Loendi või teegi vaate loomine, muutmine ja kustutamine - SharePoint\nAndmed ja loendid\nLoendi või teegi vaate loomine, muutmine ja kustutamine\nSharePoint Online SharePoint Server 2016 SharePoint Server 2010 Rohkem... Vähem\nKõige olulisemate üksuste korraldamiseks ja kuvamiseks, filtreerimise ja sortimise rakendamiseks või põnevama laadi kasutamiseks saate luua teekide ja loendite kohandatud vaateid. Saate luua eravaate (mis kuvatakse ainult teile) või kui teil on selleks luba, luua avaliku vaate, mis kuvatakse kõigile loendi kasutajatele.\nVeebis 2016, 2013, 2010\nMärkus.: Kas teie ekraanil on siinsetest näidetest erinev kuva? Administraator võib olla määranud loendile klassikalise režiimi või kasutate varasemat versiooni. Kui jah, klõpsake siin.\nOlemasoleva põhineva uue vaate loomine\nLuua uusi vaateid, SharePoint loendite korraldamine ja veergude peitmine või kuvamine. Üks vaade on vaikevaade. Saate lisada täiendavad vaated on saadaval menüü Vaade suvandid . Saate luua vaate erinevate sortimine, filtreerimine and tehtud veeru päised või filtrite paanil rühmitamine valikute salvestamiseks. Veergude olete kuvada või peita ja veergude laiust salvestatakse ka vaates.\nValige loendis käsuriba, Vaatesuvandid .\nKui Vaatesuvandid ei ole nähtav, veenduge, et teil on redigeerimine loendis või on valitud üks või mitu üksust. Lisaks, pole teil õigusi. Sel juhul pöörduge Office 365 administraator või saidi või loendi omanikud.\nKlõpsake nuppu Salvesta nimega kuvamine.\nSisestage uus nimi ja seejärel klõpsake nuppu OK.\nUue vaate loomine algusest peale\nMinge loendi sätted.\nKlõpsake sätete lehe allosas nuppu Loo vaade.\nValige lehel Vaate tüüp vaate tüüp, mis avab selle vaate tüüp lehel Loo vaade. Kõige levinum vaade on Standardvaade , mis kuvab teie loendi üksuste ühe rea pärast teise. Standardvaade on vaikimisi suurema tüüpi loendeid.\nNB!: Kui valite vaate tüüp, ei saaks seda muuta, kuid saate luua mõne muu vaate mõne muu vaate tüüp. Lisateavet leiate teemast loomine, muutmine või kustutamine loendi või teegi vaate.\nTippige väljale Vaate nimi oma vaate nimi.\nValige muuta see vaikevaateks , kui soovite muuta see vaikevaateks loendi. Avalik vaade võib olla vaikevaade.\nValige jaotise Sihtrühm alamjaotises Vaate sihtrühm suvand Loo oma vaade või Loo avalik vaade. Kui soovite vaadet ainult enda jaoks, saate luua oma vaate. Saate luua avaliku vaate, kui soovite, et seda kuvataks loendi kõigile kasutajatele.\nMärkus.: Kui suvand Loo avalik vaade on keelatud, pole teil kujundusõigus ega kõrgema taseme.\nValige jaotises Veerud need veerud, mida soovite vaates näha, ning tühistage veeruvalikud, mis teile ei sobi. Valige veeru numbrite kõrval veergude vaates kuvamise järjestus.\nMuuta muid sätteid vaate, nt sortimine ja filtreerimine, ja klõpsake lehe allservas OK . Lisateabe saamiseks vt SharePoint Online'i loendivaate redigeerimine.\nKlõpsake selle nime, vaadet, mida soovite muuta.\nKlõpsake uuesti nuppu Kuva suvandid ja seejärel valige praeguse vaate redigeerimine.\nTehke lehel vaate redigeerimine soovitud muudatused. Saate lisada või Eemalda veerud, lisa sortimine või filtreerimine kriteeriumid, konfigureerimine ja muud kaustad.\nKui olete muudatuste lõpetanud, klõpsake nuppu OK.\nMärkus.: Samuti võite teha muudatusi, otse loendivaates. Selleks klõpsake veeru nimi. Saate üksuste järjestuse muutmine, filter neid, rühmitada, lisada veerge ja muud veeru sätete muutmine. Kui olete lõpetanud, klõpsake nuppu Kuva suvandid ja klõpsake siis nuppu Salvesta nimega kuvamine. Salvestage vaade praeguse nime, või sisestage uus nimi uue vaate loomiseks.\nKlõpsake nime vaade, mille soovite kustutada.\nLehel Vaate redigeerimine, klõpsake käsku Kustuta ja seejärel klõpsake nuppu OK.\nMärkus.: Kui kuvad erinevad allpool kujutatust, kasutate võib-olla SharePoint Online’i uut vaadet. Kui jah, klõpsake siin.\nMärkus.: Kui loote vaateid, mis kuvatakse telefonis või mõnes muus mobiilsideseadmes, tuleb arvestada mobiilsideseadmete võimalustega. Lisateavet leiate teemast SharePointi saidi konfigureerimine mobiilsideseadmete jaoks.\nAvage loend või teek, kuhu soovite vaate loomine, klõpsake menüüd loend või Teek ja seejärel klõpsake nuppu Loo vaade.\nMärkus.: Kui suvand Loo vaade on keelatud, siis ei ole teil õigusi vaate loomiseks. Lisateavet era- ja avalike vaadete loomise õiguste kohta leiate allpool selle artikli jaotisest Vaadete sätted.\nValige lehel Sätted vaate tüüp. Iga tüübi kohta leiate allpool teavet teemast Võimalikud vaadete tüübid.\nTippige väljale Vaate nimi oma vaate nimi. Kui soovite selle vaate teha loendi või teegi vaikevaateks, valige suvand Tee see vaikevaateks. Loendi või teegi vaikevaateks saab olla ainult avalik vaade.\nMärkus.: Kui suvand Loo avalik vaade on keelatud, pole teil õigusi selle loendi või teegi jaoks avaliku vaate loomiseks.\nKonfigureerige vaate jaoks muud sätted, nt Sortimine ja Filtreerimine ning lehe allservas klõpsake nuppu OK. Kõigi valitavate sätete kirjeldused leiate allpool jaotisest Vaadete sätted.\nJärgmiste toimingute abil saate muuta vaadet, nt määrata see vaikevaateks, lisada või eemaldada veerge ning muuta üksuste sortimisjärjestust vaates.\nMärkus.: Kui vaade on loodud, ei saa muuta vaate tüüp (nt te ei saa aktiveerida Standardvaade andmelehevaates või Gantti vaade kalendrivaade või vastupidi). Sel juhul tuleb luua uus vaade soovitud vaatetüübiga. Kui soovite aga lihtsalt loendites või teekides veerge ja ridu kiiresti redigeerida, saate kiirredigeerimise abil muuta standardvaate ajutiselt andmelehevaateks. Selleks avage lindil menüü Loend või Teek ja valige Kiirredigeerimine. Kui see on valmis, taastatakse varasem vaade. Pange tähele, et kiirredigeerimist ei saa kasutada vaadetes, kus üksused on rühmitatud. Andmelehevaate kohta leiate lisateavet allpool andmelehevaate jaotises Võimalikud vaadete tüübid.\nAvage loend või teek, kus soovite vaadet muuta, ja klõpsake menüüd Loend või Teek.\nValige Muuda vaadet.\nMärkus.: Kui suvand Muuda vaadet on keelatud, siis pole teil õigusi praeguse vaate muutmiseks. Eravaateid saate siiski muuta. Lisateavet era- ja avalike vaadete loomise õiguste kohta leiate allpool artikli jaotisest Vaadete sätted.\nValige ripploendist Praegune vaade muudetav vaade.\nTehke soovitud muudatused ja klõpsake lehe allservas nuppu OK. Kõigi muudetavate sätete kirjeldused leiate allpool jaotisest Vaadete sätted.\nMärkus.: Ripploendis „Praegune vaade” on vaated järjestatud tähestikuliselt ja seda ei saa muuta. Siiski saate muuta vaate nime, nii et esimene täht oleks tähestikulises järjekorras soovitud kohal.\nJärgmiste toimingute abil saate vaate kustutada.\nAvage loend või teek, mille vaadet soovite kustutada, ja klõpsake menüüd Loend või Teek.\nValige ripploendist Praegune vaade kustutatav vaade.\nMärkus.: Kui suvand Muuda vaadet on keelatud, siis ei pruugi teil olla vajalikke õigusi praeguse vaate muutmiseks. Eravaateid saate siiski muuta. Lisateavet era- ja avalike vaadete loomise õiguste kohta leiate allpool artikli jaotisest Vaadete sätted.\nKerige sätete lehel allapoole jaotisse Vaated ja klõpsake vaadet, mille soovite kustutada.\nKlõpsake vaate ülaosas käsku Kustuta.\nMärkus.: Kui suvand Kustuta pole saadaval, võib see vaade olla loendi või teegi vaikevaade, mida kustutada ei saa. Esmalt peate muutma mõnda muud vaadet ja määrama selle vaikevaateks.\nNõudmisel klõpsake nuppu OK.\nVõimalikud vaadete tüübid\nMärkus.: Kui vaade on loodud, siis ei saa selle vormingut enam muuta (nt kalendrivaadet ei saa muuta Gantti vaateks). Siiski saate luua samade andmete lisavaateid iga uue vormingu kohta, mida soovite kasutada.\nVõimalikud vaadete tüübid on järgmised.\nStandardvaade – selle vaate korral kuvatakse loendi- ja teegiüksused ridadena üksteise järel. Standardvaade on enamiku loendi- ja teegitüüpide vaikevaade. Seda vaadet on võimalik mitmel viisil kohandada (nt lisades vaatesse veerge või neid sealt eemaldades).\nKalendrivaade. Selles vaates kuvatakse loend või teek seinakalendriga sarnases vormingus. Saate rakendada selles vormingus päeva-, nädala või kuuvaateid. Sellest vaatest võib olla kasu, kui soovite kuvada loendi- või teegiüksuseid ajalises järjestuses. Selle vaate kasutamiseks peavad loendis või teegis olema kalendriüksuste algus- ja lõppkuupäevadega veerud.\nAndmelehevaade Selles vaates kuvatakse loendi ja teegi üksuste ruudustikus, sarnaselt arvutustabeli. See vaade, tuntud ka kui kiiresti redigeerida, võib olla kasulik, kui teil on loendis või teegis mitme üksuse korraga redigeerida. See vaade on kasulik, kui soovite oma andmete eksportimine arvutustabeli- või andmebaasiprogrammi. Kehtivad teatud piirangud andmelehevaate – kõik Exceli funktsioonid on saadaval, näiteks. Kui üksuse veerus on tuhm, siis seda tüüpi veergu ei saa redigeerida.\nGantti vaade. Selles vaates kuvatakse loendi- ja teegiüksused andmeribana, mille abil jälgitakse edenemist. Gantti vaate abil saate projekte hallata. Selle vaate abil näete näiteks, millised tööülesanded kattuvad, ja samuti saate visualiseerida üldist edenemist. Selle vaate kasutamiseks peavad loendis või vaates olema algus- ja lõppkuupäevadega veerud.\nAccessi vaade. Saate Microsoft Accessi abil loendi või teegi põhjal vorme ja aruandeid koostada. See on saadaval ainult juhul, kui Microsoft Access on installitud.\nKohandatud vaate SharePoint Designeris Saate käivitada ja kasutada rakendust SharePoint Designer täpsemate kohandatud vaadete loomiseks. Selle jaoks on nõutavad täpsemad õigused ja SharePoint Designer.\nOlemasolev vaade. Kui mõni olemasolev vaade on peaaegu see, mida soovite, saate aega kokku hoida, kasutades olemasolevat vaadet uue vaate loomise lähtepunktina. Jaotises „Alusta olemasolevast vaatest” kuvatakse praeguste vaadete loend. Klõpsake vaadet uue loendi loomiseks.\nVaadetel on mitmesuguseid sätteid, mille abil on loendist või teegist vajaliku teabe kiire leidmine hõlpsam. SharePointi vaadete sätted on järgmised. Kõigi vaatetüüpide puhul pole kõik sätted saadaval. Kalendrivaate sätted erinevad muud tüüpi vaadete sätetest.\nVaates kuvatakse maksimaalselt 5000 üksust. Vaates kuvatavate üksuste arvu haldamiseks saate kasutada filtrit ja üksuste limiidi sätteid. Lisateavet leiate teemast SharePointis mahukate loendite ja teekide haldamine.\nVaikevaade Kõigi loendite ja teekide on vaikevaade, mis on vaade, mille inimesed saavad vaadata, kui nad Avage loend või teek. Saate muuta vaikevaateks mõnda selle loendi või teegi jaoks avaliku vaate. kuid te ei saa seada isikliku vaate vaikevaateks. Vaade, milles on vaikevaade kustutamiseks peate esmalt tegema mõne muu vaate selle loendi või teegi jaoks vaikimisi.\nMärkus.: Kui vaate loomis- või redigeerimislehtedel ei kuvata linki Tee see vaikevaateks, siis pole teil õigusi avaliku vaate loomiseks või on tegemist eravaatega. Avaliku vaate loomiseks peate olema loendi või teegi kujundajate rühma liige või teil peavad olema samaväärsed õigused. Lisateavet leiate teemast Õigustasemete teabe mõistmine SharePointis.\nSihtrühma Kui loote vaate, saate seada publikule vaate Vaates või Avalik vaade. Eravaate on vaade, mida näete ainult teie. Avalik vaade on vaade, mida kõik saavad vaadata.\nEravaadet ei saa muuta avalikuks vaateks ega vastupidi. Avalikku vaadet saab kasutada nii era- kui avalike vaadete lähtepunktina. Eravaadet saab kasutada ainult eravaadete lähtepunktina.\nKui suvand Loo vaade on vaate loomisel keelatud, ei ole teil vaate loomiseks vajalikke õigusi. Loo vaade on saadaval juhul, kui suvand Loo avalik vaade on keelatud, peate olema jaotises veebikujundaja või samaväärsed õigused. Loo isiklik vaade, peate liikme jaotises loendi või teegi või samaväärne õigusi.\nVeerud. Veerud sisaldavad loendi- või teegiüksuste kohta vajalikku teavet. Veergude ja vaadete muude funktsioonide (nt filtrite) abil saate kuvada ainult oma töö jaoks kõige olulisemat teavet. Sellest on kasu eriti siis, kui loend või teek sisaldab palju üksusi. Lisateavet veergudega töötamise kohta kohandatud vaadete loomisel leiate teemast Loendi või teegi veeru loomine, muutmine ja kustutamine.\nGantti veerud. Saate valida veerud, mis kuvatakse Gantti vaates. Tiitel on kohustuslik tekstiväli. Alguskuupäev ja Tähtaeg on kohustuslikud kuupäevaväljad. Kui valite veeru (nt Tiitel), aga ripploendis ei kuvata ühtegi väärtust, tuleb vaate kasutamiseks see veerg luua.\nSortimine. Saate määrata, millises järjestuses üksused vaates kuvatakse. Määrata saab kuni kaks kriteeriumi. Näiteks saab tööülesannete loendi üksused sortida esmalt tähtsuse ja siis tähtaja järgi.\nFilter. Saate konfigureerida vaate kuvama loendi- või teegiüksuste alamhulka, filtreerides need loendi või teegi veergudes oleva teabe järgi. Näiteks saab vaates kuvada teegi teatud projekti dokumente.\nNäpunäide.: Saate kasutada arvutuslikke veerge või filtreid, milles kasutatakse arvutusi, nt filtrit [Täna], et kuvada üksused, mille kuupäev on käesolev kuupäev, või filtrit [Mina], et kuvada vaate kasutaja üksused. Saate ka kombineerida lihtsaid võrrandeid funktsioonidega. Kui soovite näiteks kuvada viimase seitsme päeva jooksul loodud üksusi, filtreerige veergu Loomisaeg ja määrake tingimuseks on vähem kui ja selle väärtuseks [Täna]-7 (ilma tühikuteta). Lisateabe saamiseks vt SharePointi loendid levinumate valemite näited .\nTabelivaade. Selles vaates kuvatakse iga üksuse jaoks märkeruut, et kasutajad saaksid hulgitoiminguteks valida mitu loendi- või teegiüksust. Nii hoiate aega kokku, kui on tarvis muuta korraga palju loendi- või teegiüksusi. Näiteks saab kasutaja valida ja välja möllida korraga mitu dokumenti.\nRühmitusalus. Saate loendi- ja teegiüksusi rühmitada veergudes oleva teabe alusel. Näiteks saate tööülesannete loendi üksused rühmitada esmalt tähtsuse ja siis valmidusprotsendi järgi.\nKogusummad Siin kuvatakse vaates olevate veergude kokkuvõttearvutused (nt loendus, keskmine, maksimum, miinimum). Näiteks määrates dokumenditeegis tiitliveeru sätteks Loendus, kuvatakse vaates ja selle rühmades olevate dokumentide arv. Veerud, mille puhul saab kokkuvõttefunktsioone kasutada, ja veeru jaoks saadaolevad sätted sõltuvad veeru tüübist (nt arve sisaldav veerg) ning loendi või teegi tüübist, mille jaoks vaade luuakse.\nLaad. See määrab vaate paigutuse (nt teabeleht). Kõigi vaatetüüpide jaoks pole kõik laadid saadaval.\nPõhitabel. Üksused kuvatakse ridades.\nKastis. Selles vaates kuvatakse loendiüksused visiitkaardiga sarnases paigutuses. See laad on saadaval ainult loendite jaoks.\nKastis, siltideta. Sarnane laadiga Kastis, kuid veeru silte vaates ei kuvata. See laad on saadaval ainult loendite jaoks.\nVaikevaade. Vaikevaade sõltub loendi või teegi tüübist ja konfiguratsioonist.\nDokumendi üksikasjad. Selles vaates kuvatakse teegis olevad failid visiitkaardiga sarnases paigutuses. See laad on saadaval enamiku teekide jaoks, aga mitte loendite jaoks.\nTeabeleht. Üksused kuvatakse ridades ja ridade vahel on jooned.\nTeabeleht, joonteta. Kuvab üksuste read vahelduvad tooni, ilma read ridade vahel.\nEelvaate paan. Üksuste nimed kuvatakse lehe vasakul poolel. Kui osutate kursoriga üksuse nimele, kuvatakse vaate jaoks valitud veerud lehe paremal poolel.\nVarjustatud. Üksused kuvatakse ridades, ridadel on vaheldumisi erinev varjustus.\nKaustad. Kui soovite vaates koos üksustega kuvada ka loendi või teegi kaustad, siis valige suvand Kuva üksused kaustades. Kui soovite vaates kuvada ainult loendi või teegi üksused (mõnikord nimetatakse seda lamedaks vaateks), siis valige suvand Kuva kõik üksused ilma kaustadeta. Teatud juhtudel saab valida, kas loodav vaade rakendatakse kõikide kaustade jaoks, ainult kõrgeima taseme kausta jaoks või teatud sisutüüp kaustade jaoks.\nÜksuste limiit. Saate määratleda mitu üksust igas vaates korraga kuvatakse (pakettidena) või vaates kuvatavate üksuste koguarvu. Mida suurem on vaates kuvatav üksustepakett, seda kauem aega kulub selle allalaadimiseks brauseris.\nMobiilsideseade Saate määrata, et see vaade on mobiilsideseadmete, on vaikimisi mobiilivaade mobiilsideseadmete jaoks ja loendis kuvatavate üksuste arvu kuvamine veebiosas vaatamiseks. See suvand pole saadaval kõigi loendite ja teekide jaoks. Vaate peab olema avalik vaade.\nSaidi veerutüübid ja -suvandid


