Siim ja Laura | Algernon\nJan Willemson , Oktoober 2014 , Esmatrükk , SciFi\n„Laura, sa ei olegi veel riides?!?”\nSirje seisis ukse peal, käed puusas, andes kogu oma olekuga mõista, et kui noor daam kohe-kohe ennast tekikuhja alt välja ei aja, tuleb jõumeetodid tarvitusele võtta. Ühest keskmisest padjasõjast karmimaid meetmeid polnud Laural ajaloolise kogemuse põhjal tarvis karta ja nii piisas ähvardava ohu tõrjumiseks pelgalt väikese elumärgi andmisest.\n„Emps, no lase ma viis minutit veel,” tegi ta voodisügavustest häält, mis kõlas hilise keskhommiku kohta natuke liiga uniselt, et ema seda uskuma oleks jäänud.\n„Kuule, lõpeta nüüd laisklemine. Täna algab kool, mäletad, jah? Sa pead ennast enne aktust veel ära pesema ja korda tegema ja riidesse panema ja... oh appi, juuksed ka veel!”\nPatjade alt ilmus välja punane kräsupea, mille tsiviliseerimine jälle kord pooletunniseks võitluseks kujuneda tõotas. Kelle käest see laps küll säärase paruka päris? Ema astus tütre kapi juurde ja ohkas, aga mitte ülearu kurvalt, vaid isegi natuke uhkelt. Ikkagi esimene koolipäev ja laps läheb kaheksandasse klassi. Suur inimene juba.\n„Hüppa nüüd kähku duši alt läbi, ma triigin su särgi ja seeliku ära.”\n„Emps... aktuse jaoks ei pea ju kuhugi minema.”\nSirje keeras pead ja ohkas uuesti, aga seekord juba märgatavalt kurvemalt. Ta teadis küll, et kogu Laura kool viidi eksperimendi korras sellest aastast üle täielikule digiõppele, aga ta üritas seda mõtet endast nii palju eemale hoida, kui vähegi sai. Ilmselgelt ebaõnnestunult, sest uue aja reaalsus pressis ennast igalt poolt peale.\n„No hea küll, ma saan aru jah, et kõik istuvad aktuse ajal kodus oma arvutite ees, aga korralikult riides võiks laps pidulikul puhul ikka olla.”\n„Aga mul on ju avatar,” lipsas Laural üle huulte. Juba järgmisel hetkel näitas ema hävitav pilk, et see lause oli saatuslik viga.\n„Nii? Mida see teeb ja kust sa ta said?!?”\nLaura püüdis vaheldumisi uudistada seinale riputatud pilte ja akna taga kaarduvat puud, aga ta teadis, et see kõik ei aita. Kui ema on otsustanud sust midagi välja õngitseda, on targem kõik kohe lagedale laduda, sest pärast rääkides saab tulemus veel hullem.\n„Noh, digikoolis müüdi uue õppeaasta alguse puhul ja ma küsisin papsi käest raha ja...”\n„Peeter!!!” lõikas Sirje hääl tema lause pooleks. Laura tundis korraks kergendust, sest ta polnud kindel, mida olnuks poliitiliselt korrektne järgmiseks öelda. Aga järgmisel hetkel astus isa küsival ilmel tuppa ja ema tulejõud vastase kohta ei muutunud mitte kaks korda väiksemaks, vaid kaks korda suuremaks.\n„Misasjade peale sa siin raha raiskad?!?”\nPeetri üllatus äkkrünnaku üle oli tõeline ja Sirje laskis natuke õhku välja.\n„Ah see... avatar. Noh, on mingi uuema aja plikade värk. Ega ma ka ei süvenenud, aga kõigil ta juba on, kuda ma siis oma lapse ilma jätan.”\nSirje kirus mõttes mehi, kes tütardel ennast nii lihtsalt ümber sõrme lasevad keerata, kui talle ühtäkki meenus tema oma alati nii lahke ja pehme loomuga isa. Suur ärritus läks üle ja nüüd võis asja olemusse süüvida.\n„No hea küll, aga mida see avatar ikkagi teeb?”\nTaibanud, et suur äike on selleks korraks möödas, julges Laura teki alt välja lipsata ning arvuti käima panna.\n„Nii, vaata, niisugune näen ma täna aktusel välja,” teatas tüdruk uhkusega ja keeras arvutiekraani ema poole. Ekraanilt vaatas vastu seesama Laura nagu veebikaamera teda siin ja praegu näitas, ainult et arvutis käigu pealt pähe kuvatud soengu ning selga joonistatud riietega. Sasipäise pidžaamase plikatirtsu asemel nägi ema popi juuksepahmaka ning moodsa kleidiga koolitüdrukut. Reaalajas matkitud liigutused kõnelesid selget keelt, et tegu polnud lihtlabase videosalvestusega.\n„No hea küll, kui just teistel ka on...” ohkas Sirje leppinult ja tundis, kuidas ta ise tehnoloogia arengule iga päevaga järjest enam jalgu jääb.\nLaura tundis ennast võidumehena ning hakkas paugupealt edasi sädistama:\n„Ja emps, vaata, siin on terve galerii. Kui tahad, võid igaks päevaks endale uue avatari osta, ja näed, kui pro-versioon tõmmata, saab, neid ise juurde joonistada ja teistele müüa ja...”