 bloki ja kahe ässa näol. Kokku sai Tours suisa 23 blokki. Võitjate parim oli lätlane Hermans Egleskalns 19 punktiga (+14). Külalistele tõi Rafael Rodrigues De Araujo 19 punkti (-1).\nKahe eestlase koduklubide omavahelises heitluses võttis üllatavalt kindla 3:0 (25:21, 25:21, 25:14) võidu Renee Teppani ja ekspärnaka Chizoba Neves Atu tööandja Poitiers, kes seljatas Ardo Kreegi leivaisa Pariisi Volley. Kogu kohtumise kaasa teinud Chizoba tõi 12 punkti (+9). Teppan mänguaega ei teeninud. Tallinnast pärit Kreek tõi 8 punkti (+6). Keskblokeerija sai 7 tõstet, millest suutis punktiks lüüa 6 (86%), lisaks sai ta kirja ühe bloki ja ühe ässa. Pariisi tulemuslikem oli Carlos Eduardo Barreto Silva 9 punktiga (-4).\nHooaja seitsmenda kaotuse sai Hindrek Pulga koduklubi Chaumont, kes alistus üllatavalt kindlalt 0:3 (16:25, 17:25, 20:25) Nantes’ile. Saarlane käis platsil vaid kora, kui sekkus esimeses geimis vahetusest, lõi ühe servi ja sai korra rünnata, kuid punktiarvet ei avanud. Chaumonti tulemuslikem oli Pulga ametivend Julien Winkelmuller, kes tõi 10 punkti (+5). Võitjate resultatiivseimaks kerkis Peter Michalovic 15 punktiga (+11).\nLiigatabelis jätkab Tours 34 punktiga teisel kohal, kuid vahe liidri Rennes’ga on kõigest kolm punkti. Pariisi Volley paikneb 21 punktiga seitsmendal, Poitiers 19 punktiga üheksandal ja Chaumont 25 punktiga neljandal kohal.\nMeeste esiliigas sai hooaja kolmanda kaotuse Kevin Saare koduklubi Saint-Quentis, kes jäi tulemusega 0:3 (23:25, 18:25, 18:25) alla liiga liidrile Nancy’le. Esimeses kahes geimis põhikoosseisu kuulunud ning kolmandas vahetutusest sekkunud Saar tõi 8 punkti (+3). Nurgaründaja realiseeris 12 tõstest 7 (58%), lisa tuli ühe bloki näol. Saint-Quentini parim oli diagonaalründaja Strahinja Brzakovic 14 punktiga (+3). Võitjate tulemuslikem oli Leon Guimaraes 16 punktiga (+13). Eelmisel hooajal Pärnu Võrkpalliklubis mänginud Ilja Kovalov lisas 6 punkti (+3).\nTurniiritabelis langes eestlase tööandja neljandaks, olles 10 mänguga kogunud 20 punkti.\nNaiste kõrgliigas sai raske 3:2 (22:25, 22:25, 27:25, 25:14, 15:10) võidu Eliise Hollase ja Polina Bratuhhina-Pitou tööandja Terville, kes alistas Chamalieres’i ning tulles sealjuures välja 0:2 kaotusseisust. Mõlemad eestlannad tegid korraliku esituse, kui Bratuhhina-Pitou tõi üleplatsimängijana 18 punkti (+8) ja Hollas 9 punkti (+7). Nurgaründaja realiseeris 26 tõstest 14 (39%), lisa tuli 3 bloki ja ühe ässa näol. Esimeses geimis vahetusest sekkunud ning mängu lõpuni platsil olnud Võrust pärit Hollas tõi rünnakuga 7 punkti (15-st 7, 47%), lisaks sai ta kirja ühe bloki ja ühe ässa.\nTerville on kogunud 22 punkti, mis annab turniiritabelis üheksanda koha.\nPrevious Post Nõlvak ja Tiisaar korraldavad Türgis rannavollelaagri, kuhu sinagi oled oodatud\nNext PostFriedrichshafen alistas Juhkami endise tööandja, eestlane jäi vigastuse tõttu kohtumisest eemale


Ravimireklaam Positiivse tsüstiidi ravi narkootikume\nTagantjärele on inimesel keeruline tõendada, et talle ei ole ravimit tegelikult välja kirjutatud ja ta ei ole seda kasutanud. Patsientide ülevaated Kannatasin mitu aastat põiepõletiku all. Kas üldsusele suunatud ravimireklaamis tuleb esitada müügiloa hoidja kontakt või Eesti esindaja kontaktandmed? Mõlemad on halvad: tunnustamata põiepõletik jääb ravimata ja võib põhjustada komplikatsioone või muutuda krooniliseks; ja püelonefriidi ravi on pikem ja tõsisem kui see, mida laps vajab põiepõletikuga. Mõnel juhul on ette nähtud onkoloogiliste koosseisude tilgutamine..\nKui apteeker töötab korraga mitmes erinevas apteegis, võib apteeker igas töökohas adekvaatse ülevaatliku arvestuse pidamiseks lasta arvele võtta kõik täienduskoolituse tunnid sõltumata sellest, kas konkreetse koolituse tagas üks või teine tööandja. Selliselt säilib iga tööandja juures koondülevaade sellest, kui suures ulatuses apteekri kohustusliku täienduskoolituse nõue on täidetud.\nApteekrite kohustusliku täienduskoolituse nõude täitmise mõttes ei ole oluline, kas koolituse läbimisel väljastatakse tunnistus või tõend. Aastatel juhib Ravimiamet tähelepanu koolitusnõudele, koolitusplaani ja arvestuse süsteemi vajadusele ning annab hinnangu juba läbitud koolituste vastavusele sh reklaami pisteline kontroll.\nIsikuandmete tuvastamine ravimite väljastamisel Enamasti oli retseptikeskuse andmetel ravimi väljaostjaks teine isik, kuid mõnel juhul oli väljaostjaks märgitud patsient ise, kuigi ta selles linnas ei ela ning pole käinud ravimi väljastanud apteegis.\nTuletame meelde, et apteek peab märkima retseptikeskusesse ravimi väljaostja isikukoodi. Andmete saamiseks peab apteeker alati küsima ostja isikut tõendavat dokumenti, millel peab olema pilt, nimi ja isikukood. Ostja andmed tuleb tuvastada ka paberretsepti alusel väljastatavate ravimite osas. Vastav kohustus tuleneb ravimiseaduse § 81 lg 5 Apteegiteenuse osutaja on kohustatud retsepti, välja arvatud Euroopa Liidu retsepti, töötlema läbi retseptikeskuse, salvestades ravimi müügiga seotud info, sealhulgas retseptiravimi väljaostva isiku andmed.\nRavimi väljaostja andmete korrektne tuvastamine on väga oluline, et vältida patsientide isikuandmete kuritarvitamist. Tagantjärele on inimesel keeruline tõendada, et talle ei ole ravimit tegelikult välja kirjutatud ja ta ei ole seda kasutanud.\nSee on osutunud probleemiks näiteks juhul, kus inimene vajas töötamiseks tervisetõendit, mis kinnitab psüühikahäirete puudumist. Tervisetõendi küsimisel selgus, et inimesele oleks justkui korduvalt psühhotroopseid ravimeid määratud kontrollimisel selgus, et telefoni teel ja tema on neid välja ostnud, kuigi see ei vasta inimese sõnul tõele.\nVaatamata sümptomite sarnasusele erineb haiguse käik bakteriaalsest infektsioonist: viirusliku tsüstiidiga uriinis esinev valu pole nii väljendunud; urineerimise kogus jõuab 30 või enam korda päevas; eritatava uriini maht on ebaoluline; uriin võib olla roosa. Hemorraagilise tsüstiidi põhjus on komplikatsioon pärast külmetust. Eriti sageli kannatavad eakad mehed seda tüüpi viirusliku tsüstiidi ja samaaegse eesnäärme adenoomihaiguse all. Uriini sattunud veri määrib selle roosaks. Sellisel juhul võib tromb blokeerida ureetra, takistades uriini väljavoolu, põhjustades põie tugevat paisumist.\nSamas retseptikeskuse andmetel oli isik pooltel juhtudel ravimi märgitud väljaostjana, ülejäänud juhtudel olid väljaostjaks analoogses juhtumis isikuandmete kuritarvitamise eest karistuse saanud isikud.\nHaigekassa teavituskampaania tulemusena on isikud hakanud järjest rohkem kontrollima oma retseptide andmeid, mistõttu ilmneb sagedamini juhtumeid, kus isik avastab retsepte, mida talle pole kirjutatud. Palume edastada info kõikidele apteegi töötajatele. Aruannete esitamine Aruanded tuleb esitada Ravimiametile elektrooniliselt põhiapteegi juhataja poolt allkirjastatuna Ravimiameti veebikeskkonna Kliendiportaal kaudu.\nI kvartali aruannete esitamise tähtaeg on 1. Seega tuleb põhiapteegi juhatajal esitada: üks aruanne, kui tal ei ole haruapteeke, st ainult põhiapteegi kohta, kaks aruannet, kui tal peksmine kõhuvalu üks haruapteek, st põhiapteegi ja haruapteegi kohta, kolm aruannet, kui tal on kaks haruapteeki, st põhiapteegi ja kahe haruapteegi kohta, neli aruannet, kui tal on kolm haruapteeki, st põhiapteegi ja kolme haruapteegi kohta.\nTsüstiidi tekitajatega mikroobide seosed, need mikroorganismid hõlbustavad adhesiooni, aitavad kaasa põletikulise protsessi kroonilisusele. Seetõttu tuleb kõiki naisi, kes põevad sageli põiepõletikku, uurida urogenitaalse infektsiooni suhtes. Mikroorganismide tungimine põie seina on võimalik naaberorganite mädane-destruktiivse põletiku fookustest. See juhtub sageli parameetri, eesnäärme abstsessi või pimesoole infiltratsiooni korral. Instrumentaalsed uuringud või põiega manipuleerimine on tsüstiidi tekkimise oluline tegur.\nIsegi ühe tsüstoskoopia korral võib kateteriseerimine põhjustada tsüstiidi arengut. Seetõttu on pärast põiega manipuleerimist vaja välja kirjutada profülaktiline antibakteriaalne, põletikuvastane ravi. Sageli eelneb ägeda põiepõletiku tekkele hüpotermia episood, mille järel algab järsult sagedane valulik urineerimine pollakiuria, stranguria. Sellisel juhul võib positiivse tsüstiidi ravi narkootikume sagedus ulatuda kuni korda päevas ja urineerimise maht on äärmiselt väike ml.\nSelle haiguse kehatemperatuur jääb normaalseks või harva subfebriiliks. Kõhu palpatsioonil võib rinna kohal olla kerge valulikkus. Uriin on sageli hägune, viimane osa määrdub verega lõplik hematuriakuna kusepõie kaela kahjustamisel põhjustab selle kokkutõmbumine vere vabanemist submukoosa hüpereemilistest anumatest. Laboratoorsetes uuringutes märgitakse püuria, mikrohematuuria, samuti teatud kogus epiteeli.\nNeed sümptomid kestavad tavaliselt päeva, pärast mida patsient tunneb end paremini.\nPikema kursuse korral saame rääkida protsessi kroniseerimisest, mis nõuab põletikku toetava põhjuse väljaselgitamiseks põhjalikku uurimist.\nKroonilise tsüstiidi korral lokaliseeruvad kliinilised ilmingud laias vahemikus alates väiksest ebamugavusest alakõhus kuni sagedase urineerimiseni pollakiuriasamuti võib ilmneda uriinipidamatuse kiireloomulisust või episoode. Muidugi on kroonilise tsüstiidi kulg korrapäraselt segatud ägenemiste episoodidega, eriti sügisel ja kevadel.\nUriini analüüsimisel märgitakse leukotsüütide, erütrotsüütide ja epiteeli sisalduse suurenemist, ehkki uriini analüüsimisel ei pruugi mõnes olukorras olla patoloogilisi muutusi.