Kuidas eemaldada age liigesevalu - Saada e-kiri\nKuidas eemaldada age liigesevalu, Toidud, mille vältimine aitab vähendada liigesevalu ja põletikku\nKõige rohkem teevad tüli jäsemete suurte liigeste puusa, põlve, õla ja lülisamba kaelaosa kahjustused. Võib püsida väike palavik ja valu, mistõttu tuleb meeles pidada, et peab hoiduma verd vedeldavatest valuvaigistitest ja palavikualandajatest nagu aspiriin. Mürgistusnähud kõhuvalu ja -lahtisus, oksendamine ilmnevad juba paar tundi pärast saastatud toidu söömist. Peavaluravis eristatakse kolme süstemaatilise lähenemise komponenti: 1 psühholoogiline,. Põletikust tingitud amüloidoos oli oluline enneaegse surma põhjus.\nArtiklis ei ole piisavalt viiteid. Palun aita väiteid kontrollida ja viiteid lisada. Kuidas ja millal see märkus eemaldada? Toidumürgistus ehk toidumürgitus ladina keeles intoxicatio alimentaria on mürgise toidu söömise tagajärjel tekkiv tervisehäire. Kuigi esineb ka looduslikult mürgist toitu taimedseenedon kõige suurem ohuallikas saastatud toit.\nThese cookies do not kuidas eemaldada age liigesevalu any personal information. Non-necessary Non-necessary Any cookies that may not be particularly necessary for the website to function and is used specifically to collect user personal data via analytics, ads, other embedded contents are termed as non-necessary cookies.\nremove objects 75% times faster in Mocha Pro for after effects, premiere pro, OFX


Vooremaa Mustvee Gümnaasiumis on kõik õpetajad olemas\nMustvee Gümnaasiumis on kõik õpetajad olemas\nKoolihoone, mille ehitusaasta on 1938, sai põhjalikult remonditud aasta tagasi ja seetõttu polnud linnaeelarvest tänavu gümnaasiumi remondiks eraldi raha ette nähtud. ?Kõik, mis siin praegu on tehtud, on tavaline, iga-aastane värvimine, see on pigem nagu kosmeetika,? kinnitab Mustvee Gümnaasiumi majandusjuhataja Mart Pajo.\nSelgub, et värviti ikka terves majas, igal pool. Ei saanud küll teha suuri ehitustöid, ehitada tellinguid ega tellida firmat, kuid pintslid sai kätte võtta ja palju lihtsalt ise, oma jõududega ära teha.\nKoostöö valdadega teisele tasandile\nDirektor Marianne Tarelkina teab, et Mustvee linnavalitsus remontis tänavu hoopis Vene Gümnaasiumi ja Mustvee lasteaia hooneid ning seetõttu ei saanud oodatagi, et oleks toetatud ka Mustvee Gümnaasiumi. Samas mõtiskleb uus direktor aga selle üle, et kui Mustvee Gümnaasiumis õpib väga palju teiste valdade lapsi, siis kas ei peaks kooli koostöö nende valdadega jõudma hoopis mingile uuele tasandile.\n?Meie koolis on kokku 177 õpilast, aga 55 neist elab Kasepää vallas. Tõenäoliselt käib ka Mustvee Vene Gümnaasiumis vähemalt sama palju või rohkemgi Kasepää valla lapsi,? räägib Tarelkina. Tema arvates võiksid need vallad, kust käib Mustveesse kooli mitte üks või kaks, vaid oluliselt rohkem lapsi, olla näiteks kaasfinantseerijad.\nTulemas on uus ajalooõpetaja\n?Mind nimetati ametisse 17. augustil ja 21. august oli mu esimene tööpäev,? meenutab Tarelkina. ?Esimene töönädal kulus paberite ja ruumide ülevõtmisele endiselt direktorilt. Seejärel oli mu esimene mure, et kõik õpetajad oleksid olemas ja et igale klassile saaks klassijuhataja.?\nMõne õpetajakoha jaoks tuli korraldada ka konkurss, mis lahenes ootamatult soodsalt, sest nädala jooksul leiti kohalikud inimesed, kes olid konkursist osa võtnud ja osutusid sobivateks.\nTarelkina sõnul tuli ka väga huvitavaid ja tänuväärseid pakkumisi. ?Üks muusikaõpetaja helistas ja ütles, et tema on nagu kiirabi. Kui väga vaja, siis tuleb kohale, aga kui saame ise hakkama, siis ei tule. Teine kõne oli Pärnumaalt, helistas üks algklasside õpetaja. Ütles, et kaugel küll, aga kui väga vaja, siis tuleb meile appi.?\nNii on Mustvee Gümnaasiumil nüüd koostatud eraldi andmepank neist, kelle poole vajadusel pöörduda.\nPeagi vahetub koolis ka ajalooõpetaja, sest õpetaja Paul Gill soovis oma töökoormust vähendada ja tänavu ajalugu mitte õpetada. ?Tal on Mustvees juhtida ka Betaania kogudus,? räägib Marianne Tarelkina. ?Uus ajalooõpetaja on aga tulemas Lihulast. Ta on endine Mustvee inimene, kes vahetab elukohta, tuleb vanematekoju tagasi.?\nKooli uut kodulehekülge internetis veel väljas ei ole. Endiselt aga vaatavad vastu vananenud andmed, sest peale uue direktori on Mustvee Gümnaasiumil tänavu ka uus õppealajuhataja.\nKooli senine kauaaegne õppealajuhataja Elma Mänd jätkab tööd matemaatikaõpetajana, uueks õppealajuhatajaks on kinnitatud kooli senine emakeeleõpetaja Ade-Liis Soosaar (33).\nDirektori nõukogu, mida Tarelkina luua kavatseb, pole käivitunud, sest kõigi ainesektsioonide esimehed pole veel lõplikult paigas. ?Oleme küll juba koos käinud. On valminud idee, et kord nädalas või kord kahe nädala tagant tuleb teha hommikune infotund, kus on kõik õpetajad koos,? räägib direktor.\nArvutiõpetaja Vello Mägi ülesanne on hakata koostama gümnaasiumi uut kodulehekülge. ?Kui praegune lehekülg omal ajal tehti, polnud neile veel erilisi eeskirju ega nõudeid, nüüd aga käib kõik interneti kaudu. Teeme uue kujunduse ja paneme struktuuri paika. Esimese veerandi lõpuks või hiljemalt teise alguseks saab uus kaasaegne ja nõuetekohane kodulehekülg valmis,? lubas Tarelkina.\nNoor naine ei kahetse, et direktoriks hakkas. Kuigi ööpäevast jääb mõnikord puudu, püüab ta töötada maksimaalselt, ent samas ka mitte tööd koju kaasa viia, et lapsed emapuuduse all ei kannataks.


