Peatoimetaja eessõna | Inimõiguste raamat\nIdee, mis ootas õiget institutsionaalset kodu\nIdee inimõiguste eestikeelsest raamatust tekkis mul esimest korda juba peaaegu kümme aastat tagasi, kui − olles äsja naasnud magistriõpingutelt Ameerika Ühendriikidest − asusin Ülle Madise kutsel õpetama Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas riigiõigust.\nAmeerikas olin keskendunud mitmele inimõiguste teemale alates naiste õigustest kuni diskrimineerimise ja kriitilise konstitutsiooniõiguseni ning tundsin suurt soovi anda kõik need teadmised edasi ka enda Eesti tudengitele. Korduvalt jäi mul aga puudu eestikeelsetest tüvitekstidest, mis selgitaksid näiteks seksuaalõigusi või puuetega inimeste õigusi. Toona ei jõudnud ma kaugemale tõdemusest „oleks vaja“ ning kuigi oma doktoriõpingute jooksul tulin nende mõtete juurde mitu korda tagasi, polnud mul sellise suure projekti vedamiseks aega, energiat ega ka vajalikku institutsionaalset toetust.\n2019. aastal, olles värskelt kaitsnud doktorikraadi, asusin tööle inimõiguste valdkonna juhina Õiguskantsleri Kantseleisse. Riiklikud inimõiguste asutused (national human rights institution ehk NHRI) on mitmepalgelised, kuid üks nende tegevuse märksõnu on inimõigushariduse edendamine. Teadsin kohe, et on aeg hakata jälle mõtlema esimese eestikeelse inimõiguste raamatu kirjutamise ja väljaandmise peale ning Õiguskantsleri Kantselei pakkus sellele projektile vajaliku kodu.\nTasapisi kirjutasin esimesed memod, rääkisin inimestega ja hakkasin kuulama maad võimalike kirjutajate suhtes. Samuti pidasin nõu välisülikoolide õppejõududega, töötasin läbi kõik sarnased ingliskeelsed inimõiguste kogumikud-käsiraamatud. Selle töö põhjal kujunes mul raamatu teemade esialgne nimekiri, mida tuli hiljem mitu korda korrigeerida.\nÜks keerulisemaid tööetappe oli autorite leidmine. Ühest küljest ei leidu väga palju inimesi, kes oskavad kirjutada eestikeelset teadusteksti inimõiguste teemal, ja teisest küljest teadsin, et tahan autorite hulgas näha ka uusi, et seda raamatut ei kirjutaks juba välja kujunenud seltskond, need, kes alati. Soovisin, et autorite ring oleks erialadeülene ja inimõigustest kirjutamine poleks pelgalt juristide pärusmaa. Samuti oli minu kui peatoimetaja jaoks oluline kaasata väga erineva taustaga kirjutajad. Raamatu 33 autori hulgas on seetõttu nii õppejõude-teadlasi, kohtunikke, advokaate, vabakonna esindajaid, riigiasutustes töötavaid ametnikke kui ka rahvusvaheliste organisatsioonide spetsialiste. Ühtlasi on autorite ring laiem kui geograafiline Eesti, mille üle on mul väga hea meel.\n„Kas see pole liiga ambitsioonikas?“\nKogu protsessi jooksul puutusin kokku põhiliselt kahesuguse tagasisidega. Raamatu idee peale tuli hulk toetavaid ja isegi kergendust väljendavaid arvamusavaldusi („Oh, lõpuks tehakse see ära, ammu oli vaja!“) ning palju häid sõnu. Samal ajal oli ka kahtlejaid-kõhklejaid, kes ei pidanud paljuks küsida „Kas see pole mitte liiga suurejooneline ja mahukas projekt?“, „Kes oled sina, kes olete teie, et midagi sellist ette võtate?“.\nJah, loomulikult on iga raamatu kirjutamine ja väljaandmine suur töö, ning koostöös erinevate autoritega on see veelgi mahukam. Ning siis veel muidugi laiahaardeline teema ise: inimõigused. Pole küsimustki, tegu on olnud julge ettevõtmisega.\nKas valminud raamat on sedavõrd perfektne, et ükski autor ei tahaks mõne aja möödudes sellesse juba muudatusi teha? Kindlasti mitte. Kuid kas kunagi oleks saabunud hetk, mil on olemas ideaalsed kirjutajad ja ideaalne peatoimetaja? Raske uskuda. Raamatu kirjutamine pole lineaarne ega täiuslik protsess. See on kollektiivne loometöö koos kõikvõimalike raskuste, lahenduste, probleemide ja kompromissidega.\nSeesuguse aeganõudva ja kannatlikkust vajava töö juures tuleb kogu aeg meeles hoida, et esimese eestikeelse inimõiguste raamatu kirjutamine iseenesest on väga suur saavutus. Juba kirjutamise, toimetamise ja retsenseerimisega on loodud muutus. Esimest korda on sellisel süsteemsel ja struktureeritud kujul eesti keeles läbi mõeldud, uuritud ja kirjutatud inimõiguste valdkonna põhiküsimused.\nMuu hulgas on raamatus palju muid „esimesi“, kuna nii mõnigi peatükk loob muutuse ainuüksi tänu sellele, et varem pole eesti keeles sel teemal üldse kirjutatud (nt inimõiguste uurimise metodoloogia, inimõiguste ajalugu). See tähendas autoritele muidugi lisapingutust, kuna siis, kui vaevas kirjutamiskramp, polnud eesti keeles midagi eeskujuks võtta. Samuti pidid erakordselt vastutusrikast tööd tegema kõik neli keeletoimetajat. Nad aitasid kaasa mõelda, milline oleks parim ja täpseim eestikeelne vaste mõnelegi ingliskeelsele terminile.\nNüüd on need 26 peatükki aga virtuaalsete kaante vahel ja edaspidi on vähemalt raamatus käsitletud teemadel kirjutada juba märksa lihtsam, sest on olemas tekstid, millest lähtuda. Aitäh autoritele ja keeletoimetajatele kogu suure töö eest!\nMilleks meile see raamat?\nInimõiguste kaitse juurde käib inimõiguste edendamine, sealhulgas inimõigusharidus. Inimõigustealane teaduskirjandus aitab kaasa nende õiguste paremale kaitsele, sest sellega suurendatakse teadlikkust inimõiguste sisust, nii olemasolevatest riigisisestest kui ka rahvusvahelistest inimõiguste kaitse mehhanismidest. Selles raamatus on inimõiguste kaudu lahti mõtestatud needki teemad, mida pole pikka aega nähtud inimõiguste kaitse küsimustena, nagu soopõhine vägivald, vaesuse vähendamine ja keskkonnakaitse.\nKui teha midagi esimest korda, siis tähendab see, et kellelgi on lootus, et esimene sümboliseerib algust. Nõnda loodan ka mina, et meie raamat inspireerib algatama uusi sarnaseid ettevõtmisi ja eestikeelne teaduskirjandus inimõiguste teemal teeb arenguhüppe.\nMeie raamatu autorid esindavad enda seisukohti: need pole õiguskantsleri institutsionaalsed arvamused-analüüsid. Samuti – nagu teaduskirjanduse puhul ikka – pole peatükkide mõte pakkuda tõemonopoli. Teaduskirjandus on alati subjektiivne. Selles esitatud järeldused ja argumendid peavad olema põhjendatud, pakkuma väga hea kvaliteediga kriitilist analüüsi, võtma arvesse varasemat teaduskirjandust ja ühiskondlikke arengusuundi, kuid raamatuid ja artikleid kirjutavad ikkagi inimesed, kellel on teatav maailmavaade, teatav kogemus ja teatav hariduslik taust. Loodan, et see raamat on paljude arutelude algus.\nInimõiguste raamatu koostamine on toonud kokku peaaegu sada inimest. See on võrgustik, mis jääb loodetavasti ühel või teisel moel püsima. Õiguskantsleri Kantselei töötajate, raamatu 33 autori ja nelja keeletoimetaja kõrval on selle raamatu sünnile aidanud kaasa väga paljud inimesed, kes ei kuulu nimetatute hulka, kuid kelle pühendumise, tingimusteta toe, kannatlikkuse ja entusiastliku pealehakkamiseta poleks olnud võimalik sellist suurprojekti ellu viia. Tänan teid südamest, Kadri Aavik, Marie Abel, Annela Anger-Kraavi, Helen Eenmaa, Kai Haldre, Ave Henberg, Mai Hion, Eero Janson, Triin Jäädmaa, Aili Kala, Kadi Kallas, Liisi Keedus, Helen Kranich, Kristine Kärner, Rain Liivoja, Hedda Lippus-Metsaots, Merle Malvet, Käti Mägi, Kaspar Urmas Oja, Tajo Oja, Urmas Oja, Maarja Ottis, Tiina Pajuste, Nele Parrest, Eva Piirimäe, Triinu Põdramägi, Erik Salumäe, Merike Saarmann, Käthlin Sander, Martin Scheinin, Ingrid Sindi, Tiina Vahtras, Aia Valentin ja Kasia Ważyńska-Finck.\nOn olnud suur privileeg olla selle raamatu peatoimetaja.\nLiiri Oja, PhD


Juniperi aktsia lendas tulemuste peale üles - Äripäev\nJuniperi aktsia lendas tulemuste peale üles\n12. oktoober 2001, 10:18\nArvutivõrkude infrastruktuuri seadmeid ja tarkvara tootev Juniper Networks sai kolmandas kvartalis kahjumit kuid üllatas investoreid sellega, et täitis oma finantseesmärgid vaatamata telekomisektorisse tehtavate kulutuste langusele ja USAd tabanud terrorirünnakule.\nEilse börsipäeva lõpuks Nasdaqil 11% ehk 16,64 dollarini kerkinud aktsia on järelkauplemises kerkinud veel ligi 23%, tasemeni 20,45 dollarini.\nEttevõte teatas, et ta käive peaks järgneva 15 kuu jooksul püsima stabiilne.\nJuniper sai kolmanda kvartalis 29,7 mln dollarit (510 mln krooni) ehk 9 senti aktsia kohta kahjumi. Möödunud aastal samal ajal teenis ettevõte 58,1 mln ehk 17 senti kasumit aktsia kohta.\nEttevõte kvartali käive kasvas aastaga vähem kui 1%, küündides 201,7 mln dollarini (3,5 mld krooni).\nKäive oli vastavuses ettevõte juulikuus tehtud 202 mln dollari suuruse käibeprognoosiga, mida aga paljud analüütikud ja investorid pidasid pärast 11. septembri terrorirünnakut kätesaamatuks.\n?Praegu keskkond on siiski veel väljakutsuv,? teatas intervjuus ettevõte juhatuse esimees Scott Kriens. ?On liiga vara öelda, et telekomisektor oleks stabiliseerunud. Telekomi ettevõtted vähendavad tõenäoliselt investeeringuid ka järgmisel aastal kuid ma usun, et internetiga seotud masinavärki see niipalju ei puuduta,? lisas ta.


Tallinnasse on kogunenud mitusada meistervõitlejat - Eesti Ekspress\nTallinnasse on kogunenud mitusada meistervõitlejat\nHiina traditsioonilise võitluskunsti wushu tähed 22 riigist on kogunenud Tallinna, et osaleda selle ala esimestel Euroopa meistrivõistlustel.\nTänasest, 12. aprillist kuni 16. aprillini toimuvad Tallinna Spordihallis Euroopa esimesed traditsioonilise Wushu meistrivõistlused - „1st European Traditional Wushu Championships 2011". Üle 300 võistleja 22 riigist on Tallinna kogunenud juba möödunud nädala lõpust.\n„Eriliseks teebki need võistlused see, et meil on au korraldada just esimesed Euroopa pika ajalooga ehk traditsioonilise Wushu/Kungfu Meistrivõistlused, kus tulevad Wushu/Kungfu eripärad rohkem välja. See on suund, mis antud alal järjest jõulisemalt areneb. Euroopas on palju rohkem traditsioonilise Wushu harrastajaid kui modernse, kuid seni on toimunud modernse ehk sportliku Wushu EM võistlused," ütles suurürituse peakorraldaja, Eesti Sportliku ja Traditsioonilise Wushu Föderatsiooni president Priit Kõrve, kes ühtlasi on spordiklubi „Julged" juhatuse esimees.\nKõrve selgitas, et Wushud ja Kungfud loetakse sünonüümideks, kuna neid on omavahel eristada praktiliselt võimatu. Wushu on tegelikult alles hiljaaegu kasutusele võetud termin, milles wu - tähendab sõda ja shu - kunsti, kung - energiat ja fu - aega, mida võib ka tõlgendada kui oma oskuste viimist täiuslikkuseni.\nWushu all on üle 500 ametliku tunnustuse leidnud stiili, tuntumad neist Tiiger, Draakon, Madu, Taiji jpt. Lisaks jagatakse Wushud võistlusspordiks, traditsioonilisteks stiilideks, kus võistlemine pole oluline, sõjaväe ja eriteenistuste võitlusstiilideks ja tervisevõimlemiseks.\nWushu võistlusspordis tuntakse vabavõitluse (Sanda, Qinda, tõhkavad käed - Taiji vabavõitlus) ja ilma vastasteta vormide esitamist (Taolu'd). Mõlemad pooled on Wushu omandamiseks vajalikud. Taolude puhul lihvitakse võitluslike tehnikaid, saavutamaks suuremat meisterlikust tegelikes võitlusolukordades toimetulekuks. Vabavõitluses toimub aga tehnikate rakendamise oskuse lihvimine.\nKõrve sõnul on võistluste eesmärgiks propageerida noorte seas idamaiste võitluskunstidega tegelemist, põhilisi inimväärtusi nagu tõde, rahu, armastus, õige tegu ja vägivallatus, tutvustada tervislike eluviiside põhimõtteid, anda noortele tegevust ja ideid, mis tõstaks nende eetilis-moraalseid väärtushinnanguid, distsipliini ja vastutustunnet oma tegude eest.\nVõistlustel osalevad näiteks sellised staarid nagu Darja Tarasova (12kordne Euroopa tšempion, 2kordne maailmameister, kuldmedal 2008. aasta olümpiaturniiril, 2009. aasta maailmamängude tšempion), Tatjana Ivšina (8kordne Euroopa tšempion, kahekordne maailmameister, Combat Games 2010 kuldmedal), Semjon Udelov (Euroopa tšempion, MMi ja maailmamängude hõbemedal, hõbemedal 2008. aasta olümpiaturniiril).\nKõrve ütles, et on võistluste Tallinnas toimumise nimel teinud tööd alates 2005. aastast. „Töö oli suur, suure tõenäosusega tuleb Eestisse lähiaastatel veel mõni Wushu suurvõistlus," ütles ta.\nSamas ei saanud võistluskunsti suursündmus kultuuriministeeriumilt pennigi. „Jääb arusaamatuks Eesti riigi strateegia enda kui atraktiivse maa reklaamimisel. Kui Hiina rahvusspordialal, mis maailmas väga jõuliselt areneb - nagu ka Hiina majandus - avaneb võimalus korraldada Euroopa Meistrivõistlust ja meil leitakse, et selline asi ei vääri toetamist, siis on asjad küll paigast ära," nentis Kõrve. Ta tõi näiteks Türgi, kuhu Eesti sportlased said kutse rahvusvahelistel noortevõistlustel osalema tulla - kinni makstakse nii sõit kui ka majutus...\nTallinna linn on viimastel aastatel vähendatud spordi rahastamist 42%, mis olukorda sugugi ei paranda. „Ega kerge pole ühelgi spordialal, kuid seda on kindlasti rohkem kui kultuuriministeeriumist antud tühjad lubadused toetada suurvõistlusi," märkis Kõrve. „Siinkohal tahaksin tänada vabatahtlike abilisi, kelleta meil oleks seda võistlust väga raske korraldada. Tänud Tallinna linnale, EKJ, EOK-le, WesingSport (Hiinast sponsor) ja veel mõnedele Eesti ettevõtjatele."\nVõistluste korraldaja on European Wushu Federatsion (EWUF, http://www.ewuf.org). Eesti poolelt kuulub korralduskomiteesse Eesti Sportliku ja Traditsioonilise Wushu Föderatsioon (ESTWF) ja Spordiklubi Julged. Võistluse korraldamisesse ja toetamisse on kaasatud lisaks Wushu spordiorganisatsioonidele Hiina saatkond, Eesti Olümpiakomitee, Eesti Budo Föderatsioon, Tallinna linna Spordi- ja Noorsooamet ning mitmed sponsorid.\nÜrituse raames toimuvad võistlused täiskasvanutele ja noortele, samuti EWUF aastakongress, kohtunike ja treenerite koolitused ning eksamid.\nKellele Eesti sportlastest pöialt hoida?\nMitmetel Eesti sportlastel on lootust medalitele. Eesti võitluskunstide esindajad on end teistelgi aladel hästi näidanud (n. karate). Kuid Eesti sportlastel nii suurtel Wushu võistlustel osalemise kogemust ei ole.\nErik Lepaste 15a,\nMehed Otto Jakobson (3 ala)\nJuuniorid Tauri Bush ja Allar Viinamäe (2 ala)\nNoored Bret Gregor Maidere (3 ala) - teisipäeval tuli 3. kohale noorte klassis jäljendusstiilides - sinna alla kuuluvad Tiiger, Ahv, Madu jt stiilid, mis jäljendavad mingi looma/linnu või ka putuka võitluslikke liikumisi. Näiteks palvetajaritsika stiil pärineb just antud putuka võitluslike liigutuste jälgimisest ja nende kasutamisest võitluses.\nNaised Inga Stamberg (Taiji)\nNoored, tüdrukud Hanna Elisabeth Arrak\nNoored Henri Randolph Arrak\nIvan Posledov 29a,\nMehed Ivan Posledov\nNaised Izmailova Nadija (2 ala), Furik Aljona\nNoored Danilenko Vladislav