\nInstillatsioon kusiti koos Collargoliga\nÄgeda tsüstiidi diagnoos pannakse paika kaebuste põhjal - stranguuria, anamnees - hüpotermia episood, seksuaalne liialdus, laboratoorsed andmed - püuuria, lõplik jämeda hematuria. Kusepõie ultraheliuuring ägeda põiepõletiku korral ei ole eriti informatiivne, kuna patsiendid ei saa põit täita, mis tähendab, et selle seinad ei laiene ja neid ei visualiseerita.\nUltraheli kasutatakse ülemiste kuseteede ja neerude patoloogiliste muutuste välistamiseks, mis võib olla ägeda tsüstiidi komplikatsioon. Kroonilise tsüstiidi diagnoosimine võib olla keeruline. Kõigepealt peate veenduma, et patsiendi häiriv ebamugavustunne alakõhus on seotud kuseteede süsteemiga. Selleks on vaja läbi viia mitte ainult uriinianalüüs vastavalt Nechiporenkole, vaid ka uriinikultuur. Samal ajal peaks mikrofloora kasvu puudumine püuria esinemisel koos uriini happelise reaktsiooniga viitama põiepõletiku tuberkuloossele olemusele.\nSel juhul on vaja läbi viia uriinikultuur spetsiaalses meediumis. Kui laboratoorsed andmed kinnitavad põiepõletiku olemasolu, on vaja kindlaks teha kroonilise põiepõletiku algpõhjus. Orgaanilise obstruktsiooni välistamiseks tuleks läbi viia uroflomeetria. Detrusori-sulgurlihase düssünergia olemasolu saab kinnitada põhjaliku urodünaamilise uuringu andmetega. Kõik kroonilise tsüstiidi all kannatavad naised peaksid günekoloogilisel toolil läbima väliste suguelundite uuringu, et välistada ureetra välise ava hüpermobiilsus või ektoopia.\nSellisel juhul võetakse urogenitaalse infektsiooni välistamiseks ureetrast, tupest ja emakakaelast mustused. Lisaks peaks günekoloog pöörduma selliste patsientide poole, et välistada reproduktiivse süsteemi põletikulised haigused.\nPikaajalise kroonilise tsüstiidi korral on tsüstoskoopia kohustuslik. See uuring viiakse läbi limaskesta põletikuliste muutuste ulatuse ja lokaliseerimise kindlakstegemiseks. Samal ajal on soovitatav teha biopsia, et määrata põie seina põletikuliste muutuste aste. Lisaks ei tohi unustada, et pikaajaline põletikuline protsess suurendab mitu korda põiekasvaja tekkimise tõenäosust, mille varajase avastamise korral on tsüstoskoopia äärmiselt informatiivne.\nÄgeda tsüstiidi korral on põie instrumentaalne uurimine vastunäidustatud, kuna see põhjustab põletikulise protsessi teravat ägenemist. Ägeda põiepõletiku ravi põhiprintsiibid on nakkusetekitajate kõrvaldamine põies, põletikulise protsessi peatamise tingimuste loomine ja ärritusnähtude vähendamine.\nRavi esimene etapp võib olla antibakteriaalsete ainete kasutamine. Esimese rea ravimid on fluorokinoloonid, eriti neljas põlvkond. Antibiootikumravi peaks kaasnema põletikuvastaste ravimite kasutamine, mida võib välja kirjutada nii süstide kui ka rektaalsete ravimküünalde kujul.\nOn õigustatud välja kirjutada ravimeid, mis parandavad põie verevarustust, mida on mõistlik välja kirjutada positiivse tsüstiidi ravi narkootikume 30 päeva. Kroonilise põiepõletiku ravis on peamine põhjus kõrvaldada põhjus, mis aitab kaasa protsessi kroniseerimisele - kiire ureetra hüpermobiilsuse või ektoopia eemaldamine, võõrkehade, põiekivide eemaldamine, kohaliku või süsteemse hormoonravi määramine epiteeli atroofia sümptomite tekkeks postmenopausis naistel.\nAntibakteriaalseid ja põletikuvastaseid ravimeid määratakse koos vitamiinravi abil, kuid pikema aja jooksul tähendab see põie verevarustust.\nFüsioteraapia on piisavalt tõhus. Pikaajaline krooniline tsüstiit, mis ei allu ravile, põhjustab põie kortsumist, millega kaasneb selle mahu väljendunud vähenemine, säilitades samal ajal stranguuria.\nSellisel juhul on ainus ravi kirurgiline.\nÄgeda tsüstiidi kõige raskem komplikatsioon on tõusev püelonefriit. Kusepõie ägeda põletiku taustal on selle toimimine häiritud, tekib vesikoureteraalne refluks - patoloogiline nähtus, kus kusepõie kontraktsioonide ajal visatakse uriin kusejuhasse ja võib sattuda isegi neeruvaagnasse. Lisaks võib limaskesta turse põhjustada intramuraalse kusejuha kokkusurumist ja neerust uriini läbipääsu halvenemist.\nVaagna rõhu tõus käivitab patoloogilise mehhanismi ägeda püelonefriidi tekkeks.\nStranguria nähtuste taustal hakkab patsient märkama valu ilmnemist nimmepiirkonnas, sageli urineerimise ajal, mis näitab vesikoureteraalset refluksi. Samal ajal täheldatakse palavikupalavikku, sageli tohutute külmavärinatega.\nSellisel juhul allutatakse patsient erakorralisele haiglaravile uroloogilises haiglas. Materjalide põhjal: eurolab.\nSee on tsüstiit, mis on kõige sagedamini kuseteede infektsioon lapsepõlves. Vahepeal pole tsüstiidi diagnoos meie riigis endiselt piisavalt täpne: kas haigus jääb tuvastamata sümptomid omistatakse ARVI-le või toimub ülediagnoosimine arst tõlgendab tsüstiiti püelonefriidina.\nMõlemad on halvad: tunnustamata põiepõletik jääb ravimata ja võib põhjustada komplikatsioone või muutuda krooniliseks; ja püelonefriidi ravi positiivse tsüstiidi ravi narkootikume pikem ja tõsisem kui see, mida laps vajab põiepõletikuga.\nLaste tsüstiidi levimus Kusepõie põletik lastel Täpsete statistiliste andmete puudumine laste tsüstiidi kohta kogu Venemaal puudutab diagnoosimisprobleeme. Tsüstiit esineb positiivse tsüstiidi ravi narkootikume vanuses lastel, kuid kui väikelaste seas on tsüstiidi levimus nii poistel kui ka tüdrukutel ligikaudu sama, siis koolieelses ja koolieas haigestuvad tüdrukud palju sagedamini korda kui poisid.\nTüdrukute suurem vastuvõtlikkus põiepõletikule on tingitud järgmistest teguritest: anatoomilise struktuuri tunnused: tüdrukutel on ureetra lühem ja laiem, nakkuse looduslikud reservuaarid pärak, tupp asuvad tihedalt; noorukite tüdrukute kehas esinevad füsioloogilised hormonaalsed ja immunoloogilised muutused, mis soodustavad suguelundite infektsioone kolpiit, vulvovaginiit ja vähendavad kaitsvat põie limaskesta omadused.\nTsüstiidi tüübid Tsüstiiti võib klassifitseerida mitme kriteeriumi järgi: Päritolu järgi: nakkav kõige levinum vorm lastel ja mitteinfektsioosne keemiline, toksiline, meditsiiniline jne. Muidugi: äge ja krooniline jaguneb omakorda latentseks ja korduvaks.\nKusepõie muutuste olemuse järgi: katarraalne, hemorraagiline, haavandiline, polüpoos, tsüstiline jne. Laste tsüstiidi põhjused Nagu juba mainitud, leitakse nakkuslikku tsüstiiti kõige sagedamini lastel ja ka täiskasvanutel. On arusaadav, et nakkus on nakkusliku tsüstiidi põhjus. See võib olla: bakterid Escherichia coli, Proteus, Klebsiella, Pseudomonas aeruginosa, streptokokk ja stafülokokk, ureaplasma, klamüüdia, mükoplasma jne ; viirused adenoviirus, paragripiviirus, herpesviirused ; seened salvi tsüstiidi perekonnast Candida.\nPatogeeni tungimine on võimalik mitmel viisil: tõusev suguelunditest traktis kolpiidi, tüdrukute vulvovaginiidi või poistel balanopostiidi korral, nakkus tõuseb üles kusiti ; laskumine varem nakatunud neerudest ; lümfogeenne ja hematogeenne vere või lümfi voolu korral tungivad mikroorganismid põie kaugetest nakkuskoldetest - mandlites, kopsudes jne ; kontakt mikroorganismid tungivad põie seina lähedalasuvatest elunditest - põletikuliste protsesside korral soolestikus, emakas ja lisandites.\nNõrgenenud immuunsus - "fikseeritud" nakkuse põhjus Tavaliselt on põie limaskestal üsna kõrged kaitseomadused ja kui mikroorganisme viiakse põide, ei arene tsüstiit alati.\nTäiendavad eelsoodumuslikud tingimused aitavad kaasa mikroorganismide "fikseerimisele" limaskestale ja haiguse esinemisele: Normaalse ja pideva uriini voolu rikkumine uriini stagnatsioon kusepõie ebaregulaarse tühjendamise korral; mitmesugused kaasasündinud anomaaliad, mis takistavad uriini väljumist põiest; funktsionaalsed häired - neurogeenne põis. Kusepõie limaskesta rakkude kaitsvate omaduste rikkumisi täheldatakse düsmetaboolsete häirete korral uriin sisaldab pidevalt sooli oksalaadid, uraadid, fosfaadid jnesamuti hüpovitaminoosi korral, ravimite pikaajalisel kasutamisel.\nOrganismi üldise kaitsevõime langus hüpotermia, kroonilise väsimuse ja stressiga, rasked infektsioonid, sagedased külmetushaigused. Kuseteede limaskesta ebapiisav varustatus hapniku ja toitainete põis vaagnaelundite vereringehäirete korral kasvajate, kroonilise kõhukinnisuse, pikaajalise liikumatuse või vähese liikumise korral, näiteks voodirežiimiga pärast vigastust või operatsiooni.\nKroonilise tsüstiidi põhjused Ägeda tsüstiidi üleminekut kroonilisse vormi hõlbustavad: ägeda põiepõletiku enneaegne ja ebapiisav ravi; urogenitaalsüsteemi kaasasündinud ja omandatud haigused põie neurogeenne düsfunktsioon; divertikulaadid - kusepõie seina eendid, milles uriin koguneb ja seiskub; düsmetaboolsed häired; vulvovaginiit.\nLaste tsüstiidi sümptomid Äge tsüstiit Kuseteede häired Ägeda tsüstiidi peamine sümptom on urineerimishäire düsuuria. Enamikul juhtudel on sageli urineerimine koos valuga.\nLapsed kurdavad valu, krampe ja põletustunnet alakõhus, pubi kohal, vahetult enne ja pärast urineerimist. Mõnel juhul võib kõhuvalu olla püsiv, süveneda urineerimise ajal ja pärast seda. Mõnikord on urineerimisakti lõpus raskusi laps ei saa valu tõttu pissile minna või tal on vaja põie täielikuks tühjendamiseks pingutada.\nPoistel võivad urineerimise lõpus ilmneda värske vere tilgad terminaalne hematuria. Urineerimise sagedus on otseselt seotud põiepõletiku raskusastmega - kergemal kujul suureneb urineerimine veidi vanuse ja individuaalse normiga võrreldes kordaraskematel juhtudel tekib lapse urineerimise soov sõna otseses mõttes iga 10—15 minuti tagant laps jookseb pidevalt tualetti. Sellisel juhul ei lõpe tung alati urineerimisega valetung. Iseloomustab hädavajalik hädavajalik tung urineerida, kui laps ei suuda urineerimise algust edasi lükata.