Pereterapeut: kas last saab armastada liiga palju? - sõbranna.ee\nPereterapeut: kas last saab armastada liiga palju?\n28. veebruar 2019, 16:37\nPerekeskus Sina ja Mina pereterapeut Kaidi Hallik ütleb, et tänapäeval seavad paljud lapsevanemad oma lapsed esiplaanile - tähtis on, et laps oleks rahul ja ei kogeks negatiivseid emotsioone.\nLapsed on elu õied. Nad sünnivad siia ilma armastusest ja vajavad teadmist, et nad on vanemate poolt armastatud terve elu jooksul. Kui laps tunneb, et vanemal pole tema jaoks aega - laps pole tähtis - tekivad lapsel raskused kodus, lasteaias, koolis. Kas aga last saab armastada liiga palju?\nNäen, et paljud tänased lapsevanemad seavad oma lapsed peres esiplaanile – kõige tähtsam, et laps oleks rahul, vanema poolt mängitatud, arendatud, transporditud, ei kogeks negatiivseid emotsioone ja nii edasi.\nKa meedias on kujunenud hea vanema mõõdupuuks pigem lapsekesksus ja altruism. Pealtnäha võiks ju tunduda, et see ongi see, mida laps vajab – olla armastatud läbi hoolitsemise. Ometi on veel midagi, millest ehk vähem räägitakse. Nimelt vajab laps vanemalt ka võimalust emotsionaalses mõttes suureks kasvada – kogeda ka pettumust, igavust, ebakindlust ja äpardumisi, sest ainult siis saab ta tunda ka tõelist rõõmu, põnevust, enesekindlust ja õnnestumisi. Kui vanem võtab lapse eest vastutust liiga palju, siis jagub seda lapsele endale liiga vähe, mistõttu lapse enesekindlus ei saa piisavalt toitu. Samuti kogeb vanemate poolt liigses fookuses olev laps, et tema oma soovidega on peres kõige tähtsam. Tulemuseks on väsinud ja rahulolematud vanemad, nõudlikud ja vähese empaatiavõimega lapsed ning sassis peresuhted.


„Räägime asjast 3“: tasuta ühistransporti pole olemas, on juba kinnimakstud transport - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » „Räägime asjast 3“: tasuta ühistransporti pole olemas, on juba kinnimakstud transport\nSaate „Räägime asjast“ kolmanda teemana püstitus Keskerakonna lubatud üleriigiline tasuta ühistransport.\nMartin Helme sõnul pole tasuta bussisõitu olemas, vaid on subsideeritud ehk juba tasutud sõiduvõimalus. „35 miljonit eurot ühistranspordi peale on mäda plaan, sest kulud järgmistel aastatel tõusevad, aga tulu ei tule,“ märkis ta. Lisaks tõstab kindlasti kulusid ka liinivõrgu nn ümbervaatamine.\n„Praegune ajast ja arust liinivõrk ei teeni reisijaid, vaid bussifirmasid, sest makstakse ju kilomeetri pealt ja firma bussid sõidavad, olenemata sellest, kas reisijaid on või ei ole,“ selgitas Martin Helme. „Seda skeemi edaspidi laiendatakse – kilomeetreid antakse olemasolevate lepingute põhjal juurde, seniste firmade kaudu mängitakse bussiturg ümber, aga see ei teeni ju inimeste, vaid vedajate huve!“\nMart Helme sõnul sai Savisaar omal ajal aru, et rikkaimas omavalitsuses ehk Tallinnas tasuta ühistransport mingil moel toimib, Ratas ja Simson aga ei saa aru, et tohutute erinevustega üleriigilises võrgustikus, kus on palju erinevaid omavalitsusi, see ei toimi. Martin Helme lisas, et ka Tallinnas pole ühistransporditeenus kvaliteetne, see on suurim eelarve kuluartikkel ning on tekitanud tohutut raiskamist ja korruptsiooni.\nEdasi läks jutt linnatranspordiametnike peale, kellel on kodus kümmekond autot, ja linnapea Taavi Aasa peale, kes seda ei märganud – aga ka tema saab oma 5300-eurosele brutopalgale lisaks veel 3000 eurot erinevatest linna äriühingute nõukogudest. Need nõukogud aga on täis keskerakondlasi, kes teenivad lisaraha suurte summadena mitmest kohast, seda suuruses 350, 500, 750 ja nõukogu esimehed ka 1000 eurot ühest nõukogust. Nende muidusaajate seas on erandina ka paar parteitut spetsialisti ja kapten Zuzu ehk abilinnapea Izmailova.\n„Kogu süsteem on korruptiivne, sest need inimesed ei tee tööd, see on parteipoliitiline tehing – milline on näiteks Riigikogu liikme Siret Kotka kompetentsus linnatranspordi nõukogus?“ küsis Mart Helme. Martin Helme meenutas, et Tallinnas surid tasuta ühistranspordi tõttu kommertsliinid välja ja nüüd tahab Kadri Simson teha üheainsa ministri määrusega seda, et sama juhtuks ka üleriigilises mastaabis nii bussi- kui ka raudteeliikluses, kus korruptsiooni ja kantimisega võetakse reisijatelt ära töötavad liinid.\n„Samas aga ei leita raha, et Põlva ja Valga haiglate sünnitusosakonnad alles hoida,“ nentis Mart Helme. Ta juhtis tähelepanu ka sellele, et teised koalitsioonipartnerid Keskide plaane ei toeta, kuid Jüri Ratas räägib ikkagi odavamatest hindadest ja parematest liinigraafikutest, sest ta näeb hundikarja eesotsas Toomide ja Kõlvartitega endale kallale sööstmas ega tohi ennast haavatud karjajuhina näidata.\nMartin Helme arvates võib sügiseks Eestit oodata vähemusvalitsus, mis midagi ei tee, sest tal pole selleks võimalusi ega Riigikogu toetust, ning kuna on tulemas korralised valimised, ei saa valitsuse töövõimetuse tõttu ka erakorraliselt midagi ette võtta – ja siis tuleb tiibade loperdades Reformierakonna messias Kaja Kallas, et riiki päästa ja uued valimised võita – seda muidugi iroonia aspektist võttes.


Albert Peters – Vikipeedia\n11. veebruar 1893\n20. märts 1919 (26-aastaselt)\nTaheva raudteejaama juures Võrumaal\n1914–1917 Vene keiserlik sõjavägi\n1918–1919 Eesti Rahvavägi\nKitsarööpmeliste soomusrongide (1, 2, 3, 4) ülem Vabadussõjas\nEsimene maailmasõda Eesti Vabadussõda\nPüha Anna ordeni III ja IV klass\nVabadusristi II/3 (postuumselt)\nAlbert Peters VR II/3 (11. veebruar 1893 Viruvere, Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 20. märts 1919 Taheva raudteejaama juures, Võrumaa) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (alamkapten), kitsarööpmeliste soomusrongide esimene ülem Vabadussõjas (jaanuarist märtsini 1919).\nAlbert Peters sündis 11. veebruaril 1893 Viljandimaal Vana-Põltsamaa vallas Viruvere küla Uuetalu talu pidaja peres.\nÕppis Vana-Põltsamaa vallakoolis, Pilistvere kihelkonnakoolis ja Paide linnakoolis ning Tartu Põllumeeste Seltsi põllu- ja karjakasvatuskursustel. Sooritas Pärnus apteekriõpilase eksami.\n1. Eesti polgu ohvitser leitnant Albert Peters (paremalt esimene) 1917. aastal Haapsalus\nMobiliseeriti ja oli Esimese maailmasõja ajal 1914. aasta novembrist alates 172. tagavarapolgus. 1915. aasta maist Oranienbaumi lipnikekoolis, mille lõpetas 1915. aasta juulis. Oli seejärel nooremohvitser ja rooduülem 10. Novoingermanlandi jalaväepolgus. Võttis osa lahingutest Austria-Ungari vägede vastu, kus sai kolm korda haavata.\nOli 1918. aasta veebruarist aprillini Haapsalus paiknenud 1. Eesti polgu 8. roodu ülem.\nÜlendati 1917. aasta septembrist alamleitnandiks ja 1918. aasta aprillist leitnandiks ja alamkapteniks.\nOli Vabadussõjas alates 20. novembrist 1918 läbikäijate komando ülem. Määrati seejärel 15. jaanuaril 1919 kitsarööpmeliste soomusrongide ülemaks – ja oli samaaegselt veebruarist 1919 kuni surmani ühtlasi ka Soomusrongide divisjoni ülema (kapten Anton Irve) abi.\nOsales lahingutes Lõuna-Eestis ja Lätimaal. Langes lahingut juhtides 20. märtsil 1919 Võrumaal, Taheva raudteejaama juures. Pärast alamkapten Petersi langemist 20. märtsil 1919 määrati kitsarööpmeliste soomusrongide uueks üldjuhiks kapten Arved Engmaa. Albert Peters on maetud Pilistvere kalmistule, suguvõsa matuseplatsile.\nVabadussõjas langes vaid üks kapten Petersist kõrgemal ametikohal olev ohvitser – tema vahetu ülem kapten Anton Irv.\nSai Vabadussõjas üles näidatud vapruse eest 1920. aastal postuumselt autasuks VR II/3. Ja Viljandimaal, Uue-Põltsamaa valda Alberti talu, mis anti üle ta isale.\nTeenistusleht, ERA 495/7/4067\nPaul Villemi, "Soomusrongide diviis Vabadussõjas" // Sõdur 1928, nr. 48/49, lk 1322-1326.\n"Eesti Vabadusristi kavalerid", Tallinn 1935, lk 246.\nHannes Walter, Tiina Tojak, "Nad andsid kõik. Vabadussõjas langenud ohvitserid" Tallinn, 2000, lk 159.\nJaak Pihlak, Mati Strauss, Ain Krillo, "Eesti Vabaduse Risti kavalerid". Viljandi: Vabadussõja Ajaloo Selts: Viljandi Muuseum 2016, lk. 557-558.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Albert_Peters&oldid=5962479"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:08, 16. september 2021.


