Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus Arengukava Kooskõlastatud kooli nõukogus protokoll nr 1-4/1 Sillamäe - PDF Tasuta allalaadimine\nDownload "Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus Arengukava Kooskõlastatud kooli nõukogus protokoll nr 1-4/1 Sillamäe"\n1 Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus Arengukava Kooskõlastatud kooli nõukogus protokoll nr 1-4/1 Sillamäe\n2 Sisukord 1. Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse üldiseloomustus ja juhtimisstruktuur Kooli juhtimisstruktuur Sise- ja väliskeskkonna analüüs Ida-Viru maakond Kutseharidus Tööjõuvajaduse prognoos ja aasta kooli ümberkorralduslikud tegevused SWOT analüüsi tulemused Missioon, visioon ja üldeesmärk arengukava perioodiks ning selle saavutamist mõõtvad tulemusmõõdikud Eesmärgid aastateks Muutunud õpikäsitus Elukestva õppe võimaluste ja töömaailma vajaduste vastavus Digipööre elukestvas õppes Võrdsed võimalused elukestvaks õppes ja õppes osaluse kasv Pädevad ja motiveeritud töötajad, õpetajad ja koolijuhid Eesmärkide saavutamiseks vajalikud ressursid, tegevuste seosed kooli eelarve ja muude ressursiliste võimalustega Suuremad kuluperioodid ja ressursside ümberpaigutamised Riskide kirjeldamine ja maandamine SWOT ohtude ja nõrkuste maandamine Arengukava juhtimiskorraldus, uuendamise ja täiendamise kord. Arengukavas püstitatud eesmärkide täitmise seiramise põhimõtted Lisa 1 Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse tegevuskava Lisa 2 Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse soetuste kava\n3 1. Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse üldiseloomustus ja juhtimisstruktuur Eesti tehniline kutseharidus on saanud alguse Ida-Virumaal üle 300 aasta tagasi, kui Narvas alustas a tööd navigatsioonikool aastal Kukrusele rajatud esimesest tööstuskoolist on välja kasvanud Kirde-Eesti suurim kutsehariduskeskus. Ida-Viru maakonnas on alates aastast ühendatud 10 kutsekooli. Haridus- ja teadusministri käskkirjaga nr 1.1-2/16/30 korraldati alates 1. septembrist a. ümber Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavad Narva Kutseõppekeskus, Sillamäe Kutsekool ja Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus. Ida-Viru maakonnas jätkas tööd üks riigi kutseõppeasutus Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus õppekohtadega Jõhvis, Sillamäel ja Narvas. Kolme kooli ühendamisel sai Ida-Virumaa Kutsehariduskeskusest üle 2500 õpilase ja 270 töötajaga Eesti suuruselt teine kutseõppeasutus. Koolide liitmisega loodi õppijatele paindlikumad võimalused osalemiseks õppetöös, välispraktikates ja täienduskoolituses, töötajatele mitmekesisemad töö- ja arenguvõimalused. Tööandjad saavad koostööd teha ühe kindla partneriga. Koolide senise tegevusega saab tutvuda kooli kodulehel Sillamäe õppekoha näitusel võib lugeda a Monika-Aino Jõesaare kirjutatud ajalooraamatut Narva Kutseõppekeskuse 15 töörohket aastat õppis tasemeõppes 2358 õpilast, täiendusõppes osales aastal 2784 õppurit. Koolis on 270 töötajat, sh 156 õpetajat. Õpe toimub eesti ja vene keeles, haridusnõudeta, põhi- ja keskhariduse baasil ning nii kooli- kui ka töökohapõhiselt. Õppimisvõimalused on erivajadustega inimestele. Kool korraldab tasemeõpet teeninduse; tehnika, tootmise ja ehituse; informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogiate; ärinduse, halduse ja õiguse ning humanitaaria ja kunstide õppevaldkondades. Koolil on õpetamise õigus 23-s õppekavarühmas, kõikidel õppekavarühmadel on täisakrediteering. Koolil on kohustus a. kutsekeskharidusõppes üle minna eesti õppekeelele. Eestikeelsele õppele ülemineku tegevuskava on kättesaadav kooli veebilehel. Kool korraldab täiendusõpet õppekavarühmades ja võtmepädevuste alal, kus koolil on olemas õppe läbiviimiseks vajalik õpikeskkond ja kompetentsed õpetajad. Kool korraldab Viru vanglas tasemeõpet õppekavarühmades, milles koolil on õppe läbiviimise õigus, ja täiendusõpet. Kool on vanglaõppes õpetanud viit eriala: keevitaja, abikokk, puidupingitööline, hotelliteenindaja (osakutse hommikusöögi teenindaja), väikeettevõtlus. Rakendamisel on veevärgilukksepa eriala. 3\n4 Õppekasvatustöö toetamiseks ning vara otstarbekaks ja säästlikuks kasutamiseks on koolil õigus osutada karjäärinõustamis-, psühholoogia-, majutus-, toitlustus-, raamatupidamis-, trükikoja-, büroo-, reisikorraldus-, turismikorraldus-, kommunaal-, ehitus-, arvutiteeninduse, keemilise analüüsi, elektritööde-, automaatika-, transpordi-, puhastus-, iluteeninduse ja õmblusteenust, ürituste, sealhulgas konverentsid ja seminarid, korraldamise teenust, huvitegevuse korraldamise ja haridusteenust, metallide töötlemise teenust ning autode hooldus-ja remonditeenust; müüa praktilise töö käigus või muul moel kooli ülesannete täitmisel toodetud meedia-, video-, foto-, kulinaaria-, pagari-, õmblus-, tekstiili-, kondiitri- ja pagaritooteid ning metalli- ja puidutooteid; osutada erihoolekandeteenuseid. Enamus kooli õpilastest on pärit Ida-Virumaalt, teistest maakondadest on õpilasi 5% (Jõhvi õppekohas 20, sh Viru vangla kinnipeetavad). Koolile on omistatud kutse andja õigus kahel erialal: laborant, tase 4, (õppekavad koodid EHISes ja ) kuni ja mäetöölise kutsed kuni a omistas Kutsekoda koolile tunnustatud kutse andja kvaliteedimärgi. Kooli lõpetajad sooritavad kutseeksami kõikidel koolis õpetatavatel erialadel, kus kutseeksami sooritamine on võimalik. Kooli partnerite nimekirjas on üle neljasaja ettevõtte, suurimad neist on Enefit Kaevandused AS, Enefit Energiatootmine AS ja Viru Keemia Grupp AS, Molycorp Silmet AS. Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus on partner kutseliitudes: Eesti Hotellide ja Restoranide Liit, Eesti Ehitusettevõtjate Liit, Eesti Masinatööstuse Liit, MTÜ Eesti Mäetööstuse Ettevõtete Liit, Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit, Eesti Keemiatööstuse Liit, Eesti Raamatupidajate Kogu, Konsortsium Eesti E-Kutsekool, Eesti Kutseõppe Edendamise Ühing (EKEÜ), Eesti Grilliliit, Eesti BBQ Assotsiatsioon, Eesti Ostu- ja Tarneahelate Juhtimise Ühing, Turismihariduse Liit ja Autokutseõppe Liit MTÜ. Kool on suurim täiskasvanute täiendusõppe pakkuja Ida-Virumaal. Koolituskursusi korraldatakse põhiliselt koolis õpetatavate õppekavarühmade erialade raames. Kool on Eesti Töötukassa a Ida-Viru maakonna parim koostööpartner a ESF kursuste eelarve oli eurot. Kool töötab Jõhvis, Sillamäel ja Narvas on investeeritud enam kui 32 miljonit eurot (üle 12 miljoni euro Jõhvi õppekohas, üle 10 miljoni euro Sillamäe õppekohas ja 12 miljonit eurot Narva õppekohas) Euroopa Liidu ja Eesti riigi eelarvevahendeid koolihoonete renoveerimisse, õppelaborite ja seadmete moderniseerimisse. Jõhvi õppekohas on üks õppekorpus renoveerimistööde ootel. Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus kasutab alates Eesti koolide infosüsteemi (EKIS). Ida-Virumaa Kutsehariduskeskusel on alates aastast rahvusvahelise kvaliteedijuhtimissüsteemi ISO kogemused. Koolis on alustatud kvaliteedijuhtimissüsteemi parendamist vastamaks ISO 9001:2015 nõuetele. 4\n5 Koolil on hästi arendatud koostöövõrgustik partnerkoolidega Eestis ja väljaspool Eesti Vabariiki. Alates aastast osaleb kool EL Erasmus+ programmis. Eesmärgiks on suurendada tulemuslikku õpirännet ja toetada kutseharidusega seotud organisatsioonide rahvusvahelistumist. Eesmärgid on seatud rahvusvahelistumise strateegias aastateks , mis on kättesaadav kooli veebilehel. Koolil on koostöösuhted Saksamaa, Prantsusmaa, Suurbritannia, Itaalia, Hollandi, Hispaania, Portugali, Soome, Rootsi, Ungari, Horvaatia, Sloveenia, Ukraina, Gruusia, Armeenia, Venemaa, Läti ja Leedu haridusasutuste ja ettevõtetega. Ida-Virumaa Kutsehariduskeskusel on alates 2012.a koostöö Muusikute fondiga PLMF. Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse Narva õppekohas on aasta jaanuarist avatud siseterviserada. Koostöös SA Eesti Terviserajad on kavas avada siseterviserajad Sillamäe ja Jõhvi õppekohtades. 1.1 Kooli juhtimisstruktuur aasta septembrist rakendatakse haridus- ja teadusministri määrusega nr 22 kinnitatud kooli põhimääruses näidatud juhtimisstruktuuri (joonis 1). Kooli juhib direktor. Kooli nõukogu on kooli kõrgeim kollegiaalne otsustuskogu, mille ülesanne on kooli tegevuse korraldamine ja arengu kavandamine. Nõunike kogu on kooli ja ühiskonda sidustav nõuandev kogu. Vastavalt kooli põhimäärusele moodustavad kooli struktuuri õppekasvatustöö struktuuriüksused ja õppekasvatustööd toetavad struktuuriüksused. Kooli nõunike kogu Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse direktor Kooli nõukogu Õpilasesindus Õppedirektor Juhiabi Kvaliteedijuht Töökeskkonnaspetsialist Õppeosakond Arendusosakond Täendusõppe osakond Personaliosakond Finantsosakond IT osakond Haldusosakond Jõhvi õppejuht Sillamäe õppejuht Narva õppejuht Arendus-, PR juht Elukestva õppe juht Personalijuht Finantsjuht IT juht Haldusjuht Joonis 1. Struktuur 5\n6 2. Sise- ja väliskeskkonna analüüs 2.1 Ida-Viru maakond Eesti Statistikaameti aastal avaldatud kogumikus Rahvastiku areng aastani 2040 koostatud rahvastikuprognoosi kohaselt on Ida-Viru maakonna elanike arvu vähenemine võrdluses teiste maakondadega kõige suurem. Kui aastal sündis Ida-Viru maakonnas 1259 last, siis prognoos näitab, et aastal 2039 on sündide arv kahanenud 746-ni, s t sündide arv väheneb järgmise 25 aastaga 41%. Prognoosi kohaselt suureneb aastaks vanemaealiste osatähtsus maakonna rahvastikus 37%, mis on võrdluses aastaga (16%) peaaegu kahekordne suurenemine a oli Statistikaameti andmetel Ida-Viru maakonnas elanikku. Eestlasi oli neist ehk 19%. (Allikas: Statistikaamet) Ida-Virumaal on rahvaarvu dünaamika olnud viimastel kümnenditel negatiivne, a vähenes maakonna rahvaarv 1594 inimese võrra. Rahvaarvu languse trend on näidanud viimastel aastatel raugemise märke. Viimase kahekümne aasta jooksul on Ida-Virumaa rahvastik vähenenud ca Narva linna elanikkonna mahus aastal koostatud rahvastikuprognoos näitab tulevikus langust nii optimistliku, mõõduka kui ka pessimistliku arenguvariandi korral. Käesoleval ajal võib eeldada, et rahvastikuprotsessid liiguvad pigem mõõduka stsenaariumi võtmes. (Allikas: Statistikaamet) Joonis 2. Ida-Virumaa rahvastikuprognoos (Allikas:Statistikaamet) Üldhariduskoolides õppijate arv on viimase viie aasta jooksul püsinud maakonna koolides praktiliselt muutumatuna ja seetõttu on põhikooli lõpetajate arv Ida-Virumaal lähiaastatel suhteliselt stabiilne (ca 1300 lõpetajat igal aastal). Vene õppekeelega õpilaste osakaal on ligikaudu 64% a põhikooli lõpetajatest jätkas üldhariduse omandamist 62% ja kutsehariduses 34%. Kutsehariduses jätkajate osakaal on Ida-Virumaal riigi keskmisest märksa kõrgem, kuid 6\n7 kutsehariduse eelistajate arv on viimastel aastatel veidi vähenenud (nt 2014 valis kutsehariduse 39% põhikooli lõpetajatest). Kutsekeskhariduse tasemel õpet on lähiaastatel võimalik pakkuda vähemalt senises mahus. Ida-Virumaa põhikoolilõpetajad jätkavad enamasti hariduse omandamist kodumaakonnas. Teistesse maakondadesse liigub 9% põhikooli lõpetajatest. Ida-Virumaa gümnaasiumilõpetajatest jätkab kutsehariduses vähem kui 10%. Õpinguid ei jätka vahetult peale lõpetamist ligi 30% gümnaasiumilõpetajatest, mis on koolile oluliseks reserviks uute õppijate leidmisel (Allikas: Haridussilm). Teiste Eesti maakondadega võrreldes on Ida-Virumaa ettevõtted eelkõige tööstusliku orientatsiooniga. Siia on koondunud Eesti põlevkivi- ja keemiatööstus. Kaevandusettevõtted (järjestatud kahaneva kaevandusmahuga): Enefit Kaevandused AS, VKG Kaevandused OÜ, Kiviõli Keemiatööstus ja Kunda Nordic Cement. Enefit Kaevandused AS toetab õppureid stipendiumidega. Koostöös VKG Kaevandused OÜ-ga toimub töökohapõhine õpe. Enefit Kaevandused AS ning VKG Kaevandused OÜ on põhilised praktikaettevõtted. Ligikaudu 80% Eesti põlevkivist kulub elektri tootmiseks: Enefit Energiatootmine AS. Ülejäänud põlevkivi pressitakse õliks: Eesti Energia Õlitööstus AS, VKG Oil AS. Euroopa Liidus kaks olulist ning unikaalset keemiasektorit - põlevkivikeemia ja haruldaste muldmetallide ning nende oksiidide tootmine - VKG Oil AS, Kiviõli Keemiatööstuse OÜ ja EE Õlitööstus AS, Novotrade Invest AS, NPM Silmet AS, Eastman Specialities. Metallitööstusettevõtted: Enefit Solutions AS, Fortaco Estonia AS, Remeksi Keskuse AS, HANZA Mechanics Narva AS, Norwes Metall AS, Stako Diler OÜ. Logistikaettevõtted on Sillamäe Sadam, Eesti Toll, Kunda tööstussadam, Toila väikelaevade sadam. Ehitusjärgus on Jõhvi Logistika keskus. (Allikas: SA Ida- Virumaa Tööstusalade Arendus) Tegutsevad tööstuspargid: Ida-Virumaa Tööstusalad SA, Nakro Tööstuspark, Virumaa Tööstuspark. (Allikas: SA Ida- Virumaa Tööstusalade Arendus) Turismiteenustest kasvab koos uute turismikeskuste rajamisega vajadus spaa- ja iluteenuste järele: Toila Spa, Meresuu SPA, Noorus Spa, Saka Mõis, Liivarand Spa Hotell jne. Käesoleval ajal on Ida-Virumaal 64 majutusteenust pakkuvat asutust. (Allikas: Järjest enam loovad töökohti väikeettevõtjad. Vastavalt Ida-Virumaa arengukavale suureneb aastatel turismi osakaal maakonnas veelgi, ööbimisi kavandatakse aastaks 2020 maakonnas (Allikas: Prioriteediks on koostöö kohalike ettevõtjatega õppekavade koostamisel ja uuendamisel ning õpetajate kompetentside tõstmisel. Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse erialade spekter katab regiooni ettevõtete oskustööliste vajaduse, kasvab nõudlus kvalifikatsiooniraamistiku 5. tasemele vastavate kompetentsidega 7\n8 töötajate järele. Tööandjate soovil on koostatud mäetöölise 5. taseme õppekava, koostamisel on laborandi õppekava. Transpordi ja logistika valdkonnas tuntakse puudust keskhariduse baasil õppinud ostu- ja laospetsialistidest ning laojuhtidest (OSKA raportid). Koolis pakutavate erialade valik on lai, kuid õpe toimub valdavalt vene keeles, mis piirab õppurite kaasamist mujalt Eestist. 2017/2018 õa toimub kutseõpe eestikeelsetel õppekavadel vaid Jõhvi õppekohas. Käesoleva arengukava perioodil ei ole nõudluse puudumisel planeeritud eestikeelsete õppegruppide avamist teistes õppekohtades. Ida-Virumaal vajavad täiskasvanuharidusse kaasamist eelkõige riigikeele ja võõrkeelte oskuseta elanikud, majanduslikult mitteaktiivsed mitte-eestlased ja puuetega inimesed ning madala haridustaseme ja kutsehariduseta elanikud. Oluline on kutseõppe sidumine ettevõtluse ja ettevõtlikkuse alase koolitusega. 2.2 Kutseharidus Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus on riigikool ja kooli arengute kavandamise põhialuseks on Eesti elukestva õppe strateegia 2020 (EÕS). Eesti kutsehariduse visioon Kutseõpe on ajakohane, paindlik ja uuendusmeelne. Igaüks, nii algajast õpipoiss kui ka tipptegijast meister, leiab enda vajadustele ja tasemele vastava õppimisvõimaluse. Kutsehariduse reform on olnud majandusliku arengu eeltingimus, samuti kutsehariduse vastavus inimeste võimetele ja huvidele, mis tagab riigi sotsiaalse arengu. 01. septembril aastal jõustusid uus kutseõppeasutuse seadus ning kutseharidusstandard, mille alusel on toimunud kutseharidussüsteemi uuendamine. Uuenduste kiireks rakendamiseks viidi ellu riigieelarvest rahastatud projekt Kutsehariduse korralduse ja õppekavade reform. Projekti eesmärk oli muuta kutseõpe praktilisemaks, kompaktsemaks ja saavutada senisest parem vastavus tööturule. Kutsehariduse uus õppekavasüsteem põhineb otseselt Eesti Kvalifikatsiooniraamistiku (edaspidi EKR) tasemetel. Kutsehariduse arengut mõjutavad Eesti elukestva õppe strateegia 2020, selle rakendusplaan ja strateegia elluviimise programmid; Tööjõuvajaduse ja pakkumise prognoos aastani 2024; OSKA raportid. Eesti elukestva õppe strateegia 2020 (EÕS) kinnitav Vabariigi Valitsus 13.veebruaril 2014.a. Strateegia rakendamiseks on koostatud üheksa programmi. EÕS-i üldeesmärk: kõigile Eesti inimestele on loodud nende vajadustele ning võimetele vastavad õpivõimalused kogu elukaare jooksul, et tagada neile isiksusena väärika eneseteostuse võimalused ühiskonnas, töö- ja pereelus. 8\n9 Eesti elukestva õppe strateegia 2020 eesmärgid on: Muutunud õpikäsitus - iga õppija individuaalset ja sotsiaalset arengut toetava, õpioskusi, loovust ja ettevõtlikkust arendava õpikäsituse rakendamine kõigil haridustasemetel ja liikides) Pädevad ja motiveeritud õpetajad ja koolijuhid - -õpetaja/õppejõu ja koolijuhi töö hindamine ja tasustamine vastavusse viimine nendele ametikohtadele esitatavate nõuete ja töö tulemuslikkusega Elukestva õppe võimaluste ja töömaailma vajaduste vastavus - kvaliteetsete, paindlike ja mitmekesiste valikutega ning tööturu arenguvajadusi arvestavate õppimisvõimaluste ja karjääriteenuste loomine, et suurendada erialase kvalifikatsiooniga inimeste arvu erinevates vanuserühmades ja regioonides Digipööre elukestvas õppes - õppimisel ja õpetamisel kaasaegse digitehnoloogia otstarbekam ja tulemuslikum rakendamine, kogu elanikkonna digioskuste parandamine ning ligipääsu tagamine uue põlvkonna digitaristule Võrdsed võimalused elukestvaks õppeks ja õppes osaluse kasv - kõigile võrdsete võimaluste loomine elukestvaks õppeks 2.3 Tööjõuvajaduse prognoos Vastavalt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi tööjõuvajaduse prognoosile aastani 2024 püsib Eestis hõivatute arv aasta näitajate tasemel. Hõive kasvule seavad piiri demograafilised muutused - tööturul osalemise aktiivsuse säilimisel tänasel tasemel väheneb potentsiaalsete töötegijate arv prognoosiperioodi lõpuks enam kui võrra. Osaliselt aitavad seda kompenseerida pensioniea tõus ning tööturul osalemist toetavad meetmed, samuti eeldatakse töötuse vähenemist. Prognoosi kohaselt muutub Eesti majandusstruktuur tervikuna vähe. Suhteliselt kiiret hõive kasvu eeldatakse info ja side, elektroonika- ja masinatööstuses. Kiireima kasvuga tegevusala on programmeerimine, jätkuvat hõive suurenemist oodatakse kutse-, teadus- ja tehnikaalases tegevuses. OSKA valdkondade ekspertide hinnangul on oodata hõive kasvu ka puidutööstuses ning elektroonika- ja elektriseadmete tootmises, tervishoius ja sotsiaalhoolekandes. Kasvab kesk- ja kõrgtehnoloogilise tootmise ning teadusmahukate harude roll, kuid muutused on üldpildis tagasihoidlikud. Negatiivsem on väljavaade valdkondades, kus loodav väärtus töötaja kohta on madalam ning arenenud riikidega võrreldes on hõivatuid tunduvalt rohkem. Kasvab spetsialistide osatähtsus, hõive teistes ametialagruppides tervikuna väheneb. Kogu hõive kasvust annavad ligi 70% spetsialistid, 30% oskustöölised, juhtide ja teenindajate arv suureneb lihttööliste arvu vähenemisega samas suurusjärgus. Samasugused on suundumused hariduslikus ettevalmistuses kutse- ja kõrghariduse roll suureneb, madalama hariduse või ilma erialase ettevalmistuseta töötajate järele nõudlus väheneb. Võttes arvesse hõivatute arvus toimuvaid muutusi, on tööjõuvajadus suurem puidu-, keemia-ja masinatööstuses, transpordis, IKT ja side sektoris ning tervishoius. Suureneb IKT integreeritus kõikidesse valdkondadesse ning majandusharudesse. 9\n10 ja aasta kooli ümberkorralduslikud tegevused Ida-Virumaa kutseõppeasutuste ümberkorraldamine otsustati haridus- ja teadusministri nr1.1-2/16/30 käskkirjaga. Kuni a septembrikuuni töötasid kolm kooli vastavalt oma arengukavale. September-november 2016 töötati välja ja kinnitati kooli õppekorralduseeskiri ning töökorralduse reeglid a. alustati ettevalmistustega õppeinfosüsteemi Siseveeb juurutamiseks Narva ja Sillamäe õppekohtades a suvine vastuvõtt toimus ühises õppeinfosüsteemis, ülekooliliselt rakendati õppeinfosüsteem Siseveeb alates Algasid INNOVE SA eestvedamisel toimuvad eesti keele kursused õpetajatele kõikides õppekohtades. Alustatud on materiaal-tehnilise baasi kasutamist praktiliste tööde korraldamisel õppekohtade üleselt. Koostati kooli arengukava kuni aastani. Juhtkonna otsusega kaasati kogu personal, kahel suurel arenguseminaril toimusid kooli edasist arengut määravad arutelud. Toimus rida seminare töötajate valitud nn arengukava juhtgrupi osavõtul. 2.5 SWOT analüüsi tulemused Tabel 1. SWOT analüüsi tulemused Tugevused Nõrkused SISEMINE Lai erialade valik, õpe kahes keeles. Erialad, mida õpetatakse ainult selles koolis: keemia- ja mäenduse erialad. Professionaalsed, missioonitundega ja entusiastlikud õpetajad. Kõrge kutseeksamite sooritamise protsent kooli lõpetamisel. Pikaajaline tihe koostöö regiooni suurettevõtetega. Tugev materiaalne baas, ajakohased seadmed. Renoveeritud õppijasõbralikud õpilaskodud. Väga paljudel õppima asunutel puudub nii siht, motivatsioon kui ka ambitsioonid, mis viivad õpingute katkestamiseni. Vähene eesti keele oskus vene emakeelega õpetajate seas, mis vähendab enesetäiendamise võimalusi. Õpilaste madal riigikeele ja inglise keele oskus pärsib rahvusvahelist koostööd ja kitsendab lõpetajate karjäärivõimalusi. Tegevused praktikal ei vasta alati õppekavale. Õpilaste ja õpetajate nõrgad koostöötamise oskused. 10\n11 Suurim riikliku koolitustellimuse (RKT) alusel täienduskoolituste pakkuja. Toimiv rahvusvaheline koostöö. Vähene aktiivõppe meetodite kasutamine. Vananev personal. Vähe eestikeelseid õppekavasid, mis takistab õpilaste kaasamist mujalt Eestist ja tingib ka keelekümblusklassides õppinud õpilaste lahkumise teistesse maakondadesse. Võimalused Ohud VÄLIMINE Perspektiivikate tulevikku vaatavate erialade väljatöötamine. Tihedam koostöö tööandjatega, töökohapõhise õppe laiendamine. Riigikeele ja muude võõrkeelte oskustega inimeste värbamine. Rahvusvahelise koostöö arendamine õpilaste ja kooli töötajate praktika ning tööjõuvahetuse eesmärgil. Kooli kujundamine teatud erialade tõmbekeskuseks (iluteenindus, multimeedia, logistika, keemia). Tööturult täiendus- ja ümberõppesse õppima asujate arvu suurenemine. Globaliseerumist toetava IKT kiire areng. Elukestev õpe, kõikide vanusegruppide kaasamine. Ühiskonnas toimuvate muutuste mittemõistmine, vastuseis muutustele haridussüsteemis tekitab mahajäämust. Osa piirkondlikke ettevõtteid lõpetab tegevuse, mis piirab õppijate töölerakendumise võimalusi. Uute õpetajate värbamine keeruline, eriti praktilise töökogemuse ja riigikeele oskusega inimeste puhul. Laste arvu edasine vähenemine ja jätkuv väljaränne võib tekitada vajaduse sulgeda erialasid või terveid valdkondi. Majanduskriisid ja majandust mõjutavad poliitilised sündmused, sellest tingitud muutused riiklikus rahaeraldiste poliitikas. Võimalikud organisatsioonisisesed kriisid, konfliktid. Poliitilise tahte võimalikud muutused, muutused seadusandluses. 11\n12 3. Missioon, visioon ja üldeesmärk arengukava perioodiks ning selle saavutamist mõõtvad tulemusmõõdikud Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse missioon: Parimate oskustega asjatundjate koolitamine koosmeeles õpilaste ja tööandjatega. Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse tunnuslause: Meie aitame kirjutada Sinu edulugu! Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse visioon: Rahvusvaheliselt tegus, mitmekeelne, paindlikku elukestvat õpet pakkuv hariduskeskus. Väärtused: Positiivsus õpetame ja õpime rõõmuga, keskendume lahendustele, mitte probleemidele. Ausus ja usaldus peame lugu üksteisest, õpilastest ja partneritest, suhtleme siiralt ja heasoovlikult, kui kritiseerime, siis konstruktiivselt ja oskame vajadusel vabandada. Pädevus ja tegusus oleme pühendunud ja seame kõrgeid eesmärke, julgeme võtta vastutust ja viime alustatu lõpuni. Koostöö ja avatus otsime koos lahendusi, jagame üksteisega oma kogemusi ja ideid, toetame ja tunnustame üksteist, õpilasi ja partnereid. 12\n13 4. Eesmärgid aastateks Kooli eesmärgid tulenevad Eesti elukestva õppe strateegiast 2020 ning kooli visioonist: Kooli üldeesmärk: Kõikidele Ida-Virumaa ja Eesti inimestele on Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuses loodud nende vajadustele ning võimetele vastavad õpivõimalused kogu elukaare jooksul, et tagada neile isiksusena väärika eneseteostuse võimalused ühiskonnas, töö- ja pereelus. Kooli peaeesmärgid ja alaeesmärgid. 1. Muutunud õpikäsitus Iga õppija individuaalset ja sotsiaalset arengut toetava, õpioskusi, loovust ja ettevõtlikkust arendava õpikäsituse rakendamine kõigil haridustasemetel. Alaeesmärgid: 1.1 Õppekavaarendus, sh täiendusõppe õppekavad, vastavalt sihtgruppide vajadustele ja majanduskeskkonna muutustele. 1.2 Lõpetajate keeleoskuse, eeskätt riigikeele oskuse paranemine õppijate üldise toimetuleku ja konkurentsivõime tõstmiseks. 1.3 Sotsiaalsete oskuste ja ettevõtlikkuse arendamine. 2. Elukestva õppe võimaluste ja töömaailma vajaduste vastavus Kvaliteetsete, paindlike ja mitmekesiste valikutega ning tööturu arenguvajadusi arvestavate õppimisvõimaluste ja karjääriteenuste pakkumine, et suurendada erialase kvalifikatsiooniga inimeste arvu erinevates vanuserühmades ja regioonides. Alaeesmärgid: 2.1 Valmisolek töökohapõhise õppe korraldamiseks kõikides õppevaldkondades ja õppekavarühmades. 2.2 Töömaailma esindajate kaasamine õppeprotsessi ettevalmistamise ja läbiviimise kõikides etappides. 2.3 Praktikakorralduse järjepidev parendamine. 3. Digipööre elukestvas õppes Õppimisel ja õpetamisel rakendatakse kaasaegset digitehnoloogiat otstarbekamalt ja tulemuslikumalt, paranenud on kogu elanikkonna digioskused ning tagatud on ligipääs uue põlvkonna digitaristule. 13\n14 Alaeesmärgid: 3.1 Kooli digitaristu toetab digivara kasutamist. 3.2 Töötajate digipädevuste arendamine, e-koolitused ja veebiseminarid, jm. 3.3 Digitaalse õppevara koostamine ja rakendamine (nii koolis kui koostöös teiste koolidega). 4. Võrdsed võimalused elukestvaks õppes ja õppes osaluse kasv Kõigile võrdsete võimaluste loomine elukestvaks õppeks Alaeesmärgid: 4.1 Õpilaste üldarv on stabiilne, sh läbi täiskasvanud õppijate arvu suurenemise nii taseme- kui täiendusõppes. 4.2 Tugisüsteemi tugevdamine ja tugiteenuste osutamine õppekohtade üleselt. 4.3 Nõrgema konkurentsivõimega inimeste vajadustele vastavate õppekavade koostamine ja õpitingimuste loomine. 5. Pädevad ja motiveeritud töötajad, õpetajad ja koolijuhid Töötajate, õpetajate ja koolijuhi töö hindamine ja tasustamine on vastavuses nendele ametikohtadele esitatavate nõuete ja töö tulemuslikkusega. Alaeesmärgid: 5.1 Kolme õppekoha erinevate kultuuride arendamine ühiseks väärtuspõhiseks organisatsioonikultuuriks. 5.2 Õpetajate riigikeele oskuse viimine nõutavale tasemele ja võõrkeelte oskuse tõstmine. 5.3 Õpetajate kompetentsid vastavad kvalifikatsiooninõuetele. Arengukava eesmärkide saavutamiseks on kool välja töötanud tegevused, määranud eestvedajad ja vastutajad ning arenguseminaride käigus määranud tegevustele mõõdikud. Tegevused on jagatud vastavalt Eesti elukestva õppe strateegiale Vt Lisa 1 Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse tegevuskava Üksikasjalik tegevuskava eesmärkide saavutamiseks koostatakse eraldi igaks õppeaastaks. 14\n15 5 Eesmärkide saavutamiseks vajalikud ressursid, tegevuste seosed kooli eelarve ja muude ressursiliste võimalustega Eesmärkide saavutamise ning ühe tugeva nüüdisaegse kutsehariduskeskuse arendamise eelduseks on piisava materiaalse ressursi omamine, selle sihipärane ja otstarbekas kasutamine. 5.1 Suuremad kuluperioodid ja ressursside ümberpaigutamised Vt Lisa 2 Soetuste kava\n16 6 Riskide kirjeldamine ja maandamine Peamised riskid arengukava elluviimisel on seotud poliitilise ja finantsmajandusliku olukorra muutusega, ka mitteküllaldase kommunikatsiooniga ning personaliga. Riskide teadvustamise ja maandamisega tegeletakse erinevatel tasanditel. 6.1 SWOT ohtude ja nõrkuste maandamine Tabel 2 SWOT ohtude ja nõrkuste maandamine Nõrkused Maandamine Väga paljudel õppima asunutel puudub nii siht, motivatsioon kui ka ambitsioonid, mis viivad väljalangevuseni. Vähene eesti keele oskus vene emakeelega õpetajate seas, mis vähendab enesetäiendamise võimalusi. Karjäärinõustamise teenuse arendamine koolis ja koostöös Rajaleidja keskustega. Õpioskuste kujundamise mooduli rakendamine, sotsiaalsete oskuste arendamise toetamine. Õpetajate järjepidev koolitamine, stažeerimine ja uue personali värbamine. Õpilaste madal riigikeele ja inglise keele oskus pärsib rahvusvahelist koostööd ja kitsendab lõpetajate karjäärivõimalusi. Praktika keelekeskkonnas, kutsekeskhariduse õppekavadel üleminek eestikeelsele õppele, valikmoodulina erialane eesti keel. Tegevused praktikal ei vasta alati õppekavale, mis võib olla takistuseks õpiväljundite saavutamisel. Õpilastel ja õpetajatel on nõrgad koostöötamise oskused. Koostöö süvendamine ettevõtetega, juhendajate koolitamise süsteemi parendamine, sisehindamise tõhustamine. Koolitamine, kaasamine. Õpilastele õpioskuste mooduli rakendamine 1. kursuse alguses. Vähene aktiivõppe meetodite kasutus. Koolitused, sh digikoolitused, konkursid, avatud tunnid. Vananev personal. Uute töötajate värbamine, praktikute kasutamine VÕS lepingute alusel. Vähe eestikeelseid õppekavasid, mis takistab õpilaste kaasamist mujalt Eestist ja tingib ka keelekümblusklassides õppinud õpilaste lahkumise teistesse maakondadesse. Kooli tutvustamine üle riigi eestikeelsete erialade laiendamiseks. Nõuetele vastava keeletasemega õpetajate värbamine. 16\n17 Ohud Ühiskonnas toimuvate muutuste mittemõistmine, vastuseis muutustele haridussüsteemis tekitab mahajäämust. Osa piirkondlikke ettevõtteid lõpetab tegevuse, mis piirab õppijate töölerakendumise võimalusi. Uute õpetajate värbamine keeruline, eriti praktilise töökogemuse ja riigikeele oskusega inimeste puhul. Laste arvu edasine vähenemine ja jätkuv väljaränne võib tekitada vajaduse sulgeda erialasid või terveid valdkondi. Majanduskriisid ja majandust mõjutavad poliitilised sündmused, sellest tingitud muutused riiklikus rahaeraldiste poliitikas. Võimalikud organisatsioonisisesed kriisid, konfliktid. Poliitilise tahte võimalikud muutused, muutused seadusandluses. Maandamine Koolisisesed ja välised seminarid, ümarlauad, nõustamine ja kaasamine, koostöö teiste õppeasutustega. Regionaalse majandusatmosfääri jälgimine, kiire reageerimine muutustele ettevõtluskeskkonnas. Paindlik personali- ja töötasupoliitika, toetav töökeskkond. Sihtrühmade määratlemine, täpselt suunatud teavitamine, mitmekeelne õpe erinevates õppevormides. Kommunikatsioonistrateegia aktiivne rakendamine. Paindlikkus majanduskeskkonna muutustele. Rahaliste vahendite kasutamise sihipärasus ja läbipaistvus, eesmärkide ja nende saavutamisega kaasnenud kulude analüüs. Organisatsioonikultuuri arendamine, nõustamine, kaasamine. Sihipärane tegelemine muutuste juhtimisega, pidev kommunikatsioon huvigruppide vahel. 6.2 Ohutuse ja turvalisuse tagamine Ohutuse ning turvalisuse tagamiseks toimub töökeskkonna monitooring ning personali koolitamine. Uuendatakse töö- ja õppetingimusi, viiakse läbi evakuatsiooni- ning ohuolukordades käitumise koolitusi. Seadmetest lähtuva ohu maandamiseks on kinnitatud hooldusvahemikud. Hooldatakse nii paikseid süsteeme kui ka õppetöös kasutatavaid seadmeid. Töötervishoiu esmaseks eesmärgiks on tagada õppekeskkonna sobilik mikrokliima. Välja on ehitatud hoonete sundventilatsioon. Koolis on suund ventilatsiooni ja küttesüsteemi automatiseerimiseks ning kaughaldamiseks. Tööohutuse tagamiseks on kasutusel EVS-ISO 7010 standardi ohumärgid õppurite teadlikkuse tõstmiseks. Ohumärke on vaja kooli külastavate üldhariduskoolide õppurite ja hoones lühiajaliselt viibivate inimeste ohuteadlikkuse tõstmiseks ning turvalisuse tagamiseks. 17\n18 7 Arengukava juhtimiskorraldus, uuendamise ja täiendamise kord. Arengukavas püstitatud eesmärkide täitmise seiramise põhimõtted Arengukava on strateegiline dokument, mille kooskõlastab kooli nõukogu ja kinnitab kooli pidaja või tema poolt volitatud isik. Arengukava on juhiseks Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse kõikidele töötajatele. Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse arengukava elluviimine toimub iga-aastase tegevuskava ja eelarve alusel. Arengukavas püstitatud eesmärkide täitmist hinnatakse kooli nõukogus iga majandusaasta lõpus. Hindamise tulemusi arvestatakse järgmise kalendriaasta tegevuskava koostamisel. Eesmärkide saavutamist hinnatakse järgmiste põhimõtete järgi: eesmärkide täitmine, eesmärkide täitmiseks vajalike tegevuste asjakohasus ja kulukus, tähtaegadest kinnipidamine, mõju kooli üldeesmärgi ja strateegiliste eesmärkide saavutamisele. Hinnangud eesmärkide täitmisele ning ettepanekud arengukava muutmiseks arutatakse läbi ja kooskõlastatakse kooli nõukoguga, nõunike koguga ning Haridus-ja Teadusministeeriumiga. Muudetud või täiendatud arengukava kinnitab Haridus- ja Teadusministeerium. 18\n19 Lisa 1 Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse tegevuskava Lisa 2 Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse soetuste kava\nKINNITAN Marina Kulkova OÜ Juuksurite Erakool Maridel juhatuse liige Juhatuse otsus nr 14 05.02.2019 JUUKSURITE ERAKOOL MARIDEL ARENGUKAVA 2019-2022 Jõhvi 2019 1. Sissejuhatus Juuksurite Erakool Maridel