Eesti Vabariigi 100. aastapäeva suur rahvamatkamise päev Otepää Pühajärvel 24.02.2018 (laenutus, perepäev, aktiivne puhkus) - Loodusturism.ee matkakorraldus ja matkavahendite rent üle terve Eesti\nEesti Vabariigi 100. aastapäeva suur rahvamatkamise päev Otepää Pühajärvel 24.02.2018 (laenutus, perepäev, aktiivne puhkus)\nEesti Vabariigi 100. aastapäeva suur rahvamatkamise päev Otepää Pühajärvel 24.02.2018\nKõigile neile, kes soovivad muul ajal tõukekelgutada, palume julgelt ühendust võtta! Võimalik on tõukekelgutada ka kell 10 ~6km jäärajal eelsõitudena ja kell 15 nii ~10km põhirajal kui ka ~6km lühendatud jäärajal rajasulgejatena. Kõik on lahkelt oodatud!\nVaata järgi, kes sõpradest on tulekul ja märgi võimalusel ennast ka FB eventis osalejaks.\nRajasime matkasuusatajatele samuti kogu järve ulatuses kaldajoont kopeeriva ca 10km pikkuse klassikasuusa raja. Vaata tulemust siit.\nKalamehed, palume jääraja kõrvale mitte puurauke teha, kuna lumeraskusega surub seejärel vett jääle, muutes lume vesiseks ning jääraja uisusõpradele külmumise järel ebatasaseks.\n3km, 6km ja 10km pikkused jääraja digitaalsed kaardid on värskendatud ja leitavad siit.\nKõikidele sõbrapäeval registreerujatele on 24.02 matkadele pääsmed vastavalt 50% soodsamad.\nAlgus: laupäeval, 24/02/18 kell 12\nMatkaliigid: tõukekelgumatk, matk matkauiskudega, fatbike jalgrattamatk ja matk matkasuuskadel.\nKestus ja pikkus: 2-3 tundi, kuni 10km.\nIsiklik varustus: seljakott, soe jook ja energiaamps, pudelivesi, uisutajatele murdmaasuusa saapad sidemetele SNS (talla all üks lai pikivagu, ühe või kahe kinnitusega) ja NNN (kahe paralleelse tallaaluse soonega).\nGrupp: matkavahendist tulenevalt neljas jaos, kokku max kuni 100in.\nJuhendatud matkal osalemise hind: tasuta 0€ /koolieelikud nt soome kelgul istudes, 10€ /koolinoor (7-16.a. ja vanema osalemisel), 20€ /täiskasvanu.\nLaenutuse hind omal käel seiklemiseks: 10€ /matkavahend (kasutusega kuni 3h).\nÜrituse info Facebookis: https://www.facebook.com/events/214719475752611/\nKutsume laupäeval, so 24. veebruaril Otepääle, Pühajärve jääle matkadele!\nEV100 sünnipäevanädal jagab aastapäevapuhused tähtsündmused laiali üle Eesti!\nLoodusturism.ee matkakorralduse traditsiooniline Vabariigi aastapäeva matkapäev kulgeb seekord palju suurejoonelisemalt.\nPaneme matkakorralduses välja kogu talvetemaatika, st toimub juhendatud tõukekelgumatk, matk matkauiskudel, fatbike jalgrattamatk ja matk matkasuuskadel.\nVastavad registreerumisvormid asuvad paremas ääres või mobiililt ja tahvlilt lehekülge alla kerides.\nÜksikud huvilised, pered ja gruppi koondunud sõbrad või väiksemad kollektiivid - liituge rahvamatkamisega!\nKätlemise ajaks olete kõik kenasti kodudes telerite ees tagasi!\nMuudel aegadel oleme avatud gruppidele ettetellimisel.\nKui Sul pole matkakaaslast, siis pöördu julgelt sõbranna või naabrinaise poole!\nKoguneme 30-15min enne algusaega GMP Pühajärve restorani alumises rannaparklas.\nMatkadega alustame Mõisalahest kell 12\nKui esimesed jää paksuse demod tehtud, liigume edasi lumest lükatud kaldajoont kopeerivale Pühajärve jäärajale.\nMõnede kogunemispauside ja nendes pajatavate juttude saatel liigutakse järve vastaskaldas asuvasse lõkkekohta, kus peame kerge pikniku kaasa võetud moonaga ning joome sooja jooki.\nAlati on valikus ka laenutusvõimalused kõigile neile, kes soovivad omal käel seigelda.\n1. Tõukekelgutajate info:\nGrupi suurus kuni 50 osalejat.\nJalanõudeks sobivad isiklikud naelikud või sügava tallamustriga talve- või matkasaapad.\nKui soovid kaasa võtta väikelapse, siis palun märgi lisainfo lahtrisse istmega soome kelgu soov (neid on meil piiratud kogus, kuni 10tk).\n2. Uisutajate info:\nUisutajad võtavad kaasa isiklikud suusasaapad (võimalusel murdmaasuusa saapad) sidemetele SNS (talla all üks lai pikivagu, ühe või kahe kinnitusega) ja NNN (kahe paralleelse tallaaluse soonega).\n3. Suusatajate info:\nSuuskadel on tavaliste talve- ja matkasaabastega või talvekummikutega sobivad suusasidemed, mille suurusi on võimalik kergesti kohandada jalanumbrile 35-47,5.\nSuusad püsivad probleemideta jala küljes, lõhkumata seejuures jalanõusid.\nIgaüks saab suusarajale minna enda jalanõuga ega pea kasutama kellegi teise poolt kantud suusasaapaid.\nLoodusturism.ee matkakorraldus rajab suusaradade jäljepressiga Pühajärve jääraja kõrvale lumevalli klassikaraja, mis kujuneb samuti 10km pikkuseks.\n4. FAT jalgrattamatkajate info:\nJalgrattamatkajad võtavad soovi korral kaasa isikliku rattakiivri või õhukese rätikmütsi meie poolt antavate kiivrite alla\nJalanõudeks sobivad sügava tallamustriga talve- või matkasaapad.\nMatkade kestus ja pikkus:\nMatkad kestavad 2-3 tundi.\nSelle aja jooksul läbitakse järvejääd ca 10km ulatuses.\nLiikumise tempo kohandatakse osalejatest lähtuvalt.\nSportlikud, aktiivsed looduses puhkajad, liikujad ja matkajad, sõpruskonnad ja töökollektiivid, pered ja lapsed, koolinoored ja täiskasvanud.\nJuhendatud matkal osalemise hind:\ntasuta /koolieelikud nt soome kelgul istudes,\n10€ /koolinoor (7-16.a. ja vanema osalemisel),\nHind sisaldab käibemaksu, võimalusel ja vajadusel ATV rajatraktoriga jääraja hooldust, matka juhtimist, tõukekelkude, matkauiskude, fatbike jalgrataste ja matkasuuskade kasutust.\nLaenutuse hind omal käel seiklemiseks:\n10€ /matkavahend (kasutusega kuni 3h).\nOsaluse ja matkavahendi laenutuse eest on võimalik tasuda:\n24. veebruari matkad Pühajärve jääl on kõik individuaalselt kindlasti sobivad alates 12-ndast eluaastast, tõukekelgumatk alates 7-ndast eluaastast.\nInternetis registreerumine on avatud kuni 23. veebruari kella 15:00-ni või kuni kohti jätkub ja kohapeal vabade kohtade olemasolul.\nLisainfo: Imre Arro 527 2701, imre@loodusturism.ee või Facebooki lehel.\nLoodusturism.ee matkakorraldus on võtnud kolmandat järjestikust hooaega rajada ja hooldada Otepää Pühajärve jääl 6-10 km pikkuseid jääradasid. Teostame neid töid võimalusel ja vajaduspõhiselt ATV rajatraktoriga.\n6km ja 10km pikkused jääraja digitaalsed kaardid on leitavad siit.\nTeadmiseks neile, kes tulevad matkavahendeid laenutama, et omal käel seigelda - olete lahkelt oodatud!\nPühajärve ümbruses on mitmeid matkaradu ja ettevalmistatud puhkekohti, kus leidub rohkelt võimalusi pikniku pidamiseks või kaldapealseks seljasirutuseks.\nJäärajalt eksimine ka tihedas udus on täiesti välistatud, jäärada on ääristatud tugevate ja konkreetsete lumevallidega, lisatud on 1-10 km märgistus.\nTurvalisuse huvides on tähistatud ka ristumised ametliku mootorsaanirajaga.\nMeeskonnaliikmete jäämatkamise korralduskogemused ulatuvad juba aastasse 2010.\nMatkadel kontrollime alati enne jääle minekut ja ka kestval ajal edasiliikumiseks jääkatte seisukorda. Kaasas jääpuur.\nKogunemise järgselt ja jooksvalt instrueerime osalejaid turvaliselt ja mugavalt matkavahendiga liikuma, pidurdama ja ohukorral käituma.\nToimumispäeval pole ilmselt uisutamiseks ideaalselt sobivat uisujääd, aga matkauiskudega saab hakkama küll.\nIgal talvel ei pruugigi head uisujääd tekkida - kahjuks on ka sel aastal lörtsine lumi külmunud üsna krobedaks jääks ehk jäärada pole enam kuigi sile.\nSamuti on lumepaksus muutnud järvejää raskeks, et vesi tungib paljudes kohtades (mõradest ja kalameeste puuraukudest) peale.\nKui uisujää on nagu tuul surfaritel - taevas annab ja võtab, siis tõukekelgutamiseks ei pea jää sedavõrd sile ega tasane õnneks olema.\nSoovituslik on kihiline riietumine - soe pesu, hingav fliis ja kerge, hingav pealisjope. Lisaks torusall, peakate ja kindad.\nKaasa sobib võtta sooja jooki, väike suupiste (võileib, müslibatoon, vms) ja pudelivesi.\nVõimalusel seljakott isiklike asjade jaoks (kuhu saab näiteks seljast riideid vähemaks pakkida).\nKa varuriided ja -jalanõud võiksite kaasa võtta, siis on autoga kodutee mugavam.\nUisutajad võtavad kaasa oma murdmaasuusa saapad (võimalusel uisusuusasaapad, millel on pahkluu toestus).\nMatkauisud on varustatud SNS (suusasaapa talla all üks lai pikivagu, ühe või kahe kinnitusega) ja NNN (kahe paralleelse tallaaluse soonega) tüüpi suusasidemetega.\nSA Lõuna-Eesti Turism, Valgamaa turism, Otepää Turismiinfokeskus, GMP Pühajärve Restoran, Pühajärve Spa & Puhkekeskus\n1. Individuaalne registreerumine kell 12 algavale tõukekelgumatkale:\n2. Individuaalne registreerumine kell 12 algavale uisumatkale:\n3. Individuaalne registreerumine kell 12 algavale suusamatkale:\n4. Individuaalne registreerumine kell 12 algavale fatbike jalgrattamatkale:\nFoto: Imre Arro & Timo Arbeiter | Loodusturism.ee matkak\nLoodusturism.ee EV100 tõukekelgumatk Otepää Pühajärve jääl\nKohtume Vabariigi aastapäevale pühendatud matkadel Otepää Pühajärve jääl!