10. november 2021 by britt 5 Comments\nNädala pärast istume jälle lennukisse. Miloga pole üle aasta lennanud. Mäletan, et juba tol korral olin natuke sabinas. Oli selline vanus, kus tahtmist ja energiat oli palju, aga mõistust veel pigem vähe. Jalgu õnneks ka. Seisis küll, aga ei kõndinud. Ootas viisakalt kuniks kodus tagasi olime ja hakkas selle asjaga siis tegelema.\nNüüd on nõnda, et on tahtmist, on energiat, on jalgu, aga…no selle mõistusega on nõnda, et täpselt nii palju nagu peaaegu kahestel seda on. Mõnikord nagu oleks nii palju, et lausa ehmatab. Ja siis teinekord üritad aru saada, et miks ta paberit suhu topib. Kannatlikkust tal igatahes pole, nii et ma just üleliia optimistlikult sellesse lennuvärki ei suhtu, aga valmistun end vaikselt ümber häälestama. Tean küll, kuidas lapsed käsnana endasse imevad vanemate meelestatust. Lennukid on mõlemad kolmekohaliste ridadega. Muigasin juba endamisi, et meie kõrvale sattuv inimene saab vast ilmselt rõõmus olema. Eks igaühe unistus on ju peaaegu kahese ja neljase kõrval istuda. Mõtlesin, et võib-olla peaks veel keskmise istme meie vahel vabaks jätma, et veel toredam oleks. Ja siis ta kindlasti tahaks vahetada, et me saaks kõrvuti olla ja ma võiksin viisakalt pead raputada ja öelda, et pole üldse vaja. Ja siis ta mõtleks, et ma olen kohutav inimene ja Eloise joonistaks talle kahe ja poole tunni jooksul 75 joonistust. Tegelikult kiusata ei plaani. Ja ega ma üldiselt nende lendude pärast nii väga ka ei muretse. Elu on näidanud, et kummalisel kombel on meie lapsed kõige vaguramad just tüütutes situatsioonides. Lihtsalt..reisimine väsitab. Peamiselt mind ennast.\nTeisel teemal. Lugesin ennist seda väga nukrat lugu tollest liivakastis lämbunud lapsest ja lihtsalt nutsin. Ja siis haarasin Milo endale embusesse. Kuramus, jah, ta on nii väsitav ja pakatab energiast lausa seitsme lapse eest, aga mul on nii hea meel, et ta meil on ja, et tal on kõik hästi. Olgugi, et ta on suht nahahaiguste entsüklopeedia. Ja ta on nii tore väike papagoi. Tüdrukud väga polnud. Tema kordab absoluutselt kõike. Vahet pole, mis keeles. Nii hea väike inimene. Väike inimene, kes kohe varsti saab kaheseks. Väike inimene, kes tegelikult näeb välja juba ilmatuma suur.\nJah, sellised lood panevad mind ka alati last ja kassi (kui kuulen loomade kohta midagi) tugevalt kallistama ja tänama, et nad olemas on ja kõik tegelikult hästi on\n11. november 2021 at 14:02\nNõustun väga,nii on. Isegi täiskasvanud lähedaste puhul olen tundnud et seda peab aina rohkem tegema ja märkama .\n11. november 2021 at 16:02\nMis haigus ta siis ikkagi haigemajja viis? Ja tore, et nüüd on kõik juba korras.\n11. november 2021 at 22:00\nMiskine herpeseline viirusepoiss.


Telia filmisoovitused nädalavahetuseks: romantikat igale maitsele, ajastudraamasid ja vampiirifilme! - Kinoveeb\nTelia filmisoovitused nädalavahetuseks: romantikat igale maitsele, ajastudraamasid ja vampiirifilme!\nPeatselt saabuva sõbrapäeva ootuses leiab Telia videolaenutusest samanimelise kausta, millest leiab romantikat igale maitsele, ajastudraamadest kuni vampiirifilmideni.\n"Armastajate igavene elu" ("Only Lovers Left Alive", 2013) Ülistiilne romantiline draama, mille lavastas kultusrežissöör Jim Jarmusch ("Surnud mees"). Film saab alguse kahes erinevas maailma punktis. Lagunevas Detroitis elab vampiir Adam (Tom Hiddleston), depressiivne melomaan, kes hakkab vaikselt hääbuma. Seda tunnetab pea teisel pool maakera Tangieris elav raamatuhull Eva (Tilda Swinton), samuti vampiir, kelle armastuslugu Adamiga on kestnud juba sajandeid. Naine lendab oma kallima juurde, et olla talle toeks ning nautida temaga koos ajatut kulgemist, intellektuaalseid vestlusi ja mõistagi pokaalikest kvaliteetset orgaanilist tumepunast jooki.\n"Põlev naine" ("American Woman", 2018) Draama. Väikeses Pennsylvania tööstuslinnas läheb 32-aastase naise teismeline tütar ootamatult kaduma. Naine seisab silmitsi värske vanaema-staatusega, kuna tüdrukust jäi maha pisikene poeg. Lugu räägitakse läbi 11 aasta – alates müstilisest kadumisest, läbi vintsutuste ja kõhkluste – kuni kauaoodatud tõe avastamiseni. Osades Sienna Miller ("Ameerika snaiper"), Aaron Paul ("Breaking Bad"), Christina Hendricks ("Mad Men") jt. Vaata filmi tasuta.\n"Sõnad ja pildid" ("Words and Pictures", 2013) Romantiline draamakomöödia, Jack (Clive Owen, "Inimlapsed") on alkoholiprobleemide küüsis vaevlev kirjandusõpetaja. Mees hindab üle kõige keelt ja kirjandust. Kooli saabub aga uus õpetaja, kunstnik Dina (Juliette Binoche, "Inglise patsient"), kelle jaoks peituvad tõde ja ilu üksnes kunstis. Kahe õpetaja erimeelsus viib suure võistluseni, milles õpilased peavad otsustama, kumb on tähtsam – kas sõnad või pildid. Samal ajal aga selgub, et kahel suurel rivaalil hakkavad teineteise suhtes ootamatult soojad tunded tekkima. Vaata filmi laupäeval, 13.02, kell 22:00 Inspira telekanalist.


Too oma Balti aktsiad LHV-sse - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nToo oma Balti aktsiad LHV-sse\nBalti turgudel praegu huvitavad ajad ja palju teenimisvõimalusi. Ma usun, et meil on piisavalt argumente, miks peaksite oma Balti aktsiad LHV-sse tooma. Vaata põhjuseid täpsemalt - www.lhv.ee/balti\nPeale nende põhjuste anname veel konkreetsema ajendi tegutsemiseks - LHV maksab kuni oktoobri lõpuni aktsiate ületoomise kulud ning annab lisaks 5 tasuta tehingut.\nSiin foorumis oleme valmis vastama kõikidele küsimustele ja kommentaaridele.\nskandinaavia aktsiate puhul oli rõõmustav lugeda et lhv pakub 0,2% tehingutasu. Vähem rõõmustav et haldustasud on 0,015% kuus :-(\nkas pakkumine kehtib ka juhul, kui momendil veel olen "pooliku kliendi" staatuses?A/a nr hommikuse registreerumise põhjal olemas, väärtpaberikonto nr kah, aga lepingu juriidiline vormistamine selle allkirjastamise näol toimub õhtusel seminaril?\nTere Escape, pakkumine kehtib kuni oktoobri lõpuni, seega kõik need kes enne seda kliendiks tulevad, neile ka pakkumine kehtib.\nMis oleks targem teha, kas tuua väärtpaberid koos kontoga LHV-sse üle või teha LHV-s uus väärtpaberikonto ja peale väärtpaberite ülekandmist tühjaks jäänud konto sulgeda?\nKristjan, kas LHV pakub ka tootlikkust likviidsetele varadele (raha, mis pole aktsiates)? Loomulikult oleks suurepärane kui kogu vara suudad pidevalt ja edukalt aktsiate all hoida, kui ühte müüd ostad kohe teise asemele... kuid siiski hoitakse mingi % ka reserve juhuks kui avaneb sobilik investeerimisvõimalus. Pankades saab raha olla üleöödeposiidis või siis rahaturufondis. Kas Teil ka selline võimalus on?\nIlmselt konto ülekandmine on mugavam. Kuid tuleb arvestada seda, et makseta kande saab teha internetis, kuid konto ülekandmiseks peab kontorisse tulema. Seega mida rohkem väärtpabereid kontol, seda mõistlikum on konto üle kanda. Kui vaid üks aktsia, siis võib ka makseta kandega teha.\nOleme praegu välja töötamas lahendust, mis ka lühiajaliselt raha parkida võimaldaks (sarnaselt üleöödeposiidile), see ilmselt lähemal ajal ka klientideni jõudmas. Kuid tasub siiski märkida, et praeguste intressitasemete juures on üleöödeposiidist teenitud intressid praktiliselt olematud.\nKas tühjaks jäänud kontot (ilmselt käib siin jutt EVK-st) saab ka ajutiselt sulgeda?\nKas keegi ei viitsiks lähemalt kirjeldada alternatiive (konto ülekandmine, makseta kanne).\nKas LHV-s saab avada ka ainult EVK kontot ilma investeerimsikontota?\nKui investeerimsikonto on tühi kas selle eest võetakse haldustasu?\nKas börsivälisel turul kaubeldavad aktsiad käivad Balti aktsiate alla ja ka neile haldustasu ei laiene? Ja kuis on lood Trigon fondiosakutega?\nKlienditugi on kiirem kui foorum, hää sõna minugi poolt.\nTrigoni fondiosakud ja börsivälised aktsiad käivad kampaania alla, seega ületoomine tasuta.\nTäpsema juhendi leiate siit: http://www.lhv.ee/help/index.cfm?id=109\nLHV klienditoena vabandan!\nSeoses kampaania esimese päevaga jagasin Sulle vale informatsiooni. :-(\nÕige on, et ületoomise kampaania kehtib vaid Eesti, Läti ja Leedu noteeritud aktsiate ületoomise kohta. Noteerimata aktsiaid ja fonde tasuta üle tuua ei saa.\nKüll aga on uue hinnakirja järgi nende hoidmine LHV juures tasuta.\nVabandan kõigi foorumi lugejate ees!\nTäpsustan veel veidi Kristeli kommentaari - noteerimata aktsiaid ja fonde saab üle tuua küll, kuid üksikult nende ületoomise kulusid LHV ei kata. Kui aga kogu oma konto üle kannate (ja seal ka börsil noteeritud aktsiad peal), kus ka noteerimata aktsiad sees, siis läheb see kulu hüvitamisele.\nInvesteerimiskonto avamine ei maksa midagi. Seega pole erilist mõtet avada EVK kontot ilma investeerimiskontota.\nKui investeerimiskonto on tühi, siis uue hinnakirja järgi haldustasu enam ei võeta.\nKas on plaanis ka rohkem analüüse ja/või ideid (pro alt või niisama) balti aktsiate kohta jagama hakata? Endal on leedu keelega veidi raskusi (loe: oskan 10 sõna)...\nLauris, töö selle suuna pealt käib ja üsna pea juba kordades rohkem analüüse Balti turu kohta LHV Pro all.\nEi saanud oma eilse küsimuse vastusest õieti aru. Seega: kui mul on LHV-s investeerimiskonto ja EVK konto, kas tühja investeerimiskonto puhul EVK konto haldustasu LHV poolt ikka võetakse?\nJa kuidas on LHV Pro-ga ikka täpselt asjad? Kodukalt tingimuste alt lugesin:\n"LHV Pro kasutamisõiguse saamine eeldab minimaalset varade mahtu 50000 EEK LHV Investeerimiskontol."\nSeega ei tohiks olla tähtsust, kas need varad on cash, eesti aktsiad või fondiosakud? Piisab 50 000 EEK piiri täitmisest ja igakuise haldustasu maksmisest? Kas on see nii?\nEVK konto eest haldustasu maksma ei pea, seega kui väärtpaberid puuduvad siis EVK igakuist kontohooldustasu ei ole. LHV Pro puhul on oluline 50 000 krooni vara nõude täitmine, ei ole oluline mis kujul see kontol on.\nKuidas aga toimub selliste varade ülekandmine, mis on mõne teise finantsinstitutsiooni sisesel investeerimiskontol (skandinaavia aktsiad). Ainus võimalus maha müüa ja LHV-s uuesti osta?\nS..t, oli siis vaja portut nii laiali jagada :((\nVeel 1 geniaalne idee :)\nToon oma 2. samba osakud LHV-sse. Ongi Pro jaoks vajalik 50k nagu lupsti täis! Kas selline skeem töötab (piinlik juba küsidagi)?\nII samba osakud on EVK pensionikontol, millel puudub kontohaldur, selle konto seisu võid vaadata iga panga kaudu, kuid oled panka volitanud Sinu pensionikontolt päringut tegema\nLHV lehel on volituse tegemise koht siin\nEi kadesta ma Sind, nad ikka ei vasta Sulle korralikult.\nAga ära kaua mune selle liitumisega. Kaotad iga päev raha. Need ideed on ikka päris vett pidavad. Nagu eile märkisin olen oma seisu tublisti parandanud tänu PRO`le\nMa usun, et need ideed on head. Eks ma seepärast kontohalduri vahetust tõsiselt kavandangi.\nkas 50000 nõue kehtib ka kasvukonto puhul?\nKasvukonto suunatud eelkõige väiksemate ja pidevate rahavoogude investeerimiseks ning piiranguid sellel tootel ei ole.\neh, kui kasvukontol on üle 50K, kas siis saab pro kliendiks hakata?\nKasvukonto siiski eraldi toode ja antud varad ei lähe Pro varade hulka.\nOhh, tegelikult, nagu nähtub, on inimeste huvi ennekõike LHV Pro kui ilmselt turul parima omalaadse teenuse vastu ja igasugu kontod inimesi ei huvita. Kas ma eksin?\nKui ei, siis tegelikult võiks keegi siia kirjutada pikema-selgema loo hoopis sellest, kuidas kasvukonto kliendiks saada, mitte sellest, kuskohas su balti aktsiad on (keda huvitab! :)!\nSeega tänud ette LHV tiimile!\nOi, sorry, Pro kliendiks, mitte kasvukonto kliendiks, trükikurat, sunnik!\nKas sellel ületoomisel mingi garantii ka on? S.t. kaua see "tasuta balti väärtpaberite hoidmine" kehtib. Kuna pole antud foorumit täielikult lugenud siis vabandan juba ette kui seal vastus minu küsimuse kohta olemas on.\nTonny, kui sellise üsna olulise muudatuse teeme, siis kindlasti ei saa see olla lühiajaline. Kaalutletud otsus ja pikaks ajaks.\nRubriigis Eesti Aktsiad on selline info:\nLHV vahendab Tallinna Väärtpaberibörsil noteeritud väärtpabereid. LHV- s on konto avamine tasuta. Tehinguid saad teha interneti või telefoni teel. Tehingutasu on 79 krooni, aktiivse kaupleja soodustusega kuni 59 krooni. Investeeringu miinimumsumma puudub. 10 põhjendust, miks eelistada eesti aktsiatega kauplemisel LHV-d.\nootott, vananenud info seal, korrigeerime peatselt.\nKuidas see 5 tasuta tehingut välja peaks nägema, kas peab teatama kui ma soovin tasuta tehingut teha või läheb mingi protsent tehingutasult (komisjoni tasult) maha ?\n5 tasuta tehingut on automaatselt võimaldatud kliendile peale mõne Balti aktsia makseta kande sooritamist LHV kontole ... ehk siis sellest hetkest järgneva 5 Balti aktsiatega sooritatud tehingu tasu on NULL\nP.S. Kui kanda mitu erinevat Balti aktsiat LHV kontole, siis igaühe eest eraldi 5 tasuta tehingut ei anta, see kõige esimene on trigger\nEhk siis kui ma olin aktsia makseta kande LHV kontole sooritanud, kuid aktsiad polnud veel reaalselt LHV kontol, siis tehingutasu ikkagi võeti.\nÜks asi veel, kui ma makseta ülekannet tehes märkisin aktsiate soetushinna EEKides (ise ka ei tea miks nii tegin), siis praegu näitab portfellis kõvemat kahjumit, kuna seal ju arvestatakse EURides. Ega seda soetushinda seal enam muuta ei saa? (kui isegi ei saa, siis midagi hullu sellest ei tohiks ka olla, peale näilise hiigelkahjumi)\nEga väärtpaberi konto ülekandmisel ei lisandu mingeid tasusid? Ja ega ei pea maksma tulumaksu nagu oleks investeerimiskontolt raha välja võetud? Praegu mul aktsiad SEB investeerimiskontol.\nEi kaasne, ainult järgmisel aastal tuleb ka LHV konto maksuametis investeerimiskontona deklareerida.


