Regionaalarengu põhipartner | Tartu Ülikool\nEesti kõrghariduse parima kvaliteedi tagamine koostöös Eesti teiste kõrgharidusja teadusasutustega. Peame oluliseks kõrghariduse ning teadus- ja arendustöö kvaliteedil põhinevat ressursside jaotust, mis arvestab tasakaalustatud regionaalarengu vajadusi, jätkuvat üleilmastumist ja inimtegevuse kliimamõju, toetab tarka piirkondlikku spetsialiseerumist ja kohalikke olusid arvestavat arengut. Toetame riigi püüdlusi kõrgharidus- ja teadusasutuste võrgu optimeerimisel.\nKoostöö jätkamine ja tugevdamine Tartu linna ja partneritega Tartu piirkonnas. Kujundame ühiselt atraktiivset linnakeskkonda, sealhulgas teeme koostööd hoonestu ning transpordivõrgu planeerimisel ja arendamisel, kasutades ülikooli mitmekülgset pädevust. Säilitame ja avame külastajatele kultuuriväärtusi. Arendame terviklikku haridussüsteemi nii kõikidel koolitasemetel kui ka täiendusõppes. Toetame linna püüdlusi uute transpordiühenduste loomisel ning panustame konverentsiturismi arengusse rahvusvaheliste ürituste organiseerimise kaudu. Teeme sünergia saavutamiseks koostööd piirkonna teadus-, arendus- ja innovatsioonipartneritega ning osaleme aktiivselt Tartu kui Euroopa kultuuripealinna tegemistes.\nEraraha kaasamise kasvatamine, vastava strateegia väljatöötamine (DF, P2, P6)\nKolledžite arengukavade koostamine ja koostöö KOV-dega (SV, HV)\nTallinnas tegutsemise ja ruumilise paiknemise kokkuleppimine (SV, K1)\nKapitalieelarve ehitusobjektide juhtimine (K1)\nMaarjavälja tervikliku roheala kontseptsiooni loomine ja ettevalmistamine, planeeringuala maastikuarhitektuuri konkursi korraldamine (LT, K1)\nIda-Virumaa õiglase ülemineku tegevuste planeerimine (P6, SV)\nVKA struktuurireformi läbiviimine, sh loovettevõtluse arendamine ja jätkusuutlikkuse\nArengufond 100 000€\nDekaanide tulemusjuhtimise eelarve 30 000€


Sektor - Veerenni 38B - RE Kinnisvara\nSektor – Veerenni 38B\nVaata Veerenni 38B – Sektor äriruumide üüripakkumisi siin\nA-energiaklassiga 6-korruseline Veerenni 38B büroohoone on suurepärane võimalus rajada esinduslik kontor Tallinna logilistilises keskpunktis, südalinna vahetus läheduses.\nPeamised magistraalid, bussi- ja rongipeatused asuvad läheduses, Tallinna Lennujaam 10 min, Balti Jaam 10 min ja Tallinna südalinn umbes 5 min autosõidu kaugusel. Olles ise meeldivas rohelises keskkonnas, on ometig peamised sõlmpunktid käe-jala juures. Büroohoonele on juba väljastatud ehitusluba, orienteeruv valmimine toimub 2022. aasta sügisel (kokkuleppel võimalik ka 2023. a alguses).\nMadalad ekspluatatsioonikulud hoone kasutamisel tagab eesmärgiga projekteeritud hoone tehnosüsteemid – maaküte ja jahutus läbi energiavaiade. Igal korrusel saavad olema oma ventilatsiooniseadmed, need tagavad ruumide ventilatsiooni reguleerimise võimaluse poole korruse kaupa. Lisaks on plaanis hoone katusele rajada päikeseenergia tootmine.


Gaetzi nägu maja eetika sond; Föderaalse juurdluse laiendused\nPilt AP Photo / Marta Lavandier kaudu\nWASHINGTON (AP) - Maja eetikakomitee teatas Florida vabariigi esindaja Matt Gaetzi uurimisest, kuna föderaalsed prokurörid, kes uurivad tema vastu suunatud seksuaalse kaubitsemise süüdistusi, uurivad laiema avaliku korruptsiooniuuringu raames ka mõne tema poliitilise liitlase ja Florida vabariiklaste tegevust .\nFöderaalagendid on viimastel kuudel uurinud Gaetzi seoseid mitme teise Florida mõjuka poliitilise tegelasega.\nNende hulka kuuluvad Florida osariigi senaator Jason Brodeur Halsey Beshears, osariigi endine tippäriregulaator Chris Dorworth, lobist, kes oli teeninud osariigi Esindajatekojas, ja Jason Pirozzolo, käekirurg ja Gaetzi kampaania annetaja, kes teenis Orlando lennujaama juhatuses. Authority, rääkis üks asjaga kursis olev inimene ajakirjale Associated Press.\nBrodeur ja Beshears ei vastanud reede korduvatele kõnedele kommentaari otsimiseks. Ka Pirozzolo advokaat ei vastanud kommenteerimistaotlusele. Dorworth ei kommenteerinud.\nkas pallidesse löömine teeb haiget rohkem kui rasedus\nGaetzi ja tema kaastöötajaid hõlmav laia teemavaliku uurimine FBI näitlikustab uurimise laiust.\nGaetz, kes on igasuguseid rikkumisi ägedalt eitanud, on säilitanud kaks silmapaistvat New Yorgi advokaati, olles silmitsi justiitsministeeriumi uurimisega alaealiste tütarlaste seksikaubanduse väidete osas.\nKontroll hõlmab uurimist reisist, mille Gaetz ja Pirozzolo koos naisrühmaga Bahamale viisid, ja föderaalagendid uurivad, kas neile maksti meestega seksimiseks kingitusi või mitte, ütles isik. CBS News teatas kõigepealt reisi üksikasjadest.\nFBI on hakanud inimesi küsitlema ka selle reisi kohta ja teisi, kelle Gaetz ja tema kaaslased naistega võtsid, ning agendid uurivad, kas keegi naistest palgati hiljem poliitilisteks eelistusteks valitsuse ametikohtadele, ütles isik.\nUurijad on uurinud finantsdokumente, võtnud ühendust tunnistajate, endiste töötajatega ja teistega, kes nende arvates võisid tegevusest teada olla.\nIsik ei saanud käimasoleva uurimise üksikasju avalikult arutada ja rääkis anonüümseks jäädes The Associated Pressiga.\nGaetzi ei ole kuriteos süüdistatud ja ta on saatnud rahakogumiskutseid, mis kujutavad teda kui 'mustamiskampaania' ohvrit. Reede õhtul esilinastunud Miami endise presidendi Donald Trumpi Doral golfiklubi juures esines ta tõsiselt: 'Ma pole veel võitlust alustanud.'\n'Ma olen ehitatud lahinguks ja ma ei lähe kuhugi,' ütles Gaetz. 'Minu vastu levivad mustused ulatuvad minu isikliku elu moonutustest metsikute - ja ma mõtlen metsikute - vandenõuteooriateni.'\nKuid Florida kohtus ilmnes neljapäeval potentsiaalselt kurjakuulutav märk, kui selgus, et Gaetzi kaastöötaja Joel Greenberg, endine maakonna maksukoguja, töötab väiteid käsitleva kokkuleppe nimel. Selline samm võib avada ukse Greenbergi koostööle Gaetzi vastu.\nProkurörid uurivad, kas Gaetz ja Greenberg maksid alaealistele tüdrukutele või pakkusid neile seksi eest kingitusi, väidavad kaks asjaga tuttavat inimest, kes rääkisid anonüümselt, kuna nad ei saanud üksikasju avalikult arutada. Greenberg esitas reedel oma advokaadi kaudu süüdimõistmata süüdistuse mitmesuguste süüdistusteni, alates laste seksikaubandusest kuni pettuseni. Kohtunik on määranud Greenbergile 15. mail tähtaja, et jõuda väitedepinguni.\nParlamendikoja paneeli kaheparteiline sond on üks esimesi ametlikke märke, mille kohaselt Gaetzi partei juhid on valmis tema tegevust uurima. Komitee esimehe, D-Fla esindaja Ted Deutchi ja Indiana osariigi vabariiklaste esindaja Jackie Walorski sõnul näib see ka ulatuslik, ulatudes seksuaalse väärkäitumise aruannetest laiematesse väidetesse avaliku korruptsiooni kohta. Föderaalse kriminaaluurimise kõrval avanev eetikaprobleem tagab, et Gaetz peab silmitsi seisma samaaegsete uurimistega isegi siis, kui ta säilitab oma süütuse ja kavatseb jääda Kongressi.\nEetikakomitee teeb oma tööd salaja ja annab selle kohta sageli mitu kuud hiljem lõpliku aruande. Eetikarikkumiste eest karistamine on koja otsustada ja see võib hõlmata umbusaldamist, trahve ja isegi kongressist väljaarvamist.\nReedeks ütles Gaetzi pressiesindaja, et advokaadid Marc Mukasey ja Isabelle Kirshner juhivad tema juriidilist meeskonda.\n'Matt on alati olnud võitleja. Võitleja oma valijate eest, võitleja riigi eest ja põhiseaduse eest võitleja. Ta võitleb tagasi tema vastu esitatud alusetute väidete vastu, 'seisis avalduses ja lisati, et advokaadid' võtavad võitluse neile, kes üritavad tema nime valedega määrida '.\nminnesota kuberner tõstab rikkalikele nõlvadele makse\noli George Floyd kunagi vanglas\nameerika jalgratturid ühendasid džihaadi nõlvade vastu


Rajoy õudusunenägu – troika visiidid - Arhiiv - Majandus\nRajoy õudusunenägu – troika visiidid\n8. august 2012, 12:44\nKui Euroopa Finantsstabiilsuse Fond (EFSF) asuks ostma üles Hispaania riigivõlakirju, tuleks Madridil kord kvartalis võõrustada nn «troikat» ehk Euroopa Komisjoni, Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Euroopa Keskpanga (EKP) ekspertide kontrollrühma.\nTroika tuurid on Kreekat ja Iirimaad üliväga ärritanud ning nagu näib, üritab peaminister Mariano Rajoy konkreetset abipalvet edasi lükata vaid soovist vältida kutsumata külalisi.\n«Tingimused tulevad tõenäoliselt kerged, puudutades juba eelnevalt kokkulepitud rahanduslikke ja makromajanduslikke eesmärke,» ütles konsultatsioonifirma Eurasia Groupi analüütik Mujtaba Rahman.\n«Küll aga rakenduks range seire, piirates veelgi [Hispaania] valitsuse liikumisvabadust ning tekitades Rajoyle kodumaal probleeme kuvandiga.»\nRajoy on hakanud avaldama euroala partneritele survet, et nood võtaksid selge seisukoha, kuidas võlakirjaostude programm välja näeks.\nReedel läkitas Rajoy Euroopa Ülemkogu presidendile Herman Van Rompuyle kirja, milles ütleb, et «euroala rahandusministrite koosolek tuleks kutsuda kokku võimalikult kiiresti».\nEuroametnike arvates üritab Rajoy meelitada ministritelt välja selgesõnalist otsust tingimuste kohta.\nEuroopa Komisjoni pressiesindaja Olivier Bailly ütles: «Viimasel Euroopa Ülemkogul öeldi selge sõnaga, et EFSFi ja selle järeltulija [ESM] turgudele sekkumise üksikasjad peavad panema paika euroala rahandusministrid.»\nKõrgete euroametnike sõnutsi avaldatakse Rajoyle üha suuremat survet EFSFi võlakirjaostude programm vastu võtta. Surve lähtuvat mitte üksnes Pariisist ja Berliinist, vaid ka Roomast.\nNimelt muretseb Itaalia peaminister Mario Monti, kes soovib ise abiprogrammist pääseda, et Itaalia võib Hispaania poolt nakatatud saada.\nKui Rajoy abi paluks, võrduks see pauguga «suurest bazuukast», mida euroala juba pikemat aega kuulda igatseb.\nEKP president Mario Draghi andis läinud nädalal mõista, et võib taaskäivitada võlakirjaostude programmi – mis on alates märtsist külmutatud, kuid omab põhjatuid taskuid, mida EFSFil pole – kui riikide valitsused astuvad esimese sammu.\nKuid Rajoy ei taha avalikkuse ees esimest sammu astuda. Tegelikult on ta isegi pöördunud palvega Draghi poole, et viimane avaldaks esmalt oma plaanide üksikasjad.\nLähinädalatel Hispaanial ja Itaalial märkimisväärseid võlakirjaoksjoneid ees ei seisa. Mis tähendab seda, et leerid võivad tõtt vaadata vähemalt suve lõpuni.


Kiirabi argipäev: 4-5 väljakutset libeduse tõttu kukkunutele - news\nTallinna Kiirabil oli jaanuaris 142 väljakutset, mis olid seotud libedaga kukkumiste ja põrutustega.\nKiirabi argipäev: 4-5 väljakutset libeduse tõttu kukkunutele (1)\nTallinna sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonna abilinnapea Tõnis Mölderi sõnul on aasta esimese kuu statistika tavapärane. "Statistika kohaselt sõidab kiirabi välja keskmiselt päevas 4-5 korda, kui inimesed on libedaga kukkunud. Küll on statistika järgi olnud päevi, mis on olnud väga erakordsed. Näiteks möödunud detsembris oli päevi, mil kukkumiste tõttu väljakutsete arv ületas suisa 30 piiri. Need olid küll mõned üksikud päevad, mil tegemist oli ekstreemsete ilmastikutingimustega," nentis abilinnapea Mölder.\n"Meil toimuvad regulaarsed arutelud, mis puudutavad talviseid probleeme – libedust, lumekoristust erinevates linnaosades, samuti vee äravoolu. Üldine seisukoht on see, et linnas tervikuna on olukord rahuldav, kuid tuleb tõdeda, et on ka kohti, mis on ebarahuldavas seisukorras. Pluss- ja miinuskraadide vaheldumine teeb tänavad kahtlemata libedaks," ütles abilinnapea.\nMölderi sõnul lepiti kokku, et linnaosade valitsused jätkavad graniitsõelmete jagamist nendele kinnistuomanikele, kes seda soovivad ning nendesse piirkondadesse, kuhu on lume koristamiseks vaja lisajõudu, linnaosavalitsused seda ka palkavad. „Samuti hakkab Tallinna Kiirabi igapäevaselt edastama andmeid selle kohta, kui palju oli päevas kukkumisi ning millistel aadressidel need toimusid. Vastavalt sellele saab munitsipaalpolitsei informeerida, kas siis kinnistu või teega piirneva maja omanikku või näiteks ka mõnda linna ametiasutust,“ lisas Mölder.\nInfot libedatest teedest saab teada anda munitsipaalpolitsei telefonile 14 410 või Tallinna abitelefonile 1345.


Vooremaa Riik tahab tunnustada vägivalda ära hoidnud inimesi\nRiik tahab tunnustada vägivalda ära hoidnud inimesi\nJustiitsministeerium kutsub üles esitama tunnustamiseks tublisid inimesi, kes on teinud midagi olulist selle nimel, et Eestis oleks vähem vägivalda, teatas justiitsministeeriumi pressiesindaja.\n“Otsime inimesi, kes on teinud enamat, kui neilt oodatakse, kes on suutnud oma algatuse, käitumise või suhtumisega muuta teiste inimeste elu ning on andnud neile tagasi lootust ja tulevikku,” selgitas justiitsminister Urmas Reinsalu.\n“Õnneks on Eestis palju hoolivaid inimesi. On neid, kes on aidanud vägivallaohvritel taastada eneseusu ja andnud jõudu edasiminemiseks. Samuti on inimesi, kes on suutnud mõjutada vägivallatsejaid ja andnud neile tuge ja põhjust end muuta,” ütles Reinsalu. “Me tahame need nimesed üles leida ja neile tänu avaldada, sest nad on muutunud Eesti paremaks.”\nEttepanekuid kandidaatide kohta ootame posti teel märksõnaga Vägivallaennetuse auhind hiljemalt 6. novembriks aadressil justiitsministeerium, Suur-Ameerika 1, 10122, Tallinn või e-posti aadressil info@just.ee:kart.repponen@just.ee.