\nSelle taustal on võimalik uriinipidamatus, enureesi juhtumid isegi vanematel lastel. Mõne haige lapse puhul on suurenenud urineerimise asemel märgitud vastupidine nähtus - harvaesinev urineerimine või kusepeetus, mis on põhjustatud sulgurlihase ja vaagnapõhjalihaste spasmist või lapse meelevaldsest piiramisest valuhirmu tõttu. Uriini värvi muutused Uriini värvimuutus Kui hindate visuaalselt läbipaistvasse anumasse või isegi lihtsalt potti kogutud uriini, muutuvad selle värvi ja läbipaistvuse muutused märgatavaks.\nLeukotsüütide ja bakterite esinemise tõttu uriinis muutub see häguseks, hemorraagilise tsüstiidi korral omandab uriin pruunikaspunase värvi "lihakate".\nSellistel juhtudel suureneb nakkuse leviku oht, võimalik on täiendav vigastus.\nLisaks leitakse uriinist sageli lima tükke ning katkematute epiteelirakkude ja soolade hägune suspensioon. Muud sümptomid Ägeda tsüstiidi korral pole isegi tõsine palavik ja joobeseisundi sümptomid letargia, söögiisu kaotus jne iseloomulikud. Laste seisund on üldiselt rahuldav, tervislikku seisundit häirib ainult sage urineerimistung ja valu. Imikute ja väikelaste kuni aastat vanuse ägeda tsüstiidi tunnused Alla aastased lapsed ei oska ärevuse põhjust selgitada Väikesed lapsed ei suuda oma tundeid kirjeldada ja selgeid kaebusi esitada.\nUriiniproovid tuleb laborisse toimetada tunni jooksul pärast kogumist.\nSee viiakse läbi pärast vaheseina töötlemist steriilse kateetriga uriini "keskmisest" voolust. Tuleb märkida, et pediaatrilises praktikas ei kasutata uriini saamiseks põie suprapubilist punktsiooni. Uriinikultuurid on tavaliselt viirusliku põiepõletiku jaoks steriilsed. Ägeda põiepõletikuga lapse diagnoosimist on soovitatav alustada ultraheliuuringuga, mis viiakse läbi "füsioloogiliselt täidetud" põie taustal.\nKusepõie endoskoopia võimaldab teil hinnata limaskesta kahjustuste astet ja olemust. See uurimine tuleb läbi viia põletikulise protsessi taandumise või remissiooni perioodil - kui kahtlustatakse kroonilist põiepõletikku.\nVäikeste laste jaoks viiakse tsüstoskoopia läbi üldanesteesia. Kusepõie funktsionaalseid uuringuid tsüstiidi ägedal perioodil ei tehta. Ägeda põiepõletiku diferentsiaaldiagnostika tuleks läbi viia ägeda pimesoolepõletiku pimesooleprotsessi ebatüüpilise asukohaga ja paraproktiidi korral. Nende haiguste korral on võimalik pilt reaktiivsest põiepõletikust, mille uriinianalüüsid on minimaalsete muutustega.\nHarvadel juhtudel, eriti jämeda hematuria äkilise alguse korral, viiakse diferentsiaaldiagnostika läbi põie kasvajaga.\nSel juhul aitab diagnoosi selgitada põie ultraheliuuring, erituv urograafia ja tsüstoskoopia. Diferentsiaaldiagnostika on ägeda püelonefriidiga.\nKomplitseerimata põiepõletikuga ei esine palavikku, valu nimmepiirkonnas, joobeseisundi sümptomeid ja neerutuubulite talitlushäireid. Antikehadega kaetud bakterite tuvastamine uriinis kinnitab püelonefriidi diagnoosi. Katse loetakse positiivseks, kui 20 vaatevälja vaatlemisel leitakse kaks või enam spetsiifilist helendavat bakterit. Ägeda põiepõletiku prognoos on tavaliselt soodne ja sõltub alustatud ravi õigeaegsusest.\nÄgeda põiepõletiku korral on soovitatav voodipuhkus. Puhke on vajalik, aidates kaasa düsuriliste nähtuste vähenemisele ning kusepõie ja kuseteede süsteemi kui terviku funktsiooni normaliseerimisele. Näidatud on patsiendi üldine soojenemine ja kohalikud termilised protseduurid. Kuivat kuumust saab rakendada põiepiirkonnale. Ärge mingil juhul võtke kuuma vanni, kuna kõrgete temperatuuride kuumus võib põhjustada täiendavat hüperemiat koos põie halvenenud mikrotsirkulatsiooniga.\nToit ei tohiks olla tüütu, soovitatav on jätta välja kõik vürtsikad, vürtsikad toidud ja vürtsid. Näidatud on piimatooted, vitamiinirikkad puuviljad. Tsüstiidiga patsientide dieedis on soovitatav kasutada laktobatsillidega rikastatud jogurteid, mis urogenitaaltrakti limaskestale kleepumise omaduste tõttu on võimelised ära hoidma lapse kuseteede mikroobse-põletikulise protsessi kordumise. Jõhvikate, pohlade puuviljajoogi tõhus kasutamine. Joomise režiim määratakse patsiendi vajaduste järgi.\nPäevane vedelikukogus jaotub kogu päeva jooksul ühtlaselt. Pärast valu sündroomi eemaldamist on parem soovitada joomise režiimi suurendamist ägeda põiepõletiku korral. Näidatud on kergelt aluselised mineraalveed, puuviljajoogid, nõrgalt kontsentreeritud kompotid. Mineraalvee näiteks "Slavyanovskaya", "Smirnovskaya" jt vastuvõtt, mis on mikroelementide, näiteks broomi, joodi, baariumi, koobalti allikas, mõjutab ainevahetust, omab nõrka põletikuvastast ja spasmolüütilist toimet, muudab uriini pH-d.\nVõite kasutada Sloveenia mineraalvett Donat Mg, mis sisaldab 1 liitris vees mg magneesiumi ja millel on mõju energia, plasti ja elektrolüütide metabolismile. Donat Mg saab kasutada tsüstiidi korral, mis on välja kujunenud ainevahetushäirete taustal fosfatuuria, oksaluria, puriini metabolismi halvenemine.\nVesi võetakse sooja, ilma gaasita.\nTsüstiidi jaoks mõeldud vett juuakse tavaliselt kolm korda päevas 1 tund enne sööki. Mineraalvee tarbimine tsüstiidiga patsientidel tagab sagedase urineerimise, mis hoiab ära "nakatunud" uriini kogunemise ja aitab seeläbi vähendada ärritavat toimet põie "põletikulisele" limaskestale, "loputades" põletikuprodukte põiest. Laste ägeda põiepõletiku ravi peaks olema suunatud: valu sündroomi kõrvaldamine; urineerimise häirete normaliseerimine; mikroobse-põletikulise protsessi elimineerimine põies.\nAntibakteriaalsete ravimite valik sõltub patsiendi seisundi raskusest, tema vanusest ja tsüstiidi kulgu iseloomust. Tuleb märkida, et tsiprofloksatsiin ja norfloksatsiin on positiivse tsüstiidi ravi narkootikume, mida kasutatakse laste praktikas ainult tervislikel põhjustel, ja nende kasutamist põiepõletiku korral võib pidada õigustamatuks. Mõned välismaa teadlased soovitavad abi uriiniga ägeda komplitseerimata tsüstiidi korral .\nEnamik viimastel aastatel tehtud teaduslikest uuringutest viitab aga E. Strachunsky ja N. Korovina koordineeritud uurimistöö, mis viidi läbi aastatel Võttes arvesse saadud andmeid, ei ole praegu Venemaal ampitsilliini ja amoksitsilliini kasutamine tsüstiidi lastel empiiriliseks raviks kohane. Nende määramine on võimalik ainult siis, kui kinnitatakse patsiendi uriini mikrofloora tundlikkus nende suhtes.\nAmpitsilliin ja amoksitsilliin ei ole näidustatud K. Põhjustatud tsüstiidi korral, kuna need mikroobid on looduslikult vastupidavad aminopenitsilliinidele. Lastel esineva põiepõletiku korral on amoksitsilliinil põhinevate "kaitstud penitsilliinide" kasutamine klavulaanhappega augmentin, amoksiklav õigustatud. Vastavalt Fisbach M.\nKui i vestelda valus allosas kõhu\nTugev lõikamine kui skulptuur naine\nJootmine veres teismelises\nVärvimine valu alla kui urineerimine\nSümptomid öövalu allosas kõhtu vasakul küljel


Linn või piirkond: Erwitte\nErwitte suunakood on 02943. FFiktiivse telefoninumbri 9374016 ja suunakoodi 02943 jaoks tuleb valida number 02943 9374016. Erwitte asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9374016, suunakoodi 02943 (Erwitte) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 2943 9374016. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 02943.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 02943 (Erwitte).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Erwitte, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Erwitte, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 2943. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9374016, suunakoodi 02943 (Erwitte) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 2943 9374016.


Q-allikas – Vikipeedia\nQ-allikas ka Q-evangeelium (ka Logia-allikas, Logionideallikas) on Jeesuse sõnade ja ütete kogumik väljaspool Uut Testamenti. Sarnane Tooma evangeeliumiga.\nQ-allika või Q-evangeeliumi keskseks teemaks on Jeesuse õpetus, mitte surm ja ülestõusmine. Q-evangeeliumiga kaasaegsed apostel Pauluse tõesed kirjad ei aseta samuti ristilöömist ega ülestõusmist sündmustena keskmesse.\nNn kahe allika oletuse järgi pärineb Matteuse evangeelium kahest tekstist: 1) Markuse evangeeliumist, kust Matteus ja Luukas laenasid jutustused ning 2) Q-allikast, mis sisaldas peamiselt Jeesuse õpetust ja ütlusi (pole säilinud). Matteuse ja Luuka evangeeliumi kohatisi kattuvusi seletatakse sellega, et tegu oli allikaga, mis sisaldas peamiselt Jeesuse ütlusi ja õpetusi. Seda allikat tähistatakse tähega Q.\nQ-allika looja oli Jeesus-liikumise rühmitus, kel näiteks Pauluse mõttekaaslastega esialgu ilmselt kokkupuudet ei olnud. Q-allikas sündis Iisraelis. Q-allika koostajad ei huvitu Jeesuse elukäigust ega omista Jeesusele ülevaid tiitleid. Jeesus on selles äärmuslik prohvet. Ta kuulutab jumalariigi peatset saabumist ja juhatab, kuidas neid sündmusi ootav kogukond elama peaks. Jeesus käsib neil armastada oma vaenlasi ja tagakiusajaid. Jeesuse järel käimine tähendab neile maailma ja kõigi selle ühiskondlike sidemete hülgamist. Samas on Jeesus tarkuseõpetaja. Jeesus õpetab tavatarkusele vastanduvat alternatiivtarkust, mis pöörab ümber tavatõekspidamised.\nNäib, et Q-allika koostajate ideed hakkasid edasi levides hargnema eri suundades ja 66. m.a.j puhkenud sõja ajal kirjutati Q tekst ilmselt ümber.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Q-allikas&oldid=5959323"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:36, 10. september 2021.