Helina hooldatud | Mister Costello — kangelane\nHelina hooldatud\t07.04.2008\nSellest polegi teab mis kaua aega möödas, kui ma Helina aarde peitsin. Normaaltingimustes ei peaks üks geopeituse aare nii kiiresti hooldust tahtma. Aga Helina aardega läks kahjuks teisiti. 😦\nNimelt tuli täpselt kuu aega peale peitmist geopeituse veebilehele teade mitteleidmisest Pioneeri poolt. Ja Pioneer üldjuhul ikka leiab, kui otsib. Lisaks anti mulle ka privaatsõnumitega teada, et aare võib hooletul peitmisel kergelt kaduma minna. Aga viitsisin ma siis jah kohe kontrollima minna! 😳 Ennegi hädakisa kuuldud. Aga seekord oli tõsi taga — kui lõpuks läksin, oligi aare kadunud. 😥\nSiiski võib halvas ka head näha: esiteks leidsin aardele veidi parema peidukoha ja teiseks ei kaasnenud kadumaminekuga mingit korvamatut kahju — aardes polnud ühtegi rändurit (meeldetuletus: ma pean neist pikemalt kirjutama!). 🙂\nSamas ei saa ma aru, mida mõtlevad aarde juhuslikult leidnud inimesed, kui nad selle minema tassivad või viskavad? 😕 Kas siis tõesti pole viitsimist karbilt lugeda, et tegemist pole prügiga? Это не мусор, seltsimehed! Ja ka karbi sisse olen pannud kolmes kohalikus keeles (eesti-vene-inglise) infolehe, mis kirjeldab, miks see karbike seal on. Või on tõesti see geopeiturite “nänn” nii ahvatlev, et tuleb karbiga tükkis kaasa viia? Ei tea… 🙄\nAga uus karp sai ilus! 🙂 Riia ürituselt kingiks saadud Geocaching.com kleeps sobis selle kaanele täpselt. Sisse sai muu nänni kõrvale samuti natuke Läti sisu pandud: santiimid peaksid helisema küll! 😆\nIgatahes on nüüd aare taastatud ja peidetud samadele koordinaatidele, kuhu ennegi. Tõsi, meeter-poolteist kõrgemale. Loodetavasti püsib nüüd paremini ja tagasipanemisel ei teki ka segadust, kuhu torgata ja millega maskeerida.