President Kersti Kaljulaid ütles Norra suurimale lehele Aftenpostenile antud usutluses, et valitsustel on aeg hakata tehnoloogiasse investeerima, nii nagu seda on tehtud Eestis.\nEile tähistati Tallinnas autovaba päeva, mistõttu oli südalinnas võim jalakäijate, jalgratturite ja ühistranspordi käes. Peaaegu terveks päevaks suleti liiklus Pärnu maanteel Georg Otsa tänava ja Viru väljaku vahel. Just sealt anti keskpäeval start ka ühistranspordiga orienteerumise võistlusele.\nSuur osa Rail Balticust jääb ilmselt tarastamata 13\nKohus mõistis oma naise süüdanud süürlase pikaks ajaks vangi\nHarju maakohus mõistis eile armukadedusest oma naise põlema süüdanud Kovan Mohammadi kümneks aastaks vangi.\nÜlikool ja emakeel Nädala nägu 1\nEKRE kardab õiguskomisjonis kambakat 55\nJärgmise nädala alguses arutab riigikogu õiguskomisjon Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) seaduseelnõu kooseluseaduse tühistamiseks. Ent EKRE liikmed kardavad, et neile tehakse menetlusreegleid rikkudes kambakas ning eelnõu ei jõuagi vahetult enne kohalikke valimisi riigikogu suurde saali hääletusele.\nLauristin: hirmulaine sunnib küsima, kas eestlased on endas selgusel 46\nJärgmise nädala teisel poolel on Postimehele teadaolevalt oodata Tallinna tervet Euroopa poliitilist eliiti eesotsas Angela Merkeli, Emmanuel Macroni, Theresa May, Jean-Claude Junckeri ja Donald Tuskiga, kes kogunevad koos veel 25 Euroopa Liidu riigi juhiga siia digiteemasid arutama.\nKolmapäeval suri 84-aastasena Kreekas kauaaegne riigikogu liige ja majandusteadlane reformierakondlane Valve Kirsipuu. Teda meenutatakse väga tahtejõulise ja asjatundliku poliitikuna, kellel oli hindamatu roll Eesti tee sillutamisel vabasse turumajandusse.\nKõlvart nopib sportlastega Põhja-Koreas medaleid 2\nSamal ajal kui kogu maailm arutab Põhja-Korea tuumakatsetuse üle, sõitsid Eesti sportlased üheskoos peatreener Mihhail Kõlvartiga Põhja-Koreasse võistlema.\nPühapäeval aset leidvad Saksamaa parlamendivalimised on kahtlemata oluline sündmus nii Euroopale kui ka maailmale üldisemalt ja seetõttu ollakse valmis tegelema ka ohtudega, mis tähtsat päeva varitseda võivad. Näiteks et valimisi võidakse sarnaselt Ameerika Ühendriikide presidendivalimistele proovida mõjutada ka Saksamaal.\nRavijärjekordade lühendamiseks läheb 35 miljonit 1\nPeaministri ülesandeid täitnud tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski (Sotsiaaldemokraatlik Erakond) selgitas eile riigikogu infotunnis tervishoiureformi sisu, kinnitades, et järgmisel aastal kulutab riik ravijärjekordade lühendamise eesmärgil 35 miljonit eurot.\nEesti Rahvusringhäälingu (ERR) elamussaadete toimetuse juhiks saab Karmel Killandi, uudiste- ja sporditoimetuse juhiks Anvar Samost ning päevakajaliste saadete toimetuse juhiks Peep Kala.\nEile toimus Rahvusooperis Estonia Rasmus Puuri (pildil lilledega) ooperi «Pilvede värvid» peaproov. Selle tegevus leiab aset 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses. Dramaturgiliselt on tegu mõttelise jätkuga Jaan Kruusvalli samanimelisele näidendile, mille tõi 1983. aastal Eesti Draamateatris lavale Mikk Mikiver.\nPäästeteenistus andis eile pidulikult üle aumärgid, tunnustades nõnda nii päästeameti töötajaid kui ka tavakodanikke, kes on päästnud inimelu või panustanud muul moel päästeala arengusse.\nLeedu kurikaelte uskumatud seiklused 2\nEelmise aasta 28. septembril toimus Tallinnas ohvritele õudusfilmi stsenaariumit meenutanud vahejuhtum. Neli relvastatud meest ründasid Šveitsi kellapoodi Roosikrantsi tänaval, mille käigus lasti poe juhatajale näkku söövitavat ainet.\nTallinnas Keskerakonnata võimuliitu ei sünni 14\nSügavad eurokraavid panevad tee-ehitajad kukalt kratsima 33\nNiinimetatud eurokraavid ehk teede ümberehituse käigus kaevatavad kahe-kolme-nelja meetri sügavused ja järsunõlvalised kraavid tekitavad küsimuse, millise tagajärjega võiks olla kasvõi väikese kiiruse juures säärasesse auku vajumine. Seni ekstreemseimal juhul pääses inimene napilt kraavi uppumisest.\nLondoni professor nõuab Eesti kodakondsust 4\nGraafik: sotsiaaldemokraatide reitingu vedasid tõusule maanoored 6\nPrantsuse kolonel: võõrleegioni Eestisse tulek oli juhus 44\nLembelind sai uue elupaiga Loomaaia uudised\nPolitsei keelas Euroakadeemial välistudengeid võtta 25\nVähem kui veerand noortest plaanib kindlasti valima minna 5


Riik asub kavandama raudtee elektrifitseerimist | Bioneer\nValitsus otsustas kabinetiistungil, et kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks tuleb ette valmistada raudtee elektrifitseerimise plaan. Elektriraudtee esimeste lõikude projekteerimine algab 2020. aastal ning tööd on kavas 2022.-2028. aastal.\nKeskkonnaminister Rene Kokk andis kabinetiistungil valitsuse liikmetele ülevaate, milliseid samme on Eestil vaja lähiajal astuda 2030. aasta kliimaeesmärkide saavutamiseks. Kokk esitas valitsuse liikmetele visiooni, kuidas lisaks suurenergeetikale vähendada CO2 heidet ka teistes sektorites ehk transpordis, väikesemahulises energeetikas ja põllumajanduses. Parimad võimalused CO2 heidet vähendada on transpordisektoril.\nKeskkonnaministeeriumi hinnangul on vaja arendada elektritransporti, luua korralikud transpordiühendused, laiendada kergliiklusteede võrku, parendada sõnnikukäitlust ning investeerida hoonete energiatõhususse. Neist kõige suurema kasuteguri kasvuhoonegaaside heite vähendamisel annaks raudteeliikluse elektrifitseerimine, sestap käsitles keskkonnaministeerium seda eraldiseisvana ülejäänud meetmepaketist.\nRene Koka sõnul on Eesti küll märkimisväärselt investeerinud, et muuta rongiliiklus inimestele mugavaks ja kättesaadavaks. Ometi on Eesti praegu üks kõige väiksema elektriraudtee osakaaluga riike Euroopa Liidus. „Kui keskmiselt liigutab elekter 52 protsenti raudteeveeremist, siis Eestis vaid 14 protsenti. Raudteevõrgu elektrifitseerimine aitaks vähendada nii selle keskkonnamõju kui ka müra ning suurendaks samas sõidukiirust. Kogu raudteevõrgu elektrifitseerimisel hoitaks aastas kütuselt kokku ligi viis miljonit eurot,“ ütles keskkonnaminister.\nValitsus tegi täna keskkonnaministeeriumile ülesandeks valmistada koostöös teiste ministeeriumitega ette valitsuskabineti 25. juuli nõupidamisele ettepanekud kasvuhoonegaaside heite vähendamise meetmete rakendamiseks transpordi-, väikeenergeetika ja põllumajanduse sektorites perioodil 2021-2030. Lisaks tuleb ministeeriumitel ette valmistada ettepanekud meetmete rakendamiseks ka suurenergeetika- ja tööstussektoris.\nKokku tuleb Eesti kasvuhoonegaaside koguheidet vähendada 70% aastaks 2030 võrreldes aastaga 1990. Lisaks tuleb aastaks 2030 ELis energiatõhusust suurendada 32,5% ja taastuvenergia osakaal peab olema vähemalt 32% lõpptarbimisest.\nEesti kasvuhoonegaaside koguheitest moodustab suurenergeetika- ja tööstussektori heide 70%. Transpordi-, väikeenergeetika ja põllumajanduse sektorite heide moodustas aastal 2017.a ligi 30% Eesti kasvuhoonegaaside heitest, millest enamuse moodustas transport.