Krooniline püelonefriit muutub tihtipeale halvatu akuutse protsessi tulemuseks. Võimalik, et patsiendi ajaloos puudub esmase kroonilise püelonefriidi areng koos äge püelonefriidiga. Mõnikord avastatakse uriini uuringus juhuslikult krooniline püelonefriit. Kroonilise püelonefriidiga patsiendid kurdavad nõrkust, söögiisu kaotust, peavalu ja sagedast urineerimist. Mõned patsiendid kannatavad nimmepiirkonna tuimast valu, mis süveneb külmas ja niiskes ilmas. Kroonilise kahepoolse püelonefriidi progresseerumisel on neerufunktsioon järk-järgult nõrgenenud, mis viib uriini, hüpertensiooni ja neerupuudulikkuse arengu vähenemiseni. Kroonilise püellonefriidi ägenemist näitavad sümptomid langevad kokku ägeda protsessi kliinilise kuvandiga.\nSageli on täheldatud krooniliste haiguste või hiljuti üle kantud akuutsete valuliste protsesside esinemist. Kliinilist pilti on kujutatud selgroo hüpertermia koos alaselja valu (tavaliselt ühepoolne), valulik urineerimine ja püelonefriit iseloomustavad muutused uriinis. Kroomdunud või punase värvusega uriinil on silmatorkavalt pehme lõhn.\nDetoksifitseerimisravi, immuunsuse korrigeerimine. Kui palavikuga määratakse madala proteiinisisaldusega toit, viiakse pärast patsiendi temperatuuri normaliseerumist kõrge vedeliku sisaldusega hea dieedi. Sekundaarse ägeda püelonefriidi esimesel raviperioodil tuleb eemaldada takistused, mis takistavad normaalset uriini voolu. Antibakteriaalsete ravimite retseptid uriini läbilaskvuse korral ei anna soovitud tulemust ja võivad põhjustada tõsiseid tüsistusi.\nNakkushaigustest on palju erinevaid haigusi. Üks neist on püelonefriit. See patoloogia võib mõjutada neerude parenhüümi ja selle tass-vaagna süsteemi. Haigus on ohtlik, eriti õigeaegse ravi puudumisel. Sel põhjusel on oluline teada püelonefriidi sümptomeid, selle diagnoosimise meetodeid ja ravimeetodeid.\nÜks kõige levinumaid kuseteede infektsioosseid ja põletikulisi haigusi on see, mis on püelonefriit. Mõju neeruhaigusele. Tema tassid, vaagen ja peamiselt parenhüümi interstitsiaalne kude on põletikulises protsessis kaasatud. Haiguse edasistes etappides mõjutab neerude veresooni ja glomerulaate. Kui ravimata, elundi väljaheidete ja filtreerimise funktsioon on häiritud. Kasutades kliinilisi ja morfoloogilisi andmeid, jagasid arstid seda haigust ägeda ja kroonilise püellonefriidini.\nKui neerupõletiku põhjus on neerupealiste kaasasündinud anomaalium või muutused kuseteedias, on haigus endiselt krooniline. Vastasel juhul nimetatakse seda obstruktiivseks või sekundaarseks. Mis on krooniline püelonefriit? See on sama neerupõletik, mida iseloomustab ainult latentsus. Kuseteede muutuste tõttu on uriini väljavool häiritud, mille tagajärjel nakatumine jõuab neerudeni. Selle haiguse tüüpiline vorm on kerge püelonefriit, mis areneb neerukivide tõttu.\nPatogeneesi järgi võib määrata ägedat püelonefriiti - see on see, kuidas seda haigust kutsutakse, kui mikroorganismid sisenevad neerudesse muul viisil - hematogeenne, st teiste organite verega, kus asub põletiku esmane keskendumine. See on võimalik mandillitis, kariis, bronhiit, sinusiit, keskkõrvapõletik, tsüstiit, kurguvalu ja muud sarnased haigused. Selle taustal kujunenud põletik on esmane või obstruktiivne. See on vastus küsimusele, mis on äge püelonefriit.\nHaigus on mitmel põhjusel jagatud liikideks. Äge ja krooniline püelonefriit - klassifikatsioon vastavalt haiguse olemusele ja sümptomite raskusastmele. Selle haiguse all on ka järgmised vormid:\nSee haigus esineb sagedamini raskekujuliste nakkushaiguste taustal, mida võivad põhjustada seened, viirused või bakterid. Teine põletiku põhjus on neerude ebanormaalne areng, näiteks väga väike. Võivad olla muud strukturaalsed kõrvalekalded, mille tõttu uriin langeb neisse - kivid, põie ülevool, eesnäärme laienemine, uriini väljavool. Selliste protsesside tagajärg on neeruhaigus - selle patoloogia põhjuseid saab ühendada järgmisesse loendisse:\nsoole või Pseudomonas aeruginosa, proteus, enterokokid;\nedasi viiruse või nakkushaigused;\nraseduse ajal kuseteede motoorika vähenemine;\nkuseteede kasvaja ummistus;\nseksuaalvahekorra ajal saadud mikrotrauma;\nkuseteede kivide purustamine;\nAkuutse põletiku korral tõuseb temperatuur tõsiselt, tavaliselt 38-39 kraadi. Märgid joobeseisundist ilmnevad - iiveldus või oksendamine, nõrkus. Teine inimene hakkab sageli tualetti minema, urineerimine on valus. Sellega kaasneb seljavalu, külmavärinad ja higistamine. Krooniline vorm avaldub teistsugusel moel - selle sümptomid ja ravi erinevad ägeda vormi omadustest. Valud suurenevad järk-järgult, külmavärinad ja palavik ilmuvad aeg-ajalt. Sümptomid varieeruvad vastavalt soole ja vanusele.\nTugevam sugu on selle haiguse suhtes vastuvõtlikum, kuid ainult esimesel kahel vanuseperioodil, st kuni umbes 45-50 aastat vana. Kõik seletatakse ureetra struktuuriga - see on lühike ja asub soolestiku ja suguelundite lähedal. See suurendab haiguse tekkimise ohtu - naiste sümptomid on järgmised:\nLisateavet püellonefriidi ravi kohta naistel - ravimeid ja rahvatervisega seotud ravimeid.\nSageli diagnoositakse lapsel püelonefriit - sümptomid on peaaegu ühesugused, kuid on olemas ainult mõned märksõnad, mis on tüüpilised ainult imikutele. Arvatakse, et selline haigus võib olla temperatuuril 39-40 kraadi ilma igasuguse iseloomuliku külmakahjustusteta. Laps on naughty, kergesti ärritunud ja võib kaevata peavalu. Beebi võib sagedamini minna tualettruumi ja vastupidi - harvem. Samuti muutub uriini värv - see muutub häguseks, pruunikasks või punaseks, tingimusel et laps ei ole võtnud ühtki ravimit ega tooteid, mis sellele kaasa aitaksid.\nImikutel ja imikutel on püelonefriit tihti segi SARSiga või külmaga, mis raskendab diagnoosimist ja ravi. Mida varem ilmnevad sümptomid ja ravi on tehtud, seda kiiremini saate probleemist lahti saada.\nPüelonefriidi peamised põhjused on hästi teada. Püelonefriidi ja patogeensuse etioloogia, mis on seotud patogeenide läbitungimisega koos verevooluga neeruvähkli vaskulaarsesse süsteemi. Peamine patogeen on Escherichia coli ja ka Staphylococcus, Streptococcus ja Enterococcus. Kroonilise protsessi põhjustav etioloogiline tegur on mikroobne taimestik.\nUmbes 1% neerupeetusega inimestel tekib ksantogranuloomne püelonefriit - retikulaarse sidekoe haruldane agressiivne kahjustus kroonilise põletiku tagajärjel tekkiva parenhüümi hävitamisega.\nPatsientide hooldamisprotsessi alustamiseks on patsiendilt või tema sugulastelt vaja küsida probleemist, haiguse ajaloost, mineviku haigustest, objektiivse uuringu läbiviimisest - see võimaldab meditsiiniõendil hinnata patsiendi füüsilist ja vaimset seisundit.\nDr Komarovsky hoiatab, et vastsündinutel ja alla üheaastaste väikelaste püelonefriit on tüsistustega ohtlik, nii et diagnoosimine ja ravi tuleks läbi viia nii kiiresti kui võimalik.\nPõletikulise neeruhaiguse korral on vaja tarbida suures koguses vedelikku. Toidust peab sisaldama mineraalvesi, mis peab olema purustatud vastavalt konkreetsele musterile. Sa pead sööma, tervislikku eluviisi. Toit tavaliselt kooskõlastatakse teie arstiga, kuid retsepti alusel ei võeta üldjuhul rasvaseid, vürtsikaid, praetud toite. Soola tarbimist tuleks hoida minimaalselt.\nKuidas ja mida lahustada neerukivid?Fütopreparaadid kivide lahustamiseks ja neerude raviks Kaasaegne farmakoloogiline tootmisharu toodab mitmeid tõhusaid ja ohutuid preparaate neerude raviks, kivide lahustamiseks ja looduslike fütokomponentide baasil toodetud kivi moodustumise vältimiseks.


Krõbe trahv kaotaks finantskuriteo isu\n6. oktoober 2010 kell 21:00\nFinantsinspektsiooni juhatuse liige Kilvar Kessler ütles, et nende ettepanekul on kaks peamist põhjust. "Esiteks, finantsinspektsiooni hinnangul ei ole väärtegude puhul 500 000 krooni trahvi ülemmäärana finantsturu rikkumiste puhul piisavalt heidutav. Karistus peab potentsiaalsetelt rikkujatelt võtma võimaluse süüteoga tulu teenida ja panema tõsiselt kaaluma süüteo sooritamise mõttekuse üle," lisas ta. Inspektsioon rõhutas, et 500 000 krooni on siiski trahvi maksimummäär ning iga kuriteo puhul seda ei rakendata, näiteks andmete esitamata jätmisel.\nKessler lisas, et kuritegude puhul oleksid praegu suuremad rahalised karistused mõeldavad, kuid kõiki finantsturul toimuvaid rikkumisi ei ole mõistlik käsitleda kuriteona.\nTeiseks, olukorras, kus finantsasutuste kohta kehtestatud reeglid on Euroopa Liidu tasandil paljuski harmoniseeritud, ei saa karistused rikkumise eest olla liikmesriikide kaupa drastiliselt erinevad. Seetõttu vajavad Eesti sanktsioonid võimalikku kohendamist ELi liikmesriikide keskmistele tasemetele lähemale, selgitas ta.\nJustiitsministeeriumi karistusõiguse ja menetluse talituse juhataja Astrid Asi märkis, et rahandusministeeriumilt on neile trahvide muutmise ettepanekud laekunud. "Kuna justiitsministeeriumil on niikuinii plaanis karistusõiguse süstemaatiline revisjon, siis analüüsitakse selle raames ka rahandusministeeriumi ettepanekuid," lisas ta.\nVäikeinvestor Arvo Nõgese arvates on ühtepidi hea, et trahvid kasvavad. "Võib-olla on siis kelmuste ja pahatahtlike tegude tegemise soov palju väiksem, kui on teada, et karistused on suuremad. Kindlasti on suurte börsiettevõtete ja suurte väärtuste puhul 500 000 krooni vähe," ütles ta ja lisas, et mõni rikkumine võib ettevõtte väärtusele mõju avaldada sadades miljonites kroonides.\n"Teisalt, vaadates praeguse justiitsministeeriumi suunda, tekitab see mõnevõrra muret. Ta on võidelnud ajakirjandusvabadusega, muutnud lastega seotud investeeringud sisuliselt võimatuks ehk on teinud päris läbimõtlematuid samme. See teeb mind natuke murelikuks," märkis Nõges.\nVäikeinvestorile jääb mulje, et justiitsministeerium üritab keerata kruvisid rohkem koomale, kui ühiskonnal vaja on. "Neil võib olla teatud nihe reaalse elu mõistmisega."\nNõges ütles, et üldiselt pole tal trahvimäärade tõstmise vastu midagi. "Mulle meeldiks, kui siin vähem sigadusi toimuks. Kuid kõik sõltub sellest, kuidas muudatus lõpuks paberile pannakse, juuras sõltub ka ühest sõnast väga palju," tõdes Nõges.\nKaks ametiaega Eesti Panga nõukogu juhtinud Mart Sõrg lausus, et praegu kehtivad trahvimäärad kehtestati sel ajal, kui pangad ja teised finantsinstitutsioonid olid väiksemad. "Kuid trahvil peab olema heidutav mõju," lisas ta.\n"Ma ei arva, et nendega peaks riigikassat täitma, aga trahv peaks olema selline, et seda üritatakse igati vältida," rääkis Sõrg. Tema sõnul on aga üldine tendents võrreldes 10 aasta taguse ja kaugema ajaga tohutult paranenud. "Üks hüpe kvaliteedi tõusu suunas oli siis, kui Eesti pangad läksid Skandinaavia pankade alla. See avaldas mõju ka meie panganduskultuurile," ütles ta.\nEesti karistusõiguse võrdlemine ELi teiste liikmesriikide karistusõigusega on iseenesest üsna tavaline praktika. Arvestades asjaolu, et euro näol on meil tulevast aastast tegemist ühtse raharuumiga, on selline lähenemine finantsstabiilsuse ja õiguskindluse seisukohalt ka igati vajalik ja põhjendatud ning suund karistuste ühtlustamisele on minu arvates üldjoontes õige. See aitab tulevikus ära hoida näiteks finantskuritegude nn riigiti regionaliseerumist.\nMõjusatel trahvimääradel on ennetav mõju võimalike edasiste rikkumiste ärahoidmiseks. Finantsõigusrikkumised on üldiselt suuremahulised, mistõttu ebatõhus karistussüsteem tähendab ju sisuliselt ka karistamatuse süvenemist. Ettepanek väärib kindlasti tõsist kaalumist.


Põllumajandusettevõtete tulemuslikkuse parandamise investeeringutoetus 2017 | PRIA\nPõllumajandusettevõtete tulemuslikkuse parandamise investeeringutoetus 2017\nMeede 4.1 V voor MAK 2014-2020\n2014–2020 programmperioodiks kavandatud eelarve meetmele "Investeeringud põllumajandusettevõtte tulemuslikkuse parandamiseks" on 146 miljonit eurot. 2017. aasta viiendaks taotlusvooruks on kavandatud eelarve 22,5 miljonit eurot.\n2) piimatootmine – 6 750 000 eurot;\n4) muu põllumajandustootmine – 4 500 000 eurot.\nTaotlusi võetakse vastu 11. detsembrist kuni 18. detsembrini 2017. Alates 4. detsembrist 2017 on võimalik toetustaotlusi e-PRIAs eeltäita.\nVajadusel saab e-PRIA kasutamisel abi investeeringutoetuste infotelefonilt 737 7678, e-posti aadressilt info [at] pria [dot] ee või PRIA maakondlikest teenindusbüroodest. Teenindusbüroodes on kohapeal olemas kliendiarvutid, mille kasutamiseks on võimalik endale sobiv aeg broneerida. Meie klienditeenindajad aitavad e-teenusega tutvuda ning on abiks taotluse eeltäitmisel ja esitamisel.\nKui taotlete PRIA kaudu toetust esmakordselt, on teil eelnevalt vaja registreeruda PRIA kliendiks.\nToetuse andmise ja kasutamise tingimused ning täpsem kord on sätestatud maaeluministri 03. veebruari 2017 määrusega nr 14 „Põllumajandusettevõtete tulemuslikkuse parandamise investeeringutoetus“ (jõust. 06.11.2017, edaspidi määrus).\nKäesoleva meetme raames on ehitamine ehitise püstitamine, rajamine, paigaldamine, laiendamine või ümberehitamine ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras, välja arvatud lammutamine, kui nimetatud tegevus ei moodusta osa ehitusprojektis ettenähtud ehitustöödest.\nEhitustegevuse puhul peab jälgima, et tegevused oleks kooskõlas ehitusseadustikust tulevate nõuetega. Näiteks kui tegemist on ehitisega, mille puhul on kohustuslik ehitusloa/ehitusteatise olemasolu, siis peab antud luba olema kantud riiklikusse ehitisregistrisse.\nTegemist on niisutuseks tehtava investeeringuga, kui pumbatakse vett niisutussüsteemi põhjaveekogumist või pinnaveekogumist. Niisutustegevus on abikõlblik, kui see ei halvenda veekogumi või seda ümbritseva keskkkonna seisundit ning tegevusega ei kaasne muud olulist negatiivset mõju keskkonnale. Niisutusüsteemi investeeringule toetuse taotlemiseks peab taotleja esitama kavandatava tegevuse kohta keskkonnamõju eelhinnangu või keskkonnamõju hindamise aruande.\nNiisutussüsteem ehitatakse kas ehitusseadustikus või maaparandusseaduses sätestatud tingimustel ja korras. Niisutamiseks vajalike seadmete ostmise puhul on oluline, et nende tehnilised parameetrid sisaldaksid teavet, mille alusel saaks seadme veekasutust määrata, v.a juhul, kui investeering tehakse üksnes olemasoleva niisutussüsteemi või selle elemendi energiatõhususe suurendamiseks ja see ei mõjutada veekasutust.\nJuhime tähelepanu, et abikõlblikuks tegevuseks on ka kasutatud masina või seadme ostmiseks tehtud kulutused, kui selle ostab taotleja, kes on mahepõllumajanduse valdkonnas tegutsemiseks tunnustatud ettevõte. Kasutatud masin või seade peab olema toodetud taotlemise hetkest arvates vähem kui viis aastat tagasi ja selle ostmiseks ei tohi olla kasutatud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi. Nimetatud masina või seadme hind ei tohi ületada selle turuväärtust ja peab olema uue samaväärse masina või seadme hinnast madalam.\nToetuse määr on kuni 5% võrra suurem, kui toetust taotleb põllumajandustootjaid ühendav tootjarühm või noor ettevõtja.\nJuhul kui taotleja peab peab selle looma liigi loomi, mille pidamiseks loomakasvatushoone ehitatakse, mahepõllumajandusliku tootmise nõuete kohaselt, on toetust võimalik taotleda kõrgema loomakoha maksumuse alusel. Kõrgema loomakoha maksumuse kasutamisel võtab toetuse saaja kohustuse olla sihipärase kasutamise perioodi lõpuni mahepõllumajanduse loomakasvatuse valdkonnas tunnustatud või tunnustamise üleminekuperioodil olev ettevõtja ning pidama sama liiki loomi, kelle pidamiseks tehti investeering kõrgemat loomakohamaksumust kasutades.\nPRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele. PRIA hindab taotlusi tegevusvaldkondade kaupa. Tegevusvaldkonnad on:\n2) teravilja, õliseemnete või valgurikaste taimede kasvatamine;(määruse lisa 4)\n3) loomakasvatus, välja arvatud piimatootmine ja mesindus; (määruse lisa 5)\nHindamistulemuste alusel koostatakse iga valdkonna kohta eraldi paremusjärjestused, mis avaldatakse PRIA kodulehel meetme infot kajastaval lehel nimetusega „Taotlejate hindepunktid “.\nPRIA teeb taotluse rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse hiljemalt 90 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast (hiljemalt 27.04.2018).\nInvesteeringuobjekti ostmisel liisinguga saab investeeringu elluviimist tõendavaid dokumente PRIAle esitada ühe taotluse kohta kalendriaastas kuni neljas osas ja seda viie aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kokku seega 20 korda.\nToetuse saajal on võimalik taotleda ka toetuse väljamaksmist enne kulutuste tegemist. Toetuse saaja tasub seejärel saadud raha viivitamata sellele isikule, kellelt ta tellis teenuse või töö või ostis kaupa ning esitab PRIAle seitsme tööpäeva jooksul arvates raha laekumisest arvelduskontole teatise koos maksmist tõendavate dokumentidega (arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse ärakiri või väljatrükk või arvelduskonto väljavõte). Nimetatud rahastamisviisi ei kohaldata kapitalirendi puhul.\nLisainfot saab PRIA keskusest Tartus, Tähe tn 4, infotelefonil 737 7678, e-post info [at] pria [dot] ee\nIstikute maksimaalne toetatav ühikute arv hektari kohta (lisa 1)\nMaksimaalne toetuse suurus loomakoha kohta (lisa 2)\nPiimatootmise tegevusvaldkonna hindamiskriteeriumid (lisa 3)\nLoomakasvatuse (välja arvatud piimatootmine ja mesindus) tegevusvaldkonna hindamiskriteeriumid (lisa 4)\nTeravilja, õliseemnete ja valgurikaste taimede kasvatamise tegevusvaldkonna hindamiskriteeriumid (lisa 5)\nMuude põllumajandussaaduste tootmise (kaasa arvatud mesindus) tegevusvaldkonna hindamiskriteeriumid (lisa 6)\nToetustaotluse esitamise juhend