Kartke sotsiaalmeedia eksperte - ITuudised\nKartke sotsiaalmeedia eksperte\nWikipedia asutaja Jimmy Wales hoitas Nordic Business Forumil esinedes tippjuhte sotsiaalmeedia ekspertide kergekäelise palkamise eest.\nWales’i sõnul ponnistavad paljud ettevõtted asjatult selleks, et teha sotsiaalmeediast mingit müstilist imetegijat. “Sotsiaalmeedia taga on inimesed,” sõnas Wales, kelle hinnangul on võrgustikes vaja oma äri huvides tegutseda vaid osal firmadel. Ülejäänutel pole vaja sellele aega kulutada.\nWales näitas slaidi USA hambaarstist, kelle veebisaidil ilutseb suur silt “Jälgi meid Twitteris!”, ja kellel on Twitteris üheksa jälgijat. “Keegi ei taha jälgida Twitteris hambaarsti!” tähendas Wales. “Küllap mõni “ekspert” on jälle nõu käinud andmas.”\nOma ettekandes rääkis Wales peamiselt vabatahtlike organiseerimisest – Wikipedia heaks töötab ligi 100 000 vabatahtlikku, kuid umbes 3000–5000 nendest on tõeliselt organiseeritud ja kirglikud. Lihtsalt crowd-sourcing’usse (“massid ise teevad meie töö ära”) Wales ei usu.\nEestile soovitas ta välismaiste talentide meelitamiseks vaadata üle, kui lihtne on riiki elama asuda ja siin midagi uut ja põnevat alustada. “Suured riigid vaatavad, keda nad sisse lasevad. Eesti ja Soome võiksid olla paindlikumad ja avatumad äriks ning innovatsiooniks,” ütles Wales pressikonverentsil Äripäeva küsimusele vastates.\nTa oli teadlik Eesti üldisest “veebiaktiivsusest”, ja märkis, et Eesti ja teised Põhjamaad on ka Wikipedias per capita osalust ja kirjete arvu vaadates üliaktiivsed.


Õkva üle moro\nKalju talu hoov muutub taaskord hubaseks kodukohvikuks. Kahel järjestikusel päeval saavad külastajad osa ühe suure sõpruskonna tegemistest. Väga oodatud on pered koos lastega ja ilma lasteta, väikesed ja suured.\nKalju talu, Toomasmäe\nEsmalt söödetakse külaliste kõhud täis parimaga, mida Peko annab. Taluõuel saab veidi suikuda ja leiba luusse lasta, juuksed nädalavahetuseks patsi punuda, tagahoovis pärast leili võtmist tiiki hüppeid harjutada ja laupäeva õhtul elava muusika saatel oma tantsuoskusi demonstreerida.\nLaupäeval 14.08., kell 19.00 esineb kohvikus ansambel Mystics, pilet 5€.\nMeie südames jääb alati koht ühele väikesele vaprale inglile. Kutsume teidki mõlemal päeval vähihaigetele lastele vaprusehelmeid voolima! Kohvik Õkva Üle Moro töö teevad ära vabatahtlikud ja kogu kohviku tulu annetatakse MTÜ Vaprusehelmed tegevuseks. Helmeste abil saavad lapsed ja pered rääkida oma lugu, mida nad on saavutanud, läbi elanud ja kui vaprad nad on olnud.\nTeid jäävad ootama hea huumorisoonega peremees ja külalislahke perenaine, kes katavad laua parimaga. Pisike peretütar aga hoolitseb, et ühelgi lapsel ei jääks tegevustest puudus.\nOleme avatud laupäeval 12.00 – 00.00 ja pühapäeval 11.00 – 16.00.