Uuring: Eesti elanik ihkab töötada riigiettevõttes - DELFI\nUuring: Eesti elanik ihkab töötada riigiettevõttes\nKantar Emori tööandjate maine uuringust selgus, et eestlaste jaoks on kõige ahvatlevamad tööandjad Tallinna Lennujaam, Eesti Energia, Tallinna Sadam ja Riigimetsa Majandamise Keskus.\nAinsa erakapitalile kuuluva ettevõttena mahtus atraktiivsete tööandjate esiviisikusse Tallink.\nKantar Emori uuringuspetsialisti Mari-Ann Ploomi sõnul tajuvad inimesed riigi omanduses olevaid suurettevõtteid stabiilsete ja kindlatena, mis põhjendab ka nende atraktiivsust ligi 2000 küsitletud palgatöötaja silmis. „Samuti eeldatakse, et nendel ettevõtetel on piisavalt võimalusi kõrgemate palkade maksmiseks,“ märkis Ploom.\nTa lisas, et eestlased hindavad ka turismivaldkonna ettevõtteid, kus töötamine tundub põnev ning mis pakuvad küllap ka võimalust reisida.\nTallinna Lennujaama puhul on Ploomi kinnitusel täidetud mõlemad kriteeriumid – ühelt poolt pakub ettevõte kindlustunnet, teisalt peetakse tööd vaheldusrikkaks. „Tallinna Lennujaama nähakse lisaks uuendusmeelse ja arenevana ning ka töökeskkond tundub inimestele meeldiv,“ lisas Ploom.\n„Lennujaama kui tööandja atraktiivsust toetavad Eesti elanike isiklikud positiivsed kokkupuuted reisijana ning tõenäoliselt ka ettevõttele osaks saanud rahvusvaheline tunnustus - rahvusvaheline lennujaamade ühendus Airports Council International andis eelmisel aastal Tallinna Lennujaamale Euroopa parima lennujaama tiitli,“ ütles Kantar Emori uuringuspetsialist.\nTööandjate maine uuringut viis uuringufirma tänavu läbi juba 14. korda. 1900 palgatöötajat üle Eesti seadsid aprillis-mais pingeritta 50 tööandjat.


Alibaba vallandas vägistamises süüdistatava juhi - Ärileht\nAlibaba vallandas vägistamises süüdistatava juhi\nHiina tehnoloogiahiiglane Alibaba vallandab vägistamises süüdistatava juhi, vahendab BBC.\nFirma töötajatele saadetud kirjas ütles tegevjuht Daniel Zhang, et ka kaks teist ülemust, kes küll ei võtnud süüdistust vastu, astusid ametist tagasi.\nAlibaba teeb politseiga koostööd pärast seda, kui naistöötaja väitis, et tema mees boss vägistas ta hotellitoas, kui ta oli pärast "purjus ööd" teadvuseta. Tema väiteid on Hiina sotsiaalmeedias laialdaselt jagatud.\nZhang ütles, et vägistamises süüdistatav mänedžer tunnistas, et "oli intiimseid tegusid", samal ajal kui naine oli "joobes".\n"Ta vallandatakse ja teda ei võeta kunagi uuesti tööle. Seda, kas ta on toime pannud vägistamise või seadust rikkuva sündsusetuse, otsustab korrakaitsja," lisas Zhang.\nSamuti märgiti memos, et Alibaba võtab vastutuse naise heaolu eest, öeldes: "Teeme kõik endast oleneva, et tema eest hoolitseda."\nPühapäeval teatas politsei Ida -Jinanis, kus vahejuhtum aset leidis, et süüdistusi uuritakse.\nNaise üheteistkümneleheküljelises dokumendis avaldatud lugu juhtumist on tekitanud sotsiaalmeediatormi Hiina Twitteri sarnasel platvormil Weibo. Naine väitis, et tema juht sundis teda reisima kliendiga kohtumiseks Jinani linna, mis asub umbes 900 km kaugusel Alibaba peakontorist Hangzhous.\nTa on süüdistanud oma ülemusi selles, et nad käskisid tal koos töökaaslastega õhtusöögi ajal alkoholi tarbida. Naine ütles, et 27. juuli õhtul suudles klient teda. Seejärel meenutab ta, et ärkas järgmisel päeval oma hotellitoas ilma riieteta ja ei mäletanud eelmist õhtut.\nNaine ütles, et sai valvekaamerate salvestisi, mis näitasid, et tema juht oli õhtul neli korda tema tuppa läinud.\nPärast Hangzhousse naasmist ütles naine, et juhtumist teatati Alibaba personaliosakonnale ja kõrgemale juhtkonnale ning naine palus oma ülemus vallandada.\nTa ütles, et personal nõustus esialgu taotlusega, kuid ei võtnud käsile edasisi meetmeid.\nSellele viidates oli töötajate märgukirjas öeldud: "Kogu juhtumi käsitlemise protsessis ei pööranud personaliosakond liialt tähelepanu ega hoolinud kannatanu käekäigust."


KredExi poolt toetatud firmade arv kasvas 24%\nIndrek Kald • 5. august 2013 kell 8:17\nSelle aasta kuue kuuga on KredExi poolt toetatud ettevõtete arv kasvanud pea veerandi võrra.\nKredEx käendas esimesel poolaastal 293 ettevõtte finantskohustusi summas 32 miljonit eurot, mis on firmadel võimaldanud äritegevuse arendamiseks kaasata pankadest laene, liisingut ja pangagarantiisid 60 mln euro väärtuses.\nJaanuarist juunini on KredExi poolt väljastatud käenduste rahaline maht suurenenud 37% ja toetatud ettevõtete arv 24% võrreldes möödunud aasta sama perioodiga. Tänavu rahastatud projektide tulemusena plaanivad ettevõtted luua 335 uut töökohta.\nAlates 2001. aastast on KredEx käendanud 2687 ettevõtte finantskohustusi summas 384 mln eurot, mis on võimaldanud ettevõtetel pankadest kaasata rahastamist summas 771 mln eurot. Toetatud projektide tulemusena on loodud ligikaudu 10 400 uut töökohta.\nKredEx on riigi finantsasutus, mis aitab parandada Eesti ettevõtete rahastamisvõimalusi, maandab krediidiriske ja võimaldab inimestel rajada või renoveerida oma kodu.


“Kõrvalpilk lasteaiale üldpädevuste arendamise ja väärtuskasvatuse aspektist” | Kaasik koolitus\n“Kõrvalpilk lasteaiale üldpädevuste arendamise ja väärtuskasvatuse aspektist”\nSihtgrupp: lasteaia juhtkond, lasteaia õpetajad.\nLektor Merit Lage (Kasvatusteaduste magister. Töötanud nii koolis kui ka lasteaias. Lisaks koolitamisele ja tööelule osaleb Merit praegu psühhoterapeudi väljaõppes.)\nKoolituse eesmärgiks anda lasteaia juhtkonnale ja õpetajatele tagasisidet lasteaia kultuuri väärtuste kohta kõrvalseisja pilgu läbi. Kui lasteaial on väärtused välja töötatud siis anda tagasidet mõne väärtuse ilmnemise kohta vaadeldud keskkonnas ja suhtlussituatsioonides.\nKoolituse struktuur ja kava:\nKoolituse 1. päev\nintervjuu lasteaia juhataja või õppealajuhatajaga\nlasteaia keskkonna vaatlus (rühmaruumid)\nsuhtlemissituatsioonide vaatlus õpetaja – laps, laps -laps.\nKoolituse 2. päev\ntagasiside juhtkonnale ja nõustamine\nkoolitus – seminar lasteaia juhtkonnale ja personalile\ntagaside koolitaja poolt nähtud situatsioonidele ja keskkonnale\nväärtuskasvatuse vajalikkus õppekava ja üldpädevuste arendamise seisukohast\nkonkreetse lasteaia ressursid ja võimalused\nNB! Koolitus toimub Teile sobival ajal ja kohas.


Kas sa oled juba need kaks tasuta Epic Gamesi poe mängu alla laadinud? - Level1\nUus nädal, uued mängud Epic Gamesi poes, mida tasuta ära jagatakse. Tundub, et kahekaupa jagamine on muutunud trendiks ning poe omanikud ei taha mänge üksinda jätta.\nSel nädalal pakutakse meile indie-teoseid, millest esimene paljudele Level1 liikmetelegi sügava mulje on jätnud. Abzu viib mängija ookeanisügavustesse, mis paistavad silma oma fantastilise visuaalse küljega. Tundub ideaalne viis, kuidas oodata Giant Squid stuudio järgmist teost, milleks saab The Pathless (ning mis peaks teoreetiliselt veel käesoleva aasta jooksul ilmuma).\nThe End is Nigh on ülinõudlik platvormikas ning kui võtta arvesse, et teose üks loojatest töötas ka Super Meat Boy ja The Binding of Isaaci kallal, tundub see igati loogiline. Mõlemad mängud on saadaval kuni 12. septembrini!


HINNAINFO | MUUSIKUTE HINNANÄITED | Pianoman muusikuteagentuur\nKuidas kujuneb esinejate hind?\nSeal on mitu komponenti, mis mõjutavad hinda:\n- Kas sündmus toimub nädala sees, nädalavahetusel või mõnel kuumal kuupäeval (jõulupeod, jaanipäeva sündmused)\n- Esinejate hulk ning tuntus\n- Esinemise asukoht\n- Kas esinemiskohas on olemas artistidele sobiv heli- ja/või valgustehnika\n- Muud mõjutavad tegurid\nSiit leiad näited tehtud töödest, kuidas kujunes sündmuse esinejate eelarve:\nNädala sees toimus pidulik vastuvõtt, kuhu sooviti sooloinstrumentalisti taustamuusikat tegema. Pianist esines isiklikul digiklaveril ning tal oli kaasas esituseks vajalik helitehnika. Sündmuse pikkus oli kokku 4 tundi 18.00 - 22.00 ning elav muusika mängis 2 x 40 minutit.\nNädala sees toimuv ettevõtte kliendiüritus, kuhu sooviti duot taustamuusikat tegema. Esinesid laulja ja kitarrist. Neil oli kaasas esituseks vajalik helitehnika. Sündmuse pikkus oli kokku 4 tundi 18.00 - 22.00 ning elav muusika mängis 2 x 40 minutit.\nNädalavahetusel toimus eraisiku pidulik juubeliõhtusöök kuhu sooviti duot taustamuusikat tegema. Esinesid laulja ja kitarrist. Neil oli kaasas esituseks vajalik helitehnika. Sündmuse pikkus oli kokku 4 tundi 18.00 - 22.00 ning elav muusika mängis 2 x 40 minutit.\nNädalavahetusel toimus firmapidu restoraniruumides kuhu sooviti väiksemat live-bandi tantsuks mängima. Esines 4-liikmeline koosseis. Neil oli kaasas esituseks vajalik helitehnika. Sündmus kestis 19.00 - 01.00 ning elav muusika mängis 3 x 40 minutit.\nNädalavahetusel toimus pulmapidu mõisas kuhu sooviti väiksemat live-bandi tantsuks mängima ja kes võiks esitada muusikat pulmatseremoonial. Esines 4-liikmeline koosseis ning samadest liikmetest duo tseremooniamuusika esitajana. Neil oli kaasas esituseks vajalik helitehnika. Sündmus kestis 15.00 - 01.00 ning elav tantsumuusika mängis 3 x 40 minutit.\nLaiendatud tehniline lahendus\nHeli- ja valgustehnik\nNädalavahetusel toimus firma jõulupidu, kuhu sooviti live-bandi tantsuks mängima ja DJ-d hilisemaks diskoks. Esines 4-liikmeline koosseis. Neil oli kaasas esituseks vajalik helitehnika. Elav tantsumuusika mängis 3 x 40. DJ mängis kuni 03.00-ni.\nNädalavahetusel toimus firmapidu, kus esinesid 5-liikmeline tantsubänd, erikülalisena mustkunstnik. Õhtu lõppedes esines DJ. Kasutati täiendavaid valgusefekte, raadiomikrofone. Bänd mängis 3 x 40 min, DJ kuni kella 03.00-ni.\nFirma tähistas juubelit, kus esinesid A-klassi staariga bänd, lisaks olid üllatusesinejad, kes tegid stand-up comedy´t. Õhtu lõpus mängis muusikat DJ. Sündmuse jaoks oli püstitatud 6 x 4 m lava koos kujundusega. Tehniline meeskond sisaldas heli- valgustehnikut.\nHeli- ja valgustehnikud\nKoostati eriprogramm konverentsi meelahutusele, mis sisaldas konverentsi avapäeval showartiste ning konverentsijärgsel afterpartyl A-klassi staari koos DJ, õhtujuhi ning üllatusesinejaga.\nKasutati eritehnikat, valgus ja LED-showd. Sündmus teenindas tehniline meeskond.\nTäisproduktsioon galakontserdile vabas õhus\nVälitelk 600 m2\nLava 120 m2\nKoostati eriprogramm piduliku sündmusele, kus püsitati 600 m2 telk, mis sisaldas lava orkestrile, tantsuartistidele ning 500 istekohta publikule. Laval astusid üles sümfooniaorkester koos solistide ning selleks sündmuseks loodud tantsunumbritega. Hind sisaldas kogu tehnilist lahendust koos turvameeskonnaga.\nParima õnnestumise nimel oleme valmis sulle nõu andma ja teeme seda mõistagi tasuta.