Isikuandmete töötlemine Harnos | Haridus- ja noorteamet\nAustame igaühe õigust oma isikuandmete kaitsele, mistõttu töötleme isikuandmeid lähtuvalt sinu (andmesubjekti – tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku) huvidest, õigustest ja vabadustest. Käesolev veebileht annab ülevaate isikuandmete töötlemise põhimõtete kohta Haridus- ja Noorteametis.\nIsikuandmed ja isikuandmete töötleja\nAndmete vastutavaks töötlejaks on Haridus- ja Noorteamet (edaspidi Harno).\nKui töötleme andmeid volitatud töötlejana, siis teeme seda vastutava töötleja juhiste järgi (nt riiklikes andmekogudes isikuandmete töötlemisel.\nViited ja kontaktid\nMeie kontaktandmed Avaliku teabe seadus Riigi Infosüsteemi Haldussüsteem (RIHA) Andmekaitse Inspektsioon\nVõite andmekaitsega seonduvates küsimustes või oma õiguste realiseerimiseks alati pöörduda meie andmekaitsespetsialisti poole e-posti aadressil andmekaitse@harno.ee\nTöötleme isikuandmeid haridus- ja noortepoliitika rakendamise ning Harno toimimist toetavate tegevuste (nt raamatupidamine, personalijuhtimine, hankemenetluste läbiviimine jms) käigus.\nNõusoleku alusel töötleme isikuandmeid vaid juhul, kui ei esine muid õigusaktides nimetatud aluseid ning Te olete andnud üheselt arusaadava nõusoleku oma andmete töötlemiseks. Nõusolekust peab selguma konkreetne isikuandmete töötlemise eesmärk ning andmete töötleja (Harno ja vajadusel kaasvastutav töötleja). Küsime nõusolekut nii, et see on selgelt eristatud muudest küsimustest ja vormistatud nii, et seda saab hiljem tõendada (nt allkirjastatud avalduses, e-kirjas, SMSis). Teil on õigus oma nõusolek igal ajal tagasi võtta, andes meile oma soovist teada. Nõusoleku tagasivõtmine ei mõjuta enne tagasivõtmist toimunud töötlemise lubatavust.\nVõime edastada isikuandmeid kolmandatele isikutele, kes omavad selleks seadusest, muust õigusaktist või rahvusvahelisest lepingust tulenevat õigust või teevad meiega koostööd (nt Harnole pakutava teenuse raames). Koostööpartnerid töötlevad isikuandmeid Harno nimel ja ainult eesmärgil, milleks Harno kogutud isikuandmeid töötleb, ning juhindudes meie isikuandmete töötlemise tingimustest. Samuti võime edastada isikuandmeid pädevatele riigiasutustele seadusest tuleneva kohustuse täitmiseks.\nPüüame tagada, et Teie eraelu riivataks võimalikult vähe. Kui peate meiega kirjavahetust eraisikuna, on Teie nimi nähtav initsiaalidena. Kui keegi soovib Teie kirjavahetusega tutvuda ja esitab meile teabenõude, vaatame teabenõude saamisel üle, kas teabenõude tegijal on seaduse järgi õigus küsitud dokumenti näha. Teiega seotud teavet väljastame vaid asutustele ja isikutele, kellel on selleks seadusega ette nähtud õigus (nt kohtueelne menetleja, kohus) ja põhjendatud vajadus.\nHarnosse tööle kandideerija isikuandmete töötlemine\nHarno personalikonkurssidel lähtume kandideerijate poolt esitatud informatsioonist. Lisaks võime kandideerijate kohta koguda teavet avalikest allikatest. Avalikest allikatest teabe kogumisel on kandidaadil õigus kogutud teabega tutvuda ja esitada sellele oma selgitusi-vastuväiteid.\nMittevalituks osutunud kandidaatide andmeid võime säilitada võimalike õigusvaidluste lahendamiseks ühe aasta, andmeid võime säilitada kauem kandideerija nõusolekul (nt tulevasel konkursil osalema kutsumiseks).\nHarno haldab mitmeid valdkondlikke infosüsteeme. Nende infosüsteemidega seotud isikuandmete töötlemise põhimõtted võivad olla kajastatud konkreetse infosüsteemi kasutustingimustes ning infosüsteemi põhimääruses, samuti võib infosüsteemides töödeldavate andmete detailne kirjeldus olla leitav Riigi Infosüsteemi Haldussüsteemi (RIHA) veebist.\nSäilitame isikuandmeid ajavahemikus, mis on vajalik töötlemise eesmärkide saavutamiseks või kuni seaduses sätestatud säilitamistähtajani (nt raamatupidamisandmeid seitse aastat). Isikuandmete säilitamise tähtajad on kinnitatud Harno infovara liigituskeemis, lisaks võivad andmete säilitamise tähtajad sisalduda teistes Harno sisekordades. Säilitamistähtaja möödudes andmed anonüümitakse või kustutatakse, v.a kui esineb isikuandmete kustutamist välistav asjaolu, nt kestev õigusvaidlus.\nTeil on õigus piirata teid puudutavat andmetöötlust, kui a) olete vaidlustanud isikuandmete õigsuse ning andmetöötlus piiratakse isikuandmete õigsuse kontrollimise ajaks, või b) taotlete ebaseadusliku töötlemise puhul kustutamise asemel kasutamise piiramist, või c) kui Harno ei vaja enam andmeid, kuid teie vajate neid õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks, või d) kui esitate vastuväite, siis ajaks mille jooksul Harno töötlemise õiguspärasuse osas oma otsuse teeb.\nTeil on õigus nõuda meilt struktureeritult, üldkasutatavas vormingus ja masinloetavalt esitatud andmete ülekandmist teisele vastutavale töötlejale juhul, kui andmeid töödeldakse automatiseeritult ja andmesubjekti nõusoleku või lepingu täitmise alusel. Harno peab nõuet täites ka hindama, et õiguse kasutamine ei kahjustaks teiste isikute õigusi ja vabadusi.\nOma õiguste kasutamiseks palume Teil pöörduda meie poole aadressil andmekaitse@harno.ee. Andmete väljastamiseks, parandamiseks, kustutamiseks või vastuväidetele vastamiseks on meil vaja päringu esitaja tuvastada, mistõttu võime Teilt paluda vormikohast avaldust, sh digitaalselt allkirjastatult, või enese tuvastamist muul viisil. Vastame Teile tarbetu viivituseta, kuid mitte hiljem kui ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist. Vastamise tähtaega võib pikendada kahe kuu võrra, võttes arvesse taotluse keerukust ja andmete mahtu. Pikendamisest teavitame teid ühe kuu jooksul taotluse saamisest.


3 asja, mida üks lapsevanem mitte kunagi öelda ei tohiks | Buduaar\n3 asja, mida üks lapsevanem mitte kunagi öelda ei tohiks\n2015. aasta 10. veebruar 12:30\nKõik lapsevanemad on sellises olukorras olnud: sinu laps vingub vahetpidamata või teismeline vaidleb muudkui edasi, hoolimata sellest, et sa juba vastasid talle eitavalt. Lisaks sellele on tööl pingelised ajad, sul oli ebameeldiv vaidlus lähisugulasega või oled lihtsalt pärast kurnavat päeva väga väsinud. Kuigi sõnade valimine võib sellistel hetkedel keeruline olla, omavad välja öeldud sõnad lastele suurt mõju. Eriti siis, kui sama asja pidevalt korrata. Kui need sõnad on süüdistava või alandava alatooniga, saab sinu ja lapse vaheline suhe tugevalt kannatada.\nSiin on 3 asja, mida vanem oma lapsele mitte kunagi öelda ei tohiks:\n1. “Sa ajad mu hulluks!”\nSelle ja sarnanevate fraasidega kasutad süütunnet motiveerimaks last paremale käitumisele. Jah, meile tõesti tundub mõnikord nagu lapsed tahaksid meid hulluks ajada, aga me ei tohiks seda kõva häälega välja öelda. Tõenäoliselt muudab selline väljendusviis asjad ainult hullemaks ja loomulikult mõjutab see last negatiivselt. Mis kõige hullem: lapsele hakkab tunduma, et ta on teiste inimeste tunnete eest vastutav – see on madala enesehinnangu ning ärevuse peamine põhjustaja.\n2. “Mis sul viga on?”\nSee fraas kasutab lapse käitumise parandamise motivatsioonina häbitunnet. Selle asemel, et tunnistada, et kõik olukorrad on mitmete asjaolude kokkulangemise tulemus, süüdistad ja häbistad sellise väljendusviisiga oma last. See ütleb lapsele, et tema kui inimesega on midagi väga valesti ning jätab tahaplaanile selle, et hoopis tema käitumisega on lood halvad.\n3. “Sa parem tee, mis ma ütlen või muidu!”\nSee lause kasutab lapse motivaatorina hirmu. See on agressiivne ning hirmuäratav lause. Pea meeles, et ühel ilusal päeval on sinu lapsed palju suuremad ja iseseisvamad. Nii et kui kasutad seda väljendit tihti, siis tea, et mingil hetkel pole see enam efektiivne. Lisaks õpetad sellega oma lastele, et oma tahtmise saamiseks on õige kasutada hirmutamist ja agressiivsust. Sellise suhtumisega kaob vanema ning lapse vahelt igasugune usaldus ning austus.\nKõigil kolmel lausel on ka midagi ühist: need kõik käivad lapse kui isiksuse pihta, mitte tema käitumise suunas. Pingelistes olukordades tuleb oma lapse tähelepanu suunata sellele, mida ta valesti tegi, mitte teda süüdistama asuda. See, kui korrutad oma lapsele pidevalt, et probleem on temas, võib tulevikus väga valusalt kätte maksta.\nMe saame lastele õpetada, et oma käitumisviisi saab valida ning neile rõhutada, et alati saab teha paremaid valikuid. Halva valiku tegemine ei tähenda, et laps halb on. See tähendab, et ta tegi vea ja ta vajab sinult juhiseid, et järgmisel korral parem otsus langetada.\nProovi keskenduda ainult tema käitumisele:\n1. “Mulle ei meeldi selline käitumine!”\n2. “Mulle ei meeldi, kui sa …”\n3. “Kui sa käitud halvasti, siis tunnen mina ennast …”\nLisaks selgita alati, miks see käitumisviis õige pole ning aruta lapsega, mida järgmine kord paremini võiks teha.