Weldwell – keevitusseadmed, survepesurid, kompressorid, liivapritsid, generaatorid, akulaadurid, plasmalõikurid – Punktkeevitusseadmed\nKondensaatoritel põhinev portatiivne seade poltide 3-4mm ja teiste tarvikute punktkeevituseks.Sobib kasutamiseks autoremonditöökodades ja reklaaminduses(valguskastid) jne.Võimaldab keevitada teras,roostevaba teras,alumiinium ning tsingitud materjale.Komplektis maanduskaabel ja keevituspüstol.Lisana võimalik tellida vanker ja erinevaid lisatarvikuid.\nToide 50 – 60 Hz: 230 1 ph\nMax. tarbitav võimsus kW: 0,25\nTühijooksupinge V: 12\nTöötsükleid min: 7\nNeedi läbimõõt mm: 3 – 4\nMõõtmed mm (p x l x k): 450 x 150 x 270\nKaal kg: 11,7\nKondensaatoritel põhinev portatiivne seade poltide 3-8mm ja teiste tarvikute punktkeevituseks.Sobib kasutamiseks autoremonditöökodades ja reklaaminduses(valguskastid) jne.Võimaldab keevitada teras,roostevaba teras,alumiinium ning tsingitud materjale.Komplektis maanduskaabel ja keevituspüstol.Lisana võimalik tellida vanker ja erinevaid lisatarvikuid.\nToide 50 – 60 Hz: 115 – 230 1 ph\nMax. tarbitav võimsus kW: 0,9\nVõimsusfaktor cos: 0,8\nTöötsükleid min: 20\nNeedi läbimõõt mm: 3 – 8\nMõõtmed mm (p x l x k): 430 x 170 x 290\nKaal kg: 15,7\nInduktsioonkuumuti lihtsustab ja kiirendab liimitud(autoklaasid,kleepekad,iluliistud jne.)eemaldamist ,kinniroostetanud detailede avamist,mõlkide kuumutamist.\nMax.võimsus – 2,7 kW\nKaal – 6kg\nMõõdud – 390x260x225mm\nSisseehitatud mikroprotsessor juhtimisega ühefaasiline punktkeevitus. Sobib eriti hästi autode keretöödel. Multifunktsionaalne juhtpaneel võimaldab automaatselt juhtida mitmeid keevitusparameeterid sõltuvalt valitud tarvikust ning materjali paksusest. Põhivarustuse hulka kuulub ka kohver erinevate tarvikutega, kuhu kuuluvad naelad, kruvid, seibid, lõõmutuselektroodid ja muud paikamise ning pleki töötlemise tarvikud.\nLisavarustusena saadaval vanker masina ja tarvikute jaoks.\nDigital Car Puller 5000 400 V\nToide 50 – 60 Hz: 400 2 ph\nMax.tarbitav võimsus kW: 11\nHinnanguline võimsus kW (x=50%) 1,8\nTühijooksupinge V: 6\nMax.keevitusvool A: 2500\nKohustuslik tsükkel %: 1,3\nMõõtmed mm (p x l x k): 390 x 260 x 225\nKaal kg: 25\nDigital Car Puller 5000 230 V\nSisseehitatud mikroprotsessor juhtimisega kahefaasiline või ühefaasiline punktkeevitus. Sobib eriti hästi autode keretöödel. Multifunktsionaalne juhtpaneel võimaldab automaatselt juhtida mitmeid keevitusparameetreid sõltuvalt valitud tarvikust ja materjali paksusest. Põhivarustuse hulka kuulub ka kohver erinevate tarvikutega kuhu kuuluvad: naelad, kruvid, seibid, lõõmutuselektroodid ja muud paikamise ning pleki töötlemise tarvikud.\nDigital Car Spotter 5500 400 V\nHinnanguline võimsus kW (x=50%) 3\nTühijooksupinge V: 5,4\nMax.keevitusvool A: 3000\nMax.kahe keevitatava materjali paksus: 1,5 + 1,5\nKohustuslik tsükkel %: 3\nDigital Car Spotter 5500 230 V\nHinnanguline võimsus kW (x=50%) 2,8\nMikroprotsessoril juhitavad,inverter punktkeevitusseade.Õhkjahutusega, tehasepoolsete programmidega, pneumaatiliste tangidega varustatud töökindel seade.\nLai valik erineva kuju ja pikkusega penktkeevituselektroode.Võimalik lisada Car Spotteri komplekt.\nMax.tarbitav võimsus kW: 27,3\nHinnanguline võimsus kW (x=50%) 6,7\nTühijooksupinge V: 8,6\nMax.keevitusvool A: 4500\nMõõtmed mm (p x l x k): 520 x 380 x 885\nMikroprotsessoril juhitavad,inverter punktkeevitusseadmed.Õhkjahutusega, tehasepoolsete programmidega, pneumaatiliste tangidega varustatud töökindlad seadmed.\nLai valik erineva kuju ja pikkusega penktkeevituselektroode.Võimalik lisada Car Spotteri komplekt ja ühepoolse punktkeevituse käpp.\nMax.tarbitav võimsus kW: 40\nHinnanguline võimsus kW (x=50%) 13\nMax.keevitusvool A: 7000\nMax.kahe keevitatava materjali paksus: 3 + 3\nKohustuslik tsükkel %: 5,5\nMõõtmed mm (p x l x k): 760 x 540 x 1060\nKaal kg: 82\nMikroprotsessoril juhitavad,inverter punktkeevitusseadmed. Vesijahutusega, tehasepoolsete programmidega, pneumaatiliste tangidega varustatud töökindlad seadmed.\nMõõtmed mm (p x l x k): 850 x 540 x 1060\nKaal kg: 105\nMikroprotsessoril juhitavad,inverter punktkeevitusseadmed.Õhk(10000,13000) ja vesijahutusega(12000), tehasepoolsete programmidega, pneumaatiliste tangidega varustatud töökindlad seadmed.\nMax.keevitusvool A: 8000\nTühijooksupinge V: 11\nMax.tarbitav võimsus kW: 45\nHinnanguline võimsus kW (x=50%) 9\nSagedus Hz: 4000\nSurvejõud daN: 200\nKohustuslik tsükkel %: 2\nMõõtmed mm (p x l x k): 750 x 540 x 1000\nKaal kg: 70\nMax.keevitusvool A: 11000\nTühijooksupinge V: 14\nMax.tarbitav võimsus kW: 75\nHinnanguline võimsus kW (x=50%) 25\nSagedus Hz: 2000\nSurvejõud daN: 450\nMõõtmed mm (p x l x k): 1050 x 630 x 1050\nKaal kg: 170\nTühijooksupinge V: 7\nMax.tarbitav võimsus kW: 30\nHinnanguline võimsus kW (x=50%) 5,8\nKaal kg: 41\nMikroprotsessori juhtimisel,inverter punktkeevitusseade nii õhk kui ka vesijahutusega(aqua).Mugava 5m pikkuse kaabliga tangid võimaldavad kasutada erineva kuju ja pikkusega elektroode.Uudne SMART AUTOSET süsteem määrab ise materjali margi ja paksuse ning tagab kvaliteetse keevise.128 tehasepoolset programmi,400 vaba mälupesa.Hea tulemus erineva tugevusega teraste ( HSS ) ning tsingitud materjali punktimisel.\nMax.keevitusvool A: 12000\nTühijooksupinge V: 8,4\nMax.tarbitav võimsus kW: 41\nHinnanguline võimsus kW (x=50%) 4,8\nSagedus Hz: 5000\nSurvejõud daN: 400\nMax.kahe keevitatava materjali paksus: 3 + 3 + 3\nKohustuslik tsükkel %: 1,2\nMõõtmed mm (p x l x k): 790 x 450 x900\nKaal kg: 64\nMax.keevitusvool A: 14000\nTühijooksupinge V: 13\nMax.tarbitav võimsus kW: 60\nHinnanguline võimsus kW (x=50%) 14\nSurvejõud daN: 550\nMõõtmed mm (p x l x k): 800 x 520 x 1150\nKaal kg: 110\nSisseehitatud türistor-sünkroon juhtimisega ühefaasiline kahepoolne punktkeevitus, mis võimaldab saavutada optimaalse tulemuse erinevate teraste korral. Käppade kokkusurumine toimub isetagastuva reguleeritava vedru abil pedaalile vajutades. Vaja vesijahutussüsteemiga ühendada elektroodide ja käppade ülekuumenemise vältimiseks. Sobib tsentraalne vesi või vesijahutussüsteem G.R.A. 90.\nToitesagedus 50 Hz\nÜhefaasilise toite pinge 400 V (faas+faas+maand.)\nMax võimsus 15,4 kW\nHinnanguline võimsus X=50% 10,5 kW\nVõimsusfaktor cos  0,7\nTühijooksupinge 2,6 V\nMax keevitusvool 9700 A\nMax keevitatavate kahe materjali paksus 3+3 mm\nMax elektroodi võimsus 150 daN\nKäpa projektsioon 330 mm\nKäpa mõõt 195 mm\nMõõtmed (pikksusxlaiusxkõrgus) 79x32x128 cm\nMax võimsus 42 kW\nHinnanguline võimsus X=50% 17,5 kW\nTühijooksupinge 4,2 V\nMax keevitusvool 16400 A\nMax keevitatavate kahe materjali paksus 5+5 mm\nMax elektroodi võimsus 220 daN\nSisseehitatud türistor-sünkroon juhtimisega ühefaasiline kahepoolne punktkeevitus, mis võimaldab saavutada optimaalse tulemuse erinevate teraste korral. Käppade kokkusurumine toimub pneumaatiliselt sisseehitatud suruõhu süsteemi juhtimisel pedaalile vajutades. Vaja vesijahutussüsteemiga ühendada elektroodide ja käppade ülekuumenemise vältimiseks. Sobib tsentraalne vesi või vesijahutussüsteem G.R.A. 90.\nMõõtmed (pikksusxlaiusxkõrgus)79x32x128 cm\nSisseehitatud sünkroniseeritud elektroonilise punktimisaja juhtimisega ühefaasiline kahepoolne punktkeevitus. Sobib punktimiseks materjalide korral, mille paksus ei ületa 1+1 mm. Keevituse aega ja pinget reguleeritakse automaatselt sõltuvalt materjali paksusest. Punktimisaeg on reguleeritav vahemikus 0,1 s- 1,2 s. Käpa kokkusurumise koormus 120 mm jõuõla juures jääb vahemikku 40 kg – 120 kg.\nÜhefaasilise toite pinge 230 V\nMax võimsus 6 kW\nHinnanguline võimsus X=50% 1,2 kW\nVõimsusfaktor cos  0,9\nTühijooksupinge 2 V\nMax keevitusvool 3800 A\nMax keevitatavate kahe materjali paksus 1+1 mm\nMõõtmed (pikksusxlaiusxkõrgus) 44x10x18,5 cm\nMikroprotsessor juhitav punktkeevitusseade, mille juhtimisel on kasutatud uudest “fuzzy logic” juhtsüsteemi, mis lihtsustab masina kasutamist ning tõstab keevituse kvaliteeti võrreldes analoogsete elektroonilise juhtimisega masinatega.\nSobib punktimiseks materjalide korral, mille paksus ei ületa 2+2 mm. Keevituse aega ja voolu reguleeritakse automaatselt sõltuvalt materjali paksusest. Võimalik valida pideva- ja pulseeriva keevitusviisi vahel. Pulseerivat varianti soovitatakse kasutada heade mehaaniliste omadustega (legeermaterjalid jne) ning kõrgtehnoloogiliste materjalide puhul.\nKäpa kokkusurumise koormus 120 mm jõuõla juures on reguleeritav vahemikus 40 kg – 120 kg.\nTarbitav võimsus: max 13 kW\nHinnanguline võimsus 50%: 2,3 kW\nTühijooksu pinge: 2,5 V\nKeevitusvool: max 6300 A\nMaterjali paksus: max 2+2 mm\nMõõdud: 44x10x18,5 cm\nÜhefaasilise toite pinge 380 V\nMax võimsus 13 kW\nHinnanguline võimsus X=50% 2,3 kW\ncos  0,9\nTühijooksupinge 2,5 V\nMax keevitusvool 6300 A\nMax keevitatavate kahe materjali paksus 2+2 mm


Uudised - Valdo Lips pärast lisaajakaotust Cramole: tahame kaitsemängus sammu edasi teha\nValdo Lips. Foto: Siim Semiskar.\nValdo Lips pärast lisaajakaotust Cramole: tahame kaitsemängus sammu edasi teha\nPaf Eesti-Läti liigas pakkusid kolmapäeval tõelise põnevusetenduse BC Kalev/Cramo ja Tallinna Kalev/TLÜ, kui favoriit Cramo võitis lõpuks lisaajal 99:93. Tallinna Kalev/TLÜ meeskonna uue peatreeneri Valdo Lipsu sõnul mängisid mehed hästi, kuid kaitsega tuleb veel tööd teha.\nTallinna Kalev/TLÜ oli lähedal üllatusvõidule, kuid lisaajal tuli siiski leppida kaotusega. Lipsu jaoks oli tegemist teise kohtumisega meeskonna peatreenerina. "Treeneril peab võib-olla taskus mõni üllatus olema, aga seekord sellist ei olnud, millega lüüa. Raske on mängu kohe peale kohtumist kokku võtta, peab videot vaatama. Arvan, et mäng oli poistel hea, kuid lõpus jäi, nagu ikka lõppude peal, õnnest puudu ühele poole, teisele poole. Cramo on võib-olla füüsiliselt paremas vormis. Mehed olid võib-olla väsinud, tuli väike pingelangus ja tihti niimoodi mängu domineerides, juhtides ja lõpuks lõpuga ära andes - tavaliselt on eelis neil, kes tagant tulevad ja seekord oli ka nii. Selle mängu põhjal oli Cramo lõpuks tugevam," rääkis Lips intervjuus ERR-ile.\nLips lisas, et meeskonna juures tuleks enim tööd teha kaitsemänguga. "Meil ei ole rünnakuga probleemi minu hinnangul. Loomulikult on valesid otsuseid, aga tahaks hoopis kaitses teha sammu edasi," ütles Lips. "Usun, et peame kaitsega tegelema."\nVaata pikemat videointervjuud ERR-i spordiportaalist >>>\nLaupäeval otsepildis: kas G4S Noorteliiga murrab ka Tartu Ülikool/Kalevi?