Waffen SS - Ajaloo ajakavad - 2022\n1935. aastaks olid Leibstandarte rügement liitunud rügementidega Germania ja Deutschland. Nad tegutsesid Verfugungstruppe all, mis oli jagatud tugevuse ühik. Hitler oli andnud mõista, et Verfugungstruppe oli "alaliselt relvastatud üksus, mis oli eranditult minu käsutuses." See pidi asuma oma koha armee lahingukorras. Para-sõjaväe Totenkpofverbande'i (surmajuhtumi üksus) ülesanne oli "puhastada politsei iseloomuga eriülesanded" - Hitler. Kuid 1935. aastal tundusid igasugused sõjategevuse mõtted Natsi-Saksamaal kaugel.\nVerfugungstruppe treenis nii, nagu oleks see osa Wehrmachtist. Selles treeninud mehed treenisid elava laskemoonaga täielikult sõjalistel manöövritel. Kui aga sõda puhkes 1939. aasta septembris, rippus Waffen-SS sõjaline tulevik endiselt tasakaalus. Hitler oli ettevaatlik, et lahinguta jätmata võtaks ta raskeid kaotusi ja kaotaks kogu oma usaldusväärsuse. See osutus nii, kui Saksamaa ründas Poolat. 'Verfugungstruppe' kannatas vaatamata lõplikule võidule suuri kaotusi, kinnitades sellega Wehrmachti hierarhia kõikehõlmavat ütlust - tal lihtsalt ei olnud võitluseks vajalikke teadmisi.\nWehrmachti massiline edu aastatel 1939–1941 hoidis SS-i lahinguvaldkonna sõjaliste küsimuste osas teises positsioonis. Wehrmachti õnnestumise korral ei suutnud isegi Himmler selle tõhususes kahtluse alla seada ega väita, et SS - ideoloogiliselt puhtam - saaks paremini hakkama.\nPoola kampaania kahjumite korvamiseks lõi Himmler veel kaks diviisi. Siiski ei saanud ta riskida nende nullist alustamisega, kuna need oleksid sama kogenematud kui Poolat rünnanud üksused. Seetõttu kasutas ta Totenkpofverbande'i mehi, kuna nad olid vabatahtlikud ja juba õppisid jalaväerelvi kasutama. Nende ridu paisus vormiriietusega politseinikud.\nSS-i väeüksused olid tuntud kui Waffen-SS. 1939. aasta septembris toimunud rünnakus Poola vastu oli nende mõju olnud neile endile suure kuluga. Nad kompenseerisid selle oma panusega 1940. aasta kevadel toimunud rünnakusse Prantsusmaale. Siin oli Waffen-SS väga edukas. Hitler autasustas kuut SS-ülemat Rüütliristiga ja käskis Himmleril luua teine diviis. Hitler omistas selle edu „raevukalt tahtele - isikustatud üleolekutundele”.\nUue divisjoni nimi oli Wiking. See pidi olema täidetud vabatahtlikega riikidest, mille Saksamaa vallutas Lääne-Euroopa vastu suunatud rünnakutes. Mitmes riigis asutati fašistlikke parteisid - Quislingid Norras, Degrelle Belgias ja Mussert Hollandis. Enne sõja lõppu Waffen-SS-sse värvatud 50 000 hollandlast, 40 000 belglast (flaami ja vallooni), 20 000 prantslast ja 6000 norralast ja taanlast.\n"Peame meelitama kogu maailma põhjamaise vere, nii et see ei võitleks enam meie vastu." Himmler.\n1941. aastal rünnakuga Balkani riikidele tuli uus tööjõuressurss.\n„Balkanil oli Euroopa suurima Volksdeutschi (saksa etnilise kogukonna) kodu, üle 1500 000 kange. Nende rahvaste kaasamine oli juba pikka aega olnud natside ambitsioon ja see oli Hitleri pidev teema. ” John Keegan\n1944. aastaks oli Waffen-SSi koosseisus 150 000 Volksdeutschit, mis oli peaaegu veerand oma jõududest.\n1941. aasta keskel, operatsiooni Barbarossa eelõhtul, oli Waffen-SS-i arv vaid 160 000. Sellel oli kuus diviisi (Leibstandarte, Das Reich, Totenkopf, Polizei, Wiking ja Nordland). See oli ette nähtud suureks osaks Venemaa rünnakus ja Himmler oli teinud selgeks, mida neilt oodati. Kõnes Waffen-SS meestele vaid kolm nädalat enne Barbarossa algust ütles ta:\n„See on ideoloogiline lahing ja võistlusvõitlus. Siin seisab maailm, nagu me selle ette kujutasime - ilus, korralik, sotsiaalselt võrdne (ja) kultuuritäis; selline on meie Saksamaa. Teisel pool elab 180 000 000 elanikku, rasside segu, kelle nimed on hääldatamatud ja kelle kehaehitus on selline, et neid saab maha lasta ainult ilma halastuse ja kaastundeta. Kui te seal idas võitlete, siis jätkate sama võitlust sama alainimese, sama alamate rasside vastu, mis ühel ajal ilmusid Hunide nime all, teisel ajal mahagurid, teisel tartlaste ajal ja veel üks kord Tšingis-khaani ja mongolite nime all. Täna ilmuvad nad venelastena bolševismi poliitilise sildi alla. "\nHitler oli juba öelnud oma Wehrmachti kindralitele, et rünnak Venemaa vastu tuleb läbi viia enneolematu, järeleandmatu ja läbimõtlematu karmusega. Waffen-SS pani Venemaal nime oma silmapaistmatu otsusekindlusega rünnakus ning vangide ja tsiviilelanike julmuse eest. Ka Venemaa kampaania ajal alustas Hitler Waffen-SSi suurt laienemist, nii et see läks kuuest diviisist peaaegu neljakümnesse; 200 000 meest kuni üle 1 000 000.\nOtsustati anda Waffen-SS-ile parim varustus, kuna need tundusid olevat selle kasutamiseks kõige paremini varustatud. Vähesed Wehrmachtis küsisid seda otsust.\nPärast Stalingradi võttis Hitler siiski äärmuslikumad otsused. Jaanuaris 1942 andis ta Himmlerile loa luua uued Waffen-SS üksused. Tööjõudu aga lihtsalt polnud ja noored põliselanikud olid sõjaväes - vaatamata vanemate protestidele ja Wehrmachtist. Himmleri SS-ide algne sugupuu pärines - ta soovis ideoloogiliselt puhtaid vabatahtlikke; need, kes olid nõus selle nimel võitlema ja surema. Nüüd moodustati uued üksused ajateenijatest. Selle saavutamiseks koosnesid Waffen-SS üksused Ida-Euroopa meestest. Nad läksid täielikult natside rassilise puhtusega silmitsi, kuid neid oli vaja võidelda idas üha edukamate partisanidega. Ainus liitumiseks vajalik kvalifikatsioon oli vihkamine kommunismi vastu. Waffen-SS pidi koosnema horvaatidest, albaanlastest, venelastest, ukrainlastest ja kaukaaslastest jne. Himmleri üleskutsele 1943. aasta aprillis vastas üle 100 000 ukrainlase.\nVähesed välismaised diviisid võitlesid siiski hästi. Balti diviisid tegid seda, kuni venelased kodumaa üle võtsid. XIV galeegi diviis (ukrainlased) sai oma esimeses lahingus Brody-Tarnovis 1944. aasta juunis rängalt kannatada. Balkani moslemite SS-üksused, kes olid väljaõppel, andsid Tito partisanide vastu vähe kasu ja saadeti 1944. aasta lõpus laiali. Kasakas SS-üksused lihtsalt kadus, kui sõda jõudis lõpule ja osutus Hitlerile väheks.\nIdaosakonna Waffen-SS-i nn võõrleegionite vähene panus kipub tähelepanu pöörama Saksa Waffen-SS-i tehtud tööle. Pärast Stalingradi katastroofi taastas rinde Harkovi järel Waffen-SS. Selle tulemusel käskis Hitler luua tuletõrjebrigaadid - Waffen-SS üksused, mida hoiti reservis ja kes asusid lahingusse rindejoones, kus tundus, et rinne võib olla ohus. SS-i kõrgemate ohvitseride võim suurenes pärast 1944. aasta juuli pommiplaani. Siin peeti silmas kõrgemaid armeeohvitsere - SS-i polnud. Seetõttu usaldas Hitler SS-i üha enam.\nKuna Saksa sõjavägi taganes Venemaalt, selgusid SS-i kaks aspekti. Vähesed vaidlustasid Waffen-SSi vapruse. Põldudel olid nad osutunud tõhusaks sõjamasinaks. Kuid kui venelased liikusid Saksamaa poole, ilmnes Totenkopfi töö tsiviilelanikkonna vastu.\nLäänekampaanias võitles Normandias kuus SS-diviisi. Hitleri juugendi stend Falaise'is võimaldas 20 armee divisjonil taanduda läänemüürile. Nüüdseks oli Hitler kaotanud kogu usu Wehrmachti. Ta määras Sepp Dietrichi juhtima vasturünnakut Ardenneses - Bulge'i lahingus. Waffen-SS üksused võitlesid siin nii hästi, et lükkasid liitlased tagasi. Nende edasiliikumise peatas tankide kütuse puudumine. Kuid just Malmedys näitas SS oma teist poolt, kui SS tulistas ameeriklaste sõjaväelasi. Pärast sõda mõisteti Leibstandarte SS-ohvitser Joachim Peiper surmani omalt poolt selles veresaunas, mida hiljem taheti eluks vangis.\nWaffen-SSi pärand on vähem kui sirgjooneline. Mitmel korral tõestasid nad end eliitvõitlusjõuna - olgu see siis Dunkirki sõites või rünnakul Venemaa vastu operatsioonil Barbarossa. Kuid sõja ebarahuldavad aspektid, mis on õigesti või valesti seotud Waffen-SS-iga, on seda edu rikkunud.\n1935. aastaks olid Leibstandarte rügement liitunud Germania ja Deutschlandi rügementidega. Nad tegutsesid Verfugungstruppe all, mis oli jagatud üksus…\nVaata videot: Gladiators of World War II - Waffen SS E113 (Mai 2022).\nMa mõtlen, et sa eksite. Sisestage arutame. Kirjutage mulle PM -is.


Kaotajad lahkuvad suurte hüvitistega - Äripäev\nKaotajad lahkuvad suurte hüvitistega\nKadri Jakobson 19. märts 2007, 00:00\nVähemalt aasta Riigikogus töötanud saadikutele näeb seadus ette kuus kuud palka. Kopsakate hüvitistega lahkuvad ka ministrid, nende poliitilised nõunikud ja sageli koduerakonnast värvatud abid. Seaduse järgi pole kohustust ministri või peaministri volituste ajaks tööle võetud nõunikele teenistusest vabastamisel hüvitist maksta, kuid seda ei keela omavaheline kokkulepe.\nKeskkonnaministeeriumist lahkuvad lisaks minister Rein Randverile abiminister Olavi Tammemäe ja kaks rahvaliitlastest nõunikku: Arno Rossman ja Karel Rüütli. Nõunik Kristina Grau jääb sinna tööle kvaliteedijuhina. Kas ka ülejäänud parteilased lahkuvad, pole teada.\n"See on inimese enda asi. Kui näiteks lahkus endine minister Heiki Kranich, jäid siia enamik temaga kaasa tulnud reformierakondlasi," öeldi ministeeriumist.\nKoos Keskerakonda kuuluva sotsiaalministri Jaak Aabiga lahkuvad ministeeriumist tema nõunikud, Keskerakonda kuuluvad Peeter Laasik, Erki Müür ja Aleksander Korolkov. Samuti peab asjad pakkima Aabi abi, erakonnakaaslane Helen Kirs. Laasik ütles, et juba tööle asudes teadis ta, et sealt tuleb lahkuda koos ministriga. Uut töökohta ta veel ei nimeta. "Väga konkreetset otsust pole veel teinud, arsti ja juhina on mul olnud mitmeid läbirääkimisi," lausus Laasik.\nRahvaliitlasest regionaalminister Jaan Õunapuuga koos lahkuvad tema nõunikud, rahvaliitlased Jevgeni Golikov, Merike Metstak ja Kristi Madis.\nMetstak ütles, et ta ei hakka enne uue valitsuse kokkupanemist kuhugi kiirustama. "Ma ikka ootan ära loogilise lõpu," ütles ta. Kui suure lahkumishüvitise Metstak saab, ta uurinud pole.\nSiseministeeriumist lahkuvad koos minister Kalle Laanetiga kaks nõunikku: Lennart Viikmaa ja Anna-Maria Veidemann.\nPõllumajandusministeeriumi abiminister Rain Vändre on rahvaliitlane, samuti ministri nõunikud Maido Pajo, Triin Uibo ja Inge Hirmo.\nMajandusminister Edgar Savisaarega koos lahkuvad keskerakondlasest nõunikud Oleg Harlamov, Laura Landmann ja Heido Vitsur.\nKultuuriminister Raivo Palmaru abina töötab Keskerakonna liige Kristi Uueni.\nHaridusministri Mailis Repsi alluvuses on Keskerakonna liikmed, abiminister Erkki Piisang ja tema nõunik Tarmo Lausing. Samuti kuulub Keskerakonda ministri abi Karmen Kähr.\nRahandusministeerium pole poliitilistele nõunikele lahkumishüvitise maksmist veel otsustanud.\nEnne uue valitsuse tulekut on hulk valitsusliikmeid, riigiametnikke ja Tallinna juhte otsustanud ühtäkki puhkama minna.\nAlates 12. märtsist olid puhkusel kolm Tallinna abilinnapead: Jaanus Mutli, Kaia Jäppinen ja Taavi Aas. Nende puhkus kestis 5-8 päeva.\nSotsiaalministeeriumi avalike suhete juht Mart Soonik ütles, et mitmed juhtkonna liikmed on võtnud valitsuse vahetumise tõttu tekkinud hingetõmbeajaks nädalakese puhkust, teiste seas puhkavad näiteks kantsler Maarja Mändmaa ja terviseala asekantsler Ivi Normet.\n"Puhkused on võetud, sest valitsuse vahetumise tõttu on tekkinud hingetõmbeaeg ja sisulise töö tegijatel on võimalus nädalake puhata. Et olla värske, kui uus inimene tuleb," ütles Soonik.\nLahkuvatest ministritest puhkab praeguse nädala siseminister Kalle Laanet, teda asendab regionaalminister Jaan Õunapuu. Keskerakondlasest haridusminister Mailis Reps pole puhkuseleminekut veel otsustanud.


Klassikalise ja akustilise kitarri erinevus - Vidinad\nKlassikalise ja akustilise kitarri erinevus\nKlassikaline vs akustiline kitarr\nMuusikariistana on kitarril palju füüsilisi variatsioone. Kaks üsna sarnast kitarri on klassikaline kitarr ja akustiline kitarr. Sageli klassifitseeritakse neid samaks kitarriks, kuid on illustreeriv avastada neid erinevaid füüsilisi erinevusi.\nKlassikalist kitarri on saadaval nii pooles kui ka kolmes veerandsuuruses ning see on populaarne väikelastele mõeldud kitarrina. Klassikalisel kitarril on nailonkeeled. Seda tüüpi keelpillid on vähem õpetatud, võimaldades muusikul hõlpsalt sõrme valida. Kahjuks muudab madalam pinge keelpillide elastsuse tõttu kitarri häälestamise raskemaks. Nailonist nöörid põhjustavad ka saadaoleva mahu vähenemist; see raskendab teatud tüüpi muusika väljendamist klassikalisel kitarril. Sellisest kitarrist toodetud heli on pehme ja sametine, sobib rohkem klassikalisele muusikastiilile. Â Leiad, et klassikalisel kitarril on kerge ujuvus raam laia kaelaga ja seda on õppimisel palju lihtsam kasutada.\nAkustiline kitarr on veidi raskem kui tema kolleeg. Kitarride korpus on sageli suurem ja ümarama kujuga. Kitarri kael on õhem ja sobib akordimänguga palju paremal määral. Akustilise kitarri keeled on valmistatud terasest. Keelpillidel on palju suurem pinge kui nailonil. Terasest keelpillid loovad palju võimsama heli; need pakuvad mängijale võimalust mängida raskeid nööre ja oma akordirepertuaari kasutades lugude järgi trügida. The terasest keelpilli on sageli raske näppida, seetõttu kasutavad paljud muusikud a plastikust või luu vali teatud märkmeid välja noppima. Erinevalt klassikalistest kitarridest on turul väga erinevaid akustilisi kitarre; suuruselt, värvilt ja hinnalt.\nKlassikalised kitarrid sobivad alles alustavatele lastele.\nAkustilistel kitarridel on terasest keelpillid ja loovad palju võimsama heli.\nIgal kitarril mängitakse erinevat muusikastiili.\nKlassikalised kitarrid sobivad kõige paremini sõrmede korjamiseks.\nAkustilisi kitarre on raske sõrmega valida ja neid kasutatakse tavaliselt kõõritamiseks ja akordide mängimiseks.\nErinevus bruto NPA ja neto NPA vahel\nGross NPA tähistab maksejõuetuid varasid ja Net NPA tähendab mittelahitavaid varasid. Mis on maksejõuetu brutovara? Mittetöötav\nUvula ja Epiglottise erinevus\nInimkehal on terve rida erinevaid elundeid, mis täidavad suurt hulka funktsioone, mis on ellujäämiseks hädavajalikud. Uvula ja epiglottis moodustavad\nMeriforelli ja lõhe erinevus\nMeriforell vs lõhe Meriforelli (salmo trutta) peetakse müstiliseks. Ajavahemikul juulist novembrini rändavad nad oma kodust merre\nmida tko poksis tähendab\ndvd r vs dvd r, mis on parem