Kodanikualgatusest seaduseks: Soomes jõustub sooneutraalne abieluseadus | Telegram\nNaabrid Kodanikualgatusest seaduseks: Soomes jõustub sooneutraalne abieluseadus\n20. veebruar 2015 kell 19:53\nReedel, 20. veebruaril kinnitas Soome president Sauli Niinistö abieluseadust puudutava muudatuse, mille tagajärjel jõustub 17. märtsil 2017 sooneutraalne abieluseadus. Tegu on esimese Soome seadusega, mis sai alguse kodanikualgatusest, kogudes ligi 167 000 toetusallkirja. 2013. aastal läbi viidud küsitluse kohaselt pooldas sooneutraalse abielu seadustamist 58% vastajatest. Sooneutraalne kooseluseadus jõustus Soomes juba 2002. aastal.\nAbieluseaduse muutmise kiitis Soome parlament heaks 2014. aasta novembris esimesel lugemisel 105 poolt- ja 92 vastuhäälega, ja detsembris teisel lugemisel 101 poolt- ja 90 vastuhäälega. Justiitsministeeriumi ülesandeks on nüüd valmistada ette muudatusi ka teistesse sellega seotud seadustesse, ettepanekud peaksid parlamenti jõudma enne käesoleva aasta lõppu.\nSoome on Skandinaaviamaadest viimane, kus abieluseadus sooneutraalseks muudeti – Taanis jõustus see 2012. aastal (sooneutraalne kooseluseadus aastal 1989), Norras 2009. aastal (kooselu 1993) ja Rootsis samuti 2009. aastal (kooselu 1995).\nJuba järgmisel nädalal võtab Soome parlament arutlusele veel ühe kodanikualgatusena tehtud ettepaneku, mille kohaselt võiks praegu koolides kohustuslik rootsi keele õpe muutuda vabatahtlikuks. Rootsi keelt valikaineks sooviv petitsioon kogus ligi 62 000 allkirja, parlament on kohustatud kodanikualgatust menetlema 50 000 toetusallkirjast alates. Möödunud aastal läbi viidud küsitluses toetas algatust 74% soome keelt emakeelena kõnelevatest kodanikest. Soomes on kaks riigikeelt, soome ja rootsi; rootsi keel on õppeainena Soome koolides olnud kohustuslik alates 1968. aastast.\nAllikad: Nyt, Soome presidendi koduleht, YLE, Helsingin Sanomat, Telegram\nBriti kuninganna allkirjastab ajaloolise õiguste harta\nPrantsuse alamkoda kiitis heaks homoabielude seadustamise\nSoome parlament lükkas tagasi riigi esimese kodanikualgatuse\nHomoabielu anno Domini 100 oli võrdne heteroliiduga?\nValitsus andis rahvaalgatuse eelnõule põhimõttelise toetuse\nUudiseid Soomest: hakatakse arutama samasooliste abielu seadustamist


Keelehariduslik koostööprojekt SuVi alustas | Soome Instituut Eestis\n09.11.2019 • Soome Instituut\nEesti Soome Keele Õpetajate Selts (ESKÕS) ja Eestikeelse Hariduse Selts (EHS) said Eesti-Soome kultuurifondilt stipendiumi ühise haridusprojekti “Soome ja eesti keel Eestis ja Soomes” elluviimiseks. Soome-Eesti koostööprojekti SuVi eesmärk on alustada seltsidevahelist koostööd, arendada naabermaades vastastikust keeleoskust ning toetada soome ja eesti keele õpet edendavaid koostööprojekte aastatel 2019-2021.\nKoostööprojekt kuulutati välja 8. novembril, Viljandis toimunud soome keele õpetajate seminaril.\nTöörühma on kutsutud Eestikeelse Hariduse Selts, Eesti Soome Keele Õpetajate Selts, Soome Instituut, Tuglas-seura, Tartu Ülikooli soome-ugri osakond, Helsingi Ülikooli soome-ugri osakond, Haridus- ja Teadusministeeriumi keeleosakond, Opetushallitus – Utbildningsstyrelsen ja Eesti Keele Instituut.\nProjekti raames luuakse ühine töörühm, alustatakse piiriülest regulaarset info- ja ideedevahetust ning koordineeritud tegevusi, millest tekkiv sünergia ja koostöö aitavad viia soome ja eesti keele õppe mõlemas riigis uuele tasemele.\nFotol hetk SuVi avalikustamiselt: (vasakult) Soome Instituudi juhataja Anu Heinonen, Eesti Soome Keele Õpetajate Seltsi juhatuse esimees Karola Velberg, Tuglase seltsi esindaja Järvi Lipasti ja Tartu ülikooli soome keele ja kultuuri külalislektor Tiina Nahkola.\nSeni on kummagi maa organisatsioonid tegutsenud peamiselt oma riigis ja n-ö oma keelega (Eesti Soome Keele Õpetajate Selts ja Soome Instituut soome keele õpetuse toetamisega Eestis ning Eestikeelse Hariduse Selts ja Tuglase Selts eesti keele õpetuse toetamisega Soomes). Stipendiumi toel alustavad need organisatsioonid regulaarset koostööd ja ühiseid tegevusi. Töörühma kutsutakse soome ja eesti keele õpetamise seisukohalt olulisi asutusi ja oraganisatsioone Eestis ja Soomes. Töörühm teeb ettepanekuid koostöövõrgustiku tegevuseks. Töörühm koguneb 1-2 korda aastas.


Matemaatika-füüsika õppesuund | Viljandi Gümnaasium\nMatemaatika-füüsika õppesuund jätkab Viljandis juba üle 40 aasta olnud matemaatika-füüsika süvaõppe häid traditsioone. Oleme kohandanud varasema õppekava tänapäevast nõudmiste, meetodite ja novaatorlike õppevahenditega.\nMatemaatika-füüsika õppesuunda õppima asumiseks on vajalik tõsine soov tegeleda õppetööga.\nLäbi süvendatud matemaatika ja füüsika õppimise muutub inimene nutikamaks, areneb süsteemne ja loogiline mõtlemine ning oma väidete põhjendamise oskus, sealhulgas matemaatiliste tõestuste ning füüsikaseaduste abil. Meie eesmärk on aidata õpilasele kujundada reaalne maailmapilt.\nGümnaasiumis õpetatakse mitmeid matemaatika ja füüsika valikkursusi ning läbitakse reaalainete praktikume laboris. Kohustuslik suunakursus on joonestamine ja keemia lisakursus. Huvilistel on võimalik tegeleda ka programmeerimise ja robootikaga. Osa matemaatika ja füüsika suunakursusi viiakse läbi tasemerühmades, et pakkuda kõigile võimetekohast õpet. Tugevamate õpilaste jaoks on kindlasti oluline väljund aineolümpiaadid. Matemaatika-füüsikasüvaõppe õpilased jätkavad ka Viie kooli kohtumise traditsioone.\nMatemaatika-füüsikasüvaõppega klassidel on väga tegus vilistlasnõukogu, kes annab igal aastal ühele antud suuna lõpuklassi õpilasele stipendiumi ja korraldab perioodiliselt vilistlaskokkutulekuid.\nAeg on näidanud, et selles klassis omandatud oskused ja teadmised võimaldavad jätkata lõpetajatel haridusteed edukalt väga erinevatel elualadel.