Namba Hara apartment Osaka Jaapan - Hotellide suurimad allahindlused\nNaniwa-ku Sakuragawa 1-1-30, Namba, Osaka, Jaapan, 556-0022 - Vaata kaardil\nHea toa mugavus ja kvaliteet\n50m² 1 magamistuba, 1 privaatset vannituba Korter kohas Namba\nRohkem majutuskohast Namba Hara apartment\nAsudes Namba südames, on Namba Hara apartment ideaalne punkt, millest avastada Osaka. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Namba Hara apartment kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, pesuteenus, lift, müügiautomaat.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu mugavustunne. Hotelli vaba aja veetmisee võimalused tagavad, et sul ei tuleks siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Namba Hara apartment on suurepärane valik Sinu viibimisel Osakas.\nOsaka City Air Terminal rongijaam\nOsaka Namba rongijaam\nKohalik maksumaksja nr / rendiluba: 大阪市指令大保第　７４２２号\nPalume majutusasutusele Namba Hara apartment oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid. Tegevusloa number: 大阪市指令大保第　７４２２号\nBooking.com arvustused (160)Agoda arvustused (2)\nRoman alates Filipiinid\nOsaka City Air Terminal rongijaam on 0.14 km


Vigastustesse suremise suurimaid põhjuseid on alkoholi- ja narkomürgistused | Terviseinfo\nUudised / Vigastustesse suremise suurimaid põhjuseid on alkoholi- ja narkomürgistused\nEestis hukkus 2014. aastal vigastuste tagajärjel aastas 936 inimest ehk 71,2 inimest 100 000 elaniku kohta. Kui vigastussuremus oleks Euroopa Liidu keskmisel tasemel, säästaks Eesti aastas pea 500 inimese elu, selgub täna valitsuskabinetile tutvustatavast ülevaatest vigastuste ja nende riikliku ennetuse kohta.\n„Iga vigastussurm on ennetatav. Paraku näeme ikka veel, et suur osa vigastussurmadest ja -haigestumistest on seotud alkoholi liigtarbimisega,“ ütles tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski. „Üks väike riik ja rahvas ei saa seda endale lubada ning me peaksime ühiskonnana jõuliselt sekkuma, et inimelusid hoida. Vigastushaigestumuse ja –surmade vähenemine sõltub sellest, kas suudame ohjeldada alkoholi liigtarbimist.“\nSuurimad vigastussurmade põhjused on Eestis enesetapud (ca 25%) ja mürgistused (ca 25%), mis suuremas osas on alkoholi- ja narkomürgistused. Kukkumised ja sõidukiõnnetused moodustavad kumbki ligi 10% kõigist vigastustest. Pea pooled kukkumise, külmumise, enesetapu, uppumise ja tuleõnnetuse tõttu hukkunud olid alkoholijoobes.\nMinistri sõnul kavandab riik mitmeid ennetustegevusi. „Esiteks, ellu tuleb viia alkoholipoliitika rohelise raamatu tegevusi, millega riik plaanib vähendada alkoholi kättesaadavust ja piirata alkoholireklaami. Samuti tuleb arendada alkoholitarvitamise häirega isikutele suunatud tugiteenuseid, rakendada joobetunnustega inimestele müügikeeldu ja toetada kohalike omavalitsuste alkoholipoliitikat,“ sõnas Jevgeni Ossinovski.\n„Vigastustega seotud kahjusid aitab vähendada varasem märkamine ja sekkumine,“ lisas minister.


KESKKOOLIEALISED, SIIN PEAKSITE UMICHILE PÜHENDUMA - HINNAD\nKeskkooliealised, siin peaksite UMichile pühenduma\nKuna ülikoolide otsuste päev läheneb kiiresti, istuvad eakad kõikjal meeletult maha, et oma eelseisva valiku üle järele mõelda. Ja kui ilmuvad lõplikud vastuvõtmis- ja tagasilükkamiskirjad, tuleb see otsus teha. Kuid kõigi elu natuke kergemaks muutmiseks on olemas Michigani ülikool. Põhjuseid, miks kõik inimesed maailmas tahaksid olla Michigani ahmud, on miljon ja üks, kuid mul on tund 30 minuti pärast, nii et siin on kümme parimat.\nMichigani ülikooli värvid, mais ja sinine, on uskumatult hea duo. Elav mais ja jahe sinine - pole kahtlustki, et need näevad teile head välja (jah, ma vaatan teid, skeptiline punapea). Õpilased kordavad oma värve igapäevaselt, spordimütse ja t-särke klassis, jõusaalis ja isegi kuupäevadel! (Tõenäoliselt.) Ja kui üliõpilaskond koguneb mängupäeval tagaluugi juurde, on maisi- ja sinimeri nii ilus, et tahate kohe sisse hüpata.\nVastupidiselt levinud arvamusele on Ann Arbori külm kliima pühendunud. Reg-il on seljas mugavad kampsunid, vabaaja säärised ja soojad sokid ning see tagab täiusliku kallistamise ilma. Lumetardid ühendavad end PJ-teemadega, kuuma kakao ja hämmastavate fotopiltidega ning filmiõhtud on teki sisse mähituna palju hubasemad. Kuid ärge kartke sooja ilma armastajaid, pool kooliaastat ei veedeta isegi külmaga. Aasta esimesed kaks kuud on soojad, nagu ka kaks viimast kuud, pannes õpilasi päikest palju rohkem hindama. Ja kui päike paistab - päike paistab.\nAnn Arbor on kõigi ülikoolilinnade kolledžilinn. Kuna ülikoolilinnak asub linna südames, saavad õpilased suurepärase segu ülikoolilinnaku ja linna tunnetest. Kes ei tahaks peatuda ja klassi poole sõites mõne fro-yo kätte võtta? Ann Arbori lühendiks AA saab mõned hämmastavalt loomingulised pealdised ja pealkirjad: #hAAil #finAAllyhome #youweremAAdetogoblue.\nMichigan on tuntud oma jalgpallimängu tagaluukide poolest. Õpilased ärkavad koiduhetkel (ei, tegelikult ... kell 6 äratus pole naljaasi), panevad selga juba kavandatud maisi- ja sinised kastmed ning suunduvad ülikoolilinnaku erinevatesse kohtadesse, kus osaletakse. traditsioon. Kui jalgpallihooajal on laupäeva hommik, pole kahtlust, et iga veranda, tagahoov ja sissesõidutee täidetakse õpilastega, kes saavad üles hüpatud. See on üks väheseid kordi, kui kõik ülikoolilinnaku õpilased kogunevad sama eesmärgi toetamiseks. Ja kuigi tegeliku mängu juurde pääsemine võib olla arutelu objektiks, pole selles kahtlust kõigile teeb seda tagaluugi juurde.\nMichigani tagaluukide populaarsus on üks: meeskond. Püsivalt kõrgeima asetusega jalgpallimeeskond Michigani Wolverines kehastab ülikoolijalgpalli olemust. Nad on andekad, hingestatud ja sihikindlad. Eelmisel aastal tegi meeskond skoori, kui vilistlased Jim Harbaugh naasis oma vanadele trampimisplatsidele meeskonda juhendama. Meeskond hüppas oma uue juhtimise all, võidukord 10–3 ja 6–2 suures kümnes. Suurte isiksuste ja talentide, nagu Jabrill Peppers ja Kareem Walker, abiga saab Michigani õpilasi ja alumeid kuulda tagaluukidest kuni Suure Majani meeskonna, meeskonna, meeskonna rõõmustamiseks.\nKui see pole veel ilmne, armastavad Michigani ülikooli õppinud ja selle lõpetanud inimesed seda lihtsalt. Pole ühtegi vilistlast, kes ei veritseks siniselt ja kellel oleks autos mingisugune Michigani-teemaline kleebis. Seda tüüpi inimene aretab ülikoolis - ümar, hästi haritud, kirglik grad, kes teeks kõik oma kooli ja teiste volbriinide heaks. Paljud tudengid praktiseerivad suve ülikoolides, mida juhivad diplomeeritud ahm, ja neile pakutakse hilisemas elus tööd enamate vilistlaste juures. Seal on nii palju volbreid, mis ulatuvad igale tööturule, ja volbud hoiavad kokku peaaegu pakkilaadse mentaliteediga (tule nüüd, nali oli just seal). Kui sinine oled, ei lähe sa enam tagasi.\nAnn Arboril, mida sageli peetakse hea ülikoolitoidu keskuseks, on ülikoolieelarvest toidutoidu jaoks lõputud võimalused. Restoranides, mis hõlmavad kõiki toidužanreid hilisõhtuste suupistete levialade, salajaste peidetud kalliskivide ja uhke esimese kohtinguvõimalusega, pole õpilased kunagi hea söögi eest mõistliku hinnaga kahjumis. Buzzfeed ütles kõige parem: Ann Arbor on parim toidulinn. Hoiatus - teil on kiusatus lennureis broneerida.\nKõik Michigani ülikooli kohta käib selle vaimu ümber. Õpilased on meeleolukad, õpetajad meeleolukad, vilistlased meeleolukad. Ja see vaim ei tule kuskilt - Michiganis käinud inimesed armastavad lihtsalt oma kooli ja tahavad, et kõik teaksid. See vaim ja traditsioonitaju on see, mis loob põnevuse ja õnne õhkkonna, mis levib ülikoolilinnaku igas nurgas ja mujalgi. Vaim on midagi, mida ei leia lihtsalt kusagilt, ja seda on raske edendada. Kuid Michiganis on see nimekirja ülaosas ja see on midagi tõeliselt erilist.\nProfessorid ja akadeemikud\nÜks levinumaid asju, mis eristab Michigani teistest koolidest, on hariduse väärtus. Tipptasemel avaliku ülikoolina tunneb kool uhkust selle üle, et tal on targad õpilased ja targemad töötajad. See kumab läbi professoritega, kes on kõrgelt haritud ja motiveeritud neid teadmisi oma üliõpilastele edastama. Suure ülikooli minek võib klasside suuruse tõttu olla hirmutav, kuid peaaegu iga professor pakub igal nädalal kontoritunde ning igapäevases äritegevuses on abiks ka kraadiõppurite juhendajad (GSI-d). Juhendajate, kirjutamis- ja matemaatikaabikeskuste ning nende eakaaslaste olemasolu tõttu pole õpilastel kunagi ressursside kadu.\nLõppkokkuvõttes valides vanurid, peaks Michigani ülikool paljudel põhjustel silma paistma, kuid peaks jääma ülejäänutest - Michigani kogukonnast. On ütlematagi selge, et Michigan on vinge kool, kuid selle teevad nii ägedaks inimesed, kes selles käivad. Nii akadeemiliselt kui ka sotsiaalselt juhitavate õpilaste ümbritsemine on koolile kõige väärtuslikum kogemus ning Michigani uskumatute professorite, klasside, tagaluukide, restoranide ja üldise kogukonnatunde vahel pole paremat kohta olla. Nii et mine siniseks, seeniorid - ma tean, et sa ei kahetse.


Ahvenamaa erikruiis 8.07.2019 – CWT Estonia - Kaleva Travel\nAhvenamaa erikruiis 8.07.2019al 107 €\nSõida juulis laevaga külla Ahvenamaale. Sel suvel viib Silja Europa esmakordselt kauni loodusega Ahvenamaale. Tulekul on vaid üks erikruiis Tallinnast 08.07.2019.\nAhvenamaa on rohkem kui 6500 saarest koosnev saarestik Läänemeres, mis kuulub küll Soome koosseisu, kuid millel on oma kohalik omavalitus. Ahvenamaal räägitakse peamiselt rootsi keelt ja saarestiku rootsi keelne nimi on Åland. Kaljusaared ja mitmekesine loodus, keskaegsed kivikirikud ja toredad kaptenivillad, kalasupp ja pannkoogid on vaid mõned märksõnad Ahvenamaa kohta.\n•C-klassi aknata kajutis Club One alates 107 € / tavahind al 112 €\n•B-klassi aknata kajutis alates 166 € / tavahind al 178 €\n•A-klassi aknaga kajutis al 193 € / tavahind al 208 €\n•DELUXE klassi aknaga kajutis al 394 €/in / tavahind al 434 €\nLaev väljub Tallinnast kell 20.30 ja saabub Mariehamni järgmise päeva hommikul kell 09.30.\nAhvenamaa ringreis (eesti keeles, 4 tundi)\nSmakby – Ahvenamaa maitsed (soome keeles, 2,5 tundi)\nBussiekskursioonil viib meid läbi maalilise Ahvenamaa looduse Soome ühe tuntuima koka Michael Björklundi loodud Smakbysse. Smakby on saavutanud rahvusvahelise tuntuse tänu restoranile, llisaks on siin kangemaid jooke tootev viinavabrik, pubi ja kohalikke tooteid müüv pood. Ekskursioonil külastatakse kohalikku viinavabrikut, kus tehakse väike tutvustav ekskursioon ja degusteeritase kokku viite kohalikku likööri ja veini koos kohalike suupistetega. Aega jääb ka poe külastuseks.\nBussiekskursioon viib Mariehamnist põhja poole Stallhageni õlletehasesse Grelsbysse, kus toimub õlletehast tutvustav ekskursioon koos õlledegustatsiooniga. Külastuse käigus tuvustatakse õlle valmistamise protsessi, toorainet, traditsioone jpm. Kohalikus pubis toimuva degustatsiooni käigus maitstakse nelja erinevat õlesorti koos iga õlle kõrvale sobiva kohaliku suupistega. Samas asuvast tehasepoest on võimalus kohalikke tooteid kaasa osta.