Suur Kaheksakandadega traditsiooniline Haapsalu rätt – longalangi\nSuur Kaheksakandadega traditsiooniline Haapsalu rätt\nSelle Haapsalu räti poordiosas on toretsev kiri kaheksakandadega ning selle kandjast saab pilgumagnet. Kaheksakannamotiiv on positiivse tähendusega sümbol igas kultuuriruumis. Räti keskosas on kasutatud traditsioonilist kuubikukirja ning äärepitsi kiri on samuti Haapsalu kudujate klassika varasalvest.\nRätile lisab ilmekust 2860 kootud lopsakat nuppu!\nTradistiooniline Haapsalu rätt valmib ca 3-6nädala jooksul tellimise kuupäevast. Kui Sul on kindel ajapiirang, võta palun eelnevalt ühendust, et täpsustada töö valmimise aeg.\nMõõdud 135X135cm (+/- ca 7cm)\nRätt saab kootud 100% loodusvalgest peenvillasest. Soovi korral saab selle tellida kas meriinost või villa-siidi-kašmiirisegusest lõngast, ka värvilisena. Palun täpsusta varianti enne töö tellimist kirjalikult liina.rees@gmail.com


Eesti toidu kuu kestab septembrist oktoobri alguseni\nEesti toidu kuu: hoia lapsele köögiuksed valla\n14:26 28.08.2017 (Uuendatud 14:36 28.08.2017)\nMaaeluministeerium koostöös Kahvliahvi kokakooliga kuulutavad tänavuse Eesti toidu kuu avatuks 3. septembril Vääna mõisakoolis üritusega "Lapsed köögis"\nTALLINN, 28. august — Sputnik. Maaeluminister Tarmo Tamme sõnul on oluline, et lapsed saavad kodumaise toidu ja selle valmistamise viisidega tuttavaks juba lapsepõlves, teatas Maaeluministeerium.\nMaaeluminister: kohalik toit on väärtus >>\n"Eesti toit on osa meie ajaloost ja kultuurist ning armastus Eesti toidu vastu antakse edasi põlvest põlve. Ma armastan Eesti toitu ja kutsun teid kõiki osa saama Eesti toidu kuu sündmustest," lisas Tamm.\n"Selleks, et laps oskaks kohalikku toorainet hinnata ja et ta üldse tunneks ära, millest toit koosneb, on üks hea ja lihtne retsept: hoia lapsele köögiuksed valla!" ütles Kahvliahvi kokakooli looja ja eestvedaja Merle Liivak.\n"Kiire elustiil paneb meid, lapsevanemaid, tihti efektiivsemaid toimetamise viise otsima, ja väike inimene köögis tähendab ju lisakoormust. Kuid kui tal lasta maast madalast ninapidi juures ja vahel ka taina sees olla, siis ega ka tasu tulemata jää: lisaks teadlikkusele ka armastus mitmekülgsema menüü, isegi juurviljade vastu ja muidugi ka varakult omandatud oskus ise süüa teha," lisas Liivak.\nEesti toit on Hiina turule väga oodatud >>\nKoostöös Kahvliahvi Kokakooli ning Vääna Mõisakooliga saavad lapsed Vääna Mõisakooli hoones ning pargis osaleda põnevates toidu valmistamise ning toiduteaduse töötubades. Töötubasid viivad läbi inspireerivad juhendajad, kes kutsuvad lapsi üles ise toitu valmistama, uusi maitseid avastama ning Eesti toidu teemal kaasa mõtlema.\nMõisakooli pargis seatakse vaid üheks päevaks üles uhke koogiturg, kus omatehtud soolaseid ja magusaid kooke müüvad lapsed ise. Samuti saab giidi juhendamisel uudistada Vääna Mõisahoones.\nEesti toidu kuu kestab septembrist oktoobri alguseni. Kuna käimas on laste ja noorte kultuuriaasta, on ka tänavune Eesti toidu kuu pühendatud lastele ja noortele ning toidukuu eesmärgiks on kaasata lapsi toidusündmustest osa võtma, Eesti toitu valmistama ning Eesti toidu teemal kaasa mõtlema ja rääkima.\nTäna on avatud talude päev! >>\nEesti toidu kuu puhul võtavad kodumaise tooraine oma menüüdes tähelepanu alla ka mitukümmend Eesti toidutee võrgustikku kuuluvat Eesti maapiirkondade restorani.\nEesti toit on Hiina turule väga oodatud\nLähemalt Eesti toidu kuu kohta saab lugeda siin.\nEesti toidu kuud tähistati esmakordselt 2015. aasta septembris. Eelmisel aastal külastas Eesti toidu kuul korraldatud üritusi ligi 75 000 inimest, aasta varem 65 000 inimest.\nToidukuu on osa müügiedenduskavast "Eesti toit 2015–2020", mille alla kuulub Eesti toidu kuu, Eesti toidutee, aasta toidupiirkonna valimine ja avatud toidutööstuste nädal.\nKahviahvi Kokakool: "Eesti wrap". Juhendavad vennad Aaron Thor (15) ja Mattias (13) Härm.\nToiduteaduse töötuba. Juhendavad Oliver Saluveer (7) ning Rakett 69 saatejuht ja teadlane Aigar Vaigu.\nKahvliahvi Kokakool: "Kae kaerakorvi!" Juhendavad sõbrad Säde (5), Tormi (3), Lumi (4), Kõu (2) ja Juss (6) koos emade Christin Tauli ja Merle Liivakuga.\nLeivateemaline töötuba. Juhendaja Vääna Mõisakoolis asuva lasteaia õpetaja Kerti Peebo\nVääna Mõisakooli töötuba: "Maitsvad smuutid". Juhendaja Vääna kooli õpilase vanem Triin Uueda.\nVääna Mõisakooli töötuba: "Eesti toit uues kuues – suitsuvorstitrühvlid musta leiva dekooris ning popcorn tatrast". Juhendajaks on Erlis Schönberg.\nKahvliahvi Kokakool: "Gruuvid smuutipudrud". Juhendavad õed Mae (11) ja Mirtel (9) Kangur koos vanematega.\nKahvliahvi Kokakooli töötubadesse saab end eelnevalt kirja panna aadressil.\nköök, tooraine, lapsed, kodumaine, toit, Lapsed köögis, Maaeluministeerium, Tarmo Tamm, Eesti


Polüuretaanliim Soudal 60A 310ml - Puumarket\nPolüuretaanliim Soudal 60A 310ml\nPolüuretaanliim Soudal 60A 310mlКод товара: 107241\n€8.60 TK / €27.74 L\nКоличество товара Polüuretaanliim Soudal 60A 310ml\nKonstruktsiooniliim 60A on ühekomponentne kasutusvalmis polüuretaanil baseeruv liim, mis peale kõvenemist on läbipaistev.\nSaab kasutada ka pinna ebaühtluste tasandamiseks\nKasutamine: Kasutamiseks sisetöödel, kus on pikaajaline kokkupuude jooksva või kondenseerunud veega. Välistöödel kasutustel, mis puutuvad kokku ilmastikutingimustega. Ukse- ja aknaraamide valmistamisel, millised peavad vastama D4 nõuetele EN204 järgi. Puidust konstruktsioonielementide liimimiseks, isolatsioonimaterjalide ( s.h. ka polüstürool) kinnitamiseks.\nTüüp: Erinevad poorsed ja mittepoorsed alsupinnad nagu puit, betoon, tellised ja teised levinud ehitusmaterjalid, v.a. PP ja PE.\nPinna seisukord: Puhas, kuiv, rasva- ja tolmuvaba.\nPinna ettevalmistamine: Liim kõveneb niiskuse mõjul, aluspinna niisutamine tõstab kõvenemiskiirust ja võimet täita aluspinna ebatasasusi tänu tekkivale liimi vahule.\nMeetod: Manuaalne või pneumaatiline hermeetikupüstol. Kanna liim ühele liimitavatest pindadest. Suru liimitavad pinnad 15 minuti jooksul kokku. Liimitavate pindade tugevalt kokkusurumine liimimise vältel tagab maksimaalselt tugeva lõppnakke.\nKasutamistemperatuur: +5° C kuni + 35° C.\nPuhastamine: Kõvenemata liimijääkide puhastamiseks kasuta Soudali Vahupuhastit. Kõvenenud liimijäägid tuleb eemaldada mehaaniliselt.\nParandused: Konstruktsiooniliimiga 60A.


Mis on Hashimoto türeoidiit? Sümptomid, põhjused, diagnoosimine, ravi ja ennetamine - SaveBab\nHome/Mittekategoriseeritud/Mis on Hashimoto türeoidiit? Sümptomid, põhjused, diagnoosimine, ravi ja ennetamine\nHashimoto türeoidiidi ülevaade\nHashimoto kilpnäärme põletiku sümptomid\nHashimoto kilpnäärmepõletiku tunnused ja sümptomid, mis on seotud gloobusega\nHashimoto kilpnäärme põletiku põhjused\nHashimoto kilpnäärme põletiku riskifaktorid\nHashimoto türeoidiit on nime saanud Jaapani kirurgi järgi, kes selle 1912. aastal avastas. Tegemist on autoimmuunhaigusega, mis tekib siis, kui immuunrakud ründavad terveid kudesid, selle asemel et neid kaitsta. Hashimoto türeoidiidi puhul ründavad immuunrakud ekslikult tervet kilpnäärmekudet, põhjustades kilpnäärme põletikku.\nAutoimmuunhaigused mõjutavad naisi rohkem kui mehi ja naistel on Hashimoto türeoidiidi esinemise tõenäosus seitse korda suurem.1.\nKui teie kilpnääret ründavad valesti töötavad immuunrakud, kahjustab see kilpnäärme võimet toota kilpnäärmehormoone.\nKuid hüpotüreoidism ei ole ainus tüsistus, mis on seotud Hashimoto türeoidiidiga. Mõnedel inimestel põhjustab häire kilpnäärme nii suureks põletikku ja suurenemist, et tekib strumass.\nSelle ravi kohta saate täpsemalt lugeda meie artiklist kilpnäärme hormoonasendusravi kohta.\nOn võimalik, et Hashimoto kilpnäärmepõletik (kilpnäärmepõletik aastaid ilma ühegi sümptomita. Kuid selle levinud häire iseloomulikud tunnused ja sümptomid on olemas ja te peate teadma, millised need on. Mida varem te sümptomid ära tunnete, seda kiiremini saate adekvaatset ravi.\nHashimoto türeoidiidi korral ründavad teie immuunrakud ekslikult teie tervet kilpnäärme kude. Kui see juhtub, võib teie kilpnäärme põletikuliseks muutuda ja suureneda nii palju, et teil tekib strumass.\nStrömi esmane märk on nähtav turse teie kaela eesosas. Alguses võib see turse olla valutu. Kuid kui seda ei ravita, võib see avaldada survet teie kaela alumisele osale. Edasijõudnud staadiumis võib struuma häirida korralikku hingamist ja neelamist.\nHashimoto kilpnäärme põletiku tunnused ja sümptomid, mis on seotud kilpnäärme alatalitlusega\nIlma piisava hulga kilpnäärmehormoonita ei saa teie keha korralikult toimida. Kui teil on hüpotüreoidism, võib teil tekkida:\nkuiv nahk, küüned ja juuksed\nKui soovite rohkem teada saada, lugege meie artiklit, mis käsitleb kõiki kilpnäärme alatalitluse sümptomeid.\nKui märkate mõnda Hashimoto türeoidiidi tunnust ja sümptomit, ärge kartke pöörduda arsti poole. Ta määrab teile kilpnäärme hormoonasendusravi, ravi, mis kõrvaldab teie sümptomid ja võimaldab teil nautida paremat elukvaliteeti.\nHashimoto kilpnäärmepõletik ehk kilpnäärmepõletik on autoimmuunhaigus. See tähendab, et seda põhjustab immuunsüsteemi talitlushäire. Selle asemel, et kaitsta kilpnäärme kude, ründavad teie immuunrakud seda. Need immuunrakud võivad põhjustada kilpnäärme alatalitlust (kilpnäärme alatalitlust), struuma (suurenenud kilpnäärme) või mõlemat. Lõpuks võib kilpnäärme põletik isegi hävitada kogu kilpnäärme, kui seda ei avastata või ei ravita.\nHashimoto türeoidiidi korral tungib suures koguses kahjustatud immuunrakke kilpnäärmesse. Neid immuunrakke nimetatakse lümfotsüütideks; siit tuleneb ka Hashimoto teine nimetus – krooniline lümfotsüütiline kilpnäärme põletik.\nKui need lümfotsüüdid sisenevad kilpnäärmesse, hävitavad nad näärme rakke, kudesid ja veresooni. Kilpnäärme hävitamise protsess on aeglane, mistõttu paljud Hashimoto türeoidiidi põdevad aastaid ilma märgatavate sümptomiteta. Selle kohta saate täpsemalt lugeda meie artiklist Hashimoto türeoidiidi sümptomite kohta.\nKuna kilpnääre on sisuliselt sissetungivate rakkude rünnaku all, ei suuda see toota nii palju kilpnäärmehormooni kui tavaliselt. Lõpuks põhjustab see hüpotüreoidismi. Äärmuslikel juhtudel võivad immuunrakud põhjustada kilpnäärme suurenemist ja põletikku, mis võib viia selleni, et see tekitab kaelas nähtava massi – struuma.\nArstid ei ole päris kindlad, miks immuunsüsteem, mis peaks kaitsma organismi kahjulike viiruste ja bakterite eest, mõnikord pöördub keha tervete kudede vastu. Kuid teadlased teavad, et mõned tegurid võivad teid selle haiguse suhtes vastuvõtlikumaks muuta, ja nende kohta saate lugeda meie artiklist Hashimoto türeoidiidi riskifaktorite kohta.\nHashimoto türeoidiit on autoimmuunhaigus, seega on selle kilpnäärme haiguse tekkimise juhtivaks riskiteguriks juba olemasolev autoimmuunhaigus.\nAutoimmuunhäired tekivad siis, kui keha immuunrakud ründavad terveid kudesid, selle asemel et neid kaitsta. Hashimoto türeoidiidi puhul ründavad immuunrakud kilpnääret, mis põhjustab selle põletiku ja kahjustab selle võimet toota piisavalt kilpnäärmehormooni. Lisateavet selle kohta saate lugeda meie artiklist, mis põhjustab Hashimoto türeoidiiti.\nKui teil on autoimmuunhäire, on teie immuunsüsteem mingil moel häiritud. Seetõttu on teil suurem risk haigestuda Hashimoto türeoidiiti kui kellelgi, kellel ei ole autoimmuunhäiret.\nAllpool on toodud näiteid levinud autoimmuunhäirete kohta:\nKui teil on autoimmuunhäire, on see Hashimoto türeoidiidi tekkimise riskiteguriks. Seetõttu peaksite end aeg-ajalt Hashimoto türeoidiidi suhtes kontrollima (teie arst määrab kindlaks, kui sageli te täpselt peaksite end kontrollima). Nii on teil parim võimalus, et haigus avastatakse varakult. Kui soovite rohkem teada saada, milliseid uuringuid ja teste teil võib vaja minna, lugege meie artiklit Hashimoto türeoidiidi diagnoosimise kohta.\nHashimoto türeoidiit on autoimmuunhaigus. Sellist seisundit põhjustab immuunsüsteemi talitlushäire. Arstid ei ole kindlad, mis põhjustab autoimmuunhaigusi.\nPeamine riskitegur Hashimoto türeoidiidi tekkeks on olemasolev autoimmuunhaigus, näiteks 1. tüüpi diabeet.\nNaised haigestuvad Hashimoto türeoidiiti seitse korda sagedamini kui mehed.1.\nHashimoto türeoidiidiga kaasnevad sagedased sümptomid on hüpotüreoidism ja struup.\nKui teil on Hashimoto türeoidiit, on teil suurem risk haigestuda teistesse autoimmuunhäiretesse ja vähemal määral ka kilpnäärmevähi spetsiifilisse vormi.\nHashimoto türeoidiiti ei saa ennetada. Te saate siiski ennetada haiguse progresseerumist, kui tunnete Hashimoto türeoidiidi sümptomid varakult ära.\nHashimoto türeoidiidi ainus võimalik ravi on kilpnäärme hormoonasendusravi. Õnneks on see väga tõhus haiguse ohjamisel.