esmaspäev, november 15, 2010 by , under film\n"Who said anything about talent?"\nSee, teine ekstsentrikutest režissööri Terry Zwigoff'i ja koomiksimeistri Daniel Clowes'i koostöö, oleks arvatavasti veel kõvasti mu plaadiriiulil tolmu kogunud, kui ma ükspäev ta otsa poleks "koperdanud". Mäletan, et omal ajal materdasid seda filmikriitikut seda tükki omajagu ja võib-olla oli ka just see põhjuseks, miks ma mälestused selle filmi olemasolust olin kuskile sügavale mälusoppi ära peitnud. Ega ma teda muidugi Zwigoff'i filmina omale ei teadvustanud ja tõin ta omalajal ühest kinniminevast videolaenutusest puhtalt odava hinna tõttu ära. Halb komme muidugi aga vahest on sellisest spontaansetest ostudest ka päris palju kasu. Praegu näiteks.\nJerome on lapsest peale suureks kunstnikuks saada tahtnud ning märkide järgi peaks see tal ka õnnestuma - tal on suurepärane käsi ja suured ambitsioonid, juba esimestel koolipäevadel kuulutab ta klassikaaslastele, kuidas temast järgmine Picasso saab. Lõpuks ongi käes aeg, kui tema ees avanevad NY Strathmore Kunstikolledži uksed ja noormees tunneb, et sellest hetkest peale hakkab tema unelm vaikselt täide minema. Loomulikult aga purunevad kõik Jerome'i illusioonid, kui ta oma veidrikest klassikaaslaste (loe: kunstiinimeste stereotüüpide) poolt täielikult tahaplaanile tõugatakse, mis siis, et kaine silm tema töid teiste omadega võrreldes hoopis vastupidist võiks oletada. Noh, ja loomulikult luusib kooliterritooriumil ringi sarikägistaja.\nSelge see, et ART SCHOOL CONFIDENTIAL pole film igaühele. Võib vast öelda, et kui sulle viis aastat varem valminud GHOST WORLD ei meeldinud, ei tekita arvatavasti ka käesolev film erilisi emotsioone. Mõlemaid filme iseloomustab samasugune kuiv, kuid teravalt torkav huumor ja paras doos misantroopiat. Nagu filmi nimigi lubab, on seekord pilkeobjektiks valitud kunst ja kõik, kes enda elu sellega sidunud on. Stereotüüpe ja silmakirjalikkust on selles eluvaldkonnas tõesti piisavalt, et nende naeruvääristamisega 100 minutit täita. Seega jääbki mulle natuke arusaamatuks sissetoodud mõrvamüsteerium, mille kulminatsioon paneb lõpuks ikkagi loole ilmeka punkti, kuid mis ise kuidagi rohmakana mõjub ja Zwigoff'i maadligi lähenemist teemale natuke taeva poole lennutab. Üllatavalt mõjus aga rohke nimekamate näitlejate hulk kõrvalosades, mitte küll staarid aga sellised, keda on ikka ja jälle hea filmides silmata - John Malkovich, Steve Buscemi, Joel Moore, Ethan Suplee, kui nimetada mõndasid. Muhe satiir. 8/10\nGoo-reu-meul beo-eo-nan dal-cheo-reom / Blades of Blood (2010)\npühapäev, november 14, 2010 by , under film\nTrash siin hiljuti moka otsast poetas, et tegemist on üle pika aja ühe Lõuna-Korea filmiga, mida tõepoolest vaadata kõlbab. Nojah, eks ole ikka nii, et kui oled pikka aega dieedil olnud, siis maitseb ka lastevorst lihana. Film oligi selline nagu Trash lubas ehk meelelahutuslik seiklusfilm, mis ajaloofilmi raamistikku oli topitud, selliseid meeldib neil seal ikka teha - aga üsna kesine teine. Kõigepealt ongi probleemiks see, et tegemist pole ei liha ega kalaga. Korra pannakse peamine rõhk ajaloosündmustele (jaapanlaste sissetung Chosŏn'i riiki ja ühe provintsivalitseja katsed valitsus jõuga kukutada), siis võetakse fookusesse hoopis oma tapetud isa eest kättemaksu ihaldav konfutsiaan, kes veiderdava pimeda eraku (Zatoichi anyone?) käest mõõga- ja võitluskunstitunde saama hakkab ning sellele lisaks on veel üritatud sisse pressida väikest armulugu. Tulemuseks ongi laialivalguv film, kus pole ühelegi küljele korralikku, lõplikku lihvi antud ning selle abil ka keskpärasest vaatamiskogemusest päästa. Eraldi pean kiitma aga negatiivsemat tegelast mänginud Cha Seung-Won'i, kes paarsada aastat hiljem ühel eraldatud saarel mõrvamüsteeriumit lahendama peab. 5/10\nRežissöör: Paul Andrew Williams\n"No warning. No mercy. No escape."\nSuurbritannias on viimasel ajal tõusnud tendents panna õudusfilmide ja thrillerite pahategelase rolli oma järelpõlve. Ütlus "noorus on hukas" on saanud seal uue mõõtme ja selle asemel, et vanem põlvkond nooremaid lihtsalt viltu vaatab, nende käitumismalle kommenteerib ja neid moraalituses süüdistab, kardetakse nüüd, et lapsed ka vanemate eluküünla kallale kipuvad. Sellised tuuled puhuvad vähemalt sealses õuduskinos.\nKui THE CHILDREN'is, mille stsenaariumi autor ka käesoleva filmi režissöör P.A. Williams on, olid esimese-teises klassis käiv jõmpsikas see, kes isa kudumisvardaga silma torkas ja ema kööginoaga pussitas, siis EDEN LAKE ääres kiusasid täisealiseid varateismelised kaagid. Nüüd aga on järg käes äsja puberteedist väljunud noortel, kes ühe keskklassi pere kodusse tungivad, pereisa ja -emaga natuke "lõbutsevad" ning nende poega ootama jäävad. Nende motiivid jäävad esialgu üsna ähmasteks, millele ei aita kaasa ka immigrantidest noorte kommunikeerumisel kasutatav sõnavara. Jah, just sisserännanud inimeste järeltulijad on need, kes korralikku valget pere (sellisena nagu me teda nägema oleme harjunud) terroriseerima hakkab. Williams on oma thrilleris nimelt otsustanud ekspluateerida praegu heaoluühiskondades kulutulena levivat hirmu immigrantide ees ning seetõttu võib tegevuse vabalt Cherry Tree Lane'lt üle viia näiteks Nybergsgatanile. Hoolimata oma minimalistlikust lähenemisest loole, suudab režissöör pinget edukalt (suuresti tänu filmi lühikesele kogupikkusele) hoida ja otsad stiilselt kokku tõmmata. Ütleks, et žanris tänavu peamised kiidusõnad endale napsanud THE DISAPPEARANCE OF ALICE GREED jääb käesolevast filmist tunduvalt maha. 8/10\nRežissöör: Philip Brophy\n"The first phase is hallucinogenic... the second phase is glandular... and the third phase is... BODY MELT"\nEt mitte sellelt suurelt, ilusalt mandrilt ära liikuda, siis 1993. aastal valmis seal ka käesolev, mõningast kultusmaiku omav film. Kehasulamisfilmid ise peaks isegi mingisuguse horrori alamkategooria moodustama ja millegipärast arvan, et see film jäigi silma just mõnele sellistele filmidele keskendunud leheküljele poolkogemata sattudes. Eksperdiks end pidada ei saa, kuid leian, et antud film just kõige paremini seda tillukest alamžanri iseloomustama ei sobi. Esiteks pole siin filmis piisavalt sulavaid kehasid ja teiseks... ega muud vist öelda ei saagi kui, et sulavaid kehasid on selgelt liiga vähe! Nagu ikka on keha vedelaks massiks muutvaks jõuks sissemanustatav jook (vt. STREET TRASH), seekord on kurjajuureks vanaks läinud alkoholi asemel aga ühe keskmise ettevõtte poolt Melbourne'i eeslinna elanikeni toimetatud vitamiinijook (võtke seda kui hoiatusfilmi!). Noh, muidugi tulevad varsti mängud karmide ja vähem karmide võtetega võmmid ja (tuletan meelde, et tegemist on austraallaste filmiga) kiirituse või mingite eksperimentide tõttu moondunud maakad. Pritsitakse rohelist löga, plahvatatakse, sulatakse, rebitakse otsast kehaosasid ja tehakse muid ulakusi. 6/10\nRežissöör: Sean Byrne\n"Don't break her heart"\nVahest on ikka hea võtta ette film, millest sa, peale paari loetud hea sõna ja postri, mitte midagi ei tea. THE LOVED ONES oli selline film. Postri järgi oleks, olles harjunud ameeriklaste odavate õuduskomöödiatega, et tegemist on taas ühe lõpuballi ümber keerleva rappimisfilmiga, kus pritsitakse lamedat huumorit, tükeldatakse üksteist ja, kooli lõpetavatele nooretele kohaselt, muretsetakse sellepärast, kuidas oma süütusest lahti saada (vt. DANCE OF THE DEAD). Kindlasti on mängus ka ohter alkoholi ja narkootikumide tarbimine. Aga võta näpust! Sean Byrne on oma filmiga tuttavatelt radadelt osavalt kõrvale triivinud ja ootamatult on vaataja ees hoopis järjest morbiidsemaks muutuv õõvalugu. Loomulikult on need lõpuballid vaid ameeriklastele täielikult omane kultuurielement ja omab teistes lääne- (ja läänelikes) riikides vaid sümboolset tähendust, nii toobki Byrne, põlise aussie'na, mängu juba tuttavama temaatika - tsiviliseeritud inimest kimbutavad pooletoobised maakad. Kogu see lõpuballi teema jääbki kajama pigem kuskil tagaplaanil ja vahepeal tuletakse seda vaatajale vaid ühe üsna ebavajaliku kõrvallooga meelde, mis muudab struktuuri poolest filmi üsna hektiliseks ja laialivalguvaks. Muidu aga täitsa meeldiv üllatus Austraaliast, mille uuemast õuduskinost ma erilise vaimustusega muidu ei räägi. 7/10\nPoster: Paris I'll Kill You (2011)\nreede, november 05, 2010 by , under film, poster\nneljapäev, november 04, 2010 by , under film\nRežissöör: Matt Harlock ja Paul Thomas\nBill Hicks on nii lege vana, et pikemalt temast rääkida pole mõtet. Uudis on aga see, et hiljuti valmis temast väga asjalik dokumentaal, kus tuuakse vaataja ette Hicks'i elulugu: lapsepõlvest kuni surmani 1994. aastal. Seda kõike esitletakse läbi uhke foto-animatsiooni, millele on lisatud linti võetud ülesastumisi ja mida kaadri tagant kommenteerivad koomiku vanemad, vennad-õed ja sõbrad. Loomulikult on just viimased need, kes Hicks'i elust kõige põnevamaid seikasid pajatada oskavad, sest nemad olid just need, kes mehe kujunemisel, selleks, kellena me teda kõik tunneme, kõrval olid. Samal ajal, kui tema usklikud vanemad eemalt lihtsalt käsi laiutasid. Bill Hicksi kriitika riigis levinud turvalise mõttemudeli ja keskmise ameeriklase pihta on tänapäevalgi veel rohkem kui aktuaalne ja seetõttu on mul hea meel, et tema eluloo dokumentaliseerimisega nii kaua oodati ja alles nüüd läbimõeldud tööga lagedale tuldi. Varsti tõmmatakse headele mälestustele muidugi vesi peale, sest kuuldavasti kavatseb Russell Crowe lähitulevikus tema kingadesse astuda. 9/10\n"Unseen. Unforgiving. Undead."\nTõsi ta on, et vampiiri-mütoloogia on ajaga üsna kardinaalselt muutunud. Kui Bram Stoker kujutas vampiiri Ida-Euroopas, Karpaatides lossi omava karismaatilise härrasmehena, kes jäi lääne populaarkultuuris vampiiri arhetüübiks väga pikaks ajaks (peamiselt tänu Universali ja Hammer stuudio filmidele), siis kuskil 20. sajandi lõpupoole võeti hoopis teine suund (usun, et teerajajaks oli Tony Scott'i THE HUNGER) ning modernne vampiir oli naissoost, elas mõnes suurlinnas (soovitatavalt New York) ning hankis toitu läbi oma naiselike võlude. Suurepärasteks näideteks on, ühiseid jooni kandvad, kaks 90ndate keskpaigas valminud vampiirilugu, Larry Fessenden'i HABIT ning Michael Almereyda NADJA, millest tahaks siinkohal ka juttu teha.\nNadja (võluv Elina Löwensohn) on kurikuulsa krahvi lihane tütar, kes New Yorki suitsuhõngustes baarides ja pimedates nurgatagustes omale sobivaid ohvreid otsib. Peale isa surma Van Helsing'i käe läbi, otsustab Nadja suurlinnast üles otsida oma kaksikvend Edgar, et koos paika panna tulevikuplaanid, kuid tema teed ristuvad Lucy'ga, kes ka vampiiritari lummusesse satub. Probleem on selles, et Lucy on abielus - mitte, et see vampiire varem heidutanud oleks - ja, kokkusattumused-kokkusattumused, tema abikaasaks on justnimelt eelmainitud Van Helsingi vennapoeg, kes nüüd koos proovivad Nadjani jõuda, et Lucy vampiiri mõjuvõimu käest päästa.\nAlmereyda katsed klassikalist vampiirilugu tänapäevaseks vormida on igatepidi õnnestunud. Ega selleks polnudki rohkemat vaja teha, kui ettekirjutatu lihtsalt tänapäevasesse ruumi tõsta, milleks öise New Yorki tühjad kõrvaltänavad ideaalselt sobivad. Ometi on režissöör jätnud endale piisavalt ruumi eksperimenteerida, seda peamiselt pildikeeles (näiteks võetakse vahepeal kasutusele mänguasi/videokaamera Fisher-Price PXL 2000, mis pildi digimosaiigiks muudab), kuid ka mängureeglid, mille järgi vampiirifilmi teha tuleks, saavad natukene väänatud, et ta tänapäevas natukene paremini töötaks. Nii näiteks on Van Helsing suvaline ekstsrentiline vanamees trepikojast, kelle töövarustuse hulka kuulub jalgratas ja peegeldavad prillid. Eks siin ole neid omamoodi veidrusi veel, mille eksisteerimise kohta oskab vaid režissöörihärra ise vastuseid anda. Tugev autorifilm. 8/10\nreede, oktoober 15, 2010 by , under film\nRežissöör: Tanit Jitnukul\n1767. aastal alustas Birma kuningriik sissetungi Siiami (tänapäeva Tai) aladele ja kuna neile erilist vastupanu ei osutatud, suudeti kõik ettejuhtuvad linnad kiirelt kapituleeruma sundida. Oli vaid aja küsimus, millal pealinna Ayutthaya müüride alla jõutakse. Birma vägede edenemisele tõmbas aga piduri peale väike küla Bang Rajan, kuhu kogunesid kõik ümberkaudsete alade elanikud, kes soovisid sissetungijale koha kätte näidata. Loomulikult alahindasid Birma väepealikud peamiselt põllumeestest koosnenud sõjaväge, kes ilma igasuguse sõjalise väljaõppeta ja kehvema varustusega siiski tugevat vastupanu suutsid näidata ja Birma vägesid mitu kuud ühe paiga peal hoidsid. Selle küla vapratest meestest ja naistest, kelle lahinguvõitudest tänase päevani legende räägitakse ja kes igale tailasele patriotismi sümboliks on, käesolev ajalooline eepos räägibki.\nNii suurt vaimustust, nagu Trashil, esile ei kutsunud, kuid võib nõustuda, et tegemist on üsnagi õnnestunud katsega ühte rahvuse jaoks tähtsat ajaloolist episoodi ekraanile tuua. Nagu selliste filmide puhul ikka, on oht langeda imalasse sentimentaalsusesse ja üleliigsesse heroilisusse ja erand pole ka käesolev linalugu. Selge see, et nii tähtsat ajaloosündmust on raske kuidagi objektiivselt kujutada, kui sel rahvuslikul identiteedis niivõrd suur roll on aga kõrvaltvaatajana on natuke naljakas vaadata, kuidas võimalikult macho'd ja lihastes mehepojad kangelaslikult väikeste ja kleenukeste Birma vägedega juba eos kaotatud lahingut peavad. Klišeed aga kõrvale heites, siis film toob vaatajani üsna detailse ajastupildi ja eepilised lahingustseenid, kust ei puudu ka iga tailase jaoks legendidest tuttav seik, kus üks kangelastest vesipühvli seljas esirindel lahingusse tormab. 7/10\nneljapäev, oktoober 14, 2010 by , under film\nKui kõrvale jätta faktid, et filmi tegevustik leiab mere asemel aset hoopis ühe suvalise siseveekogu lähedal ja seksi aseaineks on noored poolpaljad näitsikud, siis läheb filmi reklaamlause üsna täppi. Reklaamimehed on loomulikult psühholoogilist mõjutamist koolis õppinud ja teavad, et sihtgrupiks olevale keskmisele 16-25-aastasele mehehakatisele, ei mõju filmi juurde tõmbamiseks ükski sõna paremini, kui "seks" ja "veri". Ning, kui lisada kõigele sellele veel salapärane tähe- ja numbrikombinatsioon "3D"... ühesõnaga, võib rahulikult rahapakke lugema hakata.\nAlexandre Aja näitas enda läbimurdefilmiga HAUTE TENSION ja Hollywoodi debüüdiga THE HILLS HAVE EYES, et suudab üsna hästi läbi käia praktiliste efektidega ja oskab seda kõike ka serveerida nii, et ka verd ja otsast rebitud jäsemeid näha ihkavate, oma igapäevaseid doose vähetuntud b-filmidest ammutavate gorehound'ide pilgud ekraanile naelutaks. Nii polnud ka eriline üllatus, et selles 1978. aasta kultusmaigulise õudusfilmi uustöötluses, on just veri, otsast rebitud jäsemed ja poolitatud inimkehad need, mis kõige enam töötavad ja nädal pärast vaatamist enim meeles on. Peale paljalt vees sulistava Kelly Brook'i, muidugi. Filmi selliste külgede pealt hindama hakata oleks üsna puine aga mida muud teha, kui film just paljaste tibide ja tükeldatud inimkehade eksponeerimise peale toetubki. Tuleb hinnata seda, mida pakutakse. Kindlasti pole mu arvamus ka kõige täpsem, sest kolmemõõtmelise pildi asemel näitab minu televiisor vaid kahemõõtmelist ja seega jäid paljud asjad, sellisena nagu nad mõeldud olid, kogemata - näiteks ekraanilt välja tulev okse ja silme ees ulpivad peenised (tehnoloogia on võimas, ma tean!). 5/10\nKaks peaosalist: bikiinides tibid ja gore.\nRežissöör: Prachya Pinkaew\nPärast ONG-BAK menu läänes muutus peaosas säranud Tony Jaa nimi peksufilmi-sõprade seas uueks kuumaks teemaks. Uut rusikakangelast oodati sealsete riisipõldude vahelt tegelikult juba mõnda aega: Jackie Chan proovib kätt väheke tõsisemate rollidega ja Jet Li proovib siiani Hollywoodis (edutult) kanda kinnitada. Kuid kulus kaks aastat ennem, kui Tony Jaa uuesti peaosas areenile astus ja enda oskusi demonstreeris. Loomulikult oli uue filmi peamine eesmärk vaid Tony Jaa tõusvat populaarsust ära kasutada ja seetõttu eriti millelegi muule ei mõeldudki, kui, et kuidas filmi võimalikult palju kaklusstseene lisada. Samuti oli tähtis, et film lääne publikule kuidagi loomulikum tunduks ja seetõttu viidi tegevus ka Austraaliasse, kus möllavad siiski peaasjalikult vaid tailased. Tulemus on nagu arvata võib, väga rumal. Rumal filmina, kuid täis väga häid, loominguliselt loodud kaklusstseene. Tony Jaa ei peta ka seekord fännide ootusi/lootusi ning teeb kõik kaskadöörivembud ise, ilma nööride ja muude abivahenditeta, ära. Kirsiks tordil on veel ühe võttega linti võetud peksustseen, mida osad kõigi peksustseenide emaks peavad. Kahju vaid, et see sellise segaduse sees, nagu see film on, kaduma tahab minna. 4/10\nXipele jälle meeldis väga.\nneljapäev, oktoober 07, 2010 by , under film\nRežissöör: Miike Takashi\n"The only thing stranger than this family is... Visitor Q"\nFilm algab küsimusega "Kas sa oled kunagi teinud seda oma isaga?" ja kaadrisse ilmub keskealine meesterahvas, kes Jaapani noorsoo kohta uurimust tehes ühe teismelise prostituudi juurde sattunud on, tema võludele vastu ei suuda panna ning varsti end temaga voodist avastab - tegemist on isa ja tütrega, nagu peale kiiret seksuaalakti välja tuleb. Miike, mis Miike! Loo keskmes ongi üks mittetoimiv perekond, kus ema kannatab poja vägivalla käes ja vahetevahel end heroiiniga rahustab, tütar on kodust lahkunud ning prostituudiks hakanud, poega kannatab koolikiusamise all ja pereisa on niivõrd oma reporteritöös kinni, et muudab varsti ka poja kannatused sobivaks telesaate-formaadiks. Neile, kes Miike töödega kursis on, teavad, kui väga meeldib talle enda filmidega vaatajaid šokeerida ning selles osas ei valmista pettumust ka käesolev film. Siiski leian, et käesoleva filmiga puudutab Miike tunduvamalt sügavamaid teemasid kui tavaliselt ning enda üsna äärmusliku filmikeelega proovib edasi anda ka kommentaari Jaapani pereväärtuste languse üle ja (reality) televisiooni tähtsusest sealses ühiskonnas. Ma vähemalt loodan, et need ideed olid Miike'l filmi kallale asudes ka peas, mitte, et ma otsin siin mingisuguseid põhjendusi, miks mulle see nekrofiiliat, vägistamist, intsesti, koomikslikku vägivalda ja tumemusta huumorit täis lugu niivõrd meeldis. Selgelt üks Miike tugevamaid töid! 9/10\nKõik jõuab lõpuks tagasi emakuju juurde.\nRežissöör: Harmony Korine\nSelge see, et Harmony Korine nimi müüb. Mees teab seda ka ise ning ainult seetõttu läheb tal läbi müüa hingehinna eest (7500 naela, kui täpsem olla) filmi 35mm koopiaid - ikka leidub rumalaid, kellel raha rahakotti ära ei mahu. Korine ise kuulutab, et filmile tuleks läheneda umbes sellise teadmisega, et see videomaterjal on kuskilt USA maakolkast avastatud ja vaataja saab avastama hakata midagi, mis tegelikult laiema avalikkuse ette üldse jõudma poleks pidanud. Samas ei proovigi režissöörihärra ise midagi selleks teha, et see kogemus ka kuidagi autentsemalt välja kujuneks. Minu arust oleks mõte kuskile torrenti-keskkonda anonüümselt üles laetud ja sealt vaikselt sõna-sõnaliselt levima hakanud informatsioon video kohta, kus väikelinna pensionärid joomise, vandaalitsemise ja hooradega vallatlemisega aega veedavad, tunduvalt intrigeerivam, kui Harmony Korine praegune standartne levitamismeetod. Samas on mul hea muidugi kommenteerida, minu taskusse need rahad ei voola. Trailer oli oma mõningases salapäras küll 10/10 materjal aga film muutus pikapeale küll tüütuks, sest kui pikalt sa ikka ühe toksikomaani vaimusähvatusi nautida jaksad. 6/10\nTegelikult väga lahe idee: jackassilikke vempe tegevad vanurid.\nRežissöör: Sang-il Lee\nShingo, Tetsu ja Saki on kõik elus omal moel pettunud. Shingo on politseiametnik, kes lootis politseitööst väheke muud, kui laua taga pabereid täita, kuid tänu oma kontrollivale bossile arvatavasti sinna laua taha ka jääb. Tetsu koristab avalikke käimlaid, lahutades meelt "klientide" kiusamisega ning vabal ajal proovib hullumajas puhkavalt isalt paar sõna suust välja pigistada. Saki on apteeker, kelle vanemad ootavad temalt pere loomist aga kelle kinnisidee on täiusliku plahvatusohtliku vedeliku loomine. Loomulikult peavad selliste tegelaste teed varsti ristuma ja nii hakkavadki Shingo ja Tetsu varsti meelt lahutama neilt tellitud kättemaksude ellu viimisega ja pidevalt suuremaid mõõtmeid võtva vandalismiga.\nSelliseid filme on arenenud riikides ikka kombeks paar-kolm tükki aastas teha, sest sihtgrupist, mässumeelse ja eelneva põlvkonna normide peale vilistavast noorsoost, puudust ei teki. Selles mõttes SCRAP HEAVEN mingisuguseid üllatusi ei paku. Kõik oli justkui eelnevalt nähtud-tehtud, sest liiguti kindlat ja tuttavat rada pidi - seetõttu tundus ka filmi pikkus kuidagi vaimule liig, poolteist tundi oleks piisanud. Kummalise maigu jätsid suhu ka pidevalt õhku tõusnud paralleelid ameeriklaste FIGHT CLUB'iga, kuid õnneks ei mindud nii kaugele, et sama üllatust (filmi lõpu näol) teist korda serveerida. 6/10\nGoo-reu-meul beo-eo-nan dal-cheo-reom / Blades of ...