Talviki Pill: Edasi on õhuke, aga sisukas. Intervjuu tellimiskampaania võitjaga – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nEdasi 13. aug. 2020 Edasi\nIga-aastasel väljasõidul lastega. Foto: Talviki Pill erakogu\nEdasi kevadine paberajakirja tellimiskampaania “Avasta Eesti maitseid” oli pühendatud kõigile Eesti tootjatele ja sellega kutsusime üles tarbijad kodumaist kaupa rohkem väärtustama. Kampaania peaauhinnaks oli viie veinitalu külastus neljale inimesele Eesti Veiniteel, mis ühendab enda alla 16 veinide valmistamisega seotud talu. Loosi tahtel osutus võitjaks Talviki Pill, kes töötab hambatehnikuna. Esitasime võitjale mõned küsimused.\nPalju õnne peaauhinna võitmise puhul! Meie seekordse tellimiskampaania “Avasta Eesti maitseid” üks juhtmõte oli kutsuda üles tarbijad kodumaist kaupa rohkem väärtustama ja märkama. Kuidas teile tundub, kas inimesed ostavad rohkem kodumaist?\nAitäh! Veinituur läks kenasti korda. Veinitalud olid kõik eriilmelised ja veinid vaimustavad.\nVõimalusel eelistatakse ikka kodumaist. Eestimaine toodang on väärtuslik, seda pole massiliselt ja on kallim, hind muidugi võib tarbimist pidurdada.\nKui suur veinisõber te ise olete, milliseid veine eelistate?\nPeale veinitalude külastust olen veel enam ka eesti veini sõber. Lemmikud on kuivemad ja kergemad veinid. Maitsevad nii punane, valge kui ka vahuvein. Piirkonnaeelistusi ei ole. Mulle meeldib proovida erinevaid maitseid.\nMis mulje Eesti veinid ja veinitootjad teile jätsid? Ja millised veinid osutusid teie suurimateks lemmikuteks?\nEesti veinid ja veinitootjad on suurepärased. Eriti meeldisid Uue-Saaluse vahuveinid, Murimäe kuslapuuvein, Järiste punavein Regent, Habaja arooniavein ja Tori valge vein Solaris. Eesti marjaveinid on mõnusalt värsked, sobivad igaks puhuks. Eesti viinamarjaveinid üllatasid ka positiivselt.\nMõned küsimused ka Edasi kohta. Mis teile konkreetselt Edasi juures meeldib, et pidama olete jäänud?\nKui sain Edasi esimese tellitud numbri, vaatasin, et nii õhuke! Selgus aga, et see on väga sisukas. Puudutab mitmesuguseid teemasid ja esindatud on erinevad autorid. Ajakirja nimi on geniaalselt lihtne. Kuna Edasi on hetkel ainuke paberajakiri, mida loen, siis on ta ühtlasi ka mu lemmikajakiri.\nMida ütleksite oma sõbrale, kes pole ajakirjast Edasi veel kuulnud, miks ta seda väljaannet võiks lugeda ja tellida?\nMa ütleks, et see on üks intelligentne lugemine. Edasis on kōik olemas – selle kõrvale pole muid ajakirju enam vajagi.\nKui peaksite tarbija ja potentsiaalse kliendina soovitama Edasit reklaamiandjatele, siis mida Te ütleksite?\nTagasihoidliku välimusega kvaliteetset infot pakkuv Edasi on sobiv koht heale reklaamile, see annab mõlemale lisaväärtust.\nRääkige palun mõne sõnaga ka oma tööst ja kuidas vaba aega sisustate?\nIgapäevaselt töötan hambatehnikuna. See töö on väsitav ja pingeline. Nii et vabal ajal tuleb puhata ja tegeleda tänapäeval au sisse tõusnud molutamisega. Lisaks rattasõidule tööle teen joogat ja käin jooksmas, et enesetunne ikka hea oleks.\nPosted in Edasi and tagged Edasi, Intervjuu. Bookmark the permalink.


27. mail - ennesuvinsed viimased avalikud naerujooga õhtud Tallinnas ja Tartus\nKutsume meie viimastele ennesuvistele avalikele naerujooga õhtutele Tallinnas ja Tartus 27. mail. Naerujooga võimsam mõju avaldub regulaarsuses.\nJuba 15 minutit naerujoogat annab annuse tervist ja rõõmu kogu päevaks ja seda kohe, ilma igasuguste ravimiteta.Naerujooga praktiseerimise tulemusena tõuseb osalenutel energeetiline tase, suureneb stressitaluvus, paraneb kohusetundlikkus ja motivatsioon, jõudlus, tõhusus, innovatiivsus ja probleemijuhtimise võime, tugevneb kollektiivsustunne.\n27. mail Tallinnas toimuva naerujooga õhtuse seansi lõpetame pika lõdvestusega.\nLähimad naerujooga avalikud toimumise ajad:\nNaerujooga õhtu 27. mail Tallinnas\nNaerujooga õhtu 27. mail Tartus\nNaerujooga lühiseansid mais lõuna ajal kell 13 Tallinnas - 26. mail\nMillist kasu toob naerujooga


Härra Braun tahaks kaasa Arvustused\nKolmapäeva hommiku kohta mängis muusika liiga valjult, sellest sai härra Braun kohe aru, sest pool nädalat oli alles ees ja Saara sugusel libul polnud millegi üle rõõmustada. Tema rahakott tahtis täitmist ja meestega ringi hoorates sai ainult poole sissetulekust. Teise poole teenis ta pornofilmides koos habetunud ja inetute, kuid kiimas meestega mööda voodeid ja lauaaluseid püherdades, nii et lõpuks kaameramehe põlved valutama hakkasid, kuni iga sent sai võrdseks kehade poolt imiteeritud liigutustega. Valmisid laenutusehitid nagu Libude Ohver ja Metsikused mamma pool osa 2. Saara oleks täna tööl olema pidanud, kuid tema korteris oli siiski keegi. Ja ilmselt mitte naine ise. Härra Braun teadis hästi Saara harjumusi. Näiteks ei jätnud Saara ealeski muusikakeskust lõugama kui kodunt lahkus. Kes ütles, et lits ei või koonerdaja olla ja saiakoorikuid süüa. Ja üleüldse lõugas muusika liiga valjult. Nagu kuradima Woodstock, mõtles härra Braun ja oksendas mõttes kanakoiva paksule vaibale, kas see sitt võiski olla kurikuulus pärsia vaip. Üks neist? Või oli see lihtne kaubamajast ostetud paks vaip põranda katmiseks, selline, mille teenis välja ka vallavaene?\nHärra Braunil polnud just kommet mööda poolvõõraid kortereid kolada, kuid täna tegi ta sissetungimise asjus erandi. Nimelt oli härra Braun Saarat tolle tööandja palvel juba teist kuud jälgimas kuigi jah, selle palve taga peitus või ja sai ja uus pardel. Nad maksid talle ja tema üritas selle eest siis tasuda tehes ainukest tööd, mida ta kõige paremini oskas. Ta sai naise kohta juba esimesel nädalal huvitavaid üksikasju teada.\nSaara käib igal õhtul kella kuue ja kümne vahel linna lääneosas asuvas pargis jalutamas. Regulaarselt!\nSaaral on komme aluspükstega vannis käia, mis oleks rohkem kui kummaline olnud, kui poleks olnud seda vastasmaja poissmeest, kes teda läbi oma elutoa akna binokliga uuris. Regulaarselt taas.\nSaaral oli lööve ja ta võttis iga päev tablette. Tavaline asi. Võis see olla süüfilise tagajärg. Pidanuks raamatust järgi vaatama.\nSaara ei maganud eriti, ei armastanud valjut muusikat, ei soosinud lapsi, keda ta tihti maja ees sõimas kui need talle saiapudi juustesse loopisid või tema kassi trepikoja ukselingi külge poosid. Sara oli närviline! Üks laps lõpetas lõhkise peaga. Vanemate poolt kohalekutsutud politseinikud lahkusid naise korterist siiski muheledes. Järeldus -- ta on rohkem kui töötav lits, ta on loomupärane hooraks sündinud naisterahvas kelle sarnaseid meie seas just palju ei kohta, kahjuks.\nÜlemustele ei meeldinud Saara õhtused käigud, kuigi nad seda talle ei maininud. Nõuti igapäevast raportit Saara ööpäevast.\nHärra Braun magas siis kui Saara töötas oma leivaisade juures ja viibis üleval siis kui Une-Mati kühvliga inimestele liiva laugudele loopis, olgu see improviseeriv minisurm neetud. Härra Braunil oli nimelt tobe komme tööpostil tukkuma jääda, isegi siis kui ta parasjagu väsinud ei olnud ja see võis või ja saia ja pardli ära võtta. Härra Braun sõi seega erguteid, jõi kohvi ja luges õudusjutte, silmadega iga viie sekundi tagant üle raamatu Saara korteri poole kiigates, juhuks kui midagi peaks märgata olema. Ta oli üürinud korteri Saara maja vastas ja teadis, et sellistel puhkudel pidigi korteri üürima, kuna tänaval autos passides ei avanenud võimalust igavuse korral teistes korterites tegutsevaid inimloomi piiluda. Härra Braun tegi ka nende kohta märkmeid. Näiteks noormees Saara kõrvalkorteris kauples narkootikume nohuse ninaga noortele ja kogus raha plekk- karpi lauasahtlis. Härra Braun otsustas hea inimesena, et selle karbi teeb ta ühel heal päeval veel tühjaks. Siis saabus öö kui Une-Mati talle mitte liiva, vaid lausa tsementi silma kallas ja ta ärkas alles kell pool kaheksa hommikul. Paaniliselt, siiski mitte paanikat välja näidates, kiirkõndis ta trepist alla, lippas üle tänava ja kobis vastasmaja trepist üle kolmandale korrusele. Muusika kostis tegelikult tänavale. Ta tundis ennast nagu Frank Black, ilmudes negatiivilt positiivile, sündmuskoht korterile lähenedes.\nHärra Braun läks halastamatult vaipa tallates üle toa ja lülitas muusikakeskuse vait. Muusika asendas usin askeldamine kõrvaltoas ja nüüd hakkas härra Braun kahetsema, et ta püstolisse padruneid hankinud ei olnud, sest viskerelvade osas polnud ta just kõva käsi. Koolipingis oli ta tuvi asemel piimamüüja kiviga vigaseks visanud. Tuvi kõigest ehmatas koledal kombel, sest tema igapäevast olulist söögiseiret oli segatud. Politseinikud vangutasid pead. Poisist saab pätt, selge see. Üks mundrimeestest viskas peale seda kurjakuulutavat ja üldse mitte täide läinud ennustust juhuslikult kiviga šokist rahuneva tuvi surnuks.