Väikelapsed ja näppamised – Sinu Arst\nLapsed alustavad sotsiaalsete normide omandamisega eelkooli eas. Samuti õpitakse alates lapsepõlvest oma ihadest ja soovidest loobuma, edasi lükkama, kokkuleppima kõrge eani välja. Usun, et paljud tänapäeva täiskasvanud ja lapsevanemad võivad oma mälusopist välja otsida mõne lapsepõlve näppamise kogemuse ja tõenäoliselt olid sellel juhtumisel ka tagajärjed, mis õpetasid, et see tegu pole aktsepteeritav. Poeriiulilt või kuskilt mujalt näppamine on seotud ka piiride kompamisega, katsetamisega – laps teab küll, et ei tohi – kuid mis ikkagi juhtub, kui võtan? Seega võib ühe-kahekordset näppamist vaadata ka kui normide õppimise ülesannet, mille juures on väga olulised tagajärjed. Ühekordset näppamist saab ära hoida – selgitades lapsele mis on vale, kuid mõningatel juhtudel vajab laps ikkagi kogemust. Seega mida kiiremini toimub vahelejäämine seda parem.\nMida saaksid vanemad teha, et selliseid olukordi ära hoida? Kuidas on lapsele kõige parem omandiga seotud teemasid selgitada? Kui vanale lapsele peaks seda selgitama?\nOmandiga seotud teemad ilmuvad lapse ellu koos “mina” teadvusega 2-3 aastaselt (minu issi, minu emme, minu auto, minu nukk jms) Selles vanuses on lapsed ka väga tundlikud oma asjade jagamise suhtes. Kui ema võtab teise lapse sülle, võib laps arvata, et emme on nüüd teise lapse emme ja suhtuda sellesse olukorda väga kriitiliselt ja valulikult. Samuti võib lapsele tunduda, et kui keegi mängib minu autoga, siis saab see auto teise lapse omaks. 4-5. aastaselt peaksid lapsed enamasti omandi suhtest aru saama – minu asjad ja teise asjad. Tähtis on turvaliselt õppida oma asjade laenamist teisele ja teise asja laenamist, koos luba küsimisega ja ootamisega. Lapsevanemal on vaja kinnitada neid turvalisi momente – lubasid asja sõbrale mängimiseks ja nüüd annab sõber selle tagasi. Samuti on lapsevanema kinnitada need momendid kui laps on ise midagi laenanud ja tagastamise hetkest kinnipidamine. Samuti võib lapsega koos arutada, mis tunne on anda, lubada ja siis lubatu tagasi saada. Poest asjade võtmine 4, 5, 6 aastase lapse puhul võib olla ka seotud sellega, et ei jaksa oodata, kuni ema/isa selle meelepärase kommi vms ostab. Seega tasub lapsevanemal ka ise enda jaoks välja mõelda tasakaal kulude ja lapsele asjade soetamise vahel. Võib-olla saab laps kord nädalas ühisel poeskäigul omale mõne väikese asja valida, võib-olla kahe nädala jooksul korra. Suuremate ja kallimate asjade puhul tuleb teha eraldi kokkuleppeid, selgitada, mida tähendab raha kogumine jms. Nii õpib laps ootama ja saadut väärtustana ning ootus pole lootusetu. Nende laste puhul kellel tundub, et nad kunagi midagi ei saa, võib näppamist vahel ette tulla. Lapsevanematel on vaja endal tunnetada kulude ja lapsele meelehea tasakaalu ning sellega rahu teha, siis on ka lapsel kergem leppida. Siiski on kindlasti ka soove, mida vanematel ei õnnnestu täita. Siin on vanemal oluline hakkama saada lapse pettumusega, toetada ja aktsepteerida nii lapse kurbust, kui ka enda tundeid – nii lihtsalt on.\nKuidas on vanemal kõige õigem käituda, kui laps ikkagi on midagi näpanud?\nNäppamise puhul on tegemist normi eiramisega. Sagedasti kaasnevad vanemal lapse näppamise teemaga tugevad tunded, sealhulgas häbi. Poes hakkavad kassaväravad vilkuma, kui laps on midagi võtnud kaasa teie ühiselt külaskäigult ja sellistel juhtudel kaasneb olukorraga mõningane avalik tähelepanu. Kui kassaväravad vílguvad võite kindlad olla, et ehmub ka laps. Seega on vanemana tähtis hakkama saada oma tunnetega ja lapsega riidlemise asemel ratsionaalselt turvatöötajatega asja lahendada: Mis me nüüd teeme? Kuidas saame asja tagastada? kahetsust avaldada jms. Lapsega ei tasu kurjustama hakata, ega oma häbi eest last vastutavaks teha ( “ Kas sul häbi pole?”). Lapsel on asjaga seotud omad tunded, need võivad olla teie omadest erinevad ja neid võite pärast küsida. Asjast tasub rääkida, kui olete mõlemad rahunenud ning teil ressurssi lapse ( võib-olla erinevate) tunnete kuulamiseks. Samuti tasub leppida kokku, kuidas teha nii, et sellist olukorda enam iialgi ei korduks.\nMida siis teha, kui laps väga midagi ihaldab, kuidas saate omavahelisi (näppamisi välistavaid) kokkuleppeid luua.\nKui näppamine selgub hiljem, ilma avaliku tähelepanuta, tuleb lapsega rahulikult arutada, kuidas näpatud asi tagasi toimetada, kompenseerida – see on tagajärg. Kui vanem lubab asja endale jätta, siis annab ta signaali, et mingis osas on näppamine aktsepteeritav viis asja omandamiseks. Tavaliselt saab omandi teema lapsele selgeks 1-2 tagajärgedega (tagasiviimine, vabandamine, kompenseerimine) juhtumi järel.\nTäiesti teine asi on see kui laps võtab süstemaatiliselt/ tihti poest, külast, lasteaiast, koolist ja muudest kohtadest küsimata asju olenemata vahelejäämisest ja tagajärgedest. Sellist olukorda on kindlasti vaja uurida koos spetsialistiga (psühhiaater, psühholoog, psühhoterapeut)\nIlmunud veebilehel Õhtuleht (15.11.18): https://www.ohtuleht.ee/906595/vapustatud-ema-poe-turvamees-ahvardas-kolmeaastast-last-politseiga\nkoolitaja, coach, psühhoterapeut\nBroneeri aeg meie psühhoterapeudi juures


jutuks saanud mõtted: Vaimsus ja intelligentsus 2 e. akna taga on maailm\nPostitaja: Udo kell 09:56\nSeostatusest ja omaette vandlitornis elamisest mõeldes torkas pähe mõte Lorezlikust kaoseteooriast tagurpidi - liblikas Brasiilias võib oma tiivalöögiga tormi Texases hoopis ära hoida.Kuidas selles kinnises ruumis osata olla see "hea" liblikas?\nMis on üldse "hea"? Nagu pole absoluutset head, pole ju ka absoluutset halba, kõik on seotud, kõik on millekski hea ja kellelegi halb.\nNüüd läks minu mõte sinu mõtteradu pidi omapäi hulkuma ja nägi seal vist hoopis teismoodi maalma kui sina.\nAga seda sa ehk öelda tahtsidki. Igaühe jaoks on oma aken. Mõnikord vaated neist aknaist kattuvad, mõnikord mitte.\n4. oktoober 2008 14:04\nMaailm akna taga on ikka üks kõikide jaoks. Ent ometi on ka minumeelest nii nagu ütlesid, et igaühe jaoks on oma aken.\nSiit koorus üks huvitav mõte välja. Materiaalses maailmas on nii iseenesestmõistetav, et nähtav oleneb sellest mida vaadatakse. Aga näe, siin oleneb hoopis vaatajast.\n7. oktoober 2008 08:28\nMulle meeldib muinasjutt pimedatest, kes kirjeldasid elevanti. Inimesed kirjeldavad maailma tihtipeale samuti.Sul on õigus, kui ütled, et maailm on kõigi jaoks üks. Mulle tundub, et me, inimesed, näeme paraku seda samuti kui pimedad näevad elevanti ning seepärast on meie igaühe jaoks olemas OMA maailm.Mõnel juhul on meil teistega ses pildis ühisosa, mõnel juhul kuulume mingisse hulka kõige naha ja karvadega, aga alati on ja jääb erakuid, kelle maailmapilti on teistel raske kui mitte võimatu mõista.\n9. oktoober 2008 06:47\nTarkus tuleb läbi kogemuste. Ometi on erinevad järeldused, mida oma kogemustest tehakse. Kui ma kellegi arutlust ja mõttekäiku mõista katsun, siis ikka läbi selle, mida elus kogenud olen. Kas minu elukogemuses järgi see kehtib või ei kehti. Kuigi selge on see, et kaugeltki kõike pole isiklikult läbi elanud. Mingi osa jääb ettekujutuse ja loogiliste seoste tasemele.\nKui aknast vaatab välja see, kellel tegelikku kogemust pole, mis väljas on, siis jääb ainult fantaasia ja kujutluse osa. Või siis ükskõiksus ja huvipuudus, kuna see seal väljas ei kuulu tema maailma. Nii on lugu ka kohtudes teiste inimeste ja nende maailmadega. Otsustad teiste kohta lähtudes varem kohatud inimeste järgi. Või ei suuda mõista, kuna midagi sinus ei haaku teistsuguse maailmavaatega.\n9. oktoober 2008 09:43\nKui ma oma töös mingit uut nippi välja mõtlen, pean selle välja mõtlema kui terviku, kuid samas pean teadma iga mutri ja abinõu tööprintsiipi ja ehitust. Meestega vist ongi rohkem nii, et nad kohe peavad asja juppideks laiali lammutama ja iga jupi otstarvet teadma. Et kui naise jaoks on raadi raadio. Siis mehe jaoks on raadio kõrgsagedusvõimendi, heterodüün, selektiivvõimendi, detektor, eelvõimendi, lõppvõimendi, valjuhääldi ja korpus ehk kast.\nMa vaatan, siin kipub sama lugu olema. Mina, mees, püüan siin inimolemust juppideks lammutada et iga osa eraldi vaadelda ja nuputada, mida see jupp küll teeb. Algarv, Sa ütled, kui inimene on intelligentselt arenenud, siis ta on arenenud tervikuna. Tal on võime tajuda maailma mitmekesisust. Arvan, pidasid selle all silmas, et tal on võimekust hakkama saada nii materiaalse heaolu vahendite hankimisega, kui teise inimese tunnetuse, kui inimlikke eetiliste piiride tunnetusega.\nMina (rõhutan veelkord, mees) jagan tervikuna arenenud inimese mõtlemise kaheks jupiks. Ratsionaalseks mõtlemiseks (nimetan intelligentsuseks) ja intuitiivseks mõtlemiseks (nimetan vaimsuseks).\nOn palju neid sõnu: vaimsus, intelligentsus, vaist, instinkt, tunnetus, selgeltnägemine, loogika, millede otsene tähendus on eriti meie ühiskonnas selgelt kokku leppimatta ja tõesti suures osas sõltub meie "aknast". Kuid on kaks rühma, mis eriti selgelt teineteisest eristuvad.\n1) Asjad mille tervikust suudame aru saada ja mõista.\n2) Asjad mille tervikut me ei suuda mõista, tunnetame sellegipoolest. No et miks armastame, miks me ei tee teisele seda mida ei taha et meile endile tehakse, või et miks valime mingi elukutse, kuigi elukutsevaliku eas olles vaevalt suudame mõista millist rolli elukutsevalik meie elus mängib. Või et miks valime endale sellise kaasa nagu valime. Ega me ei oska ju ette näha kõikki neid rõõme ja õppetunde, mis sellega kaasnevad. Vahel võib isegi tunduda et valik on tõesti olnud vaid juhuslik ja kaasnevad kannatused on juhuslikud. Küll vaade minu "aknast" ütleb et juhuslikku pole midagi. Lihtsalt terviku tajumine võtab üksjagu aega, võibolla rohkemgi kui meile siin ilmas antud on... Nojah, see jutt on juba nendele kõrvadele kes oma eksistentsi ühe eluga ei piira.\nAlgarv, Sa kirjutad et :"Kui ma kellegi arutlust ja mõttekäiku mõista katsun, siis ikka läbi selle, mida elus kogenud olen".\nMa vahest ikka tuletan meelde kui poisikesena sai matemaatika ülessandeid lahendatud. See tundus nii raske. Ma ei olnud ju matemaatika olemust oma elus kogenud. See mõistmise hetke tulek on väga selgelt meelde jäänud. See hetk, kus minus polnud veel arusaamist mingist matemaatilisest lahendusest, kuid pingsa mõtlemise ja tunnetamise tulemusena see mõistmine äkki prrauhhti tuli. Siis küll oli õpetaja see, kes mind selle "prrauhhti" juurde juhatas. Kuid nüüdki, tunnetades vaimsel teel, et on tervikus osi, mille arusaamist minus veel pole (pole veel kogenud), võin pingsa mõtlemise ja tunnetamise tulemusena "prrauhhti" uue mõistmise võrra targemaks saada.\nNiiet on väga kasulik püüda mõista ja tunnetada, mida teised seal aknas näevad, isegi kui tegemist on erakuga kelle maailmapilti on raske või suisa võimatu mõista.\nÜks mõte tuli veel seoses lastekasvatusega. Üks asi on see teadmiste tasand. Mis on mis, mida tohib suhu pista, mida mitte, mida tohib ja peab tegema, mida ei ole hea teha ja mida mingil tingimusel teha ei tohi. Teine asi on tunnetuslik, ehk vaimne tasand. Kus ei püüa midagi selgitada, vaid näitad lihtsalt välja oma armastust lapse vastu. Lihtsalt. Kas on erinevad jupid?\nSee saade mida praegu just vaatasin (selgeltnägijate tuleproov). On see intelligentsus või vaimsus? Kas selgeltnägemine on jupp omaette, või on see ainult hammasratta üks hammas?\n9. oktoober 2008 23:39