Enn Põldroosist kui siinpoolsuse patriarhist — Sirp\nEnn Põldroosi näitus „Credo” Tartu kunstimuuseumis kuni 9. VI. Tartu kunstimuuseumi kahel korrusel avatud Enn Põldroosi juubelinäitus „Credo” annab põhjuse mõtiskleda selle kunstniku loomingu üle. Tuleb kohe möönda, et Põldroosi loomingulise biograafia ajaline ulatuvus (näituse varasemate ja värskemate maalide vahele jääb 48 aastat) ja sündmusterohkus seavad piirid ka sellele, mida selle kohta võib loota leheartiklis ära öelda. Eriti kui arvesse võtta, et tegemist on kumuleeriva ainesega, mida analüüsides on selle aja jooksul pead murdnud ja sulge kulutanud põlvkondade kaupa kunstiteadlasi ja -kriitikuid; samuti sedagi, et Põldroos on kunstnik, kes on vaevunud oma mõttemaailma raamatutes ja artiklites nauditava teravmeelsusega ise avama. Lühidalt, tegemist on meie uuema kunstiajaloo mütologiseeritud-mütologiseerunud heerosega, kelle nii distsipliini kui laiemalt kultuurilise avalikkuse mällu kinnistunud kujutist mõttekalt ja konstruktiivselt täiendada pole lihtne ülesanne. Ikonoklastiline lähenemine patriarhile Nõnda näib siinkohal parima võimalusena läheneda Põldroosile oma põlvkonna, selle probleemide ja vastuolude, iseenda taustalt, ka siis, kui see meid elava klassiku juurest näiliselt eemale viib. Mis puudutab põlvkondi, siis meenubki iseäranis teatavates nooremate Tallinna kunstiteadlaste kildkondades leviv ikonoklastiline suhtumine kogu kunstiajaloolisse epohhi, mille taustalt Põldroos meie juurde ilmub. Võtan seda illustreerima lõigu Eero Epneri raevukast tekstist kogumikus „Kadunud kaheksakümnendad”: „Me ei taha neist kuulda, sest neis on liiga palju seda, mida me kunsti juures enam ammu ei hinda: vormikesksus, sotsiaalne impotents, järjekindel demiurgirolli võtmine, kunstniku subjektiivsuse ja maitsekriteeriumide fetišeerimine, huvi realismi – mitte aga reaalsuse vastu, „ärakammimine” fantaasiate, poolmüütide ja moodsa sürrealismi poole, ilma kriitilise hoiakuta ajalookesksus, üllatavalt sageli sitt huumor, rahvusromantika tõsimeelne kultiveerimine, intensiivne huvi kõikvõimalike hõllanduslike paralleelmaailmade ning oh-seda-ei-saa-sõnadesse-panna sõnumite vastu, loodussuhte jätkuv aktualiseerimine ja problematiseerimine, kontseptuaalse ja kriitiliselt enesekaemusliku maalikunsti pea täielik puudumine, provintsitruudus”. Epner deklareerib, et tema mõttekaaslased pole kaheksakümnendate aastate maalikunsti suhtes isegi mitte lihtsalt ükskõiksed, vaid „me tunneme selle vastu ka teatud poolvarjatud jälestust”.1\nMillised võiksid olla sellist justkui isiklikult haavatu põlglikku suhtumist esile kutsuva platvormi teoreetilised-ideoloogilised eeldused? Järgnevas lähtun kogumikus „Humanitaarteaduste metodoloogia” ilmunud XX sajandi teise poole kunstiteaduse paradigmasid kirjeldavast Krista Kodrese artiklist „Pildiline pööre”. Selgub, et platvorm, millelt mõned tänased kirjutajad lähimineviku kunsti ründavad, pärineb tegelikult üsna samast ajast, mil näiteks Põldroos kunstnikuna jalad alla sai, nimelt 1960ndate lõpust. Toonaselt poliitiliselt ülesköetud foonilt tekkinud „uue kunstiajaloo” (new art history) tõukejõuks sai vastandumine distsipliini seniste meetodite tajutud hermeetilisusele. Traditsioonilised ikonograafia- ja stiiliuuringud asendati moodsaid sotsiaalteaduslikke distsipliine nagu uusmarksism, psühhoanalüüs, feminism, postkolonialism jms kombineeriva hübriidse metodoloogiaga, mille traagelniidiks oli veendumus (ja nõudmine), et kunst pole(ks) niivõrd esteetiline (emotsionaalne, erootiline), kuivõrd ideoloogiline (sotsiaalne, poliitiline). Kunstiteoste (igavikulise) lumma kontempleerimisele eelistas uus kriitiline kunstiteadus tõlgendada neid ajastu ideoloogia- ja hegemooniaprobleemistiku kontekstis, küsides, kelle huvides üks või teine kunstnik on töötanud ja milliseid väärtusi tema teosed esindanud.2\nKui Lääne kunstiteaduses oli kirjeldatud suundumus hegemooniline 1990ndatel, siis Eestis on ta seda suurel määral tänini. Nõukogude perioodi kunstiajaloolises käsitluses väljendub „uus kunstiajalugu” eelkõige poliitilise dissidentluse kriteeriumist lähtumises, kunsti käsitlemises peamiselt heroiliste (modernistlike-avangardistlike) kunstnike salarelvana punase peltsebuli narritamiseks. Selle käsitluse monumentaalsem saavutus on Jaak Kangilaski ja Sirje Helme „Lühike Eesti kunstiajalugu”, samuti Kumu kunstimuuseumi nõukogudeaegset kunsti puudutav sektsioon. Mis puutub nüüdiskunsti, siis avaldub sama vaimsus kunsti järjekindlas asetamises hegemooniakriitilisse diskursusse, teisisõnu eelduses, et kunsti sisu ja tähtsus seisneb peamiselt vastalise positsiooni (olgu siis esteetiliste konventsioonide või poliitilise reaalsuse suhtes) esindamises. Sealjuures pole midagi, mida radikaalselt poliitiline kunstiteadus põlgaks samavõrd aktiivselt kui kunsti lummavat, kontemplatiivset, metafüüsilist, esteetilist, erootilist väärtust – lühidalt kõike, mida tavatähenduses seostatakse „ilu” mõistega ning mis tipnes Eesti kunstis 1970ndatel ja 1980ndatel aastatel.\n1990ndatest on Lääne akadeemilises kunstiteaduses, muuseumiasjanduses ja kunstikriitikas aset leidnud järgmine, pildiliseks või visuaalseks pöördeks nimetatud paradigmanihe. Ideologiseeritud „uue kunstiajaloo” puudustena hakati nägema kunstiteose marginaliseerimist ühe või teise (reeglina vasakradikaalse) ühiskondliku teooria tööriistaks, sageli üldse kunsti taandamist tekstile, kontseptsioonile, probleemile (meenutagem Marek Tamme tähelepanekut meie kaasaegsest kunstikriitikast kui „stiiliharjutustest õpetatud piirsõnavara raames”3). Leiti, et senine arusaam pildist kui keelega analoogilisest ja sellele alluvast väljendusvahendist on lihtsustatud ja meelevaldne: pilt erineb meediumina tekstist põhimõtteliselt, visuaalne kogemus ei pruugi tekstilisele kommentaarile alluda, pilt võib sõnale vastupanu osutada. Päevapoliitilise radikaalsuse asemel pöörduti tagasi kunsti iseväärtuse poole, deklareerides, et kunsti sisuks on igavesed küsimused nagu ruum, aeg, keha ja surm (Hans Belting) ning pildid on hingestatud olendid, millel on vägi, ihad, sugu ja moraal (W. J. T. Mitchell). Selliste kunstiteose esteetiliste, emotsionaalsete ja elufilosoofiliste aspektide adekvaatseks mõistmiseks võis ratsionaalse analüüsi kõrval rakendada ka intuitiivset tunnetust.4\nKui tulla nüüd tagasi Enn Põldroosi juurde, siis, kuigi tema looming on modernismist kahtlemata mõjustatud, on tema käsitlemine „uue kunstiajaloo” kohalikus versioonis ehk heroilise dissidentluse diskursuses teadaolevatel põhjustel problemaatiline. On koguni väidetud, et Põldroos on 1950ndate lõpust 1990ndateni Eesti kunstipoliitika kujundamises ja teostamises kõige tegusamalt ja mõjusamalt kaasa löönud inimene üldse.5 Ent asi pole üksnes Põldroosi töös kunstiametnikuna, ka tema kunst on võitleva ideoloogilise kunstiteaduse eeldustega võrreldes mitmeti väär: liiga sisutiine, liiga suurel määral intuitiivsete, isiklike tõdede vallas, liiga idiosünkraatiline, liiga tõrges alluma ühelegi kunstnikuvälisele ideoloogiale (pühale rahvusvahelisele modernismile-avangardile sealhulgas ja eelkõige). Muuseas, moodsatest teoreetilistest konstruktsioonidest on kunstnik end ise distantseerinud: „Läks aastaid, ja ma mõistsin, et tõde kunstist on joovastavalt lihtne, kuid seda pole võimalik sõnastada,” on Põldroos kirjutanud. „Kui ma praegu midagi maalin, on selle aluseks aimdus mingist minu jaoks olulisest tõest, mis tahab olla fikseeritud värvides ja joontes. Kui ma püüan seda tõde sõnastada, siis pudeneb see nagu liiv näppude vahelt. Seda pole olemas väljaspool jooni, värve ja objekte, mis pildile ilmuvad. Ma ei saa enam rääkida sellest, mida minu maalid tähendavad, ka iseendale mitte. Täpsel formuleeringul on surma maik juures.”6 Kunsti allumatus teoreetilistele „targutustele” ei ole Põldroosil üksnes empiiriline tähelepanek. Ta tõstab selle kunsti olemuslikuks tingimuseks: „Definitsioon kipub hävitama defineeritava. Kunst on oma olemuselt mittedefineeritav. See pole defineerimisaparaadi nõrkus, vaid tuleneb algpõhjusest, miks inimkond üldse kunstiga tegeleb. Selleks on püüe väljuda definitsioonide maailmast määramatusse.”7\nKuidas mõjub selline teoreetilise ja ideoloogilise diskursuse hülgamine, järjekindel maalimise eelistamine teooriale ja kriitikale tänases taustsüsteemis? Julgen arvata, et erakordselt hästi, sest suurem osa kunstihuvilisi ei olegi vastalised vasakradikaalid, pigem oodatakse näitusesaalist n-ö pühapäevaelamust, midagi pisut pidulikku, hingekosutavat, ülendavat. Samuti kätkeb Põldroosi esindatav traditsiooniline lähenemine väärtusi, mis ei ole kaotanud aktuaalsust ka tänasel päeval. Esimene selline aspekt puudutab maalikunsti kui meediumi, manuaalsust kui sellist. Veel kord kunstniku enda sõnadega: „Kuvaril sähmiv kursor suudab ühendada meid kõigega maailmas, kuid muudab samas kõik ebareaalseks. Esemed, ka mõtted, mis jõuavad meieni, pole inimesest puudutatud ja seetõttu pole nad ka meie poolt puudutatavad. / Puudutada aega, puudutada asju, puudutada inimesi. / Järsku ongi nii, et kunsti missiooniks jääb vahendada inimkäe puudutust eraldatuse maailmas.”8 Teine aspekt puudutab maalide sisu, mida minu arvates kõige üldisemal tasandil iseloomustab fundamentaalne antipoliitilisus. Põldroosi maalikunsti järjekindel keskendumine isiklikule ja subjektiivsele, kehalisele ja emotsionaalsele on teravas vastuolus kriitilise paradigma eeldustega. Sejuures võib retooriliselt küsida: kas niigi uksest ja aknast sisse tungivate hegemooniaprobleemide suhtes ükskõiksel vaatajal polegi õigust kunstielamusele?Kui ma mõtlen inimtegevuse sfääride hulgast poliitika antipoodile, siis söandan arvata, et selleks sobib hästi erootika. Just erootikat avaras tähenduses kui antipoliitikat, see tähendab rõhutatult partikulaarset, intiimset, subjektiivset, kehalist, hingelist, emotsionaalset, ajalikku, kohalolu, naudingu ja valuga seonduvat julgengi pidada Põldroosi kunsti pärisosaks. Siiski, olgem ausad, erootilisus tähendab Põldroosi puhul ka soolise markeri tähelepandavat rolli: Põldroosi pildimaailm on sageli kujutatud tuntavalt meheliku, vahel isegi seksualiseeritud pilguga vaadatuna. Muidugi, nagu on hästi teada, leidub poliitkorrektse kunstiajaloo silmis vähe rudimentaalsemat, ebahuvitavamat, ebaseksikamat kui valge heteromehe vaatenurk. Samas, selline saatus on paljude puhul paratamatus.\nKui taandada Põldroosi loomingu vaatlusel pika aja jooksul korduvalt muutunud moed ja esteetilised konventsioonid, jääbki alles kunstniku läbivalt isiklik, intensiivne ja sageli irooniamaiguga suhestumine maailma ja iseendaga. Lisandub Põldroosi „autoritehnika” – kalduvus salapärase, dramaatilise ja groteskse poole, samuti kontrastiprintsiip, mille teadlikku kasutuselevõttu on kunstnik seostanud 1968. aasta töödega: „Pehmelt voogavasse pruuni hämarusse, maalilistesse kehanditesse lõikusid metalselt kalgid sondid ja karikad. Salapärasus ja valu paratamatus. Aimdus, et on midagi sellist, mis on püsivalt kõige aluseks. Aimus ohtudest, mis kuuluvad sellesse mängu”.9\nIseäranis mõned Põldroosi värskeimad maalid – pilvedel kehalistele naudingutele anduvad inglid kõrvuti endassetõmbunu mõtisklustega maise keha üle – tuletavad meelde seda, mida on kirjutanud naudingu ja kannatuse binaarsusest Georges Bataille. Tema sõnul on läänelikku kultuuri sageli iseloomustanud kannatuse õilistamise ning naudingute naeruvääristamise puhul tegemist inimeste enesekaitsega erootika traagilise tõe ees, milleks on „äärmise mõnu ja äärmise valu identsus: olemise ja surma identsus”.10 Kui Põldroos on kirjutanud, et talle meeldib, kui elus on kõike palju,11 siis Bataille täiendab: äärmuslik tülgastus ja iha on suguluses, õud võimendab veetlust, lõbu on leitav surma perspektiivis, olemine avaldub kõige selgemalt neil talumatuil hetkil, mil „olemine meis on alles veel ainult läbi liialduse, kui langevad ühte lõbutäius ja õudusetäius”.12 Suurejoonelise kunstniku looming tekitab kiusatuse kõlavateks üldistusteks: niisiis, Enn Põldroosi loomingu sisuks on naudingu ja kannatuse kui elusolemise fundamentaalsete kogemuste analüüs püüdluses erootika traagilise tõe poole.\n1 Eero Epner, Iluaias kõnnib nägus neid, võlub vaatajate südameid. Rmt: Kadunud kaheksakümnendad. Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus, 2010, lk 48.\n2 Krista Kodres, Pildiline pööre. Humanitaarteaduste metodoloogia, TLÜ Kirjastus, 2011.\n3 Marek Tamm, Kaasaegse kunsti paradoksid. – Postimees, 23. IX 2012.\n4 Kodres, Pildiline pööre.\n5 Margus Kiisi loeng „Enn Põldroos kunstipoliitika kujundajana” 25. IV Tartu kunstimuuseumis.\n6 Enn Põldroos, Mees narrimütsiga. Kunst, 2001, lk 154.\n7 Samas, lk 214.\n8 Enn Põldroos, Ikka iseendast. Maalid 1967–2007. Argo, 2008, lk 16.\n9 Samas, lk 9.\n10 Georges Bataille, Madame Edwarda. etf, 1993, lk 6, 8-9.\n11 Enn Põldroos, Mees narrimütsiga, lk 126.\n12 Georges Bataille, Madame Edwarda, lk 11.


Hotellid lemmikloomaga reisijatele Monte San Savino | Hotels.com\nlemmikloomaga reisijatele hotellid linnas Monte San Savino\nlemmikloomaga reisijatele hotellid Monte San Savino\nOtsing koduloomaga reisimiseks sobivad hotellid Monte San Savino\nMonte San Savino koos lemmikloomaga\nKui sinu järgmine reisisiht peaks olema Monte San Savino ja otsid hotelli, kus on teretulnud ka neljajalgne sõber, siis sattusid just õigesse kohta. Meie hotellide seast leiad kindlasti mugava öömaja puhkuseks endale ja triibikule-murile. Monte San Savino pakub küllaga võimalusi meeldivateks jalutuskäikudeks. Paljudes kohtades on neljajalgne sõber oodatud külaline, avastamisrõõmu aga jätkub kindlasti ka selleks ajaks, kui lemmik juba mõnusat uinakut teeb. Lisaks tasub üle vaadata ka Comune di Monte San Savino ja Il Cassero muuseum. Monte San Savino tasub igal juhul külastamist. Võta oma lemmik kaasa. Meilt leiad hotelli, kus neljajalgsed sõbrad on oodatud.\nMeie reisisõpradele kõige enam meeldinud hotellid lemmikloomaga peatumiseks (Monte San Savino):\nBed & breakfast restoraniga, Monte San Savino\n• lemmikloomad on teretulnud • majutatakse ainult koeri • tasuta wifi • tasuta transport raudteejaamast • tasuta kerge hommikusöök\n3 tärni hotell baariga, Monte San Savino\n• lemmikloomad on teretulnud • majutatakse ainult koeri • tasuta wifi • aed • tasuta transport raudteejaamast\nMonte San Savino pakub avastamisväärseid elamusi kõigile. Juhuks, kui su parim sõber vajab reisi ajal uut mänguasja või loomaarsti abi, tasub meelde jätta ka järgnevad loomakliinikud ja lemmikloomapoed.