\nHärra Braun kuulas sahistamist ja astus siis varjust välja, laadimata püstolit enda ees hoides, kusjuures padruneid asendas ülimalt ähvardav pilk. Selline, mis ütles, ma lasen su kurgust alla nagu õlitatud heeringa. Ta sihtis olendit, keda maalaste poolt humanoidiks nimetati, ainult et härra Braun ei uskunud tulnukatesse. Tema plaan ei sisaldanud nii ehk teisiti ühtki hoiatust maaväliste jõudude ajassesegatusse, olgu need siis tulnukad või haldjad, keda härra Braun isegi uskus, kuna need olid tema meelest lapsepõlves tema komme varastanud. Õde Inga oli tema usku veelgi süvendanud, keskööl valges öösärgis soigudes ümber maja lipates, põsed batoonikesi täis, nii et aknast välja piiluv pisike härrahakatis Braun närvivapustuse sai. Ühel ööl lämbus õde Inga paraku naeru ja kommide kätte, mis pani härra Brauni hiljem arutlema teema üle, kas karma seadused ähvardavad meid kõiki.\nHumanoid oli meeter pikk ja kandis valgeid räbaldunud pükse ning rohelisetäpilist roosat pluusi, mille hõlmade vahelt kasvas välja üksikuid rinnakarvu. Humanoidi pea oli tõepoolest munajas nagu paljud seda oma kolmanda astme kontaktiraamatutes kirjeldasid, kuigi väike mehike oli siiski pigem naeruväärne kui ähvardav. Valgenahkne. Ja tema pilk rääkis enda eest. Ta oli intelligentne, võib-olla isegi natuke veider, kuna soris Saara pesusahtlis. Olukord oli nii absurdne nagu teivashüppaja Marju Länik, nii et härra Braun asjale nii ega naa vaadata ei osanud. Püstol tundus ka mõttetu, kuna vaevalt tulnukas teadis, millega teda sihiti ja kui ta oleks sellest aru saanud oleks ta võinud härra Brauni mõne oma pihustava relvaga põrmustada, nii et härra Müristaja kadus ruttu taskusse.\nTulnukas üllatas teda. Ta nookas sisseastujale peaga nagu seltsimehele ja küsis: «Mis teed?»\nEesti keeles rääkiv tulnukas meeldis härra Braunile kohe. Ta nookas vastu, aga ei ütlenud midagi. Läks hoopis tulnuka juurde, vaatas sellele otsa ja lükkas pesusahtli kinni.\n«Asi selles,» selgitas härra Braun. «Vaadake. Mul pole teiega üldse mingit pistmist. Ma otsin ühte inimest, kes selles korteris elab.»\nTulnukas muigas, kuigi tema kriipsuks surutud huuled ei liigahtanudki. Siiski oli tema olekus äratuntav teatav hoiak, mis viitas hetkelisele lõbustatule.\n«Päevaplaani täitmise vastased kuuluvad äraviimisele,» ütles ta ja torkas täiesti ilmetu ja järjekorras teise ning ühtlasi keskmise näpuga härra Braunile rinda. Hetkeks paistis ta võidurõõmus, kuid langes siis justkui masendusse.\n«Kahjuks, ei tule sellest midagi välja» pomises tulnukas. «Pole lihtsalt millega viia. Saate aru.»\nHärra Braun noogutas. Ta oleks arusaamist väga soovinud. Ta ei saanud paljudest asjadest aru, sealjuures ka paljudest lihtsatest asjadest. Ta ei saanud aru, kuidas arvutihiir töötab, ta ei saanud aru sellest, miks naistel vuntsid kasvama kipuvad, rääkimata sellest, kuidas saab kosmos lõputu olla. Ei saanud ta aru ka sellest, mida see väike olend siin sogas. Tal tekkis tahtmine korterist väljuda ja töö üles ütelda. Hankida mõni amet, kus oleks ebatõenäolisem lendavaid taldrikuid ja nende juhte näha, näiteks kaevanduses.\n«Ma jäin, kuidas teie seda nüüd ütletegi, rongist maha,» selgitas humanoid. «Kutsu mind isandaks peni.»\n«Tore küll,» kahvatus härra Braun vihast. «Sa oled arvulises vähemuses isegi siis kui sa seisad siin minu ees. Isandaks. Meil pole siin isandaid. Orjanduslik kord on ammu maha maetud.»\n«Pole mõtet tüli tekitada, ma niisama sõnasoojaks» tõmbus humanoid tagasi. Ta tatsas pisikeste sammukestega üle toa ja vaatas tänavale. Tänav kihas inimestest. Oli lihtsalt juhus, et keegi pilku üles ei pööranud. Sõbralik kummitus Casper oleks härra Braunile liiga palju soovimatut tähelepanu tõmmanud. Härra Braun ei soovinud võõras korteris vahele jääda, seega ta riskis põrmustatud saada ja tiris tulnuka aknast kiiresti eemale.\nPool tundi hiljem istusid nad vastasmajas, tulnukas üritas piima juua ja küpsiseid peale näksida. Härra Braun käis närviliselt mööda tuba edasi tagasi ja surus sadasid küsimusi vägivaldselt maha. Pesunööriga kinni seotud poissmees-piiluja lamas vannitoas vannis ja üritas üle ääre tuppa kiigata. Härra Braun ei olnud riskinud humanoidi oma üürikorterisse vedada. Pealegi oli ta juba ammu piilujale õppetundi anda soovinud, nii et rusikahoop näkku oli asja ette läinud. Loomulikult ei tasunud see rabeleva lurjuse kinnisidumise vaeva ära, kuid asi oli algatatud ja pääsu enam polnud.\n«Mõttetu,» nurises tulnukas. «Kelle idee oli selle naise röövimine!»\n«Te röövisite selle naise,» päris üllatunud härra Braun. «Te rööviste Saara! Aga milleks? Ma olen kuulnud, et röövitakse intelligente, inimesi, kes midagi oskavad.»\n«Ta oskabki,» selgitas tulnukas. «Ta oskab nähtamatuks muutuda.»\nHärra Brauni silmad läksid suureks nagu vanaema ebaõnnestund pannkook.\n«Ega ta ise ei tea seda,» ohkas tulnukas. «Me uurime teda. Võib olla lahkame. Võib olla viljastame ta.»\nHärra Braun irvitas: «Süüfilse saate, te torkijad.»\n«Seda on muideks arvesse võetud. Maa jube haigus. Paneb meid nahavärvi muutma.»\n«Lähete roheliseks või,» mõnitas härra Braun.\nTulnukas peaaegu punastas oma valge naha all.\n«Ära sa räägi,» lõi härra Braun käsi kokku. «Esimene süüfilisehaige tulnukas, keda mul on au tunda.»\nNad vaikisid mõne hetke, nii et humanoid sai küpsised lõpuni süüa ja piimaklaasi põhjani tühjendada.\n«Mida te nüüd edasi teha mõtlete,» uuris härra Braun. «Võtate omadega kontakti? Viskate neile väikse signaali ja nad korjavad teid peale?»\nHumanoid raputas ägedalt pead.\n«Nad tulevad Saarat tagasi tooma homme. Siis lähen. Ma mõtlesin seniks massi sulanduda. Naisel olid riided kapis.» Ta osutas enda seljas olevatele kaltsudele. «Kas ma näen inimlik välja?»\n«Isegi väga,» ütles härra Braun. «Keegi ei paneks tähele. Päikeseprillid ka ette ja valetate et olete pigmenditõbine. Üks väike jalutuskäik vanalinnas?»\n«Mis me sellega teeme?» Tulnukas pidas silmas vannislamajat. Ta tatsus sammul, mida koeraarmastajad kohati armsaks nimetavad, koera kombel, üks puus natuke ees, vannituppa ja kiskus piilujal kaltsu suust.\n«Sul päikeseprille on?»\nMees oli kahvatu nagu valgeksvärvitud krohvsein.\n«Sa oled nii valge, et võiks arvata, nagu oleks sul ka süüfilis,» ohkas tulnukas.\nLoomulikult ei saanud loota, et doktor Mäesalu, oma elus nii Jeesust kui ristija Johannese ema kohanud psühhiaater, võtaks tõe pähe loba süüfilisehaigest inimrõivas tulnukast. Ta küll noogutas, mis aga ei tähendanud seda, et ta poleks piiluja Marko Haavataret kolmeks kuuks vaimuhaiglasse paranema pistnud. Järgmisel päeval üliõpilastele loengut pidades mainis ta ära: «Igas inimeses leidub ka positiivseid külgi. Oli see Haavatare küll hull, vähemalt polnud ta piiluja.»\nJalutuskäigul vanalinnas tekkis härra Braunil mitu ideed, selle kohta, mida tulnukaga pihta hakata. Ühest küljest oli ta ise täiesti üksik ja oleks soovinud tulnuka endale jätta, pidada teda puuris nagu koera, silitada kui see sitsib ja vitsa anda, kui see loigu kinga sisse teeb. Kuid tal polnud aimugi sellest, millised paravõimed sel pealtnäha ohutul tüübil olid, nii et vaevalt see ilma tüsistusteta korda läinuks. Teine võimalus oli proovida heaga. Paluda lubada osa saagist, pakkuda koostööd, aga kas seegi oli eriti hea mõte, sest tulnukal polnud rahast ilmselt midagi. Näis, et talle Maal üldse ei meeldigi, sest ta põrnitses vastikustundega nii hooneid kui inimesi.\n«Liiga arenenud arhitektuur,» pomises ta endale olematu nina alla. «Liiga erinevad näod. Kuidas nad need kõik endale meelde jätavad?»\nOli veel üks võimalus, mis pani härra Braunil püksid püüli sõeluma. Mis siis kui ta teeks ettepaneku tema röövimise, noh, pehmeltöeldes kaasavõtmise kohta. Ta oleks nende seas nagu misjonär. Õpetaks, abistaks, viiks täide, haaraks mõne koha võimustruktuuris. Korraldaks invasioone Maale, pahaaimamatute inimeste juurde. Ta oli salajas juba lapsest peale Eifeli torni purustada soovinud. Kahjuks oli see ainus kogus nitroglütseriini, mis tal valmistada õnnestus, vanaema rohukapi enneaegselt õhku lasknud ja nüüd avanes võimalus kaks.\nHärra Braun tiris tulnuka ühesse kangialusesse ja sosistas talle kuhugi sinna kus oleks kõrv olema pidanud: «Võtke mind homme kaasa, mis?»\nTulnukas sügas varbaga telliskivimüüril istuvat tuvi, samal ajal päikeseprille kohendades.\n«Ainult siis kui sa lased ennast viljastada.»\n«Olge nüüd!» hüüatas härra Braun jahmunult. «Te teate väga hästi, et meessoost inimest viljastada ei saa. Te teete meiega ju veel igasuguseid katseid!»\n«Noh,» pomises tulnukas. «Peamiselt me ikka viljastame.»\n«Ma võin teie MAAILMAVALLUTUSPLAANILE nõuandja olla,» lubas härra Braun.\n«Mis plaanile?» kortsutas tulnukas kulmu.\n«Noh, rasestate naised oma teate küll mis vedelikuga ja sündivad lapsed, pooltulnukad, võtavad märkamatult võimu.»\n«Me teeme seda rohkem nagu nalja pärast,» seletas humanoid. «Et, kes viljastab rohkem inimesi.»\n«No milleski saan ma teid ometi aidata?»\n«Sa võid meile meditsiini õpetada. Tead meil on haigustesse surevus meeletult kõrge.»\n«Te pole ka veel vähiravimit avastanud. Saan aru.»\n«Mis on ravim, definitsioon paluks?»\n«Ma arvasin, et sina ütled seda mulle?»\n«No näed, sa oled nii loll, et meil poleks sust midagi kasu.»\nTulnukas lõi pea selga ja astus rahvamassi sisse.