LNG-terminali uus võimalus - Äripäev\nLNG-terminali uus võimalus\nMajandusminister Juhan Partsi ettepanek jagada regionaalne LNG-terminal kaheks hankeks, mis aitaks Soome ja Eesti vahel tekkinud patiseisust edasi, vajab esmalt Euroopa Komisjoni heakskiitu. “Partsiga on kokku lepitud, et uurime Euroopa Komisjonist toetuste kohta,” kommenteeris Kauppalehtile neljapäeval Helsingis arutatud ettepanekut Soome majandusminister Jan Vapaavuori.\nPartsi ettepanek on, et ühe suure terminali asemel – mille asukohas pole suudetud kokku leppida – ehitataks nii Soome kui ka Eestisse väiksemad LNG-terminalid, mis oleksid siiski piisavalt suured, et võtta vastu suuri LNG-aluseid.\nVäiksem projekt ei pruugi olla abikõlblik. Komisjon toetab reeglina suuri regionaalseid projekte, mis lõpetavad olukorra, kus sõltutakse vaid ühest tarnijast. Soome ja Eesti on mõlemad sellises olukorras. Kui hange kaheks jagada, tekib aga küsimus, kas see on enam abikõlblik, ütles Vapaavuori. Teine suur küsimus on, kuidas mõjutab hanke kaheks jagamine projekti rentaablust. Sel nädalal kohtuvad Soome ja Eesti ametnikud Euroopa Komisjoniga, et ettepanekut arutada.\nIdeaaliks mõlemale poolele sobiv lahendus. Soome minister väljendas heameelt, et Eesti on avaldanud kompromissivalmidust. “Soomegi on teinud kompromissiks ettepanekuid. Hea oleks leida lahendus, millega mõlemad saaksid edasi elada,” ütles Vapaavuori.\nPartsi sõnul on tähtis ka ettevõtjate toetus kompromisslahendusele. “Kui projektiga tõesti tahetakse edasi liikuda, tuleb vaadata mudeleid, millega projekti omanikud võiksid nõus olla. Kompromiss peab olema selline, et ka ettevõtted seda toetaksid,” ütles Parts, kes leiab, et hanke pooleks jagamine oleks selline lahendus.\n“Kui investeering tehakse alguses ilma gaasitoruta, võivad kulud kahe terminali korral olla isegi väiksemad kui esialgses kavas,” märkis Parts ja lisas, et toru ehitatakse hiljem.\nSoome ja Eesti on terminali asukoha üle juba kaua vaielnud ning, suutmata kokku leppida, anti asi läinud kevadel Euroopa Komisjoni otsustada. Sügiseks ei olnud komisjonist kuulda aga ei kippu ega kõppu ning, nagu kirjutab Kauppalehti ja nagu on öeldud ka Äripäevale, ei olnud komisjonil tegelikult tahtmist vahekohtunikuks olla. Mida kiiremini terminal valmib, seda kiiremini lõpeb sõltumine ühest tarnijast, Gazpromist.\nTerminali on vaja ka Läänemere laevaliikluse jaoks – 2015. aastal jõustuv väävlidirektiiv suurendab nõudlust gaasimootoriga aluste järele. Kiirustama sunnib ka see, et ELi abi taotlus tuleb esitada sel aastal.\nMajanduslik või poliitiline kasu. Soome seisukoht on, et majanduslikult mõttekam on terminal ehitada Soome, Inkoosse. Eesti ajavat poliitilistel põhjustel sellisele lahendusele vastu.\nParts nii must-valge seletusega ei nõustu. Konkureerivate pakkumiste taga – Eestist Muuga ja Paldiski – on konkreetsed ettevõtted ja asju tuleb kaaluda eelkõige majanduslikel alustel. “Poliitilisel tasemel on võimatu öelda, et üks projekt on parim,” ütles Parts. “See ongi otsustamise nii raskeks teinud.”\nMõlemad riigid on selgelt huvitatud ligipääsust LNG-le ja ministeerium on valmis kaaluma lahendust, et ühe projektiga (nt ühendettevõtte poolt) luuakse LNG hoiustamise ja gaasistamise võimalused nii Eestisse kõiki Baltimaid teenindama kui ka Soome. Kahte kohta LNG vastuvõtmise tehnilise võimekuse rajamine maandaks palju paremini nii tehnilise varustuskindluse kui ka operaatori sõltumatuse riski, võrreldes ühe suure regionaalse terminali rajamisega, hindas ministeerium.\nLNG saab liikuda ka merealuse toruta\nBalticconnector ehk merealune toru on mõeldud gaasilisel kujul maagaasi transportimiseks ja on oluline regionaalse gaasituru liberaliseerimiseks.\nveeldatud kujul gaasi (LNG) transport riikide vahel on siiski võimalik ka oluliselt odavamalt – laevaga.\nInvesteering Balticconnectori veealuse osa rajamiseks on umbes 4–5 korda suurem sobiva laeva maksumusest. Balticconnectori ehitus tuleks kinni maksta gaas tarbijatel põhivõrgu tariifi kaudu, samas kui laev võiks ennast ise ära majandada.\nLaeva soetamine regionaalse LNG-projekti osana annaks võimaluse tugevaks koostööks kõigi piirkonna LNG-terminalidega.\n19. January 2014, 19:16


AVALDA ARVAMUST, kas õiget erakonda valida on keeruline?\nAVALDA ARVAMUST, kas õiget erakonda valida on keeruline? (22)\n31. juuli 2012 14:25\nSotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) toetus eestlastest küsitletute seas on langenud teist kuud järjest, selgub BNS-i tellitud TNS Emori uuringust. Kui maikuus oli SDE toetus eestlaste seas kõigi aegade kõrgeim – 32 protsenti, siis juunis langes toetus 30 protsendile ja juulis 28 protsendile.\nReformierakonna toetus eestlaste seas on tõusnud juuni 35 protsendilt juulis 37 protsendile.Eestlaste seas on toetust kasvatanud ka Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) – toetus on juuniga võrreldes kerkinud ühe protsendipunkti võrra 18 protsendile.\nKeskerakonna toetus eestlaste seas viimase kahe kuuga muutunud ei ole ja püsin 10 protsendil.Hea Delfi lugeja, kas ka sinu erakondlikud eelistused on viimasel ajal muutunud? Kirjuta meile, mis on olnud selle põhjuseks? Kui oled aga üks neist, kes ei oska kuidagi oma eelistusi praegu paika seada, siis anna teada, miks see nii on? Mis on selle põhjuseks, et ükski erakond või selle esindaja sinu jaoks piisavalt sümpaatne pole?Ootame teie mõtteid aadressil rahvahaal@delfi.ee, kasutada võib ka lehe vasakul servas olevat vormi ja postitada lugusid oma kasutajakonto alt. Igal nädalal jagame parimate lugude eest ka auhindu.


Sihtriik: ARAABIA ÜHENDEMIRAADID (uuendatud 11.05.2015)\nhttp://www.uaeinteract.com/travel/visas.asp Viisa vajalik. Viisa vormistatakse enne reisi reisikorraldaja või viisakeskuse kaudu, ei saa vormistada saatkonna kaudu (vorm. aeg ca 7–14 päeva). Viisakinnitus peab tulema Araabia Ühendemiraatidest (kutsuja ehk sponsor AÜE-s saab olla: hotell, turismibüroo, lennufirma, AÜE kodanikud). Viisakinnituse olemasolul otsustab viisa saamise piiriametnik.\nhea kvaliteediga passikoopia skaneeritud kujul\nhea kvaliteediga värviline passifoto skaneeritud kujul, foto resolutsioon vähemalt 550х450 pikslit (4,3 x 5,5 cm).\nedasi-tagasi lennukipiletite koopiad*\nhotelli broneering kogu AÜEsse reisimise perioodiks*\n* – vajalik, kui viisa vormistatakse mitte reisikorraldaja kaudu\nViisa lõiv on u 75 €.\nNB! Iisraeli viisa või Iisraeli sisse- või väljasõidutemplite olemasolu passis võib saada takistuseks viisa taotlemisel!\nNB! Alla 30-aastasel naistel võib tekkida raskusi AÜE-de viisa saamisega. Praktiliselt välistatud on viisa saamine, kui reisija on alla 25-aastane ja ei reisi koos oma vanemate või abikaasaga. Elukaaslane või kihlatu ei lähe samuti arvesse, vajalik on abielutunnistus.\nhttp://www.uaeinteract.com/travel/visas.asp Eesti välismaalase passi omanikel ei ole võimalik saada viisat AÜE-sse!


Kultuurivaikus: 5 raamatut muusikast ja muusikutest - Kultuur - Pärnu Postimees\nKultuurivaikus: 5 raamatut muusikast ja muusikutest\n22. märts 2020, 18:49\nPärnu keskraamatukogu muusikaosakonna juhataja Ene Roost\nPärnu keskraamatukogu muusikaosakonda 25 aastat eest vedanud Ene Roost soovitab kultuurivaiksel ajal positiivseid ja/või humoorika tooniga kirjutatud raamatuid Eesti muusikast ja muusikutest.\nKreeka keeles tähendas biblion raamatut ja therapeia hoolitsust, ravi.\nBiblioteraapia – tervenemise eesmärgil soodsaid tundmusi tekitavate raamatute lugemine, seega: raamaturavi.\n“Lõbusaid lugusid Eesti muusikutest”, Heino Rannap\n1. “Lõbusaid lugusid Eesti muusikutest”, kogunud Heino Rannap\nSiinsed naljad on kogutud konservatooriumi koridorides, muusikakoolide õpetajate tubadest, kohtumistel väljapaistvate muusikutega, ka monograafiatest ja ajakirjandusest. Kogumiku naljades ette tulevad isikud on autentsed ja esinevad nii, nagu autor need naljad kuulates kirja on pannud. Naljad väljapaistvate muusikute üle on mõnikord tabavam isikukirjeldus kui biograafiline ülevaade teatmeteoses. Iga tekst on kui lühipala, kus lavale astuvad tuntud muusikategelased.\n2. “Eesti lemmiklaulude tekkelood”, koostanud Valter Ojakäär\nIgal laulul on oma lugu. Valter Ojakäär jälgis Eesti laulude tekkelugu ligemale kaheksa aastakümmet. 100 Eestis lauldavat üldtuntud laulu on antud kronoloogiliselt, vanematest uuemateni, esimene Karl August Hermanni “Süda tuksub tuks-tuks-tuks”. See on põnev ülevaade Eesti rahva lemmiklugudest: kord sirgest, kord käänulisest teest rahva südamesse, haarates kaasa autori isiklikke meenutusigi.\n“Piano pianissimo”, Sven Kullerkupp\n3. “Piano pianissimo”, autor Sven Kullerkupp\nAjakirja Looming 2016. aasta debüüdi aastaauhinna saanud mälestusteraamat. Pianist ja helilooja Sven Kullerkupp kui osav sõnaseadja ja lugude jutustaja kirjeldab humoorikaid lapsepõlvepilte, uskumatuid seiklusi sügaval stagnaajal konservatooriumi õpinguaastatel ja muusikutee käänakutest hulludel 1990ndatel. Oma koht neis lugudes on klaveriprofessoritel Lilian Semperil ja Bruno Lukil, laulja Onu Bellal ja paljudel teistel tuntud muusikutel nii legendaarses Viru hotellis kui kaugel Gruusias ja Armeenias. Üks tõeliselt positiivne raamat, mida on raske enne lõppu käest panna!\n“Jaanus Nõgisto. Vaatan korraks tagasi”, Tiina Lang\n4. “Jaanus Nõgisto. Vaatan korraks tagasi”, autor Tiina Lang\n“Ruja teeb praegu oma esimest heliplaati, ma ei saa praegu Nõukogude sõjaväkke minna,” ütleb Jaanus Nõgisto Tallinna sõjakomissariaadis. “Meil lähevad ka baleriinid sõjaväkke!” vastab komissar.\nTuntud kitarristi ja telerežissööri mahukas elulooraamat sisaldab Nõgisto elukäiku: alustades Hiiu ja Setu juurtega esivanematest ja lõpetades vanameistri enda praeguste tegemistega Hiiumaal. Nõgisto ladusas stiilis jutustus iseendast läbi mitme aastakümne räägib purjetamisest, pillimängust ja tööst Eesti Televisioonis. Ajastutruus ülevaates tunneme ära põlvkonna jagu Eesti popkultuuri tegelasi, kellest paljud praegugi aktiivselt meie ühiskonnaelus kaasa löövad.\n“Hakitud kalamari”, Stig Rästa\n5. “Hakitud kalamari”, autor Stig Rästa\nTuntud popmuusiku artiklite kogumik on lõbusas vormis edastatud segu Stig Rästa argitoimetustest ja maailmapildist, mis aastatega üha küpsemaks muutub. Eneseirooniat ja elu üle imestamist jagub siin küllaga. Hea jätk Rästa eelmisele raamatule “Minu Kennedy”, kus laulja-helilooja kirjeldab oma lapsepõlve ja muusikutee algust.