Kasutatud Nordberg lokotrack lt100 purustid müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Käitlus/taaskasutus/karjääriseadmed > Purustid > Nordberg > Nordberg lokotrack lt100\nKasutatud Nordberg lokotrack lt100 müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud purustid mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud Nordberg lokotrack lt100 purustid grupeeritud mudeli järgi.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Nordberg lokotrack lt100 purustid müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Nordberg lokotrack lt100 purustid. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Äärealade palgatase jääb Tallinna omast kõvasti maha\nPeeter Raidla • 20. veebruar 2002 kell 11:25\nKeskmine palk Eesti äärealadel moodustab alla 60 protsendi keskmisest palgast Tallinnas.\nKui läinud aasta neljandas kvartalis oli keskmine palk Tallinnas 7224 krooni kuus, siis Jõgeva, Lääne, Põlva ja Valga maakonnas jäi see alla 4200 krooni. Madalaim keskmine palk oli Põlvamaal - 4025 krooni kuus, mis moodustas vaid 55,7 protsendi keskmisest palgast Tallinnas.\nStatistikaameti palgastatistika sektori juhataja Mare Kusma edastatud andmeil küündis üle Eesti keskmise palgataseme, mis oli läinud aasta neljandas kvartalis 5879 krooni, vaid keskmine palk Harjumaal 7036 krooniga, millest lõviosa andis tallinlaste keskmine palk 7224 krooniga.\nHarjumaa kõrval küündis keskmine kuupalk üle 5000 krooni taseme ainsana vaid Tartumaal, kus keskmine palk oli 5164 krooni, ent sealgi tõstis palganumbrit oluliselt just Tartu linna keskmine palk. Kõigis ülejäänud maakondades jäi keskmine palk alla 5000 krooni kuus.\nKonjunktuuriinstituudi juhtiv teadur Leev Kuum ütles, et tema teada ei ole Eestis keegi uurinud, kas selliste suurte palgavahedega kaasneb ka äärealade elanike pidev vaesumine võrreldes Tallinnaga.\nVäiksemad sissetulekud viivad Leev Kuumi sõnul tarbimisstruktuuri erinevustele. Mida väiksem on sissetulek, seda suurem on toidu osakaal kulutustes.\nKui võrrelda 2001. ja 2002. aasta jaanuari tarbijahinnaindeksit, mis kasvas 4,2 protsenti, siis suurimat kasvu andsid sellele just toiduainete ja tervishoiu kallinemine vastavalt 8,3 ja 8 protsendiga. Millest võib järeldada, et Eesti äärealade inimeste elutingimused halvenesid sellega veelgi - järjest kasvav osa sissetulekutest läheb just toidule.


she's not even half the girl she\nEksisteerib täiesti olemasolev teooria (jep nii alustangi), et on mingeid tüdrukuid, kellele tegelikult meeldivadki pahad poisid. Ja siis on sellele erinevaid alamteooriad või edasi-mõttekäike, mis on põmst seesama idee, aga varieeritakse neid pahasid poisse eelistavate tüdrukute sorti (head tüdrukud või kõik tüdrukud või alaväärsuskompleksi all kannatavad tüdrukud) ja tüdrukutele meelepäraste poiste paha olemise kraadi (seadusega pahuksis poisid või ignorantsed tõprad või äkilise loomuga poisid). Sest seal on mitu erinevat käsitlust paha olemisele.\nAga kuna see on veits leim – olla üks nendest tüdrukutest, kellele meeldivad pahad poisid – otsustasin ma sellekohast oletust enda kohta eitada.\nEnnemuistsel ajal algasid islamimaades teadustööd näiteks umbes niimoodi: “Kiidetud olgu Allah, sest tema teab ringjoone pikkuse ja diameetri suhet; sest tema teab kõige lihtsa ja keerulise suhet.” Ja teadustööd peavad ju lõppema sellisel kergelt alandlikul toonil. Et noh... peaks tegelt seda asja veel uurima ja eks ma oleksin kah rohkem uurinud, kui oleks saanud ja eks ma edaspidi uurin veel ja paremini ja küll teised ka tulevad edaspidi seda uurima ja eks see praegune töö ikka natuke edasi aitas. Või siis islamimaade oluliselt kompaktsemas versioonis: "Allah teab rohkem."\nMatemaatika ajalugu võtan. Seal meile räägitakse igasuguseid asju.\nMul on koolist ni kõrini. Ma ei saa tööle minna, kui ma koolis käin. Aga mul pole raha, kui ma tööl ei käi. Ja kui mul raha pole, pole mul süüa. Ega isu. Ja on kõrini kõiksugustest asjadest koguaeg.\nSotsiaalselt aktsepteeritud puudutus.\nMa olen raamatukogu kohvikus ja kuulen, kuidas üks noor naine räägib ühe natuke vanema mehega. Nad räägivad sellest laua peale lahti võetud teadustööst. Mees räägib rahulikult, peaaegu ükskõikselt ja tõsiselt. Naine räägib valjusti, närvilise häälega ja naerab vahepeal.\nMulle meeldib inimesi jälgida. Samas, iga kord, kui ta niimoodi naerab, ma peaaegu tunnen seda pinget ja kerget paanikat enda peal ka. See mulle väga ei meeldi.\nAga ma pole kunagi aru saanud selle tegemisest seltskonnas. Inimeste jälgimisest, ma mõtlen. Kuigi ma tean, et see on hästi levinud mäng. Istuda kellegagi kahekesi, teineteisest ei ole vaja rääkida. Või ei pea rääkima. Või ei saa. Siis vaadatakse teisi inimesi niimoodi salamisi. Ja oletatakse, mis nende teiste peades toimub. Mis nende vahel toimub. Arutatakse, vaieldakse, naerdakse, fantaseeritakse selle üle. Ma tavaliselt teen ikka üksi. Kahekesi ei ole ikka see. Vist partnerist olenev ka muidugi. Nagu kõik, eksole. Mul on juhtunud, et vahepeal mingid teevad ettepaneku, niimoodi elevuses ilmega sinnajuurde: kuule, teeme seda mängu, et vaatame teisi inimesi siin ruumis ja sosistame nende kohta igasuguseid väljamõeldud asju ja nii tore...\nÕnneks see mees on oluliselt targem sellest noorest närvilisest naisest, õppejõud või lausa juhendaja ja suurema osa ajast on tema kord rääkida. Siis naine kuulab ja noogutab. Ja naerab. Kuigi ma olen peaaegu täiesti kindel, et mees ei teinud nalja.\nLigikaudu seoses sellega. Peaks oma seda neetud kuramuse magistritööd kirjutama ju noh. Selle jaoks peaks endale ju ometigi selle samusegi teema ja juhendaja kahvel kusagilt sebima. Pole sellega nii lihtne ühti. Sest vaata. Ühelt poolt tahaks teemat, mille suhtes ma kirglik olen. Mis on ühendatud millegagi minus endas. Midagi, millesse ma usun ja mis mulle korda läheb. Samas jällegi, me teame, milleni see tavaliselt viib.\nMilleni siis? Näide: Nõude pesemine läheb mulle korda. Ma olen täiesti veendunud, et nõusid tuleb pesta hästi hästi hoolikalt, rohke vahendi ja nühkimisega igalt poolt. Et loputama peab tulise voolava veega ja terve hulk ladustamise ja kuivatamise põhimõtteid. Kui mul parajasti ei jätku energiat või aega või tuju seda kõike täpselt nii põhjalikult ja hästi teha, siis ma ei teegi. Üldse ei tee. Siis on mu köök üleni kaetud pesemata nõudega ja täiesti õuudne.\nKooliasjadega on analoogne veendumuste-teostamise suhe. Ja see tundub esialgu, kui seda veel väga palju kohanud ei ole, hästi imetlusväärne ja kaunis. Et mõnel inimesel on kõrged ambitsioonid ja perfektsionism kallal ja selle pärast ei tee ta ühtegi asja mitte mitte kunagi valmis. Ja pooli asju ei alustagi. Sest ta hoolib. Sest ta tahab, et see saaks tehtud parimal võimalikul viisil üldse. Aganoh, lõpptulemus on ju tegelikult sama, mis hästi laisal ja hoolimatul inimesel oleks. Et on tegemata. Lissalt väidetav põhjus on erinev.\nSeega. Lõputö-öh-öh-öö ja nutt ja hala.\nTeine asi on muidugi see, et mul tegelikult ei ole ühte kindlat kitsast teemat, mille suhtes ma nii kirglik oleksin. Neid teemasid, mille suhtes ma vahelduva eduga enamvähem umbes leige-sooja-vahepealseid tundeid oman, on umbes 10. Seega ükskõik, mis ma valin, on umbes samahea, kui 9 teist asja, mida ma oleksin võinud valida. Ja ei ole päris nii, et uisapäisa otsustad mingit sellist asja.\nKõik kaotab oma värvi, muutub kollaseks, tõmbub kortsu, saab lahti kistud ja räpaste saabastega porri tallatud.\nKuni ükskord lumi.\nMa ikka üritan ennast veenda, et mul pole tööd, sest ma käin koolis ja selliseid töökohti ongi hästi vähe, mida kooli kõrvalt teha saab. Ja üritan mitte mõelda, et ma ei saa tööd, sest tööd ei ole-gi. Või selle pärast, et mul pole peenist. Või kuratteab mis suvalise asja pärast.\nNäiteks ühte tööd mai saanud, sest mul on halvad hinded.\nKuigi tegelikult (ka laiema maailmapildi mõttes) polegi põhjendused olulised. Ainult sündmused. Tegevused. Asjad. Sest ainult need annavad tulemuse. Vahet pole, millisel põhjusel keegi midagi tegi. Tulemused sõltuvad ainult sellest, kas tehti või mitte. Üldse mitte nendest põhjustest, mis teoni viisid või ammugi nendest põhjustest mida hiljem tegudele omistati.\n- Ta ei tulnud minuga, sest ta läks kellegi teisega või sest tal oli peavalu. Tulemus on ikka see, et ma läksin üksi.\n- Ma ei saanud tööd, sest ma pole piisavalt hea või sest mul pole piisavalt õnne. Tulemus on ikka see, et mul pole raha täišampooni ostmiseks.\nPole oluline, mis põhjustel sa oma partneriga koos oled või mille pärast sa oma lõputööd ei kirjuta või miks su lemmikvaas põrandale kukkus. See ei muuda midagi.\nMõnikord ma tahaks, et ma suitsetaks. Mul on nii üleni tunne, et ma saan suitsetamisest aru. Sest seal on ju hiiglama palju aru saada ka. Aga mai hakka. Sest mai usu, et ma kannaks tugeva füüsilise sõltuvuse väga hästi välja. Või teistelt suitsu kerjamise. Siuke stiili värk. Kahtlen, et see värk mul väga võluvalt välja kukuks.\nMõnikord ma tahan, et sa suitsetaks. Siis ma võiksin su akna alt möödudes selle pihta kive loopida ja sind õue suitsule kutsuda ja 5 minuti jooksul kõigest mittemillestki rääkida.\nThese are called "addictions". For example, smoking allows you to avoid pretty much anything for five minutes every time you smoke. Same goes for masturbation, sudoku, and heroin.\nSündmustest ka veits. Et ikka paistaks, et ma midagi teen vahepeal.\nkäisin mõttetalgutel. Hästi tore oli.\nkäisin sügispäevade viktoriinil. Suht lõbus oli.\nvõtan osa koolikümbluse-värgist, homme juba kooli. Eks paistab.\nlaupäeval on Rocky Horror. Kostüüm on enamvähem olemas. Peaks auhindadega tegelema.\nkäisin matemaatikutega linnapeal ja nägin seda ka, mis Inglismaalt korraks tuli.\nhomme saan vist ühe õpilase omale\njuuksed värvisin ka siniseks ja üleni lahe\nkool ma siin mõtsin nutt ja hala päevakaja pilt\nHele või tumesinine? Oh Issand küll!!!\nValiku suhtes annan tõsiselt nõu (saadad pikalt - Sinu asi!)\n"Tee tööd ja näe vaeva, siis tuleb armastus." Selle mõtte lörtsimine on muidugi saanud auasjaks, aga tähendab ta, et mõni ebahuvitav asi võib olla tegelikult täitsa kihvt, kui temasse süveneda.\nAga rikaste vanemate võsukestele järeleaitamistundide andmine peaks ju olema vägagi tasuv tegevus, või mis?\neks need võsukesed kah õppeaasta lõpu poole ilmuvad.\nEi ole kõik teadlased nii alandlikud midagi, Prantsusmaal ja Venemaal on minu meelest üsna tavaline see, et teadustöö hakkab sõnadega (okei, mitte päris nende sõnadega, aga peaaegu) "Olen pidanud kahetsusega jälgima, kuidas olukord meie teadusmaastikul on nii ebakvaliteetne, sest kahjuks on mu kolleegid saamatud käpardid, kes ei suuda pead persest eristama. Õnneks tulin mina ja ütlen kohe, kuidas asjad tegelikult on. Mu nimi on Juri, aga kui tahate, võite mind Messiaseks nimetada."\nAga lõputöö teema valikuga oli mul täpselt sama teema ja nüüd on teist korda, kuigi teoreetiliselt peaks juba nigu valitud olema, aga tahaks ca veebruariks ära otsustada, kui kindel ma ikka oma valikus olen ja mitu ma neid lõputöid kirjutan.