\nJärgneva kolme tunni jooksul sai härra Braun huvitavaid, kuigi peamiselt pettumustvalmistavaid vastuseid küsimustele, mida igamees tulnuka käest küsiks. Ta sai teada, et neil, humanoididel, puudub igasugune ühiskonnakord ja seoses sellega ka kord. Ta sai teada, et planeet, kus nad elavad on Maast pisut väiksem, kuigi tihedamalt asustatud. Keskmine eluiga ulatuvat seal kahekümne aastani. Tehnoloogia areng olevat ääretult niru, välja arvatud kosmoselennud. Tiirutamised ümber Maa -- mitte seire, vaid lõbusõidud. Loomade lõikumine -- et inimesi hirmutada. Viljastamine -- omavaheline võistlus, kes saab enam. Relvastus -- misasi on relv? Kosmose lõpmatus -- pole aimugi, kas nii kõrgeltarenenud tsivilisatsioon, nagu Maal eksisteerib? Ei teagi? A kes siis veel teab? Kokkuvõttes leidis härra Braun, et parim sõna nende eksistentsi kokkuvõtmiseks on LÄBU ja et Maa näiline KAOS oli selle kõrval siiski pigem ÜLIKORD kui kerge organiseeritus. Eriti jahmatas teda fakt, et tulnukad olid mitmel pool inimesi mõnitamas käinud. Nad tungisid öösiti rühmakesi teadlaste kodudesse ja ajasid neid tekiservast sikutades üles, nii et viimased südame kloppides kohe krihvlikestega tahvlikestele valemeid ja päikesesüsteemi kritseldama kippusid. Tulnukad siis noogutasid ning ajal kui üks neist salaja professori naise viljastas, kritseldasid ka midagi, mida hiljem top secret projektide nime all dešifreerida püüti. See ei õnnestunud kunagi, sest tegelikult sõnumit polnudki. Oli kritseldus. Lisaks sellele olevat nad inimesi kaasa võtnud ja neid siis suvalistesse kohtadesse maha jätnud. Mõned kuuekümnendate alguses ka Kuu peale. Alles siis jõudis nendeni arusaam, et inimesele on eluks vajalik hapnik. Kuna Maa asukaid tappa ei soovitud, siis edaspidi selliseid sigadusi ei tehtud. Lõpuks väsisid nad iga jumala päev kohal käimast ja nüüd tulid vahest harva, et vaadata, kuidas asjalood on. Ilma igasuguse eesmärgita. Umbes nii nagu käiakse oma naabreid üle aia kiikamas, mõtles härra Braun ja tundis ennast esimest korda elus tühja ja ebavajalikuna. Inimesed peaks hakkama tulnukarahvast harima. Jeesus tule appi!\nJärgnevatel päevadel muutus tulnukas nukraks ja ei tulnud enam välja härra Brauni köögist, kuhu mees humanoidile suure pappkarbi eluasemeks seadnud oli. Tema ennustuste järgi oleks abilaev ta juba üles korjama pidanud, aga kedagi ei tulnud. Nad olid tema, enda meeskonna asendamatu liikme kellegi rohkemasendatavaga asendanud ja laperdasid kindlasti Merkuuri kohal ringi.\nHärra Braun ei matnud maha enda plaani humanoididega kaasa lennata kui need ilmuma peaksid, lõpetas töölepingu pornomeestega ja istus hommikust õhtuni kodus, oodates läikivat hiidtaldrikut, mida ei tulnud.\nKuu möödudes hakkas tulnukaga veidraid asju sündima. Ta hakkas öösiti helendama ja sonis unes. Härra Braun istus tema voodi kõrval, märkmik ja pastakas käes, üritades kirja panna kõik sõnad, millest ta aru sai. Neid polnud palju, aga üks selgelt arusaadav oli KODU. Koduigatsus murrab selle vaese hinge, mõistis härra Braun sügavalt ohates. Ja mina tahan kodunt minema nagu mingi paganama piiririkkuja.\nVihasena käis ta veelkord vastasmajas ja peksis läbi narkomehe, jättes tolle ilma viiekümnest tuhandest kroonist, mille eest sai ostetud sõiduauto ja kõvasti toiduaineid. Nad istusid tulnukaga köögilaua taga ja jõid siidrit.\n«Ma arvan, et nad ei tulegi,» pihtis tulnukas ja kuristas siidriga kurku.\n«Oh,» püüdis härra Braun teda lohutada. «Pole midagi. Äkki oli neil mingi galaktikatevaheline rike.»\n«Võib olla põrutasid ennast vastu mõne meteoriidi pinda surnuks,» oletas tulnukas.\n«Ma olen mõelnud,» alustas härra Braun kiiresti uut teemat. «Et kui sa juba siin oled, siis peaks sulle nime panema.»\n«Sa arvad, et ma peaks teie ühiskonda sisse sulama hakkama?»\n«Just seda ma silmas pidasin,» ütles härra Braun. «Kuidas oleks Juhaniga?»\n«See on vana hea järgiproovitud nimi.»\nJuhan harjus kiiresti. Ta õppis härra Brauni abiga lugema ja kirjutama, omandas kiirkursuse ühiskonna kohta ning sai esimest korda õhtul väljas jalutades peksa, saateks sõnad, kuradi albiinofriik. Peale seda oli härra Braunil tegemist, et tema käest roosa puiduvärvi purgid ilma suurema õnnetuse sündimata kätte saada. Mingil hetkel muutus ta nii inimlikuks, et hakkas tööd otsima, kiites pidevalt juhust, mis ta nii arenenenud ühiskonda paiskas. Aga koduigatsus jäi hoolimata sellest, et alates sügisest sai temast kohaliku hotelli ülemkelner. Intervjuud temaga viisid selleni, et arstid andsid teda vaevavale tõvele nimeks tulnuksündroom ja ta pääses oma valge nahaga isegi juhtiva telesaate barjääride taha ning ühiskonna ette.\nAasta hiljem ärkas härra Braun ühel kevadhommikul ebameeldiva sumina peale oma korteris. Ta ulatas sussidele jalad ja läks elutuppa, kust veider heli temani voogas. Mitte eriti üllatuna, leidis ta sealt eest terve grupi tulnukaid, kes ümber Juhani seisid ja temaga vestlesid. Nad heitsid härra Braunile ükskõikse pilgu kui too tuppa sisenes ja kuulasid siis edasi. Juhan oli tõsine ja härra Braun otsustas humanoide mitte segada kui üks suuremat kasvu mehike tema poole pöördus ja teda kõnetas.\n«Me oleme kursis teie tegudega.»\n«Nii,» ei osanud härra Braun muud vastata. Ta tundis ennast üsna üleliigsena ja oleks pressikoverentsi asemel meelsamini köögis kohvi keetnud.\n«Oleks meeldiv ka edaspidi...»\n«Miks ka mitte,» lausus härra Braun ja suundus pead piinamata magamistuppa kohvreid pakkima. Asjalik, nagu ta oli, leidis ta peagi, et ei vaja enda igapäevasest inventarist suurt midagi. Hambahari vahest. Ta suudles tõsiselt lillelist tapeeti. Siis läks ta, pisaratilk silmanurgas tolknemas elutuppa tagasi ja ulatas kohvrid tulnukatele.\n«Ma võtsin teatemeteoseid kaasa,» selgitas ta. «Minek?»\n«Minek,» ütlesid tulnukad. Esimest korda võis nende kahvatutelt nägudelt midagi rõõmusarnast välja lugeda. Juhan kraapis varbaga vaipa ja vaatas nukralt maha.\n«Lähme Juhan, sa saad mulle nüüd oma kodu tutvustada,» kutsus härra Braun. Tulnukad jäid rõduuksel ootama.\n«Ma, ma vist ei tule,» pomises Juhan.\n«Misasja,» hüüatas härra Braun. «Kus koduigatsus jäi?»\n«Mul on siin nii hea,» pihtis Juhan. Ta oli rohtude söömisest juba kergelt rohekat tooni omandamas ja kui esikuuks avanes, sai härra Braun aru, mis Juhanit kinni hoiab.\n«Ta on kena,» ütles härra Braun naist pilguga mõõtes. «Kui kahju, et ma neid enam ei näe.»\n«Ma tean,» ütles ta.\n«Kas sul on sugulased külas?» küsis pikajalgne brünett, natuke halli juustes. Ta läks Juhanist mööda kööki ja asetas toiduainetega spordikoti kraanikausi kõrvale lõikealusele.\n«Me pidime remonti tegema hakkama,» sosistas Juhan rahulolevalt. «Nii et...»\nHärra Braun noogutas ja nad läksid rõdule.\nPlaneedilainer mahutas nad täpselt. Kohvrid võeti sülle ja siis sööstis lennuvahend otse õhku, ületades linna ja toites kahe järgmise päeva ajalehti artiklitega paranormaalsest nähtusest, millele keegi tark nagu ikka ka selgituse leidis. Lapsed olevat lihtsalt lohet lennutanud.\nAga härra Braun istus tulnukate vahele pressituna ja luges neile entsüklopeediast mõisteid ette, selgitas neid ning kontrollis kui hästi asjad viimastele pähe jäid. Kuul tegid nad korraks peatuse ja härra Braun teenis tulnukate heakskiidu oma esimese nende sorti naljaga. Ta viskas ülelennul kivisele pinnale tuubi Colgate hambapastat, kosmonautidele leidmiseks ja imestamiseks. Lennu lõpuni olid jäänud loetud tunnid.


Spunkijad :: Reeglid :: Kasutustingimused Share |\nPealkiri: Kasutustingimused ja reeglid Esm Juul 23, 2012 7:25 am\nSpunkijad on spunk.ee kasutajate poolt algatatud omaette tegutsev foorum, mille loomise algseks ideeks oli võimaldada spunk.ee kasutajate vaheline arutelu ning tuvastada spunk.ee keskonnas tegutsevad ebaausad kasutajad, kes kahjustavad oma tegevusega spunk.ee mainet.\nSpunkijad foorumisse postitades kinnitad, et oled spunk.ee kasutaja.\nOleks soovitatav ja positiivne, kui kasutajad paneksid enda kasutajanimeks, enda nime lisaks-taha või siis enda profiiliallkirjaks sama nime, mis on tal spunk.ee-s.\nIgal kasutajal on õigus ühele kasutajakontole. Mitme konto avastamisel võidakse sulgeda kõik kontod. Kasutajakonto on personaalne ja selle üleandmine kolmandatele isikutele ei ole lubatud.\nKontod, mida ei kasutata rohkem kui 6 kuu vältel ja millelt ei ole tehtud ühtegi postitust, võidakse kustutada.\nAvatarid, pildid, signatuurid\nKasutajatel on võimalik lisada teemadesse pilte. Piltide linkimisel kehtivad järgmised nõuded – pildi küljepikkus ei tohi olla suurem kui 400 pikselit ja pildifaili suurus ei või ületada 200 Kb. Piltide lisamisel peab arvestama, et teistel kasutajatel võib olla aeglane Interneti-ühendus – võimaldamaks ka neil teemasid lugeda, palume lisada ühte teemasse mitte rohkem kui kümme pilti.\nSignatuur ei tohi olla suurem kui viis normaalrida. Ridade vahe loetakse reaks. Font ei tohi olla suurem kui 2. Lubatud on kasutada kuni kolm emotikoni. Signatuuris kasutatavad pildid ei või ületada suurust 80 x 100 pikselit ja failisuurus ei tohi olla üle 10 Kb. Nõuetele mittevastavad signatuuurid kustutatakse administraatorite poolt ilma kasutajat ette hoiatamata.\nSpunkijad foorumis postitades nõustud mitte kasutama selliseid teemasid, materjale ja tekste, mis on teadlikult valed või laimavad, ebakorrektsed, vulgaarsed, viha ja tüli õhutavad, nilbed, ähvardavad, solvavad, isiklikke õigusi või rahvustundeid riivavad või mingil muul moel seadusevastased.