Jaan Kompus-kultuuritegelane - Arula\n23.02.1890 Rõngu-1982 München Saksamaa\nFoto: Jaan Kompus\nJaan Kompus sündis Rõngus Juhan ja Kaddri (Katariina) Kompuse 3.-nda lapsena 9-st. Jaan kolis koos vanematega 1890-ndate lõpus Arulasse Madsa Peebu tallu, perekond Sannamehele naabriks.\nVend Leopoldi elust on tutvustus siin ja Madsa Peebu talust loe siit.\n1918. aastal asus elama oma naisega Karula Lüllemäele ja hiljem Saksamaale Münchenisse. Eestis olles oli aktiivne ühiskonnategelane ja seda liini jätkas ka võõrsil olles. Münchenisse jäi ta oma elu lõpuni ja sinna on ta ka sängitatud oma naise Leeni (sünd Rebane) ning poeg Ülo-ga.\nFoto: Jaan Kompus naise Leeni ja poeg Ülo-ga Karula Lüllemäel\nFoto: Jaan Kompus näitlejarollis\nFoto: Ülo, Jaan, Leeni ja Olli (Ülo abikaasa) Kompus Münchenis\nJaan Kompus-kaupmees ja kultuuritegelane\nJaan Kompus läbi väljaannete\n„Lõuna-Eesti tegelaste biograafiad“\n„ Sünd 23.02.1890 Rõngus, Kulli kõrtsis, Tartumaal.\nVanemad: isa õpetaja ja talupidaja Juhan ja ema Kadri (sünd Eichenvald). Õppis Puka vallakoolis Rannu kihelkonnas ja Tartu reaalgümnaasiumis, milles lõpetas 5. kl. Lõpetas hiljem lavakunstikursused. Oli 1915-1917 Tallinnas merekindluste valitsuse ametnik.Karula Lüllemäe apteegi osanikke ja samas praktikant, hiljem kaupmees ja majaomanik Karulas 1917. aastast. Abielus 1915.aastast Helene Rebas`ega.\nVõtab juhtivalt osa Karula seltskondlikust elust, eriti lavakunsti arendajana. Tegutsenud teatri alal Tartus 1912-14, kus töötas juhtivalt kaasa keskooli- ja üliõpilasist koosnevas näitetrupis, mis korraldas järjekindlaid etendusi. Alates Karulasse asumisest on töötanud kõigis kohalikes seltses näitejuhina, näitlejana, dekoraatorina ja lavakunstiliste ürituste organiseerijana, selle juures olles alati ise esinenud kandvais osis – seni üle 100 näidendis. Näitetegevuse kõrval olnud Karula rahvaharidusseltsi „Ärka“ asutaja. Vabadussõjas langenute mälestussamba komitee esimees ja pikemat aega Org-ide Liidu juh. Esimees. Ühtlasi tegutsenud asjaarmastajana ka kujutava kunsti alal. Alatine asukoht Karula.“ (1)\n„Karn ja kaunis Karula“\n„ ... Karula haridusselts Ärka ja Jaan Kompus. Kõige selle kõrval asutati Karulasse 1921. aastal haridusselts Ärka. Seltsi rajajad olid hilisem kauaaegne juhatuse esimees, Karula maarahvakaupluse omanik ja kirglik teatrientusiast Jaan Kompus ning Moorits Riiga ja Peeter Viilup, kes samuti tegutsesid aastaid seltsi juhatuses. Selts asutati Karula kihelkonna keskuses Lüllemäel ja põhikiri saadi eesti Haridusliidult. Algselt oli seltsil 23 liiget ja liikmemaks 25 penni aastas. Seltsi korraldatud pidude sissetulekutest ja annetustest soetati 610 köitega raamatukogu. Raamatuid laenutati tasu eest: üks köide 3 penni. Laulukoori ega orkestrit seltsil ei olnud, küll aga pani Jaan Kompus käima näiteringi, mida ta ise juhendas.\nJaan Kompus oli sügavalt kunstiandeline inimene ja hea näitleja. Ta oli tulnud Lüllemäele 1918. aastal ja avanud väikese talurahvakaupluse.\nNäitemängule andus ta täie hingega, olles kontaktis Tartu Vanemuise teatritegelaste ja oma venna (blogistaja täpsustus, et see polnud vend vaid keegi sugulane), Estonia teatri näitejuhi Hanno Kompusega. Nende sidemete kaudu hangiti repertuaari, laenutati parukaid, kostüüme ja rekvisiite. J. Kompus oli heatasemeline näitejuht, kes arendas 20 aastaga Karula näitetegevuse üsna kõrgele tasemele.\nTa kirjutas ka ise lühinäidendeid ja naljapalu. Alustati lihtsamate lavateostega, nagu Oskar Lutsu „Ärimehed“, Jakob Liivi „Kolmat aega vallavanem“, „Poissmehed“, „Lambaliha“ jt. Kogemuste suurenedes mindi üle tüsedamatele lavatükkidele. Pidusid korraldati peoplatsidel, küünides või kusagil sobivas hoonetevahelises õues, kuhu ehitati ajutine lava. 1923. aastal ehitas Ärka ühele Lüllemäe kuplinõlvale alalise vabaõhunäitelava ja rajas publikule pinkidega platsi ...\n...1926. aastal ühinesid Karula Ühispank, Karula Piimaühisus ... Organisatsioonide Liiduks uute ettevõtmiste tuhinas likvideerus ka haridusselts Ärka. Sinna kuulunud näiteseltskond jäi hajali ja nad võtsid teatritegemise osa niivõrd, kuivõrd keegi Lüllemäe organisatsioonidest vajas oma peole eeskava. Näitlejad valiti iga kord eraldi, juhiks ja innustajaks oli endiselt Jaan Kompus. Tema juhatusel toodi aastatel 1928-1937 lavale August Kitzbergi „Neetud talu“, Mart Raua „Kirves ja kuu“, Hugo Raudsepa „Mikumärdi“jt lavastusi ...“ (2)\nFoto: Jaan Kompus puulõiketehnikas valmistatud esemed\n(1) „Lõuna-Eesti tegelaste biograafiad“ Eluloolisi andmeid Valga-, Võru-, Petseri- ja Lõuna-Tartumaal elavate ja tegutsevate avalikkude tegelaste kohta (lk79), Kirjastus Sõna Pärnus 1938\n(2) Helbe Merila-Lattik „Karn ja kaunis Karula“ Elust, olust ja inimestest muinasajast tänapäevani., MTÜ Eesti Folkloori Instituut, Tartu 2004 (lk167-168)


ADRU ON HEA KRAAM: Harri Sepp kasutab oma Läbara külas asuva sünnitalu aia- ja põllumaal ikka võimalusel ka adrut. Seda on Sõrves ju alati tehtud. Foto: Tõnu Veldre\nMereäärsetes piirkondades on tavaks põldu adruga väetada. Peamine põhjus on ilmselt hüva kraami kättesaadavus. Mine pärast tormi mere äärde ja tõsta aga koormasse. Teine põhjus on see, et kivistel kadakatega kaetud karjamaadel oli loomapidamist vähem ja sõnnikut samuti vähem.\nSõrve poolsaarel kutsutakse adruga peenarde väetamist mudatoomiseks. Läbara külas sündinud Harri Sepa kinnitusel toodi muda peenardele ja kartulimaale juba tema lapsepõlves. Siiski oli tollal reegel, et ühel aastal pandi adrut ja teisel aastal sõnnikut. Seda pole ta kuulnud, et adru oleks taimedele kunagi halvasti mõjunud.\nKui Sepp koolis käis, kasvatanud Sõrve majakavaht tuletorni all kartulit ainult muda ehk adru sees. Kuna maa oli seal kivine, veeti adru mere äärest kõrgemale kohale ja pandi kartulid adru sisse. Kasvasid küll. Pealegi oli sügisel, kui teda koos emaga kutsuti appi saaki koristama, mugulaid lihtsam kätte saada kui mullast.\nPõisadru on Sepa sõnul parem, kuna see on kergem. Must sambla moodi adru muutub märjaks saades ühtlaseks massiks, mille all taimed hauduma lähevad. Harri Sepa teada pannakse adrut ikka sügisel, et kasulikud ained talve jooksul maapinda imbuksid.


Metsakinnistute ja põllumaade ost\nOstame üle Eesti metsakinnistuid ja põllumaid – igas suuruses ja seisukorras, otse omanikelt ja vahendajatelt. Oleme huvitatud ka loodusparkides, maastikukaitsealadel ja samuti võrgustik Natura 2000 territooriumitel asuvatest kinnistutest. Nõustame metsamajandamise küsimustes.\nTihtipeale teeme turu parimaid pakkumisi\nVajadusel alates kolmest päevast\nRohkem kui veerand sajandit igapäevast metsa haldamise kogemust\nOSTU – MÜÜGI PROTESS\nMetsakinnistute ja põllumaade ost käib Vasetenil kiiresti ja mugavalt.\nMetsakinnistute ja põllumaade ost käib Vasetenil kiiresti ja mugavalt. Kõigepealt tuleb meiega ühendust võtta telefoni, e-posti või alloleva vormi kaudu.\nTEEME ESMASE HINNAPAKKUMISE\nObjekti esmast hindamist lihtsustab takseerimis- ehk inventeerimisandmete olemasolu internetis.\nKui orienteeruv hind müüjale sobib, lepime kokku aja ja vaatame maatüki üle. Vaatluse tulemusel võib esialgne pakutud hind muutuda 10% ulatuses kas üles või alla.\nNOTAR KANNAB SULLE RAHA ARVELE\nPeale tehingu kinnitamist notar teeb kliendile väljamakse deposiitkontolt, kuhu Vaseten on eelnevalt vajaliku summa üle kandnud.\nVaseteni ajalugu ulatub 1991. aastasse, millal ettevõtte asutaja Peter Janson hakkas elukutseliselt tegelema metsade ostmisega. Osaühing Vaseten alustas oma tegevust aastal 2003 eesmärgiga pakkuda metsa- ja põllumaade omanikele võimalust müüa oma kinnistuid kiiresti, turvaliselt ja õiglase hinna eest. Tegemist on Eesti erakapitalil põhineva stabiilse metsandusettevõttega, mille käive ja kasum näitavad pidevat kasvu. Vaseten ei tegele ostetud maade edasimüügiga, vaid keskendub kinnistute hooldamisele ja arendamisele. Aastate jooksul on rajatud või uuendatud metsateid ja kuivenduskraave, võsastunud alasid on asendatud okaspuukultuuriga. Arvestatav osa ettevõttele kuuluvatest maadest asub looduskaitse aladel, kus tavapärane metsamajandamine on piiratud. Vaseten on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ning Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsiooni liige.\nEesti Metsasertifitseerimise Nõukogu väljastas 2017. aasta alguses Vaseten OÜ-le PEFC (The Programme for the Endorsement of Forest Certification) metsamajandamise sertifikaadi. Rahvusvaheline PEFC sertifikaat näitab, et omanik majandab oma metsi keskkonnasõbralikult ja säästlikult ning täidab metsamajandamise standardi nõudeid, sh tagab uue metsapõlve kasvamise, jälgib metsade tervislikku seisundit ja säilitab loodusliku mitmekesisuse. Sertifikaadist ning vastutustundlikust metsamajandamisest võib lähemalt lugeda PEFC Eesti kodulehel.\nOÜ Vaseten asutaja


Mai 2013 Uudiskiri @ Veeta Pesu\nESILEHT » Mai 2013 Uudiskiri\nMai 2013 Uudiskiri\nKevad on käes ja kodukoristamine on tänasel päeval eriti kuum teema!\nSelles Nurgakivi saates tõestas saatejuht Priit Valge seda kui tõhus on Veetapesu puhastusvaha.\nKui ka Sinu probleemiks on pidevalt määrduvad ja mustad aknad, peeglid, klaasist uksed ja klaasist seinad või klaasist lauad, siis tasub uurida, mida me Nurgakivi kaamera valvsa silma all tegime.\nSelles saates tegime Veetapesu puhastusvahaga kauakestvalt puhtaks:\nPind muutus pärast puhastamist siledamaks ja mustust mitte külge võtvamaks! Priit Valge testis seda. Tulemust näed saate salvestusest.\n6.aprilli Nurgakivi videosalvestust saad vaadata kohe siin:\nVeetapesu internetipoes avasime NÕUANDENURGA!\nNõuandenurgas soovime täna ja tulevikus jagada teiega kasulikke nippe kuidas saavutada kiiremini ja lihtsamini kauakestev puhtus. Nõuandenurga internetiaadress on siin: www.veetapesu.ee/nouandenurk (näiteks siin on Veetapesu puhastusvahaga efektiivne arvuti ekraani puhastamise õpetus:www.veetapesu.ee/monitorid)\nAvatud on Veetapesu internetipood!\nSiiani oleme päris palju müünud karnauba vaha sisaldavat puhastusvaha eelkõige nii öelda otsemüügi korras. Tõenäoliselt oleme me teiega kohtunud kas kuskil laadal, kaubakeskuses või teie asutuses.\nNüüd ei pea te meid enam laadale otsima minema, sest meil on avatud INTERNETIPOOD. Internetipood on paljudele inimestele muutumas igapäevaste ostude tegemise lahutamatuks osaks, aga paljude inimeste jaoks on see veel liialt uudne ja ehk natukene võõras tegevus. Sellest ei ole hullu midagi. Iga uus ja võõras asi on alguses harjumatu:)\nMe koostasime oma Klientide jaoks juhendi, et KUIDAS ikkagi teha Veetapesu internetipoest ostu. Juhend asub siin aadressil: www.veetapesu.ee/kuidas-osta\nVeetapesu tooteid saab nüüd tellida ka SOOME!\nSoome jõuavad Veetapesu tooted Itella SmartPost abiga. Helsingi piirkonda 2-3 päevaga, mujale Soome 3-5 tööpäeva jooksul. Tellimine käib ikka läbi Veetapesu internetipoe: www.veetapesu.ee/e-pood\nLisage soovitud tooted ostukorvi, lõpus valige transpordiviisiks teile sobiva Soomes asuva pakiautomaadi. Internetipoes saate tasuda koheselt ning pole muud kui jääda oma mobiilile tulevat SMS ootama kus on kirjas pakiautomaadi ukse avamise kood.\nTäpsemat infot pakiautomaatide asukohtade kohta vaadake palun SmartPost kodulehelt: http://smartpost.ee/paki-saatmine-euroopasse/paki-saatmine-soome/paki-saatmine-pakiautomaadist-pakiautomaati#hinnakiri-ja-kiirus


Keelele tuleb kasuks ‹ Rubriik — Sirp | Leht 2\nMart Kalm, arhitektuuriajaloolane, kunstiakadeemia rektor ja teaduste akadeemia asepresident Kui ma noor olin, siis olid keskkoolis …\nKarin Paulus, kunstiteadlane ja kriitik „Proovi öelda kuidagi huvitavamalt,“ õpetas kadunud kolleeg Kalev Kesküla mind kui …\nMargus Mikomägi, näitleja, ajakirjanik ja teatrikriitik Kõige enam rikub ja kahjustab eesti keelt bürokraatia. Kui vaadata …\nToomas Hiio, ajaloolane Juba kaua olen pidanud ajaloo-alaseid tekste sisuliselt toimetama või retsenseerima. Kui väga silma …\nREET VARBLANE, kunstitoimetaja 1996. aasta Vikerkaare viimases numbris ilmus Kristiina Rossi artikkel „Naine eesti keele grammatikas“,* …\nJanika Läänemets, kirjanduskriitik Eesti keel üha üllatab. Kuulasin möödunud kevadel mitu päeva kõikvõimalikke linnulaulu lindistusi, et …\nTiia Kõnnussaar, lastekirjanik ja toimetaja „Sa said täna tublisti vatti,“ tähendasin ühel pühapäeval tunnustavalt oma noorele tennisemängukaaslasele, kes oli pidanud olude sunnil – paariline puudus – trennis üksi kahe vastu mängima. Kulmud …\nKurmo Konsa, kõrgema kunstikooli Pallas professor Mulle tundub, et ma olen keele kasutaja. Peamiselt mõtlen eesti keeles, järelikult olen monoglott. Vahel mõtlen ka mõnes teises keeles, aga hulga harvemini. Muidugi võib ka …\nLAURA KUUSK, fotokunstnik, Eesti kunstiakadeemia fotoosakonna õppejõud Eesti Vabariigi põhiseaduse § 8 kohaselt ei tohi kelleltki võtta …\nHELLE TIIKMAA, Eesti Ajakirjanike Liidu esimees Enne avaldamist, postitamist või väljasaatmist tuleks kirjutatu üle lugeda ja …\nVilja Kiisler on ajakirjanik, töötanud Postimehes, Äripäevas ja Delfis. Ma lasen su üle! Kikitan alati kõrvu, …\nAILI KÜNSTLER, Sirbi keeletoimetaja Nii nagu ei tohiks eesti keele elujõu huvides kaotada inglise keelele ühtki teadusvaldkonda, ei maksaks inglise keele eelistamisega kirjandus-, muusika- ja kunstiteostele, lavastustele, üritustele jms pealkirja pannes iseenesele …