Ettepanekud hoolekogu ümbermõtestamiseks ja avatuma kooli pidamiseks : Õpetajate Leht\n6. okt. 2017 Tarvo Siilaberg Tartu luterliku Peetri kooli direktor, Eesti kristlike erakoolide liidu juhatuse liige - Kommenteeri artiklit\nEt tuua hoolekogu 21. sajandi kodanikuühiskonda ja muuta see tõeliseks kooli parlamendiks, tuleks muuta selle koosseisu.\nEesti haridusmaastikul on kümneid kinnistunud käsitlusi kooli hoolekogust, mis on paraku ajale jalgu jäänud. Hoolekogud koosnevad tavaliselt ülekaalukalt lapsevanematest, lisaks mõned vilistlased, koolipidaja esindajad, õpilaste esindaja ja 1–2 õpetajat (nn õppenõukogu esindajad).\nEt tuua hoolekogu 21. sajandi kodanikuühiskonda ja muuta see tõeliseks kooli parlamendiks, tuleks muuta selle koosseisu. Hoolekogu autonoomia ja kaasava juhtimise huvides peaks see tasakaalustatult esindama kõiki kooliga lähedalt seotud huvigruppe ja olema pidajale iseteadlik dialoogipartner.\nMunitsipaalkoolid on kohaliku omavalitsuse hallatavad asutused ehk kohalik omavalitsus on nende pidaja. Pidaja kõrval on kooli juhtorganiteks direktor ja hoolekogu, kusjuures direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.\nErakoolis on hoolekogu vasteks nõukogu. Õppenõukogu roll pole võrreldav hoolekogu omaga. Õppenõukogu keskendub õppekasvatustöö küsimustele, kuid kool on ju palju enamat. Hoolekogu moodustatakse koolipidaja kehtestatud korras ehk selle suuruse ja koosseisu määrab kohalik omavalitsus.\nRohkem õpetajaid hoolekogusse\nSuurendamaks õpetajate autoriteeti ja sõnaõigust kooli juhtimises, tuleks suurendada õpetajate esindatust ja sõnaõigust hoolekogu töös. Arvestades hoolekogule seaduses pandud ülesandeid, peavad õpetajad olema hoolekogus laiapõhjalisemalt ja arvukamalt esindatud. Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus ütleb, et hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, koolipidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu teeb otsuseid, mis puudutavad õpetajate töökeskkonda ja ülesandeid igakülgselt. Õpetajad peavad olema nende otsuste langetamisse praegusest enam kaasatud.\nMõned näited: hoolekogu annab nõusoleku suurendada erandjuhul põhikooliõpilaste arvu klassis; kehtestab kooli õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötajate ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra; avaldab arvamust kooli palgakorralduse põhimõtete kohta; annab arvamuse kooli kodukorra ning põhimääruse kehtestamiseks ja muutmiseks. Õpilasel ja vanemal on õigus pöörduda kooli hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral. Oleks mõistlik ja õiglane, kui õpetajad moodustaksid poole hoolekogust ja esindatud oleksid kõigi kooliastmete õpetajad. Kaaluda võiks koha loomist ka mittepedagoogiliste koolitöötajate esindajale.\nHoolekogudesse tuleks ametlikult kaasata koolipiirkonnaga seotud kogukonnaseltside esindajad. On mõistlik eeldada, et poliitikud, ametnikud ja kohalikud kogukonnad teevad koostööd. Sarnasesse koostöösse olid mõned Tartu koolid ja asumiseltsid kaasatud projekti „Tuluke” raames. Kuid kui kohalik võim ka tegelikult kaasamise vajalikkusesse usub, tuleb sellele anda püsiv voolusäng.\nProjektiraha kulutamisest jääb väheks, vaja on koolipidaja otsuseid. Vastasel juhul jäävad muutused fassaadiks. Munitsipaalkoolid on seotud konkreetse piirkonnaga. Seetõttu on asjakohane luua hoolekogudusse üks koht koolipiirkonnaga seotud asumi- või külaseltsi esindajale. Sisuliselt tähendab see kohaliku kogukonna kaasamist neile pakutava avaliku teenuse korraldamisse. Kogukonnaseltsi esindaja kaudu saab kuuldavaks piirkonnas elavate tulevaste lapsevanemate, naabrite ning teiste kooli arengule kaasaelajate hääl.\nKogukondlik ettevõtlikkus tähendab sotsiaalse ja majandusliku kapitali koondamist, sealhulgas lugematul hulgal vabatahtlikku tööd. Sotsiaalne ettevõtlikkus on omaette ressurss – ilma ettevõtliku vaimuta pole kasu ei varast, teadmistest ega inimeste hulgast.\nKoolipidaja võiks ametlikult toetada koolide juurde vanematekogude kui haridusasutust toetavate organisatsioonide asutamist ning nende esindaja kaasamist hoolekogusse.\nSeadus kõneleb kooli toetavatest organisatsioonidest ja nende esindajate kaasamisest hoolekogu töösse. Üheks selliseks saab olla kooli vanematekogu. Piltlikult väljendudes: kui hoolekogu on kooli parlament, siis vanematekogu (miks mitte MTÜ või SA vormis) võiks olla kooli rahvakogu ehk koolipidaja ja juhtkonna mitteformaalne dialoogipartner ning kooli arengu toetaja.\nTõsi, juba praegu ilmnevad munitsipaal- ja erakoolide ning lasteaedade juures sellesuunalised tendentsid. Toon näiteks, mida Peetri kooli vanematekogu määratles oma esmaste eesmärkidena: positiivse märkamine koolitöös ja sellele reageerimine, õpetajate tunnustamine, probleemide märkamine ja neile reageerimine, lahenduste leidmine koolielu puudutavates küsimustes, head algatused, koolivälise tegevuse jaoks täiendavate võimaluste otsimine, koolikorralduslike küsimuste aruteludes osalemine, (parendus)ettepanekute tegemine, ettepanekute tegemine koolituste korraldamiseks. Vanematekogu loomise ja kaasamise viisid võiks eesmärgina määratleda kooli arengukava.\nKooli eelarve ning selle täitmine tuleks teha avalikuks kooli kodulehel. Hariduskulude andmed peaksid olema kooliti lihtsalt võrreldavad ja rahastamine läbipaistev.\n2016. aasta suvel avaldas poliitikauuringute keskus Praxis Ekspress Meedia tellimusel uurimuse „Üldharidustoetuste ja -kulude analüüs”, mille esimene põhijäreldus on: hariduskulude andmed ei ole koolitüüpide lõikes võrreldavad, st Eesti koolide rahastamises puudub selgus ja läbipaistvus. Kuidas me teame, kui palju maksab õppimine munitsipaal-, riigi- või erakoolis, väitmaks, et ühe või teise rahastamine on „helde” või „eelisseisus”?\nArvestades kodanik- ja kogukonna huvi hariduse kui ühe olulisema avaliku teenuse pakkumise ja sellega seotud kulude vastu, soovitab Praxise uurimuse kokkuvõte teha avalikult kättesaadavamaks koolide eelarved ning nende täitmise andmed. Avalikuks peab saama koolide eelarve ehk see raha, mis tegelikult kooli ja lasteaeda jõuab – nii maja remondiks, õppematerjalide ostmiseks kui ka palkadeks. Lihtne ja selge oleks seda teha kooli kodulehel.\nKodanikualgatuse initsiatiivi tuleb väärtustada ja märgata eelkõige hariduses. Tänapäeval on üha enam tegemist nn võrgustikuühiskonnaga. Teadmised ja oskused pole koondunud üksnes formaalsetesse asutustesse. Uue meedia abil on loodud eeldused tavaliste kodanike igakülgseks koostööks, ühiselt teadlikumaks saamiseks ja oma hääle kuuldavaks tegemiseks haridust puudutavates küsimustes. Valdkondlik võimekus koondub üha enam praktikute kogukondadesse – sellisteks võiks olla ka kooli hoole- ja vanematekogu.