Riigikogu arutas Eesti ja Euroopa Liidu kliimaeesmärkide täitmist - Riigikogu\nRiigikogu arutas Eesti ja Euroopa Liidu kliimaeesmärkide täitmist\n18.11.2021 / Pressiteated, Euroopa Liidu asjade komisjon\nRiigikogus oli tänasel kaugosalusega istungil Euroopa Liidu asjade komisjoni algatatud olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu teemal Euroopa Liidu ja Eesti kliimaeesmärgid aastani 2030 – „Eesmärk 55“ saavutamine.\nEttekande tegid Euroopa Komisjoni juhtiva asepresidendi Frans Timmermansi kabineti liige Helena Braun, Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse direktor Lauri Tammiste, Tartu Ülikooli professor, ASi Milrem teadus- ja arendusdirektor Mart Noorma ning Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Siim Kallas.\nEuroopa Komisjoni juhtiva asepresidendi Frans Timmermansi kabineti liige Helena Braun tutvustas kliima‑ ja energeetikapaketti, mille Euroopa Komisjon juulis vastu võttis.\nBraun sõnas, et Maailma Majandusfoorumi viimaste aastate prognoosides on peetud elurikkuse kriisi ja kliimamuutust kõige suuremateks ja kõige tõenäolisemalt avalduvateks ohtudeks inimkonnale. Ta nentis, et mõjud on ka aina tuntavamad. „Oleme näinud viimastel aastatel Euroopas, ka sel aastal, väga suuri üleujutusi, torme, kuumalaineid. Need on toonud tuhandeid ohvreid, hävitanud metsi ja põllusaaki, samuti viinud üles näiteks jahutusvajaduse ja meie elektriarved. Mida soojemaks kliima muutub, seda sagedasemaks sellised äärmuslikud ilmastikuolud ka muutuvad ja seda laialdasemaks ja negatiivseks muidugi muutub nende mõju inimeste elule ja tervisele,“ põhjendas Braun, miks rohelepet üldse vaja on.\nBraun nentis, et tegevusetusega kaasnev kulu oleks kordades suurem kui see kulu, mis kliimaneutraalsuse saavutamiseks vaja on. „Kui üldse sellele, et inimelud kaovad, tekib tohutu migratsioon, piirkonnad muutuvad elamiskõlbmatuks ja mitmed olulised majandussektorid täielikult hävinud, mingit adekvaatset hinnalipikut külge panna saab,“ osutas Braun. „Lõppkokkuvõttes on rohemajandusele üleminek ju vaid vahend, see on inimeste heaolu säilitamise ja kasvatamise vahend, mitte eesmärk iseeneses.“\nPositiivsena tõi Braun välja, et Euroopa on seda suurt väljakutset näinud võimalusena. „Nii Euroopa Liidul kui ka Eestil, meie inimestel, meie ettevõtetel, on veel suurepärane võimalus olla nende puhaste tehnoloogialahenduste, keskkonnasõbralike toodete ja teenuste, samuti uute innovaatiliste ärimudelite nii autor, turg, aga ka eksportija ja muidugi sealjuures neist esmane kasulõikaja. Sellega saab kõikide analüüside kohaselt luua väga suure hulga töökohti ja pea kõikides majandussektorites: taastuvenergias, ehituses, renoveerimises, transpordis, põllumajanduses ja looduse taastamises,“ sõnas Braun.\nBraun tutvustas ka, mida ettepanekud hõlmavad, ning ta märkis ka, et praeguseks on nii 2050 kliimaneutraalsus kui ka 2030 vahe-eesmärk vähemalt 55 protsendi võrra heidet vähendada Euroopas õiguslikud kohustused. „Need on võtnud endale kõik Euroopa Liidu liikmesriigid ühtselt, sealhulgas Eesti. Nüüd tulebki need kollektiivselt ja muidugi ka solidaarselt täita.“\nStockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse direktor Lauri Tammiste keskendus oma ettekandes sellele, kui oluline on „Eesmärk 55“ ettepanek ja mida see Eesti jaoks teaduse vaates tähendab. Ta märkis, et pakett on ambitsioonikas ja kui küsitakse, miks sellega nii kiire on, siis vastus on, et palju aega on raisatud arutamisele, analüüsimisele ja debateerimisele. Ta osutas, et kasvuhoonegaaside ja kliimamuutuste probleemidest on räägitud juba üle 100 aasta.\n„Johan Rockström, kes on Potsdami kliimainstituudi direktor, üks olulisemaid, tuntumaid kliimateadlasi, ütles väga hästi, et see 1,5 kraadi eesmärk, see ei ole n-ö läbirääkimiste positsioon, see ei ole kauplemise objekt, vaid see on väga selge teaduslik piir, kustmaalt edasi hakkavad need negatiivsed mõjud eskaleeruma eksponentsiaalselt,“ sõnas Tammiste. Ta toonitas samuti, et odavam on ennetada probleeme, kui tagajärgedega tegeleda.\nTammiste märkis, et me oleme pisike, väga integreeritud globaalne majandus. „Nii et ka selles vaates on mõistlik just see, et ühelt poolt vaadata, kuidas me saame sellest võimalikult mõistlikku kasu Eesti elukvaliteedi tõstmisele ja keskkonnaprobleemide lahendamisele, aga panustada solidaarselt ka selleks, et Eesti võiks Euroopa ja globaalmajanduse liikmena olla vähem haavatav nendest kliimariskidest,“ lausus ta.\n„IEA hinnangul on juba mitmeid aastaid nii-öelda puhas energia, päike ja tuul, kõige odavam energia tootmise viis ja ennustused selles osas, et need turud, puhaste lahenduste nõudlus kasvab ju väga-väga palju, eriti kui kõik teised regioonid ja riigid hakkavad samamoodi järele tulema. Võib-olla Euroopa on mõned aastad ees, aga pigem võiks võtta seda eelisena kui halva asjana,“ nentis Tammiste.\nTa julgustas kohe tegutsema hakkamist ja soovitas alustada kulutõhusatest mõistlikest asjadest, mis tõstavad elukvaliteeti. Ta loetles, et näiteks n-ö paremini planeeritud linn ja paremini korraldatud ühistransport on asjad, mis on mitmel põhjusel kasulikud.\nTartu Ülikooli professor, ASi Milrem teadus- ja arendusdirektor Mart Noorma rõhutas oma ettekandes, et murranguline tehnoloogiline innovatsioon võimaldab probleemidele uusi lahendusi ja toob kaasa põhimõttelised muutused meie elu- ja tööprotsessides.\nNoorma kõneles, et üleminek mehitamata autonoomsetele sõidukitele ja töömasinatele on valdkond, mis võimaldab toetada kliimaeesmärkide saavutamist ning samal ajal viia protsesse läbi majanduslikult kasulikumalt. „Kui robotid tulevad appi, siis on võimalik ümber kujundada meie tööprotsesse, nii et võidavad põhimõtteliselt kõik osapooled: nii looduskaitsehuvilised, elurikkuse eest võitlejad ja ka majanduslik kasu kindlasti ei vähene, vaid võib veelgi suureneda,“ ütles Noorma. Ta märkis, et traktorid on väga rasked, seevastu kaugjuhitavad või autonoomsed masinad palju kergemad.\nProfessori sõnul on Eesti vaates väga tähtis, et me vaatasime, kus on Eesti ettevõtluse tugevus, kus on Eesti teaduse tugevus ja kus on Eesti avaliku sektori vajadused. „See on kolmikheeliks, millest on palju räägitud innovatsiooni kontekstis. Kui me nüüd siin selles samas kliimamuutustevastases võitluses saaksime tuua kokku need kolm tugevust ja meil on piisavalt palju osapooli, kes saaksid panustada, aga teisest küljest ka kasu saada, siis meie riik on võitja poole peal, samuti nagu ka Maa ja kliima,“ rõhutas Noorma.\nNoorma rääkis ka, et väljaarendamisel on uus põlvkond ehk esimene põlvkond robottöömasinaid põldudele ja metsadesse. „Me oleme väga huvitatud, et Eesti vesinikuinfrastruktuur areneks tasemele, et me saaksime need metsa- ja põllutööd ära teha vesiniku baasil. Vesinik on tulevikus kindlasti üks neist võimalikest energiaandjatest olukordades, kus akudest võib jääda väheseks,“ sõnas Noorma tulevikku vaatavalt.\nSamuti rõhutas professor koostöö olulisust ettevõtete, teadusasutuste ja avaliku sektori vahel.\nEuroopa Liidu asjade komisjoni esimees Siim Kallas nentis, et Euroopa Liidu asjade komisjonis toimusid septembris ja oktoobris rohepööret käsitlevad parlamentaarsed kuulamised, et võimaldada tutvumist paketi „Eesmärk 55“ üldise raamistiku ja valdkondlike probleemidega enne peagi algavaid valitsuse seisukohtade arutelusid. Ta selgitas, et „Eesmärk 55“ pakett on suurte ja keeruliste algatuste kogum, mis on esialgu põhiliselt eelnõude ja kavade kujul, mis peavad muutuma seadusteks.\nKallas märkis, et kliima soojenemise mõjud on juba reaalsus – äärmuslik kuumus, üleujutused, põuad, veenappus, mereveetaseme tõus, liustike sulamine, metsatulekahjud, tuulemurrud ja põllumajanduslik kahju –, ent nentis, et tendentse silmas pidades hakkavad neid mõjusid enim tunnetama meie lapsed ja lapselapsed. „Nüüd peamegi otsustama, kuidas toimetada, et saavutada kliimaneutraalsus, ja samas, kuidas tagada, et hammasrataste vahele ei jää meie põllu- ja metsamees, kuidas vähendada fossiilkütusel põhinevat energiat ja tõsta taastuvenergia tootmise osakaalu nii, et ohtu ei satuks meie energiavarustus ning -julgeolek ega tõuseks elektri hind. Kuidas edukalt ümber struktureerida Ida-Virumaa majandus? Kuidas korraldada transport, et heiteid oleks vähem, kuid et ei katkeks tarneahelad? Kuidas optimeerida tarbimist ilma meie elustandardeid kahjustamata?“ viitas Kallas probleemidele, mis vajavad läbi mõtlemist.\nTa nentis, et Eesti on olnud üsna tubli, kuid vältimatult peame osalema globaalses kliimapoliitikas. „Ei kujuta kuidagi ette, et saame ainult oma jõududega midagi teha polaarjää sulamise takistamiseks ja sellega kaasneva mereveetaseme tõusu tõrjumiseks. On öeldud, et Eesti ja Euroopa Liit ei saa mõjutada maailma kliimat, kui Hiina, India, Ameerika Ühendriigid ja teised ei panusta sarnaste meetmetega. Tänaseks on pardale saadud ka eelnimetatud riigid, kes on ette võtnud drastilisi samme,“ lausus Kallas.\nKallas lisas, et majanduslikult on rohepöörde elluviimiseks vaja kolme sammast: investeeringuid, õiglast hinnakujundust tavapäraseks toimimiseks ja sotsiaalpoliitikat, et muutustega kohaneda ja võimalike kriiside tagajärgedest üle saada. Ta rääkis ka vajadusest looduslikke ressursse kokku hoida ja sellest, et rohepööre on ka tehnoloogiapööre. „Euroopa Liidu ja Eesti huvides on olla rohetehnoloogiates esimene. See on meie ettevõtjate võimalus luua turg keskkonnasäästlikele teenustele ja innovaatilistele ärimudelitele. Roheleppega võetud eesmärgid ei ole seega ainult keskkonna huvides. See on ka jätkusuutlik ja uut arenguhüpet võimaldav majandusmudel,“ lõpetas Kallas.\nLäbirääkimistel võtsid fraktsioonide nimel sõna Yoko Alender (RE), Peeter Ernits (EKRE), Heiki Hepner (I) ja Riina Sikkut (SDE).\nIstungi alguses andis ametivande keskkonnaminister Erki Savisaar.\nIstungi fotod (Autor: Erik Peinar, Riigikogu Kantselei)


Ruhnu vald jagas tunnustust\nRuhnu vald tähistas pühapäeval rahvamajas pidulikult valla 24. sünnipäeva, kuulutati välja saare esimene aukodanik ja tunnustati valla jaoks palju teinud inimesi.\nVäikesaare esimeseks aukodanikuks nimetas vallavolikogu ruhnurootslase Leif Strömfelti kauaaegse ruhnurootslaste ja Ruhnu elanike koostöö korraldamise eest. Ta on aidanud Ruhnule vahendada Rootsi abi ja aidanud korraldada omandisuhteid.\nAasta tegijaks kuulutati alaliselt Tartus elav, kuid juba poisikesest saati Ruhnuga seotud olnud Andres Keskpaik, kes lõppeval aastal viis rahvamaja vastavusse päästeameti nõuetega ning ehitas rahvamaja juurde kuuri ja välikäimlad. Lisaks oli Andresel ka palju muid toimetamisi. Hiljuti valmisid tal väljaüürimiseks mõeldud ait ja uhiuus suitsusaun.\nAastate töötegija tiitli pälvis kauaaegne Ruhnu lennujaama dispetšer Anne Mikson, kelle osavõtlik suhtumine on aidanud ruhnlaste jaoks leevendada lennureiside viibimisega seotud ebameeldivusi. Aastate ajaloouurija tiitli pälvis Kaarel Lauk, kelle Ruhnu minevikku käsitlevate kirjatükkidega on kursis ka kõik Ruhnu blogi lugejad.\nAasta muusikuks nimetati paar suve tagasi Taaralinnast saarele kolinud Kristi Treiman. Tartus poistekoore juhatanud Treiman jätkab õpetaja ja muusikapedagoogina Ruhnu põhikoolis. “Ta on niisuguse muusikaelu siin käima pannud, et meil isegi täiskasvanud mängivad juba viiulit,” lausus Ruhnu vallavanem Jaan Urvet.\nAasta sündmuseks valisid ruhnlased augustis toimunud kultuurifestivali RuhnuRahu, mida vallavanema sõnul võib üritusel üles astunud tippesinejate ja erilise publiku tõttu pidada lausa pealinna mõõtu vaimuürituseks.\nPidulikul üritusel lõppeva aasta kokku võtnud vallavanem Jaan Urvet kinnitas haldusreformi seaduse eelnõule viidates, et 24-aastaseks saanud Ruhnu vald jääb üsna kindlalt iseseisvaks. Vallavanema sõnul on valla iseseisvuse jätkumise taga eelkõige poolteise aasta pikkune igapäevane suhtlus ja kirjavahetus. “Ruhnu elu ei läheks suurvaldadega ühinedes põrmugi kvaliteetsemaks, vaid võib hoopis lahustuda ja Ruhnust võib saada suurvalla ametnike väljasõidusaar, täis mõtte- ja peoprügi,” sõnas Urvet.\n2016. aastal algab Ruhnu põhikooli suurremont ja avatakse majakas, loodetavasti saab vald endale ka kütusehoidla ja uue päästepaadi. Tulemas on õpilaste pärimuspäevad, Ruhnu-Kihnu mängud ja taas ka RuhnuRahu festival.\nLisatud: 22.12.2015 / 07:49\nTubli Urvet, jätka samas vaimus! Arvestades Ruhnu saare eripära, tean, et seal on üsna raske ühist vankrit vedada, aga kui olete seda suutnud, siis au teile! Saar on ju imeline ja oskuslikul juhtimisel suudate ka rahva kaasa tõmmata.


Vision Fisu2 lendõnge...\nKuumakse al. 19.20€\nUutel Vision Fisu2 komplektidel on medium fast 4-osalised ridvad. Komplektis on sujuva piduriga jõuline alumiiniumist rull ning ujuv heitenöör.\nKomplekt sobib hästi nii algajale kuid ka edasijõudnud lennukamehele. Valikust leiab mudelid nii pisikese forellioja kui suurema veesilma jaoks.\nVision Fisu2 omadused:\n4 8' 4 VFF4804\n5 9'' 4 VFF4905\n6 9' 4 VFF4906\n7 9' 4 VFF4907\n7 9'6'' 4 VFF4967\nVFF4804 219,00 € 209,00 €\nVFF4905 219,00 € 209,00 €\nVFF4906 219,00 € 209,00 €\nVFF4907 219,00 € 209,00 €\nVFF4967 219,00 € 209,00 €