olen zebra | mõned pilved sõudmas on mu mõttetaevas, leida võib neid siit\nSee aasta sedamoodi\nPosted on 17. veebruar 2019 by olenzebra\nMa tulin siia jälle. Asi on kahtlane… Ma juba olen käinud sel aastal siin :D Lugesin seda eelmist postitust ja hakkasin veits naerma :D Ma jätsin kuu aega tagasi tulevikuendale vinge optimistliku lohutuse, et kui ma sellest jurast sealt läbi müttasin, siis tulevikus kindlasti lihtsam, et see oli mülgaste mülgas. Oh well…\nSedasi vist arvasid tööjumalad, sest kui ma seda eelmist postitust kirjutasin, siis ma ei teadnud, et järgmisel päeval saab mõõt täis ja lahkub päeva pealt üks meilt… Ja mulle kandub veeeeel mingeid lisapingeid. Ma tegelikult õudusega mõtlen, et hetkel on suht zen olla kõiges selles. Tavaliselt see zenvärk kulmineerub millegi eriti hardcore’iga\nja siis ma nutan nagu jaanuaris. TBH ma reedel ka nutsin samamoodi sisimas :D\nMa tegelikult ei taha üldse siin tööst rääkida, aga nagu näha, siis see aasta muudmoodi kohe ei saa :D\nKevad toob mulle blogimisisu ja tänane ilm on kevadine. Ja kuna põhiline, mis mu elus toimub, on töö ja sellega seonduv, siis mis siin muud ikka öelda\nMa näen viimasel ajal imelikke unenägusid suht ootamatutest inimestest, what what..\nEino aga tegelt ka jumala märtsi vibe…\nPostitatud elu, mis värk on??, pläkutused, töö, veeretaks pisarat, veits nagu kardan ka\t/ Lisa kommentaar\nPosted on 20. jaanuar 2019 by olenzebra\nAnnaks vastu kõrvu sellele kunagisele noorele endale, kes põdes mingite kontrolltööde pärast ja u n i s t a s, et teeks kunagi mingit tähtsat tööd, mis sisaldaks suurte tabelite tegemist, mingite protsesside korraldamist/loomist, presentatsioonide valmistamist ja kõige selle ette kandmist mingi pika laua taga, kus istuvad ülikondades mehed ja naised, kes tähelepanelikult poker face’idega kuulavad ja ei lase üldse aru saada, kas olen õigel rajal või täiega rabas sügavas lumes. Selline tööiseloom tundus põnev (loomulikult ei saanud ma aru, miks ma raamatupidajaks õpin, kui sellist elu tahan :D ) ja nagu kammooon, ega need asjad ju on ägedad ja see pinge, mis nendega kaasneb pole ju üldse tõeline, sest see on mingi täiskasvanute maailm, kus kõik saavad aru, et see on töö ja kui ka panen veits puusse, siis jumala eest, pole ju hullu, sest see on mingi täiskasvanute maailm…\nNo ilmselt on nüüd järeldused tehtud. Ma elan seda elu. Pool pühapäeva olen lõuga väristanud, sest mul on vaja valmis mõelda terve protsess, selle kohta esitlus teha teisipäevaks, teisipäevaks veeeeel üks esitlus teha teemal, millega ma kaudselt puutusin kokku kuskil kevadel, teisipäeval on siis all day long see pikk laud ülikonnad blabla loe ülevalt. Homme, esmaspäeval läheb veits päeva ka selle alla, et pean ortodondi juures käima (ja kukrut korralikult kergendama, oehhh, teine suur teema, mis mind ka ärevil hoiab). Nii. Esmaspäeva ei mahu ära kõik, mis vaja. Teisipäev on pikk laud päev otsa. Neljapäeva õhtuks on vaja grupile üks mega raport esitada. Millal ma seda teha saan? Ei tea, sest teisipäeva õhtu ja neljapäeva õhtu vahel on 2 koosolekuid täis päeva (bingo ajastus). Pingevaba adulthood?\nMa ei saa öelda, et mu töö mulle ei meeldiks üldiselt, lihtsalt… Mingi mahukate asjade ajastuse bermuuda kolmnurk vist. Kõik ikka korraga, ajee. Ja see kõik pole nii pingevaba kui ma seda ette kujutasin kui ajaloo ja keemia koduseid töid üle lasin… Ma loodan, et ma ikka kuidagi ujun sellest jälle läbi, nagu mul ikka kombeks ja just seetõttu otsustasin selle hetke siia kirja panna. Et kui peaks tulema mingi väiksem asi, mille pärast ma põen, siis saan tulla ja lugeda ja näha kui endast väljas ma olin ja siis muiata ja mõelda, et damnit, lõpuks ma ikkagi ju nailed it. Kui peaks minema nüüd nii, et ei naili, siis.. shit… :D no siis tulen, loen ja mõtlen, et ok, oligi veits palju korraga händeldada :D\nPostitatud elu, mis värk on??, töö, väljakutse, veeretaks pisarat, veits nagu kardan ka\t/ Lisa kommentaar\nNo hellõu vana meit\nPosted on 7. november 2018 by olenzebra\nSee blogi suutis vahepeal 5 saada, noh, teoreetiliselt. Viimased 3 aastat sellest on see kirjutamissagedus olnud selline… madal… tugev 1-2 postitust aastas :D Kuidas ma täna siia tagasi jõudsin üldse? Lihtne :D Kuulsin ühte laulu, mida ma kuulasin kunagi siia postitusi treides täiega ja mõtlesingi tulla vaadata, mida ma viimastel kordadel kirjutasin. Tead, see postitus siin vist on ka selline… nagu on mingi vana hea sõber, kooliajast nt, kellega elu kuidagi lahku on viinud teed, saad kuskil kokku, räägid täiega, mõtled, et deeeeem, no NIIII minu ju, miks me tihedamini ei kohtu ja…. repeat mõne aasta pärast. Mida aeg edasi, seda pikemaks need vahed ka nihkuvad.\nSee ju ka lihtne ja loogiline, mida suuremat rolli see sõber, siinkohal siis blogi, elus mängis, seda rohkem koguneb uut seda kohta täitma. Siin on nagu red ocean ja blue ocean teooriad 2 in 1 rakkes. Ise saan päris hästi aru, mis ma mõtlen. Et nagu esmalt täidad selle koha enda ära (red ocean) ja kuna mingi kibe kripeldus säilib mälestusena, proovid seda matta mingite uute asjadega (blue ocean :D jumala hea võrdlus ju :D :D ) ja tulemus ongi see, et elu on täis bookitud ja kuna ööpäevas on tunnid limiteeritud, siis lõpuks selgub, et see blue ocean asub ühe teise red oceani sees noh…\nMa olen peale seda siin alustanud umbes 10 blogi? Ainult 1 neist veits elab, see meeldib mulle ja puha ja ma toimetan seal oma nime ja piltidega, aga mingi megaaaa suur osa mu sisemaailma puzlest on ju siin. Ja tahaks siia täiega hoopis kirjutada, a g a siin jälle see, et… see on ju siiani olnud anonüümne. Ma ei karda nagu ühtegi öeldud sõna või kellegi arvamust või mida iganes… oh ei, lihtsalt… see on koguaeg siin olnud anonüümne. See lihtsalt on. :D nagu… ma ei oskagi öelda.. nii on :D Endiselt ma ei välista, et kunagi pole, aga….. :D\nIgatahes jah, ma ei viitsi life update’i teha. Või noh, samahästi ju lõigukese võib ka, et kui mingi kahe aasta pärast tagasi tulen siia, siis vaatan, et omg ma mõtlesin NIIMOODI???? Nagu ma praegu vaatan seda üle-eelmist (? see, kus uue töö leidsin, postitust, olgu öeldud, et see arvamus muutus umbes nädal aega peale seda postitust ja ma ammu pole seal, see oli MÜLGAS!) postitust.\nLife… mis ma ikka teen… as usual,\nmingi leveli identiteedikriisis (see ei ole nii hull praegu, ptüi ptüi ptüi, kui ta on korduvalt varem olnud, lihtsalt natuke)\nendiselt poole jala ja sõrmeotsaga liigutan end mingi parema figuuri poole\nendiselt võtan hoogu, et mandleid lasta lõigata (reaalselt… k õ i k need viis aastat :D )\nelamine on nagu so-so, et teha on omajagu, aga samas see, mis on, suht meeldib…\nautoga täpselt sama, mis elamisega :D :D aa, fun fact. Sain teada, et ühel mitte väga kaugel tuttaval on tutikas (mõned kuud vana, aga no… halloo, ikkagi selle aasta) MB S klass. No minu dream auto siis suht. or is it… hakkasin mõtlema, et kui eurojackiga peaks võitma (võiks äkki mängida ka? :D ), siis nope, ma ei ostaks tutikat mersut, vaid ostaks essa põlvkonna X5, timmiks korda, lisaks veits tuuni ja siis tiksuks veits sellega :D nad ju on nagu nad on, see eurojackpoti võit oleks suureks toeks, praegu küll lubada ei saaks sellist asja :D deem, mis ma neist autodest jahun.. võiksin jäädagi ju…\nma tunnen end veits rohkem endana, kui viimase kolme aasta jooksul, sest mul on umbes 2,5 kuud järjest olnud iga päev küüned korralikult lakitud. Varem oli mu elu selline… lakitud küüntega enne lapse sündi. Vahepeal ma küll üritasin, aga 2 nädalat oli alati rekord. Ja sellele järgnes mingi öökimaajav kuluv lakk. FUH!\nAa, kusjuures võib-olla see ongi mingi combo kokku… sest ma olen nüüd ikka suht pikalt ka regulaarselt jõutrenni teinud, tervislike toitudega katsetanud… ja veel nipet-näpet, mida ma used to do ja eluga rahul olin :D Ja ma ei saa praegu mainimata jätta, et see toimus sel ajal, kui ma aktiivselt siin iga päev midagi kirjutasin. Tead, mind täitsa huvitab, mis emotsiooniga ma seda järgmine kord siin loen.. on see siis järgmine kuu või 5 aasta pärast.\net ei jääks jumala eest muljet mingist harmoonilisest lustist ja lillepeost (sest korraliku eestlasse ellu peab ju kuuluma ÄNG ja VAEV), siis tööl on selline jjashdjkashdjasdhjaksdjaskdh praegu. Struktuur lammutati laiali, mõned inimesed nüüd on lihtsalt tuttavad, mitte kolleegid ja sellega seoses minu positsioon on under construction. Nagu…. jshfkjsahfjashjasfh j u s t see profiil mul loksus selliseks, nagu mulle täiega meeldib ja millega ma rahul olen ja siis PÕMMMMMMMM.\nMa rohkem ei söanda, tulen, loen kunagi, blabla.\nPostitatud elu, mälestused, naljakas, pläkutused, töö\t/ Lisa kommentaar\nPosted on 27. september 2017 by olenzebra\nMul on mingi miljon postitust lihtsalt draftis. Viimasel ajal on tihti olnud kirjutamistunne sees, olen avanud blogi, pannud kokku terve postituse ja siis seda mitte avanud, sest “ah milleks ja kellele ma ikka seda avaldan”. T e g e l i k u l t olen seda blogi siin pidanud põhimõtteliselt ainult endale. Või noh.. ma pean nagu silmas seda, et kunagi pole olnud eesmärk jõuda kümnete tuhandeteni iga oma postitusega, olen lihtsalt siiralt kirjutanud nii nagu arvan ja selle avaldanud, et saaks hiljem ise lugeda, mida ma millalgi millestki arvasin. Olen seda (ja eelmisi ka) blogi mitu korda algusest peale lugenud, täiega lahe on! Nii paljud asjad olen ära unustanud ammu, aga lugedes tulevad kohe need hetked meelde. Siin on nad isegi üsna lakooniliselt kirjas, aga endale meenub ikka kogu lugu. Ja nüüd mu momendid on lihtsalt mingi sületäis drafte, mida ma never lugeda ei viitsi. Ei tea, ehk ootab sedagi postitust sama saatus.. Ja kui ma olen ka mingid paar postitust siia uploadinud, siis nt facebooki lehele neid jaganud pole. Miks? Tundusid ebaolulised vist.. Oeh.\nÕnneks on nüüd sügis ja mulle meeldib sügis. Pole niiii ammu leidnud aega järve äärde jalutama minna, praegu on ilmad ka nii ilusad, väga tahaks..\nMulle j u s t praegu koitis, miks ma ei taha vist postitada.. Varem ma olin rohkem üksi iseenda eest väljas, ajasin vaikselt oma asja. Nüüd on kõik nagu perekesksem ja ma kuidagi ei taha neid siia blogisse kaasata millegipärast. Tööst ju ka ei räägi..\nKoolist ei ole ka midagi öelda..\nJa siis on need igasugused mõttevälgatused ja arvamused, mis on draftis.\nFor real mulle praegu juba tundub see siin ka täielik ajuvabadus ja libistasin kursori “X” peale, aga punnin siis kuidagi vastu ja avaldan.. Ma isegi ei tea, miks.\nPostitatud elu, mis värk on??, olen häbelik, olen segaduses, pläkutused\t/ Tagged draft, häbenen vist, mõttevälgatused, sügis, segadus, september, tühi jutt\t/ Lisa kommentaar\nMa tundsin seda.. lõpuks ometi.\nPosted on 24. august 2017 by olenzebra\nMa lihtsal tunnen tungi kirjutada, juba paar nädalat, aga aega pole. Praegu otseselt nagu ka pole, aga sorry, ei suuda alla suruda. Ei, ei ole mingit konkreetset asja, millest ma kirjutada tahaks, lihtsalt… nagu oleks see mingi karikas täis saanud ja peaks nüüd veits pealt ära kallama. Praegu jäin vaatama kuidas seal hämarduvas taevas tumehallid pilved kiirustavad. Sügis. Ja siis ma hakkasin mõtlema, et ongi nagu kaks aega aastas, kus ma tunnen seda kirjutamise tungi. Iga aasta. Sügise algus ja talve keskpaik. Ju need on siis sellised.. kõige suuremate muutuste ajad aastas. Sügisel keerab külmaks ja raagu, talve keskpaigas tuleb päike jälle välja eks ma siis tunnen ka mingit vajadust elu ja mõtteid korrastada, nagu sümboolse uue alguse rütmis. Ja siis tuleb see nostalgia peale.. Siis ma mõtlen eelmistele sügistele ja eelmistele talve keskpaikadele.. Kes on somewhy viitsinud seda blogi lugeda siin nede aastate vältel (tsau Le) või näiteks on lugenud kõik läbi, siis vist juba hakkab koppa ette viskama see mingi… mineviku vahtimine? :D no mis sa teed ära, selline ma olen. Tegelikult ma ei ela minevikus. Ikka väga kaugel sellest. Võib vist öelda, et ma elan olevikus, aga vaatan pingsalt tuleviku suunas. Nagu köielkõndija näiteks.. püsib oma rajal ju nii, et vaatab üldse ette, mitte alla oma jalgadele. Vahepeal ilmselgelt mõtleb sellest, kui palju juba kõnnitud on. Mul vist ongi enam-vähem samamoodi.\nMa olen kaks korda viimase kuu jooksul tundnud ühte tunnet. Kusjuures ma ei suuda reaalselt meenutada, kas ma seda varem ÜLDSE olen tundnud, aga ma tean, et ma olen ALATI TAHTNUD seda tunnet.. ma reaalselt olen terve oma senise elu elanud nii, et tunda SEDA tunnet.. See on see täiuslik rahulolu, et “ma sain hakkama, ma sain sellega hakkama!”. Ja teate mis? See tunne on parem kui ma arvata oskasin. Ma olen koguaeg seda tahtnud, aga kartnud ka, et .. äkki see polegi hea. Äkki see on mingi suvakas.\nIgatahes ma hakkasin siia kirjutama neist, aga vähemalt üks nii pikk jutt neist, et keegi ei viitsiks ühes postituses lugeda. Seega wait for it.\nPostitatud elu, mälestused, olen naine, olen rõõmus, olen segaduses, olen unistaja, pilved\t/ Tagged köielkõndija, mõttelend, nostalgia, pilved, sügis, tunded\t/ Lisa kommentaar\nMiks Sa kummitad mind? Mida sa tahad minust? Miks?\nPosted on 16. mai 2017 by olenzebra\nOh tule psühholoog ja diagnoosi, et ma istun mingisse eluetappi aheldatuna oma peas. Kuna ma tegelikult selle järelduseni olen suht juba jõudnud onju, siis minu jaoks on tegelikult olulisem, see, et sa jõuaks sinnani, et MIKS?! Need, kes on seda blogi siin lugenud eksju, ma ei tea palju teid veel alles on, aga tean, et imekombel on selliseid, kes peale neid vaikseid aastaid siin ikka veel loevad. Tervitused! Igatahes.. Kes teavad, need ehk mäletavad ja kes ei tea, eks siis saate otsida, seda lugu sellest, kuidas hea sõbrannaga asjad pekki läksid. Ma linkima ei hakka, sest see faking sööb mu hinge viimasel ajal niisamagi, pole vaja seda jälle lugema hakata mul (sest ma ilmselgelt loeks kui otsiks). Jah, praegu meenubki, et see häirib lausa mu elu! No ma alustan värskemast. Sõitsin hommikul tööle, raadiost tuli “meie laul” ja ma olin kohe nii … ma ei teagi mis sõna kasutama peaks. Põhimõtteliselt see oligi nii, et sõitsin üle Jüri viadukti ja see laul algas ja mul hinges see sild kukkus lihtsalt kokku. Me pole suhelnud pea 3 aastat. Paar kuud jääb puudu veel. Tihedalt suhtlesime me elus ALLA 3 aasta! Ehk siis meil oli tihedat läbikäimist VÄHEM kui seda aega, mis on nüüd olnud p e a l e seda ja endiselt ma … olen tundlik selle koha pealt. Me peame koolis kirjutama autobiograafia. Ma katsusin läheneda teistmoodi sellele, et ma ei puudutaks neid sündmusi kuidagi ja somehow ma jõudsin ikka sinna. Jäin mõtlema ja biograafia jäi pooleli ja homme lähen kooli ja teatan, et .. ei jõudnud valmis. Jumala loogiline on mõelda, et võta lahti, kustuta see osa ära (kusjuures tegelikult ma isegi ei maininud teda seal onju) ja kirjuta edasi, aga.. fuck. Ma pole kunagi suur sõbrannataja olnud. Ma ei hakkaks temaga uuesti bestima, oh ei, ma ei suuda mõeldagi sellest, sest see, mis toimus, oli lihtsalt nii jälk ja haige, et omg.. never. Ja vot sellepärast ma ei saagi aru, miks ma ikka mingitpidi seal kinni ripun. Nagu on so many levels ma olen selle jumala vabaks lasknud, minna lasknud, ma ei taha tegelikult temaga rääkidagi, ma ei taha teda näha, aga… ma lihtsalt mingitpidi leinan seda, mis oli. Lihtsalt… ma ei saaaaa aruuuuuuuu.\nBut you’re crying, you’re crying now*\nUndercover “Baker street”\n*Kuna ta loeb mingeid blogisid, siis võimalik, et on ka siia sattunud ja no kui ta n e i d lugusid on lugenud, siis ilmselgelt on ta mu juba ammu ära tundnud :D Ta on pigem nutikas ja terane, mitte ei mõtleks, et “Omg mul oli ka nii” :D :D\nPostitatud elu, mälestused, mis värk on??, olen segaduses\t/ Tagged appi ma ei jaksa, baker street, endine sõbranna, ma ei saa aru, mälestused, miks ometi, minevik, minevikuvarjud, olen segaduses\t/ Lisa kommentaar\nMida vanemaks saan, seda rohkem endasse sulgun?\nPosted on 26. aprill 2017 by olenzebra\nKui ma kunagi seda blogi alustasin (ffs, sellest saab neli aastat juba varsti.. k u i d a s??), siis vahel lugesin vana blogi ja mõtlesin, et wow küll ma ikka kirjutasin vabalt ja südamest seal ja no ükskõik kuidas proovin, praegu ikka nagu mingi filter vahel, et noh, päris kõiki detaile ei jaga onju. Praegu loen siin sellesama blogi vanu postitusi ja mõtlen umbes samamoodi, et wow, 3-4 aastat tagasi kirjutasin nii muhedalt ja vabalt ja suvalt, praegu tahaks nagu .. ma isegi ei tea mida. Sellepärast ma nii harva kirjutangi. Mõtlen, et oh, sellest tahaks kirjutada, võtan lahti siit, alustan ja siis.. jahsfksjdklajsdlksajdklasjdklasd. Kellele seda vaja on? Äkki keegi kasutab seda minu vastu? Äkki ma ei saa head tööd? Igasugused sellised mõtted. Nt ma tahtsin kirjutada, kui ootamatult sattusin mingi kunagise suure crushiga kokku ja kuidas ta tänasel päeval ongi mu jaoks nagu mingi tavaline regular inimene, ei mingeid erilisemaid tundeid kui iga juhusliku isiku vastu, aga ilmselt siis seal 4 aastat tagasi vms oleksin ilmselt minestanud, hullemal juhul maha surnud, kui reaalselt suhtlema pidime. Nüüd, abielunaisena ja pereinimesena tundub see teema kuidagi kohatu olema. Samas, t e g e l i k u l t pole ju? :D Tegelikult ju tahangi öelda seda, et varem oleks mul pulss üle 200 olnud, aga praegu ma ei tule selle pealegi, et mingitest kuttidest huvituda, ma reaalselt ei tule selle pealegi, pigem ei jõua ära oodata, et oma meest jälle näha saaks jne. Ma tundun endalegi igav inimene :D samas mu elu ei ole igav, aga nagu.. mida ma kirjutan onju? Kõik on mingid “suurte inimeste asjad” ja keda need huvitavad? Mida ma kirjutan oma töölkäimisest, koolist, praktikast, oma firma plaanist, koduostust, autoostust.. need praegu päriselt mul käimasolevad teemad ja seda kõike on suht palju, aga… mida ma kirjutan neist? :D no tööst ma ei julgekski eluilmas kirjutada, aga in general..\nNagu tegelikult hakkasingi ükspäev mõtlema, et kolm aastat on siit vahepealt kuhugi lihtsalt ära kadunud. Ma mäletan niiiiii eredalt lõputöö kaitsmist ja koolilõpetamist ja need olid KOLM AASTAT TAGASI. Elu on mingeid veidraid kurve võtnud siin vahepeal ja ma nagu oleks tagasi pmst siin, kus ma olingi 3 aastat tagasi. Ma ei oska seda kirjeldada. Lihtsalt ma ise olen nagu kuidagi vanemaks ja igavamaks saanud. Aga tunne on sama, et oh, nüüd alles kõik algab ja teed on valla. Kolm aastat tagasi kolisin Harjumaalt minema ju, proovisin tõestada endale ja teistele midagi, ma ei tea isegi mida, aga lõpuks sain aru, et sellest ei tule s*ttagi välja, olen tagasi ja tegelikult pmst jätkangi sealt, kust pooleli jäi. Asusin taas erialasele tööle, seekord läks õnneks, käisin palju vähematel vestlustel ja juba kuskil peale 3. või 4. vestlust palgatigi mind, jess. Ja tõesti neid 3 aastat nagu poleks olnudki :D okei, ma olen abielus jne, aga kuidagi…ma ei oska seletada. Tunne on selline back on track, mitte et koguaeg olin trackil.\nOkei läheb kuidagi laiali see jutt.\nPostitatud elu, mis värk on??, naljakas, olen naine, olen segaduses, töö\t/ Tagged abielunaine, aeg lendab, elu, filter vahel, Harjumaa, karjäär, silmarõõm, täiskasvanuelu, teed on valla\t/ Lisa kommentaar\nKui tahad midagi soovitada, küsida või niisama öelda, võid mulle kirjutada\nFollow olen zebra on WordPress.com\nSaa uutest postitustest teade e-mailile\nSisesta oma e-maili aadress, et saaksid teavitusi minu uutest postitustest :)\nolenzebra, Parem hilja kui mitte kunagi:…\nLe, Parem hilja kui mitte kunagi:…\nolenzebra, Coldplay on parem kui koo…\nKaur, Coldplay on parem kui koo…\nMaris Huopolainen, Coldplay on parem kui koo…\nolenzebra, Ma olen see “tülikas…\nHundi ulg, Ma olen see “tülikas…\nKõige uuemad sissekanded\nSh*t is getting real!!!!\nTeemad Vali rubriik 30DC äike õpingud bussijutud elu fotoblogi rä ilublogi rä ilus imeline kirjad Benile kodublogi rä kodumaa laps loomad looming mälestused meistrimutt mis värk on?? mootorite maailmas mototehnika naljakas olen häbelik olen koba olen meelitatud olen naine olen rõõmus olen segaduses olen unistaja olen vaimustunud otsisõnad pühaviha pilved pläkutused pulmad rasedus saladus sport tänamullemeeldib töö tehnoloogia toidublogi rä trenniblogi rä Uncategorized väljakutse veeretaks pisarat veits nagu kardan ka