Kärntõbi räsib koerlasi tänavu eriti jõudsalt - Uudised - Tartu Postimees\nRõõm on saada ootamatu tunnustuse osaliseks – eesti rahvusmõtte laureaadiks. Aitäh taevaisale! Rahvusmõtte auhinna laureaat Hando Runnel\nKärntõbi räsib koerlasi tänavu eriti jõudsalt\n11. jaanuar 2012, 16:25\nSellel läinudtalvisel fotol võitleb kärntõve tõttu päris põrguliku väljanägemise saanud kährikkoer söödaplatsil ronkadega.\nEsmaspäeval tabasid Puhja jahiseltsi kütid kaks hunti, kes olid kärntõvest sedavõrd puretud, et poleks tõenäoliselt kevadeni vastu pidanud. Sügelislesta põhjustatav haigus ohustab lisaks metsaasukaile lemmikloomi.\n«Kolmesest karjast lasti kaks hunti ja mõlemad olid kapitaalselt kärnas,» kinnitas Puhja jahil külalisena kaasa löönud Tartu jahindusklubi direktor Jaak Volmer. «Loomad olid sedavõrd tabandunud, et 20-kraadist külma poleks nad üle elanud.»\nÜhel soel oli Volmeri kirjelduse järgi karvadest puhas nii kõht kui selg ning sabast järel vaid roots, teisel oli karvutu kõht ja selle ümbrus.\n«Eriti jube on kährikutega,» kinnitas Tähtvere jahiseltsi esimees Mait Siimson. «Eelmisel aastal püüdsin kastlõksuga 18 kährikut, neist ainult neljal oli karv seljas. Ühel oli ainult ümber kaela karvavõru nagu puudlil. Isegi pea oli paljas.»\nSiimsoni hinnangul räsib kärntõbi kährikuid rohkem ja rebaseid vähem, kuid kuna rebane on varjatuma eluviisiga, ei söanda mees seda kategooriliselt väita.\nKeskkonnateabe keskuse ulukiseireosakonna teadustöö peaspetsialist Inga Jõgisalu ütles, et koondandmed 2011. aastal lastud ja püütud rebaste ning kährikute kohta saavad kokku alles mõne kuu pärast.\nSeni tilkunud info põhjal söandas Jõgisalu tõdeda, et kärntõbi pole 2010. aastaga võrreldes järele andnud, pigem on nakatunud veel suurem hulk loomi.\n«Huntide kohta on 2010. aastast teada, et 28 karjast oli nakatunud seitse ja nakatunud isendeid loeti 20,» rääkis Jõgisalu. «Rebaste ja kährikute seas on kärntõbe kindlasti rohkem.»\nKärnhaigus ise metsloomi ei tapa, küll aga näiteks alajahtumine. Inga Jõgisalu sõnul on teadlased täheldanud ka seost alatoitumusega, sest tõppe jäänud loomadel võib kaduda söögiisu.\nVahetult puudutab kärntõbi inimest, kui tema lemmikloom haiguse külge saab. Juhtuda võib see näiteks siis, kui penil lastakse metsas hulkuda, kuid ka juhul, kui rebased-kährikud tavatsevad taluõuel kooserdamas käia.\n«Äsja oli meil juttu Puhja mehega, tal sai kärntõve kuskilt külge kass,» kõneles Volmer.\nMetslooma ravida pole mõeldav, sest erinevalt suukaudsest marutaudivaktsiinist käib kärntõve ravi kas turjale rohulahust tilgutades või suu kaudu antibiootikumidega. Inimese ainus võimalus haiguse levikut tõkestada on rebaseid-kährikuid rohkem küttida ja teha kodu ümber tihe tara.\nTunamullu surmasid Tartumaa kütid 801 rebast ning 686 kährikut. Eestis kokku olid arvud vastavalt 9656 ja 12 600. Mulluseid arve pole veel kokku löödud.\nRebaste-kährikute üldarvu üle ulukiseirajad ei spekuleeri, sest see on väga umbkaudne. Küll järeldatakse jäljeloendusest, et rebaseid on jäänud paari viimase aasta jooksul vähemaks, kährikuid aga tulnud juurde.\nTähtvere jahiselts on isekeskis paika pannud, et iga seltsi liige peab laskma aasta jooksul vähemalt ühe rebase või kähriku. Kui seda ei tee, tuleb maksta seltsi kassasse kolm ja pool eurot.\n«Mõni ei lase ühtegi, teine on jälle hästi aktiivne ja laseb kaks-kolmkümmend rebast-kährikut hooaja jooksul. Eelmisel aastal laskis üks mees, kui ma ei eksi, neid 35. Kolm aastat jutti oleme terve seltsi peale kokku lasknud aastas üle saja.»\nMarutaudivaktsiini tõhususe kontrolliks tahab veterinaar- ja toiduameti labor saada jahimeestelt kähriku- ja rebasepäid. Tartumaa 23 jahiseltsile on pandud kohustus tuua jahihooajal 2011–2012, mis lõpeb veebruariga, laborisse uurida 140 kähriku- ja rebasepead, neist 28 koos vereprooviga.\nJaak Volmeri kinnitusel on praeguseks viidud laborisse 75 pead ning kõik nõutud vereproovid, 65 pead on vaja pooleteise kuuga aga veel viia. Pea eest makstakse jahimeestele vaevatasu 6,30 eurot, koos vereprooviga 12,60.\nVolmeri arvates oleks tarvis teha üle-eestiline andmete kokkuvõte ja üldistavalt hinnata, kas olukord kärntõvega on pinev või lausa katastroofiline. Näiteks tuleks Volmeri meelest kaaluda, kas veterinaarlabor ei võiks tellida jahimeestelt korjuseid kärntõve määramiseks, makstes ka nende eest.\nRebast ja kährikut lastakse Volmeri kinnitusel peamiselt põdra- või seajahi käigus, spetsiaalselt käivad neid küttimas vähesed entusiastid.\n«Oletame, et lähed koeraga kährikujahile. Saad kähriku kätte, vastu aga nakatunud koera, keda peab hakkama ravima,» arutles Volmer.\nVeterinaar- ja toiduameti peadirektor Ago Pärtel märkis, et analoogselt marutaudiga pole tasustamine reaalne, sest esimene on eluohtlik, teine võib põhjustada inimesel vaid ajutisi haigussümptomeid. Üle poole marutaudivastasest võitlusest maksab kinni Euroopa Liit.\n«Kärntõbi selliste kaasrahastatavate projektide alla ei kuulu,» tõdes Pärtel. «Vaktsineerida pole selle vastu võimalik, sest see pole viirus.»\nKärntõve suurt levikut on seostatud marutauditõrjega. Vaktsiinipalasid on külvatud lennukeilt viis aastat ja üliheade tulemustega. 2003. aastal diagnoositi Eestis üle 800 taudijuhu, viimase nelja aasta jooksul vaid neljal korral. Aasta tagasi leiti viimane marutaudis loom, kährik, Kagu-Eestist Vene piiri vahetust lähedusest.\n«Laialdaselt arvatakse, et kärntõve levik on seotud marutaudi eduka tõrjumisega ja keegi pole sellist seost ka kummutanud,» sedastas Jaak Volmer. Ago Pärtel ei eitanud seost, kuid märkis, et kärntõbi ei langenud taevast koos taudivaktsiiniga, vaid oli looduses varjatumal kujul kogu aeg olemas.\nKärntõbi ehk sügelistõbi\n• Nakkuslik nahahaigus. Seda põhjustab parasiitlest Sarcoptes canis, kes elab naha pealiskihti näritud käikudes. Emane parasiit uuristab paar millimeetrit käike päevas, jättes samas maha 2-3 muna.\n• Koer nakatub otsekontaktil parasiidikandjast loomaga, samuti saastunud pindade kaudu. Haigelt koeralt võib nakkuse saada ka inimene, kuid inimesel kaob lööve ise, sest sügelislestad ei suuda inimese nahas paljuneda.\nAllikad: www.koer.ee, www.koeratoit.ee,\nGalerii: Raekoja platsil toimus heameeleavaldus LGBT+ inimeste toetuseks (13) Loe artiklit Vaata galeriid\nKultuurialased teadmised tõid Otepää mälumänguritele edu Loe artiklit Vaata galeriid\nLäti ja Eesti mõtlevad rajada Liivi lahte ühise tuulepargi Loe artiklit\nPõlva vallavalitsus selgitab kodu rajamist erivajadustega inimestele Loe artiklit


Üks inimene tuhandest tunneb helide lõhnu - Äripäev\nÜks inimene tuhandest tunneb helide lõhnu\nNii üllatav kui see ka pole, on olemas\ninimesi, kes suudavad haista helisid, kuulda värve või näha lõhnu.\nKeskmiselt ühel inimesel tuhandest on sünesteesia – psühholoogiline fenomen, mis annab võime tunda helide lõhnu või kuulda värve. Enamasti ei saa nad ise oma eripärast aru, arvates, et maailm ongi selline, nagu nad seda kogevad, kirjutas Science Daily.\nTegelikult on kõigil meil mingil eluetapil olnud selline võime, osa teadlasi on arvamusel, et seda võimet esineb paljudel vastsündinutel.\nHispaanias Granada ülikooli eksperimentaalpsühholoogia ja –füsioloogia osakonnas on töörühm professor Juan Lupi??ez Castillo ja Alica Callejas Sevilla juhtimisel aastad uurinud seda üsna tundmatut, kuid huvitavat fenomeni.\nCallejase doktoritöö tegeleb sünesteesia erinevate vormidega, keskendudes peamiselt nähtusele, mil inimese tajus seostuvad tähed, sõnad ja numbrid automaatselt ja tahtmatult erinevate värvidega.\nSellele sünesteesiavormile on omane, et inimesed ei kahtlegi, et nende viis maailma tajuda on õige. Kui nad saavad aru, et see pole nii, tabab neid tavaliselt pettumus.\n„Kui selline inimene teab, et sõna „laud” seostub sinise värviga, siis on võimalik, et nähes sõna kirjutatuna mõne teise värviga, peab ta seda veaks. Sünesteetik võib sel puhul öelda, et sõna on inetu või see ei meeldi talle,” ütles Callejas.\nJärelikult, kui sõna „laud” on kirjutatud punasega, siis võib see tunduda sünesteetikule ebameeldiv, sama sõna sinisega kirjutatuna aga sobiv.\nTuleb välja, et sellised emotsionaalsed reaktsioonid on automaatsed ning neid on võimatu ignoreerida. Veelgi enam, need reaktsioonid mõjutavad sünesteetiku eelistusi.\nSamuti leidub inimesi, kelle jaoks ajaühikud seostuvad värvidega. Sünesteetikud näevad värve, kui nad kuulevad teatud sõnu, helisid või muusikat, näiteks on inimesi, kes suudavad näha muusikat. Harvem tuleb ette sünesteesiat, mil nähakse lõhnade värve, tajutakse helidega seotult lõhnu või puudutusi. On kirjeldatud juhtumeid, mil inimese tajus käivad koos puudutused ja lõhnad.\nSünesteetikud näevad alati samu värve – üks sõna seostub kindlasti alati sama värviga. Samas on erinevate inimeste kogemused ja nägemused erinevad.\n02. January 2008, 14:38\nKui nähtu muutub kuuldavaks… 1


LHV raamatukogu sai juurde 100 ettevõtlusraamatut · LHV\nLHV raamatukogu sai juurde 100 ettevõtlusraamatut\nLHV raamatukogu on seni keskendunud peamiselt investeerimisalase kirjanduse kogumisele ja laenutamisele, nüüd täienes raamatukogu valik suure hulga ettevõtlusraamatutega.\nKäesoleva aasta algusest on LHV raamatukokku lisandunud või kohe lisandumas kokku 100 ettevõtluse, juhtimise ja turunduse teemalist raamatut, mis võiksid huvi pakkuda alustavale ettevõtjale, tegutsevale juhile või ka ärijuhtimise eriala tudengitele. Valikus on maailma bestsellereid ja erinevatesse 2014. aasta äriraamatute edetabelitesse valitud teoseid, kuid ka eestikeelseid ettevõtlusraamatuid.\nLHV ettevõtete panganduse juhi Indrek Nuume sõnul on lisandunud raamatud huvitav lugemine kõigile, kes soovivad praktilisemat laadi raamatutarkust. „Huvi raamatute lugemise vastu näitab huvi maailma asjade toimimise vastu ning ettevõtja olemuse üheks osaks on alati huvi juurde õppida. Neid ettevõtjaid on palju, kes on saanud kirjandusest väärtuslikke teadmisi ja keda huvitab teiste kirja pandud kogemus,“ rääkis Nuume. „LHV hindab ettevõtlikkust väga kõrgelt ja soovime omalt poolt aidata inimestel, kes mõtlevad ettevõtjaks saamisest, sellele teele asuda.“\nLHV raamatukogus on kokku üle 800 teose ning mõnigi neist on raamatusõpradest klientide toodud. Ka seekordsest lisandusest pool on raamatukogule annetatud ühe LHV Foorumi kasutajast kliendi poolt.\nLHV aitab kaasa investorite ja ettevõtjate hariduse edendamisele, seoses sellega võimaldab LHV Raamatukogu oma klientidel tutvuda investeerimis- ja majandusalase kirjandusega. Raamatute valikuga saab tutvuda veebilehel https://fp.lhv.ee/academy/books ja Tallinnas või Tartus LHV kontorit külastades. Soovi korral saavad LHV kliendid omale raamatu kuni kuuks ajaks laenutada.


HELEPRUUNI RUDRAKŠA JA LILLAKAS-ROOSA JASPISEGA MALA - Lilleoru e-pood\nHELEPRUUNI RUDRAKŠA JA LILLAKAS-ROOSA JASPISEGA MALA\nPood / Ehted / HELEPRUUNI RUDRAKŠA JA LILLAKAS-ROOSA JASPISEGA MALA\nKokku 108-st helmest koosnev heledast rudrakšast ja jaspisest pärlitega valge nööriga sõlmitud mala, mida kaunistab jaspisest guru-pärl ja lillakasroosast siidniidist tutt. Mala helmete läbimõõt on 7-8 mm.\nTootekood: MA-102. Kategooria: Ehted\nAutorist: läbisin Babji Kriya jooga II astme pühenduse Lilleorus Ishwarananda juhendamisel juulis 2016. aastal. Alates sellest ajast olen omanud ja kasutanud malat kuna Babaji Kriya jooga II astme juurde kuulub ka pühendamine mantratesse ja mantrajooga praktiseerimiseks tuleb kasutada malat.\nImelised rudrakšad paelusid mind kohe aga seda endale meeldivat ja sobivat malat ei olnudki nii kerge leida. Isiklikust vajadusest lähtudes tegingi endale esimesed malad Indiast toodud materjalist ja sellest kujunes hobi. See tegevus – malade sõlmimine, on minu jaoks omamoodi meditatsioon, mis toob mind hetkesse, rahustab ja pakub erilist vaikset rõõmu. Kindlasti on siin oma roll ka nendel müstilistel Šiva pisaratel ehk rudrakšadel, millest malasid armastan teha. Loodan, et ehk saad Šiva õnnistusel osakese sellest meelerahust mu malaga kaasa.\nPRUUNI RUDRAKŠAGA MALA\nHeleda rudrakša ja mäekristalliga mala