\nVõimalike autoriõiguste rikkumiste eest vastutab postituse autor, mitte foorumi haldajad.\nVäitlused on teretulnud – isiklikud rünnakud ja riidude tekitamine ei ole seda mitte. Kontrolli alt väljuvad tülid peatatakse moderaatorite või administraatorite poolt. Administraatoritel on õigus sulgeda kasutaja ligipääs foorumitele juhul, kui probleem ei lahene. Reeglite maksmapanemine foorumites on ainuisikuliselt moderaatorite ja administraatorite ülesanne.\nAdministraatorid ja moderaatorid ei saa vastutada ühegi teate korrektsuse, täielikkuse ja kasutatavuse eest. Me ei saa vastutada ühegi postituse sisu eest, kõik postitused väljendavad selle kirjutanud kasutaja seisukohti ja arvamusi. Spunkijad foorumisse postitades on iga kasutaja vastutav enda postituste sisu eest.\nModeraatoritel ja administraatoritel on õigus kustutada, redigeerida, ümber tõsta, sulgeda mis tahes postitusi, mis on vastuolus üldtunnustatud moraalinormidega nii sisult kui keelekasutuselt.\nEraviisiliste kirjade postitamine foorumisse on keelatud, kui just kirja autor ise ei ole soovinud teisiti. Foorumil on erakirjade saatmise võimalus, palume kasutada seda.\nEelnevale postitusele viidates (tsiteerides) jäta tsitaadist alles vaid see osa, millele vastad ja mis on hädavajalik Sinu vastusest arusaamiseks. Ülejäänu kustuta. Ära liialda tsiteerimisega. Kui Sa vastad vahetult eelnevale postitusele, siis ära tsiteeri seda. Keelatud on piltide tsiteerimine.\nÄra kasuta teema pealkirjas või postituses läbivaid suurtähti – Internetis võrdub see karjumisega.\nKirjuta selgelt ja täpselt ning anna oma postituses piisavalt informatsiooni.\nTõde selgub vaieldes, mitte vaikides. Kui tunned, et foorumis räägitavale on Sul midagi kaasa rääkida, ütle oma arvamus välja. Vajadusel tuleb oma arvamust ka kaitsta.\nKasutajad, kes ei pea kinni reeglitest ja juhtnööridest, samuti moderaatorite või administraatorite poolt esitatud soovitustest, võidakse eemaldada foorumist ilma eelneva hoiatuseta, kuivõrd nad on tutvunud reeglitega ja nõustunud neist kinni pidama foorumisse postitamisel.\nAlamfoorumitel võivad olla erireeglid, Sa nõustud kinni pidama ka neist. Kontrolli enne postitamist, kas selles foorumis ei kehti erinõuded.\nSpunkijad administratsioon ei ole kohustatud eemaldamist põhjendama ega kommenteerima.\nSpunkijad administratsioonil on õigus muuta reegleid ilma eelneva hoiatuseta.\nSpunkijad foorumisse postitades nõustud Sa kinni pidama kõikidest eelpool toodud reeglitest ning samuti järgima kõiki reegleid ja juhtnööre, mida võidakse kehtestada tulevikus või millest antakse Sulle teada foorumite moderaatoritelt või administraatoritelt.\nSpunkijad :: Reeglid :: Kasutustingimused


Jaanus Nurmoja: Eesti kodanikupalga poliitikat peame kujundama ise - Arvamus\nJaanus Nurmoja: Eesti kodanikupalga poliitikat peame kujundama ise\n25. juuli 2017, 16:28\nTähtis on, et hariksime oma põldu ise, muidu tuleb seda meie eest tegema keegi teine. Olgu kodanikupalga idee pealegi välismaist päritolu – võõras seeme võib võõral maal kukkuda õigesse mulda ja areneda õige harija käes just selliseks taimeks, nagu harijale kasulik, kirjutab Rakveres tegutsev muusik, ajakirjanik ja kodanikupalga üks eestkõnelejaid Jaanus Nurmoja.\nEsiteks jõudu rohelistele, kes loodavad Tallinnas võimule saades korraldada seal nelja aasta pikkuse kodanikupalga eksperimendi tuhande katseisikuga ja 400 euroga kuus igaühele neist.\nIsegi pelgalt kavatsuseks jäädes on see palju parem kui mitte midagi, kuivõrd suhtumises kodanikupalga teostatavuse ja mõju riikliku uurimise algatusse (portaalis rahvaalgatus.ee) on seni olnud märgata teatavat pelglikkust.\nKas ja kuidas on ühel omavalitsusel Eestis võimalik sellist eksperimenti korraldada, kui täiuslikult ja kas iseseisvalt või mingis koostöös riigiga, seda saame vast teada siis, kui tegudeks läheb.\nEbavõrdsus on kodanikupalga eesmärk\nÜhtaegu kiitus Kaspar Kurvele kodanikupalga olemuse põhjaliku lahtiseletamise, eriti aga müütide kummutamise eest artiklis «Kodanikupalk ehk Vasak- ja parempoolsuse tervitatav surm».\nMuidugi pole kõik sealsed väited kivisse raiutud (näiteks saajate ring võib sama hästi piirduda ka kodanikega). Müütide ülevaade aga ärgitas muuhulgas otsima mõnele neist seletust. Näiteks müüt number üks on arvatavasti sündinud teisest müüdist, millele autor kaudselt ka vihjab – nagu oleks kodanikupalga eesmärk teha kõik inimesed sissetulekutelt ja jõukuselt võrdseks.\nTegelikkus on aga midagi muud. Jah, suures plaanis peaks see küll leevendama ebavõrdsust, kuid kohati on ebavõrdsus hoopis kodanikupalga eesmärk – nii imelik kui see ka ei tunduks, liiatigi veel kodanikupalgaaktivisti suust öelduna.\nPalgast loobuksid vaid väga vähesed\nMüüdile, nagu ei tahaks kodanikupalga tõttu keegi tööd teha, lisavad veelgi naeruväärsust mulluse üleeuroopalise programmi e28 küsitluse tulemused. Kui massilist mittetöötamist pidas suurimaks riskiks 43 protsenti vastanutest (nähtavasti ka osa kodanikupalga pooldajatest, sest neid oli kokku 64 protsenti), siis tööst loobuda kavatsejaid oli vaid neli protsenti.\nEestis samal aastal tehtud niinimetatud omnibuss-küsitluse tulemused aga näitasid, et kui riik maksaks inimestele ilma tingimusteta 400–500 eurot kuus, siis oleks palgatööst nõus loobuma maksimaalselt viis protsenti.\nSiiski, nagu märgib Euroopa Parlamendi Uuringuteenistuse mullusügisene ülevaade põhisissetuleku (ehk kodanikupalga) teemast Euroopa Liidus, tunnistavad nii idee pooldajad kui ka kriitikud, et nende argumentide toetuseks on vähe empiirilisi tõendeid.\nEhk leitakse Eestis riigiaparaadi ja teadusmaailma koostöös vettpidavaid vastuseid küsimusele, kuidas kodanikupalka rakendada makrotasandil (kuidas rahaliselt katta jne) ja millist mõju see avaldab? Kui suur kodanikupalk on Eestis võimalik ja kuidas? Kas 400 eurot, mida rohelised Tallinnas testida plaanivad, oleks tegelikult ka võimalik praeguste maksudega? Kes neid vastuseid teada ei taha, jätab kodanikupalga uurimise algatusele toetusallkirja andmata.\nKõik eestimeelsed jõud peavad kaasa mõtlema\nKodanikupalga parteitu eestkõnelejana leian ühtlasi, et Eestis ei ole puhtolemuslikult «irrelevantseid» parlamendierakondi, kellega arvestamine kodanikupalga küsimuses peaks olema mõttetu või lausa välistatud. Eriti kui jutt on eelmainitud uurimisest, mille vajalikkuses ei saa olla kahtlustki. Kuidas seda korraldada – see oleks praegu hoopis olulisem diskussiooniteema kui küsimus, kas kehtestada või mitte.\nHiljaaegu oli mul hea meel lugeda, et näiteks Keskerakonna juhtkond näikse samamoodi arvavat. Õekesed küsisid, mida erakonna juhid arvavad kodanikupalga teemast ja said vastuseks: vajab uurimist. Loomulikult – «üheksa korda mõõda» (enne kui ütled «ei» või «jah»). Sotside ja oravate leeris esineb nii positiivset suhtumist kui ka nimetissõrme kruttimist meelekohal, kodanikupalga toetajaid on lisaks Vabaerakonnas.\nLoomulikult on selles protsessis vajalik iga erakond. Näiteks Isamaa ja Res Publica Liidu ning konservatiivse rahvaerakonna panus üritusse on mitmel põhjusel väga oodatud. Mis siis, et briti päritolu aktivist, professor Guy Standing hirmutas umbes poole aasta eest peavoolupoliitikuid just rahvuslastega, kes tulevat vaese rahva toel võimule, kui peavool kodanikupalga idee peale veel kaua mõtleb nina kirtsutada.\nBritid brittideks. Eestis peaksid hoopis kõik end eestimeelseks pidavad jõud mõtlema sellele, milliseks võib Eesti kodanikupalga poliitika osutuda siis, kui nemad selle kujundamises ei osale ja kes võib sel juhul osutuda «esimeseks viiuliks». Ehk tundub see paralleel meelevaldne, aga mõelgem: milline olnuks iseseisvuse taastamise otsus augustis 1991, kui Eesti Komitee oleks selle ettevalmistamisest distantseerunud?\nTähtis on, et hariksime oma põldu ise\nMeenutagem taas Mart Nuti hiljutist mõtteavaldust selle kohta, et mismoodi riik ka ei toimetaks ühes või teises valdkonnas, peab see ikkagi teenima Eesti peamist mõtet ja eesmärki, mis on sõnastatud põhiseaduse preambulis. Seda silmas pidades pole tõupuhtusega parem-vasakskaalal niikuinii midagi peale hakata ning nagu Kurvegi õigesti märkis, ei kuulu kodanikupalk sellel skaalal õieti kuhugi.\nPõhisissetuleku (sealhulgas üleeuroopalise) kehtestamisest aga mõeldakse Euroopa Liidus ka liikmesriikide tasandil tõsisemalt, kui oskame oma meediaväljaannetest loetu põhjal oletada.\nKatsetusi tehakse Soomes, Kanadas ja mujalgi, plaanitakse Hollandi omavalitsustes ja Prantsusmaal, silme ees tulevikupilt «robotiseeritud», tundmatuseni muutunud ja kahanenud töömaastikuga maailmast.\nNaiivne oleks kujutleda, et tegemist on mingi järjekordse moevooluga, peita pea liiva alla ja loota, et ehk läheb see karikas meist mööda. Parem püüda seda «karikat» juba eos Eesti heaks ära kasutada ja selle sisu enda järgi kohandada nii palju kui võimalik.\nHomne valmisolek ülehomseks on tingimusteta põhisissetuleku (kodanikupalga) teostatavuse ja mõju uurimise ning sellekohase rahvaalgatuse olulisemaid eesmärke.\nOn vaja 1000 toetusallkirja, et algatus jõuaks riigikogu saali.