Väljasõit Tartust kl. 03.30 Vanemuise alumisest parklast. Tallinlastega kohtume sadamas A-terminali ees parklas meie bussi juures kl. 06.00. Sõidame Viking Line’i “Viking XPRS” laevaga Helsingisse kl. 07.00-09.30. (NB! Väljasõiduajad võivad muutuda juhul kui laevade väljumisajad muutuvad. Palun kontrollige!) Mõnus laevareis üle Soome lahe. Võimalus osta hommikusööki laevas (lisatasu eest). Helsingit kutsutakse ka Läänemere tütreks, kuna linn asub mere süles. Põgus bussiekskursioon jõuluehtes Helsingis – näeme Katajanokka poolsaart oma vanade sadamakaide ja ladudega, Helsingi ilusaim ja koledaim maja, uhke Uspenski kirik, presidendi palee, kaubaturg, Senativäljak võimsa Toomkirikuga troonimas Helsingi kohal. Esplanaadi park – helsinglaste elutuba. Havis Amanda, Mannerheimi tänav, parlamendihoone, Finlandia palee, rahvusmuuseum, ooperimaja. Alustame sõitu Helsingist Lapimaa suunas. Lahti lähedal paistavad meile suusavõistlustelt tuntuks saanud hüppemäed. Sõidame üle Tähesilla, mis on Soome üks kõige enam fotografeeritud sildadest ja teeme selle pildistamiseks peatuse. Soome kuulsad 187 888 järve on enamasti koondunud Kesk-Soome. Soome järvi liigendavad neemed ja lahed ja neis on palju saari. Soome järvedele on iseloomulik see, et nad on jõgede ja lahtede abil üksteisega ühendatud, moodustades nõnda pikki veeteid. Teeme pikema peatuse Heinolas, kus soovijad saavad lõunat süüa. Et tee mõnusamalt sujuks, räägime Soomemaast ja vaatame filmi. Oleme oma reisiga jõudnud Lapimaale. Majutus järgnevad 2 ööd Jõuluvana küla lähistel Rovaniemis ***hotellis (2-sed standardtoad, lapsed lisavoodil).\nHommikusöök rikkalikus rootsi lauas. Lapimaa kütkestab juba oma nimega: metsik ja kaunis, tuttav aga samas tundmatu, ahvatlev ja ettearvamatu, täis legende ja nõidust. VEEDAME TERVE PÄEVA ROVANIEMIS JA JÕULUVANAKÜLAS. Ületame polaarjoone ja siseneme jõuluvana imedemaailma, kus kohtume tõelise jõuluvanaga. Kes soovivad saavad end koos jõulutaadiga pildistada. Saadame postkontorist Jõuluvana templi ja margiga tervituskirju oma sõpradele. Saab jalutada ringi, osta suveniire ja nautida jõulumeeleolu. Lumelinnas on võimalus tuubidega liugu lasta. Vaba aeg lõunastamiseks kohvikutes ja restoranides. Seejärel külastame mitmekülgsete atraktsioonidega Santaparki või Arktika muuseumi – samaaegselt huvitav ja õpetlik. Väiksematele lastele sobivas Santapargis saab osaleda päkapikukoolis ja õppida võlusõnu, sõita rongiga läbi Lapimaa aastaaegade ja jõulumaa, vaadata suurel laval jõuluprogrammi. Suurematele lastele sobivas Arktikumi muuseumis on lisaks Lapimaa elu-olu tutvustavale näitusele ka liikuvaid pilte, helisid, arvutiprogramme, et külastajatele Lapimaa kultuurist ja omapärasest loodusest vahetut ettekujutust luua. Võimalusel külastame Rovaniemi suurimat kaubanduskeskust toiduvarude täiendamiseks. Õhtul kelgutame Ounasvaara mäenõlval – lustimist lastele ja täiskasvanutele. Pärast kelgutamist soojendame end kuuma glögi juues.\n4-ne majutus 399 € in\n3-ne majutus 439 € in\n2-ne majutus 489 € in\nõhtusöök laevas (26 € täisk, 13 € 12-17a, 7 € 6-11a),\nSantapark 30 € (3-12a), 36 € täisk\nPärnu kontor on suletud 21.-28.10


Kuidas mõjutab menstruatsioon kehakaalu? - Tervis - sõbranna.ee\n20. aprill 2016, 15:47\nPMS ehk premenstruaalne sündroom on «päevadele» eelnev sümptomite kogum, mida kogeb umbes 40 protsenti naistest, kirjutab Hello Healthy. PMS-i füüsiliste sümptomite alal kuuluvad näiteks kurnatus, puhitused, käte ja jalgade tursumine, tundlikkus ja iiveldus. Psühholoogiliste sümptomite alla käivad suurem söögiisu magusate ja soolaste toitude järele, depressioon, ärritus, tujukõikumised, ärevus, soov üksi olla ja unehäired.\nNaise menstruaaltsüklit juhivad hormonaalsed muutused. Vahetult enne «päevi» tõuseb progesterooni tase, mille tõttu võivad tekkida kõhupuhitused, tundlikkus ja tursumine. Progesterooniga koos vallandub ka rohkem aldosterooni, mis paneb neere rohkem vett ja naatriumi kinni hoidma. See on ka põhjus, miks võid tunda end menstruatsioonile eelnevad ajal eriti suure ja kohmakana. Paljud naised võtavad seetõttu vee arvelt pisut kaalus juurde.\nSamal ajal langeb oluliselt östrogeeni tase, mis muidu enne ovulatsiooni järsult tõuseb. Östrogeeni langus selgitab, miks nädal või mõni päev ennemenstruatsiooni tekib kontrollimatu isu rämpstoidu järele, tuju läheb ära ja süda hakkab läikima.\nHormonaalsed muutused on vajalikud selleks, et naise keha lapsekandmiseks ette valmistada. Paraku võivad sellega kaasneda sümptomid, mis teevad argielu oluliselt ebamugavamaks. Kui palju täpsemalt, sõltub individuaalsetest eripäradest. Arusaadavalt võib menstruatsiooniaegne kaalutõus teha meele eriti mõruks neil, kes on oma figuuri parandamise nimel palju vaeva näinud ja juba ka häid tulemusi saavutanud.\nVõta rahulikult ja jätka treeningutega. «Päevade» ajal võid tunda senisest suuremat kiusatust koju jääda ja end teki sisse kerra tõmmata. Tegelikult on mõõdukas trenn väga tõhus abimees, mis aitab leevendada halba tuju ja annab jõudu juurde. Kui kõhuvalu on selleks liiga tugev, võiksid proovida meditatsiooni ja kontrollitud hingamist umbes 15-20 minutit kaks korda päevas.\nJälgi, kuidas mõjutab su enesetunnet kohvi joomine. PMS-i sümptomeid tundes võiksid piirata kofeiini tarbimist ja vaadata, kas hakkab parem. Sõltuvalt sinu organismist võib kofeiini kogus enesetunnet kas parandada või halvendada. Mõni naine tunneb, et kohvi joomine peletab menstruatsiooniaegset väsimust ja aitab vett väljutada, samas teistel teeb see sümptomid hoopis tugevamaks. Muud ei jää üle, kui tuleb katsetada.\nSuupisteid valides jälgi nende toitainesisaldust. Kuigi süda ihkab sel ajal ehk rohkem šokolaadi, ütleb aju, et sul oleks vaja midagi tõhusat, mis sisaldaks kaltsiumi, D-vitamiini, B6-vitamiini ja magneesiumi. Kui suudad, siis ole oma isudest üle ja söö hoopis jogurtit, müslit, pähkleid, juustu ja lõhet.\nJälgi oma kaalu nädalate kaupa. Isegi kui sa ei koge premenstruaalse sündroomi sümptomeid eriti tugevalt, võivad «päevad» sellest hoolimata su kaalu tõsta. Kui sa ei pane muutusi oma kehas tähele, võib menstruatsiooni tõttu juurde tulla 2-4 kilo iga kuu. Regulaarne kaalumine aitab neid muutusi paremini märgata.