Reishi toode, seeneekstrakt, seenelihase kapsel - Wuling\nWuling on 2003. aastal loodud biotehnoloogiaettevõte, mis on spetsialiseerunud mahepõllumajanduslike seente ja toidulisandite tootmisele ja töötlemisele. Alustatud ja arendatud Hiinas, oleme nüüd laienenud Kanadasse ja pakume kümneid erinevaid seenetooteid.\nMeie mahepõllundusbaas asub Wuyi mäe lõunajalamil, hõlmates ligi 800 ruutmeetrit. Wuyi mägi on Hiina üks peamisi looduskaitsealasid, kus välisõhk on värske ja kunstlikust reostusest vaba ning sobib väga hästi ravimtaimede kasvatamiseks.\nTeadus- ja arendustegevus ning kvaliteedikontroll\nIgas tootmispunktis jälgime oma toodet asjakohaste toimeainete taseme osas, nii et teil on meilt ühtlane ja suure tugevusega alusmaterjal või valmistoode. Meil on ISO 22000 sertifikaat ja saame vajadusel esitada SGS testimisaruandeid. Samuti tuleneb meie kvaliteet meie kasutatavate toorainete üksikasjalikust valimisest ja rangetest standarditest ning headest tavadest kasvatamisel.\nme toetame OEM -i\nAlates 2003. aastast oleme laiendanud oma kliendibaasi kogu maailmas ja tarnime regulaarselt üle 40 erinevasse riiki üle maailma. Laevanduse osas anname endast parima, et õigeaegselt kohale toimetada, ja meil on suurepärane meeskond selle haldamiseks. Meil on teadus- ja arendustegevuse, müügi ja tootmise alal üle 75 töötajaga meeskond.\nMeditsiiniline seente pulber\nÜle 20 liiki kvaliteetseid seente ekstrakte.\nKõik koostisosad on pärit 100% orgaanilisest sertifitseeritud seente viljakehast.\nBeeta-glükaan vahemikus 10%-98%.\nPolüsahhariidid vahemikus 10%-98%.\nPestitsiidide jääke pole.\nLaboratoorselt testitud Heavy Metal Standard.\nEi täiteainet ega dekstriini.\nMateria Medica Compendium andmetel on ganoderma lucidum lame, mõrkja maitsega, mitte ...\nSpetsifikatsioon Toote nimetus Lõvimehe ekstrakt Immuunsüsteemi tugevdajad Päritoluriik Hiina ...\nCordyceps, tuntud kui Cordyceps militaris, on seente kompleks, mis on parasiitne Cordyceps miltaris ...\nOrgaanilised Ganoderma Spore Oil kapslid\nTuntud ka kui Danzhi, mõru ja mittetoksiline. See ravib rindkere sõlme ja Qi -d. Ganoderma luuk ...\nOrgaanilised Ganoderma spooripulbri kapslid\n100% orgaanilised Ganoderma ekstrakti kapslid\nMeditsiinilised seente kapslid\nÜle 100 funktsionaalse valemi kliendid on rahul.\nGMP sertifitseeritud tootja, kellel on mahepõllumajandus.\nFDA, USDA/EU ORGANIC, HACCP, ISO22000, KOSHER, HALAL sertifikaadid.\nKvaliteedikontroll algusest lõpuni.\nKohandatud tooted valemist pudelini.\nSeenejoogid ja tee\nTõhusad funktsionaalsed joogid, millele on lisatud meditsiinilisi seeni.\nOrgaaniliselt sertifitseeritud populaarne koostisainete pulber.\nKohv, tee, puuviljapulber, kurkumipulber, Macha pulber, probiootikumid, valgupulber.\nÜle 100 kliendi rahuloleva valemi ja maitse.\nKohandatud maitsest kuni välispakendini.\nÜhe peatuse teenus, müügiks valmis.\nRakendus Toidu põhiturg ● Kanada ● Ameerika ● Lõuna -Ameerika ● Austraalia ● Korea ● Jaapan ● Venemaa ...\nReishi seened sisaldavad beetaglükaane (polüsahhariide), pika ahelaga süsivesikuid, mis on üks ...\nToorained: see on segatud Malaisia esmaklassilisest Arabica lahustuvast kohvipulbrist suurepärase maitsega ...\nOrgaaniline Ganoderma kestast purustatud spooripulbri kork ...\nJuncao Red Reishi seeria\nJuncao viljelustehnoloogia eesmärk on kaitsta keskkonda palgi lõikamise eest seente kasvatamiseks.\nLooduslikult kasvab see konkreetsest metsikust rohust.\nKõrge polüsahhariidide ja triterpeeni sisaldus Red Reishis.\nEsimene talu maailmas, kus kasvatati Juncao Red Reishi.\nMida me teame ravimtaimede kohta?\nGmp & Amp; fda sertifitseeritud.\n100% kohandatud teie kaubamärgi jaoks.\nMeil on professionaalsed formulaatorid ja pakendikujundajad, kes kohandavad teie täiuslikku kaubamärki!\nTänapäeva kõrge vähktõve esinemise korral on hädavajalik ennetada ja võidelda vähiga! Meditsiinilised uuringud on tõestanud, et vähemalt 35% vähkkasvajatest on toiduga tihedalt seotud, seega on õige toitumine vähktõve ennetamisel väga oluline. lõhnav seen Seen on aare toidus. Muistsed ...\nGanoderma lucidumi olemus\nRääkides ganodermast, oleme sellest kindlasti kuulnud. Ganoderma lucidum, üks üheksast maitsetaimest, on Hiinas kasutatud enam kui 6800 aastat. Selle funktsioonid, nagu „keha tugevdamine”, „sisenemine viide zangi elundisse”, „vaimu rahustamine”, „leevendamine ...\nAdaptogeenid löövad tervisemaailma üle, tõustes kiiresti kui üks uusimaid suundumusi, mis garanteerivad teie heaolu. Reishi seeni, mida nimetatakse ka Ganoderma lucidumiks, kasutatakse kõige sagedamini idamaistes ravimites ja neid on kasutatud "traditsioonilise meditsiini praktikas ...\nMis on Reishi seen? Reishi seened kuuluvad mitmete meditsiiniliste seente hulka, mida on sadu aastaid kasutatud peamiselt Aasia riikides nakkuste raviks. Viimasel ajal on neid kasutatud ka kopsuhaiguste ja ...


Vooremaa Aasta Riigikogus ei möödunud asjata\nAasta Riigikogus ei möödunud asjata\nEestimaa Rahvaliit, kuhu minagi kuulun, on üks osapooli Riigikogu koalitsioonist. Nii on tulnud, lähtudes kokkuleppest ühendusega Vabariigi Eest ? Res Publica ja Reformierakonnaga, ellu viia ühtset koalitsioonipoliitikat.\nOluline sotsiaalne turvalisus\nPoliitiline koostöö ei tähenda aga üheülbalisust ja stampi. Demokraatlikus ühiskonnas ongi igal erakonnal omanäolisus, spetsiifilised sihid, valijatele antud lubadused. Rahvaliit on pööranud põhitähelepanu stabiilse ja kindlustundega ja ühtlasi arenemist võimaldava elukeskkonna loomiseks Eestimaa elanikule.\nSotsiaalne turvalisus on hädavajalik tingimus eluringi jätkamiseks. Et mees leiaks armastatud naise ja loodaks pere, kuhu sünnivad lapsed, keda peaks olema vähemalt kolm.\nParaku on viimastel aastatel sündivus Eestis järjest vähenenud. Eriti madal on sündivus maaregioonides, kahjuks ka minu kodulinnas Põltsamaal. Rahvaliit alustas olukorra päästmiseks perepoliitika elluviimist. Läbirääkimiste ja vaidlustega saavutasime, et rakendati poole miljardi krooni suuruse aastamahuga vanemahüvitis.\nNii hakati tasuma alampalgalt makstavat vanemahüvitist neile, kelle sissetulek on väiksem kui alampalk. Kehtestati vanemahüvitise maksmine 2200 krooni ulatuses ka nendele, kellel sissetulekut ei olnud.\nVanemapalk soodustab laste sündi\nVanemapalga kehtestamine tekitas erinevaid mõtteid nii selle suuruse kui ka otstarbekuse üle üldse. On kostnud koguni arvamusi, et mõnedes kodudes seostatakse laste sündi vajadusega raha saada. Poliitikuna, emana ja vanaemana usun, et tervikuna mõjutab vanemapalk ühiskonda positiivselt ja soodustab laste sündi peredesse, kus neid oodatakse.\nEesti peres peaks olema vähemalt kolm last. Rahvaliit on suutnud kaasa aidata sellele, et alates käesoleva aasta 1. jaanuarist loetakse lasterikkaks pereks peret, milles kasvab kolm või enam last. Nendele peredele makstakse üks kord kvartalis täiendavat lastetoetust 150 krooni lapse kohta, mida varem maksti alates neljandast lapsest.\nSoodustatud on ka lapse sünd tudengiperedesse. Noorte perede toetamiseks kustutatakse esimese lapse sünni korral 50 protsenti ja teise lapse sünni korral 75 protsenti õppelaenust.\nTaasiseseisvunud Eestis on aastaid räägitud vajadusest tõsta pensione. Eesmärgi täitmine on nõudnud pingutusi ja oskust vajalikku raha leida. Rahvaliit on koalitsioonis pidevalt kaitsnud vajadust pensione suurendada. Meie püüdlused on viinud niikaugele, et Riigikogu tõstis keskmist vanaduspensioni 2003. ja 2004. aastal 230 krooni võrra. Nelja aastaga kasvab pension 1000 krooni võrra.\nMul on heameel, et kuulun Riigikogu sotsiaalkomisjoni, mistõttu olen saanud töötada just nende inimeste heaks, kes kõige rohkem abistavat kätt vajavad ? pered, pensionärid, õppurid.\nRiik, mis jätab sellised inimesed unustusse, ei pea lugu aastakümneid töötanud vanematest põlvkondadest ega aita kaasa ka uute põlvkondade pealekasvule, kes elu edasi arendavad.\nMõistagi pole Rahvaliidul esimesel Riigikogu-aastal kõik kavatsused täitunud. On leitud sedagi, et oma tõekspidamistelt ei sobi Rahvaliit praegusesse koalitsiooni. Selle üle võib vaielda. Leian siiski, et just koalitsiooni kuulumine on võimaldanud Rahvaliidul valijate heaks ära teha seda, mida senini on suudetud.\nTänan kõiki Jõgevamaa elanikke, kes on mulle kui Riigikogu liikmele avaldanud oma mõtteid ühiskonnaelu probleemidest, teinud ettepanekuid, kritiseerinud.


Hennes Mauritzi kasum kasvas - Kaubandus\nHennes Mauritzi kasum kasvas\nEuroopa suuruselt teise moerõivaste tootja Hennes Mauritza eelmise kvartali kasum kasvas kuus protsenti eelkõige tänu uutele poodidele ning tugevale eurole, kirjutab Bloomberg.\nEttevõtte finantsaasta teise kvartali, mis lõppes 31. mail, kasum kasvas 4,19 miljardi Rootsi kroonini võrrelduna analüütikute ennustatud 4,15 miljardi krooniga. Kontserni netokäive kasvas 23 protsenti 26,5 miljardi kroonini.\nH M avab uusi kauplusi suurema tempoga kui eelmisel aastal ning euro kurss on kerkinud krooni suhtes 17 protsenti.\n„H M on Euroopa efektiivseim jaemüüja millel on suur rahvusvaheline kasvupotentsiaal,“ kirjutas Citigroupi analüütik Richard Edwards enne majandustulemuste avaldamist oma klientidele. Analüütiku soovitus aktsiale on „osta“.\nH M aktsia hind alustas tänast kauplemispäeva 1,6-protsendilise tõusuga 376,5 Rootsi kroonini, samal ajal kui Stockholmi börsiindeks on 0,2 protsendiga miinuses.


Dieetkook - mu lemmiksõna! - Kohalolu\nDieetkook – mu lemmiksõna!\nEt ausalt ära rääkida, pean ma alustama sellest, et kõik sai alguse toidu teadlikust valikust. Ja sellega seoses kerkis üles teema – kas mõistus või keha? Aasta tagasi ütles fitnessivõitja Evelin Ainomäe lause, mille peale mu keha väga tugevalt reageeris – TEE OMA KEHA HEAKS PARIM VALIK. Ja ma olen nii elanud aasta.\nTänaseks olen sealmaal, et söön endiselt noo peaaegu kõike, aga vähestes kogustes, peale sööki on kerge olla. Väldin teadlikult leiba-saia, piimatooted piiratud. Point selles, kui teadlikult piirata, siis meel harjub sellega ja lõpetab nõudmise üsna ruttu. Sest keha seda enam ei vali. Õppige tegema vahet – kas toitu valib keha või meel.\nEvelini superpudrust olen juba kirjutanud, aga ei väsi üle kirjutamast ja soovitan neile, kellel kõht korralikult (ikka kord või kaks päevas) läbi ei käi, kes peale sööki tunnevad end väsinuna, mitte energiapommina. Mina teen seda putru nii, et kasutan ainult rukkihelbeid. Keedan mõni minut, lisan soola, kui enamvähem valmis, lisan ühe munavalge, lihtsalt segan sisse ja hoian väljalülitatud pliidil minutikese, muna hüübib kiirelt, koguaeg segada. Lisan südamest kaneeli ja veidikene mett, kui on magusama pudru isu. Aga mesi ei ole seal üldse oluline, kui on külmkapist peoga lisada maasikaid või muid mammusid. Ülimalt kasulik on aga lisada kuivatatud ja hästi peeneks hakitud musti ploome. Peale selle pudru söömist ei tunne kunagi raskust ja meel vabastab su toidumõtetest üsna pikaks ajaks. Eks iseasi ka, kui suures koguses teha. Teen alati väikse portsu ja kui saab liiga väike või olen liiga näljane, lisan rohkem marju, vahel ka kuivatatud hakitud datleid. Kõik õiged asjad on lihtsad. Ja maitsvad. Kui te arvate, et muna seal libedikuna limane ja rõve, siis eksite täiega. Muna teeb selle pudru eriliselt õhuliseks. Või kui viitsite mängida, vahustage munavalge, aga tulemusel vahet eriti ei ole.\nOn lausa imeline, et kohvik “ISU” omanik Ingrit Perk oli nõus katsetama Evelini menüüga. Kõik lihtsalt kulges ja elustus, see andis meile märku, et liigume õigel teel ning õige pea oli meil võimalus degusteerida ekstrahead dieettoitu Evelini isiklikust menüüst. Kas pole vahva, et nüüd ei saa pugeda ka selle taha, et oi ma ei tea mida süüa. Tule kohale ja söö. Või tee ise.\nValikus on hetkel 4 rooga. Roheline smuuti, õhuline rukkipuder, kanasalat ekstrahea kastmega ja KOOK. Õige pea tuleb lisandub veel maitsvaid toite ning ka kõikide roogade täpne kalorsus koos koostisosadega on kohapeal toitu tellides kohe lugeda. Kas pole äge?\nMa olen nagu Tim – väga suur smuutifänn, eriti rohelise, ja juba tean, et smuutit ei saa kunagi välimuse järgi hinnata. Sedapuhku oli meil proovismuutiks selline mudavärvi jook, mis sisaldas aga ülimaitsvaid asju – banaani, vaarikat, spinatit ja spirulinat. Kõik naersid ja see oli lõbus, aga kui degusteerimiseni jõudsime, siis olid kõik vait ja mõmisesid. Ingrit arvas, et timmib veel värvi. Üllata mind, Ingrit 🙂\nTeiseks roaks oligi rukkipuder. See viis keele alla! Hõrk, kerge, maitsestatud armastusega. Seda oskab ainult Ingrit. Ja peal maasikad ja mustikad. Jammi kuubis!\nKolmas roog oli kanasalat. Ma ei ole ceasari salati fänn, sest minu jaoks on kaste alati äädikane ja terav, pluss veel peal see mõtetu saiakuubikute jura. Evelini kanasalat oli aga megapehme, samas särtsakas, sest selle peal on Patuvaba Kaste. Mul on küll tunne, et kokk seal lisab mingeid oma salaaineid toidule, et see nii hea tuleb. Küllap noaotsaga armastust…\nJa tippude tipp oli kook! Dieetkook. Olete kuulnud sellist väljendit? Mu lemmiksõna – dieetkook. KOOK suurte tähtedega, sest see sulas suus, see oli parasjagu suur tükk, mis sisaldas täisterakaerahelveste ja kookose põhja, maitsestamata jogurtit ja mangopüreed, kuhjaga maitsvaid marju… ja iseloomustamaks sõnad – elukergus, lend, chill, põsemusi, värskus, magus, kuid mitte imal. Maitsemeelte Pidupäev on selle koogi nimi.\nMeie ülimaitsev eine oli neljakäiguline, portsud parajad! Kõhud said täiega täis, aga keegi meist ei kurtnud raskuse üle kehas. Milline nauding + power kehas! Asjaosalised suutsid isegi pildi tarvis leitile hüpata!\nAitäh Evelin Ainomäe, Aveli Jänes, Tim Bluz, Ingrit Perk ja Belinda!\nAitäh olemast valgus, Anette!\nAitäh, kohvik “Isu”!\nOli imeline ja maitsev päev!\nKino ikka ka –\nAstuge ISUST läbi!