Soolasest magusani: november 2009\nKui rääkida nimekirjast, mida kindlasti tahan katsetada, siis tuleks see liiga pikk ja kellegil poleks aega ega tahtmist seda kuulata. Et ka enda jaoks asja kiirendada ma katsetasin kolme sorti küpsiseid. Ühekorraga. Päris naljakas oli, vahepeal oli endal kah segadus, et kuhu ma midagi panema pean. Lõpuks sai veel pidulikult jahu otsa (1 dl nimelt). Aga kõige nende segaduste kiuste tulid küpsised välja sellised, millega ma võisin täitsa rahule jääda. Kuid räägin kõigest kordamööda.\numbes 1,5 dl nisujahu\nHaki šokolaad jämedaks puruks. Klopi rasvaine ja suhkur, lisa vahustades muna. Sega küpsetuspulber jahu ja ingveripulbriga. Lisa munavahu hulka nii jahusegu kui ka šokolaad. Jaota lusikaga taigen umbes 20 kuhjaks küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile. Suru kuhjad natuke lamedamaks. Küpseta ahju keskosas 175 kraadi juures umbes 10 minutit. Lase jahtuda.\nMinu tagasihoidlik kommentaar, et need on just mõnusad meie-kliima küpsised. See ingver on hästi natuke tunda, jätab vürtsika meki. Kui juurde teha veel ingveriga teed, ei saa ükski haigus sind kätte. Kui siis laiskuse haigus või mõni lisakilo ;)\numbes 3 dl nisujahu\n1 dl pikantse maitsega riivjuustu\nSega jahu, sool, rasvaine, riivitud juust, munakollane taignalaual ning haki läbi. Vormi taignapalliks. (Taigna võid valmistada ka köögikombainis.) Pane umbes pooleks tunniks külmkappi.\nJahusel laual rulli taigen võimalikult õhukeseks. Vajuta tainast endale meelepärased kujundid. Pane küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile. Küpseta ahju keskosas 7-9 minutit 200 kraadi juures.\nKas ma pean ära märkima, et tegelikult olid need juustu ja köömneküpsised? :) Kuna ma nagu köömnesõber pole, aga juustu küll, siis saidki nad tehtud ilma köömneteta. Kuid järgmine kord paneksin näiteks paprikapulbrit osale taignale sisse või mõnda muud vigurit. Küpsised on hästi õrnakesed ja näiteks pokaali veini juurde koos viinamarjade ja juustuga väga sobivad. Nii ma vähemalt arvan.\n125-150 g šokolaadi\nHõõru rasvaine suhkruga vahule, lisa ükshaaval munad. Sega jahu, vaniljesuhkur, küpsetuspulber ja sool ning lisa piimaga vaheldumisi taignale. Haki šokolaad ja sega hulka. Aseta taigen 1-2 tunniks külma. Võta lusikaga taignatükid ja aseta küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile. Küpseta 175 kraadi juures 8-10 minutit. Sellest kogusest saab umbes 40 küpsist.\nMa olen neid küpsiseid millalgi kreeka-roomaajal teinud ja mälestus neist oli parem. Kuid võib- olla rikkusid minu maitse ära ingveriga küpsised... Nagu nimigi ütleb on need pehmed küpsised. Fariinsuhkur annab natuke teise maitse. Kuid halvad nad kindlasti polnud.\nEks proovige ka teha ja siis öelge oma maitse-eelistus ;)\nPosted by Vivian at 23:15 2 kommentaari:\nKuna sel aastal õiget suve (minu meelest) polnud, siis juba novembris ootan ma kevadet ja päikest. Igatsusest ja isadepäevast tingituna oligi hea võimalus midagi suvist katsetada. Hoolimata sellest, et ma terve laupäeva pingsalt otsisin, mida teha, tegin lõpuks ikka midagi oma peast ;) Samas kui tordi kooslust vaadata, siis ta nii suvine ja kerge polegi... välimus on petlik. Nii kiirelt pole ammu meie majas tort otsa saanud... külalised aitasid natuke kaasa, kuid ikkagi. Katsuks nüüd meelde tuletada, mida ma tordi tegemisel kasutasin. (Kuna ma tordis seda martsipani maitset eriti ei tundnud, siis panin retsepti 2 batooni, mina tegin ühega.)\n2 pakki (500g) kohupiima\n2 pakki (300g) toorjuustu\n2 Vana Tallinna martsipanibatooni\nsügavkülmikust kaks karpi marju\ntordi äärde puistasin valge ja tumeda šokolaadi puru\nKüpsised purusta ning sega toasooja võiga. Suru lahtikäiva küpsetuspaberiga vooderdatud tordivormi põhja. (Mul oli 22 cm suurusega tordivorm.)\nTäidise vahukoor vahusta, kohupiim ja toasoe toorjuust sega omavahel ning lisa suhkrud, lõpuks hakitud martsipanibatoon. Paisuta ja sulata želatiin. Vala kohupiimasegu juurde. Lõpuks lisa vahustatud vahukoor. Segu vala küpsisepõhjale.\nMarjad lase enam vähem ära sulada ja pane segu peale. Lase 4-5 tundi või üleöö külmikus seista.\nEnne tordialusele tõstmist puista tordikülg riivitud šokolaadiga üle.\nPosted by Vivian at 11:39 Kommentaare ei ole:\nKeeksi tegin mõnda aega tagasi (ma veel nii mõndagi teinud, aga pole pildistamisele pihta saanud õige ajal) ning katsuks nüüd meelde tuletada, mis ja kus.\nKavatsesin täitsa tavalise keeksi teha. Kuni mulle jäid silma aknalaual kausis igavlevad apelsinid. Panin mahla ja koort nii täidisesse kui kattesse. Keeks tuli nagu keeks ikka. Tassi kohvi või tee juurde on hea, aga kuivalt pugides mitte nii hea. Kuiv on, seepärast. Järgmine kord kavatsen rosinad enne likööris leotada, jääks mõnusat amaretto maitset ka. No ja keeksile saab igasugu lisandeid juurde panna, seega mängumaad on küllaga.\n2oo g jahu\n150 g maitsestamata toasooja toorjuustu\n1 apelsini koort ja mahla\nVahusta toasoe või suhkruga, lisa vahustamist jätkates ükshaaval munad. Lisa rosinad ning apelsini mahl ja koor. Küpsetuspulber sega jahuga ning sega munavahu hulka. Jaga taigen kaheks, ühele pane kakao juurde. Keeksivorm määri võiga ja raputa üle riivsaiaga. Pane vaheldumisi heledat ja tumedat taigent. Küpseta 180 kraadi juures umbes 50 minutit.\nKatteained sega ühtlaseks. Määri jahtunud keeksile. Võid oma soovi järgi kaunistada. (Mina raputasin pistaatsipähklipuruga keeksi üle.)\nPosted by Vivian at 00:36 3 kommentaari:\nIgav oleks ju panna, et vaarikaboston Pere ja Kodu selle aasta kalendrist? :) Olen palju häid sõnu selle küpsetise kohta kuulnud ja pühapäevaste pannkookide asemel otsustasin seda teha. Ja see oli nii soojalt kui ka jahtunult sama hea. Nagu ka Kristi oma blogis ütleski, panin mina kookosetäidise kohe moosi peale ja ma jäin tulemusega väga rahule. Muidu võib mitte-nii-kookosesõbral ühest väikesest killust kookoseküllastus tekkida, aga nii ei saanud sellist ühte kookose kohta üldse. (Võib olla sõin liiga vähe?) Igal juhul on see väga hea küpsetis ja usun, et teen seda teinekordi. Kuigi juba mõtted liiguvad juba analoogsete kookide suunas...\nAhjaa, selle viguri tegin ka, et lisasin safranit, sellest koogi ilus kollane värvus. Kuna armas Kadi varustab, siis võin veidi "laamendada" safraniga. Aitäh sulle!\n30 g presspärmi või üks kotike kuivpärmi\n2 tl kardemoni (panin 1 tl ja veidi ka safranit)\n1,5 dl vaarikamoosi (mina kasutasin toormoosi)\nPärmi segad 1 spl suhkru ning soolaga, lisad käesooja piima ja ülejäänud suhkru ning kardemoni, segad. Lisad jahu ning kõige lõpuks sõtkud juurde võikuubikud. Paned sooja kohta kerkima nii 0,5-1 tunniks. Jahusel laual rullid taina piklikuks nelinurgaks ning paned peale moosi. (Mina tegin selleks ajaks siis ka kookosetäidise valmis ja raputasin moosi peale.) Keerad tihedalt rulli ja lõikad umbes 4 cm jupid ja laod 26cm küpsetuspaberiga kaetud lahtikäivasse tordivormi. Lase kerkida räti all 10-15 minutit, määrid munaga ning vajutad iga tüki sisse lusikatäie kookosetäidist. Küpseta 175 kraadi juures 25-30 minutit.\nPosted by Vivian at 20:45 2 kommentaari:


Hotel Ashwa Park - Salem - Hotels.com\nKõik sihtkoha Salem, Tamil Nadu, India majutusasutused\n3,5 tärni hotell restoraniga ja baaride/sohvabaaridega, Salem\nElite sviit, 1 ülilai voodi - Tuba. Pilt 1/23.\n1 / 23Elite sviit, 1 ülilai voodi - Tuba\nReddipatti, Tamil Nadu, Salem, 636302, Tamilnadu, India\nSona tehnoloogiakolledž – 29 min jalgsi\nJeesuslapse kirik – 5 km\nISKCON Salem, Sri Sri Radha Gokulananda Temple – 5,5 km\nAnna park – 6,1 km\nSugavaneshwarar Temple – 7,6 km\nHirvepark – 31,3 km\nStandard tuba, 1 kahevoodi, suitsetamine lubatud, vaade mägedele\nDeluxe tuba, 1 magamistoaga, suitsetamine lubatud, vaade mägedele\nElite sviit, 1 ülilai voodi\nAnna park – 31,6 km\nKiliyuri juga – 32,7 km\nMontforti kool – 33,2 km\nShevaroy Temple – 37,3 km\nRaudteejaam Salem Junction – 16 min jalgsi\nRaudteejaam Salem Market – 6 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Salem Town – 8 min transpordivahendiga\nKokkupandava voodi kasutamine maksab 2490.0 INR päevas\nHotel Ashwa Park Hotel\nHotel Ashwa Park Hotel Salem\nKas Hotel Ashwa Park võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Hotel Ashwa Park pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Hotel Ashwa Park pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Hotel Ashwa Park lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Hotel Ashwa Park kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapealne restoran pakub võimalust rahvusvahelised toidud. Lähiümbruse söögikohti: Sree Ananda Bhavan (14 min jalgsi), Cascade Restaurant Salem (3,3 km majutuskohast), Aavin Hi-Tech Parlour (3,4 km majutuskohast).\nKas Hotel Ashwa Park pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nMida majutuskohas Hotel Ashwa Park ja selle ümbruses teha saab?\nHotel Ashwa Park pakub järgmisi võimalusi: piknikukoht ja aed.


Mida saab noor tulevikus andragoogika või pedagoogika erialaga peale hakata? - Kroonika\nMida saab noor tulevikus andragoogika või pedagoogika erialaga peale hakata?\nFoto: Marit Sukk\nKüsisime Tallinna Ülikoolilt, miks tasub õppida andragoogikat või pedagoogikat ja mida saab noor selle haridusega tulevikus peale hakata.\nAndragoogika on perspektiividega tulevikuvaldkond, mis on seotud täiskasvanute õppimise, toetamise ja nõustamisega ning täiskasvanuhariduse juhtimisprotsessidega.\nPedagoogika õppekava on Tallinna ülikoolis omanäoline õppekava, mis annab võimaluse alustada põhikooli ja/või gümnaasiumi õpetajaks õppimist juba bakalaureuse tasemel. Vaatamata sellele, et õpetajaõpingud algavad juba bakalaureuse tasemel, saadakse õpetajakutse pärast magistriõpingute lõpetamist, sest ainedidaktikad ja põhipraktikad on magistritasemel -nagu kõikidel põhikooli ja gümnaasiumi õpetajaks õppijatel. Pedagoogika eriala üliõpilastel on lihtsalt teiste õpetajaeriala lõpetajatega võrreldes põhjalikum pedagoogiline ettevalmistus, mis tagab parema toimetuleku koolis.\nAndragoogid töötavad avaliku, era- ja kolmanda sektori organisatsioonides täiskasvanute koolituse korraldajana, täiskasvanu õppimise nõustajana, koolitusspetsialistina, koolitusjuhina ja täiskasvanu koolitajana.\nPõhikooliõpilane kahe heinakuhja vahel – kutsekool vs gümnaasium? 25.11.2016\nPedagoogika bakalaureuseõpe annab väga põhjaliku ettevalmistuse eelkõige tulevaseks õpetajaametiks - tähele tuleb panna siiski seda, et õpetajana töötamiseks tuleb astuda magistriõppesse, näiteks mitme aine õpetaja õppekavale.\nNoor võiks mõelda õppimisele TLÜ haridusteaduste instituudis, sest meil õpetatakse erialasid, mille mõju tulevikule on sügav ja püsiv. On ju haridustöötajad ja õpetajad need, kes mõjutavad tulevast põlvkonda kodu kõrval kõige enam. Ühtlasi on haridusteaduste instituut koht, kus aidatakse haridusel uueneda ning kujuneda kaasaegsel koolil. Just meie kannamegi vastutust haridusvaldkonnas läbiviidavate õppe-, teadus- ja arendustegevuste eest, mis mõjutavad kokkuvõttes elu terves Eestis.\nTule 1.-2. detsembril Tallinnas toimuvale Teeviida messile! Rohkem infot leiad www.teeviit.ee või Facebooki lehelt.\nNoored kutseõppurid alustasid teekonda unistuste töökohani\nEesti teadlane: õpetaja peab hakkama tunnistama, et teab vähem kui õpilane