Muratsi külaselts sai projektiga “Pidu iga ilmaga” peotelgi, kakskümmend pinki ja kuus lauda. Projekti rahastas siseministeerium kohaliku omaalgatuse programmi vahenditest.\n“Meile oli vaja peotelki, kuna meil ei ole ühtegi ruumi, kus saaks kokku tulla või üritusi korraldada,” põhjendas Muratsi külavanem Ülo Vevers, lisades, et varem sõltuti ilmast. Nüüd on külaelanikel võimalus pidulike ürituste korral vajadusel ka telki kasutada. Ja seda tasuta. Kui soovija on aga väljastpoolt külaseltsi, on tal võimalik telki kokkuleppel rentida.\nVevers rõõmustas, et tänu telgile saab nüüd ka ürituste hooaega pikendada. Kevadel alustada varem ja sügisel hiljem lõpetada.\nPingid värvisid üheskoos kolme küla, Vaivere, Muratsi ja Lilbi elanikud. “Pinke on tibukollasest hallini, nõnda et saab vastavalt eale endale istumiskoha valida,” muheles külavanem. Meeter seitsekümmend pikad pingid, millele mahub neli inimest, tegi Kompleks Puit OÜ. Esmakordselt võetakse pingid ja lauad kasutusse 21. juunil toimuval Saaremaa merekultuuri seltsi jaanitulel.\nMuratsi küla elanikud on aastaid korras hoidnud Muratsi sadamat ja seda külarahva jõudude ja vahenditega. “Meie küla elanikkond on 15 aasta jooksul neljakordseks kasvanud,” rõõmustas külavanem, kelle sõnul elab Muratsis praegu üle kahesaja inimese.\nSuuremate üritustena nimetas külavanem Vevers jaanituld ja tänavu augustis esmakordselt toimuvat merekarnevali. Selle lavastab Tõnis Kipper ja kaasa lööb folklooriansambel Virvik. “Meil ei ole kinniseid üritusi ja sadam on alati kõigile avatud,” kinnitas Ülo Vevers. Sellega viitas ta 16. juuni Meie Maas ilmunud loole “Avastamas iseend ja Saaremaad”, kus oli väidetud, et sadamasse siseneja võtab vastu silt, millel kirjas “Võõras, ära tule!”.\n“Sellist silti pole seal kunagi olnud, isegi vene ajal mitte,” toonitas Vevers, kelle sõnul olevat külarahvas väga solvunud. Ta lisas, et külarahvas pakub selle loo autorile võimalust tulla 22. juunil Muratsi küla jaanitulele, kus kl 12 on ka avatud mikrofon. Vabandamiseks.\nLisatud: 21.06.2014 / 22:28\nkasutame Kompleks Puit teenuseid,kvaliteetne töö,peabki varsti nende juurde jälle minema,ja Muratsis on tõeliselt tegusad inimesed,puhas rõõm.\nTubli külavanem Veevers\nLisatud: 24.06.2014 / 10:38\non tõesti kogukonna elu käima pannud! Alati on ta kohal hea nõu ja omapoolse jõuga! Oleks selliseid külavanemaid rohkem ja tahes- tahtmata meenub laulusalm:\n…kuni su küla veel elab, elan mina ka!\nEdu kogu külarahvale!


Altia Eesti käive mullusega samal tasemel - Kaubandus\nAutorid: Annika Matson, Annika Matson Kald • 14. august 2012\nAltia Eesti käive mullusega samal tasemel\nAlkohoolsete jookide tootja ja maaletooja Altia Eesti AS käive tänavu esimesel poolaastal on mullu sama ajaga võrreldaval tasemel.\n"Altia Eesti müüs varasemast rohkem välisturgudele – eksporditulu kasvas 13 protsenti ja kogumüügist moodustas eksport 21% ning Eesti osa oli 79%. Samas Eestis ei kasvanud alkoholiturg esimesel poolaastal nii kiiresti kui mullu, sest oma rolli mängis läinud aasta kõrge võrdlusbaas. Tänavu veebruarist tõusis alkoholiaktsiis ning endiselt on aktiivne alkoholi salakaubandus," ütles Altia Eesti juhatuse liige Kristel Mets ettevõtte teates.\nEsimese poolaastal laiendas Altia tootevalikut, kui sisenes kokteilijookide turule uue sarjaga Saaremaa Frizzer. Lisaks tõi Altia turule veini Chill Out Chenin Blanc uues 1,5-liitrises pouch-pakendis.\nMärtsis teatas turu-uuringute firma Nielsen, et Altia Eesti maitseviin Saaremaa Rabarber pälvis ainsa alkohoolse joogina Tunnustatud Eesti Maitse 2011 kvaliteedimärgi. Lisaks omandas Altia Corporation Xanté ettevõtte ja tootemargi, millele lisaks esindab Altia Eestis eksklusiivselt kontserni rahvusvaheliselt enimtuntud kaubamärke Koskenkorva vodkat ja Renault’ konjakit.\nAltia Eesti on Soome suurima alkoholifirma Altia Corporation tütarettevõte. Altia Eesti kõige tuntum Eestis toodetud kaubamärk on Saaremaa Vodka, ja ettevõte turustab ka mitmeid tuntud rahvusvahelisi joogibrände nagu näiteks Jack Daniel’s, Amarula, Meukow ja Bowmore. Altia Eesti veiniportfelli juhtivad brändid on Fresita, Chill Out, Tarapaca, Two Oceans ja Masi.\nAltia Eesti maksis tänavu esimese kuuga aktsiisi 9,5 miljonit eurot ehk üle nelja protsendi mullusest enam.


Norra keele õpe — Norra Keele Keskus\nPakume norra keele õpet nii ettevõtetele kui eraisikutele. Õpe toimub vastavalt õppijate soovile kas meie hubases Tartu klassiruumis või ettevõttes kohapeal. Võimalik on õppida ka veebi teel.\nJuulis on Norra Keele Keskuses vaheaeg, grupitundidega jätkame augustis ja septembris.\nGrupitunnid Norra Keele Keskuses:\n- norra keel algajatele, tase A1.1 alustab septembris klassiruumis, ajad kokkuleppel. Soovijate olemasolul alustame uue algajate grupiga ka veebis.\n- norra keel veidi õppinutele , tase A1.2 (grupp 1: T 11.30 veebis, grupp 2: N 13.15 veebis)\n- norra keel edasijõudnud algajatele, tase A2 (R 9.45 veebis)\n- norra keel ja ühiskonnaõpetus edasijõudnutele, tase B1.2 (N 15.15 veebis)\n- norra keel ja ühiskonnaõpetus edasijõudnutele, tase C1 (T 16.30 veebis)\nGruppidega on vastava keeleoskuse olemasolul võimalik jooksvalt liituda.\nRegistreerumine ja lisainfo info@norrakeel.ee või tel. 5067783 (Liis Uiboupin).\nKui oled norra keelt varem õppinud, on gruppidega vabade kohtade olemasolul võimalik liituda igal ajal. Erinevalt keeltekoolidest puuduvad meil kindla pikkusega kursused, mis muudab liitumise ja õppe katkestamise paindlikumaks.\nÕpet viib läbi kogenud koolitaja Liis Uiboupin, kellel on magistrikraad Tartu Ülikoolist norra keele ja kultuuri erialal. Liisi kohta loe lähemalt siit.\nEt näha, kas meie juures õppimine sulle sobib, pakume tasuta 45 min proovitundi. Proovitund on hea võimalus Norra Keele Keskuse ja õpetaja Liis Uiboupiniga tutvumiseks. Kui oled algaja, saad tutvust teha ka norra keelega ning veenduda, et tegemist pole sugugi keerulise keelega. Kui oled norra keelega juba varem kokku puutunud, vestleme proovitunnis, et saaksime aimu sinu tasemest. Samuti tuletame ühiselt meelde varem õpitut. Seejärel arutame, kas sooviksid liituda mõne käimasoleva grupi/õppijaga või võtta individuaaltunde.\nKuidas kujuneb keeleõppe hind?\nTundide arvu arvestame akadeemilistes tundides (45 min). Tunni hind oleneb õppijate arvust. Mitmekesi õppida on ühele inimesele soodsam, seega soovitame sul leida mõni sõber või töökaaslane, kes samuti norra keele õppimisest huvitatud. Võta ühendust ja leiame ühiselt kõikidele osapooltele sobiva aja. Vajadusel võime ka aidata leida teisi huvilisi, kellega koos õppimist alustada.\n24 EUR akad. tund\nGrupp, 2 inimest\n13 EUR akad. tund/in\nGrupp, 3 inimest\n10 EUR akad. tund/in\nGrupp, 4 inimest\n9 EUR akad. tund/in\nGrupp, 5 inimest\n8 EUR akad. tund/in\nGrupp, 6 inimest\n7 EUR akad. tund/in\nGrupp, 7 inimest\n6.5 EUR akad. tund/in\nGrupp, 8 inimest\n6 EUR akad. tund/in\nHindadele käibemaksu ei lisandu. Õppematerjalide tasu ei lisandu, kui õppija ei soovi endale soetada isiklikku õpikut.\nEraisikud saavad enda ja alla 26 aasta vanuse lapse, lapselapse, venna ja õe koolituskulud või nende koolituskulude puudumisel ühe alla 26 aasta vanuse Eesti alalise elaniku koolituskulud maha arvata oma maksustatavast tulust, loe lähemalt siit.\nNorra Keele Keskus on Eesti Töötukassa koolituskaardi koostööpartner. Täpsemalt loe koolituskaardi kohta siit.\nEttevõtetele pakub Töötukassa võimalust taotleda koolitustoetust, seda ka nende töötajate koolitamiseks, kes ettevõttes juba töötavad. Lähemalt loe siit.\n8 põhjust, miks õppida norra keelt meie juures:\nMeil õpetab norra keelt suure õpetamiskogemusega Liis Uiboupin. Liis läbis 2017 sügisel koolitajaoskuste värskendamiseks ka Koolitaja Koolituse;\nMeie tundides kasutadakse erinevaid aktiivõppe meetodeid ning tunnid on intensiivsed. Tunnis teeme peamiselt asju, mida üksi kodus teha ei saa. Asjad, mida saab teha iseseisvalt, jäävad kodustekst ülesanneteks;\nLisaks keelele on norralastega suhtlemisel oluline olla kursis ka kultuurikontekstiga. Liis jagab tunnis nii oma kogemusi koostööst norralastega kui TÜ Norra keele ja kultuuri erialal õpitut;\nMeie klassiruum paikneb Tartu kesklinna lähedal vaikses Karlovas tasuta parkimise alas;\nMeie klassiruum on hubane ja varustatud kaasaegse tehnikaga (interaktiivne tahvel, arvuti, kõlarid), mis võimaldab õppida erinevaid multimeedia vahendeid kasutades;\nKui soovid, et\nõpe toimuks ettevõttes kohapeal, tuleme hea meelega õpetama hoopis sinu juurde;\nKui paikned Tartust kaugel, saame õppe läbi viia kas osaliselt või tervikuna Skype`i teel;\nMeie juures õppides ei lisandu arvele käibemaksu, kuna Norra Keele Keskus pole käibemaksukohustuslane.\nVõta meiega ühendust info@norrakeel.ee või tel + 372 506 77 83 ja lepime kokku tasuta proovitunni aja!\nVaata õppekava "Norra keel algajatele (A1)" siit.\nVaata õppekava "Norra keel edasijõudnutele (B1)" siit.\nKoolituse kvaliteedi tagamise alustega saad tutvuda siin.\nNorra Keele Keskuse õppekorralduse alustega saad tutvuda siin.


Retseptiõiguse on saanud 90 õde - Meditsiiniuudised\nRetseptiõiguse on saanud 90 õde\nHuvi retseptiõiguse vastu on õdede hulgas väga suur ning retseptiõiguse saamiseks vajalik kliinilise farmakoloogia täienduskoolitus kindlasti jätkub, kinnitas kursuse koordinaator, TÜ polikliiniku ja peremeditsiini õppetooli juht professor Ruth Kalda.\nIgal kuuendal retseptiõigus\nKokku on terviseameti registris 577 pereõenduse eriala inimest.\nNimetatud täienduskoolituse on lõpetanud kolm kursust pereõdesid. Terviseamet on septembri alguse seisuga registreerinud 90 osalise retseptiõigusega õde.\n“Huvi on jätkuvalt suur ja me jätkame, aga kuna koolitus on mahukas, siis ei jõua seda rohkem teha kui õppeaastas ühe kursuse,” rääkis prof Ruth Kalda. Ta lisas, et kursus on väga intensiivne ning vahepeal on õppuritele ette nähtud ka jõulu- ja aastavahetuse puhkus.\nKursus on õppetooli juhi sõnul siiani sama olnud ja olulisi muudatusi ei ole tehtud. “Kuna tagasiside on olnud ikka positiivne, ehk et on omandatud palju uusi ja vajalikke teadmisi, siis pole seni muudatusi ka vajalikuks pidanud,” selgitas Kalda.\n“Tagasisidena on ka öeldud, et on raske ja intensiivne kursus, palju on erinevaid ülesandeid ja arutelusid, aga nii see peakski olema,” ütles ta. “Ravimite väljakirjutamine pole vaid pelgalt ravimi väljastamine, see on ikka palju suurem ja vastutusrikkam toiming,” lisas Kalda.\n(Tasuline artikkel) Paluste: muudatus annab õele ainult korduvretsepti õiguse 27. november 2014 11:50