\n„Don't push your luck,” teatas Sirje resoluutselt ning marssis uksest välja, enne kui talle endale veel midagi moodsat pähe määritakse.\nKahe tunni pärast istus pere uuesti arvuti juurde. Ema lepitamiseks oli Laura pesus ära käinud, pidžaama linnariiete vastu vahetanud ning üritanud oma juustega midagi ette võtta. Virtuaalsesse aulasse kogunevatele õpetajatele ja kaasõpilastele paistis küll ainult avatari poolt joonistatud piduvälimus, aga oma pereliikmete nimel võis ju ka natuke pingutada.\nSirje vaatas hajameelselt aulapilti ning pidi tunnistama, et mees ja tütar polnud luisanud. Peaaegu kõigi koolijütside riided särasid teravates tehislikes toonides. Pilk libises monitorilt ära õue, kus puulehed ikka veel puulehtede moodi välja nägid.\n„Ei tea, kuna meile akna asemele monitor pähe määritakse, mis loodust ilusamaks teeb,” jõudis Sirje mõelda ning taipas järsku, et see juhtub ilmselt veel tema eluajal, kui mitte juba lähema paari aasta jooksul.\nNatuke liiga kiiresti oli maailm viimasel ajal arenenud. Vaata kasvõi seda kooliasjagi. Kõik algas alles aasta-paar enne seda, kui Laura kooli läks, pealtnäha süütust e-koolist. Kõigepealt pidi see asendama hinnetelehte ja õpilaspäevikut, siis lisandusid klassipäeviku ja tunnistuste väljaandmise võimalused. Iga aasta treisid arendajad mõne vidina juurde ja kannäe, nüüd on siis lõpuks ka koolimaja kui niisugune ülearuseks muutunud.\nSirje silitas mõtlikult noorema tütre Liisa pead, kes pidi samuti järgmisel aastal kooli minema ja uuris üle suure õe õla huviga, mismoodi see kool välja näeb.\n„Mis mõttega praegu midagi vaadata, nagunii leiutatakse järgmiseks aastaks juba midagi uut,” käis emal läbi pea, aga edasi ta enam mõelda ei jõudnud, sest ekraani keskele ilmus direktrissi nägu.\n„Kallid lapsed ja lapsevanemad! Head kolleegid!\nSuvi on jälle möödunud lennates nii nagu ta seda juba aastatuhandeid teinud on. Ma näen teie nägudest, et nagu alati jäi suvevaheaeg kuu aja jagu liiga lühikeseks, aga midagi pole teha – ka nõnda on asjad juba koolihariduse andmise algusaegadest peale olnud ja jäävad arvatavasti igavesti olema.\nJah, mõned asjad siin ilmas ei muutu, aga teised teevad selles osas kõik kuhjaga tasa. Te näete, et meie aktus ei toimu nii nagu ta toimus eelmisel aastal, ja samasugused uuendused ootavad ees ka igapäevast õppetööd. Ma tean, et sellega võib alguses veidi raske harjuda olla, kuid mõelgem korraks, milliseid uusi võimalusi kaasaegne tehnoloogia meile pakub. Enam ei pea õpilased selle pärast kooli vahetama, et nende vanemad kolivad, isegi siis, kui kolitakse välismaale. Haiguse tõttu ei tule enam kellelgi koolipäevi vahele jätta. Oluliselt paraneb puudega õpilaste ligipääs haridusele. Kõik tunnid salvestatakse ja neid on pärast võimalik korduvalt üle vaadata. Õpilased pole enam piiratud üheainsa kooli või tunniplaani poolt pakutavaga...”\nDirektriss vatras pikalt digikooli eelistest. Sirje tundis, et ta ei suuda seda jora kauem kuulata; ta tõusis vaikselt püsti, läks kööki ja pani kohvivee tulele.\nKuidas selle hulluse vastu kuidagimoodigi võidelda?\nPaneks kuskile pommi? Ei aita, kõik kriitilised serverid on nagunii sada korda dubleeritud.\nHäkerdaks kuhugi sisse? Mkmm, Peeter oli õpetanud, et sellega maksab jahmerdada ainult siis, kui sa väga täpselt tead, mida sa teed.\nVõtaks lapsed ja koliks elama metsa, kuhu neti kõikehaaravad kombitsad veel ei ulatu? Seda varianti kaalus Sirje kõige kauem, aga oli siis sunnitud endale tunnistama, et sääraseid kohti jääb järjest vähemaks. Lisaks oli ühiskondlik efektiivsuseneedus nii kaugele jõudnud, et lapsed, keda mõned üksikud vanemad kodus veel vanamoodsalt õpiku ja vihiku toel harida püüdsid, polnud hiljem tööjõuturul lihtsalt konkurentsivõimelised.\nSirje lürpis ahastusest tuimalt kohvi ning tahtis just aknast alla hüpata, kui elutoast kostev bassihäälne\nta mõtted kiiresti reaalsusesse tagasi tõi. Kui juba Peeter kisa tõstis, pidi sellel mingi tõsine põhjus taga olema.\nSirje kiirustas tuppa ja leidis mehe koos lastega ainiti monitori jõllitamas. Monitorilt paistis täiesti harilik poisinägu.\n„Mis toi...” jõudis ta vaevalt suud paotada, kui Peetri vihane „Tššš!” ta vaikima sundis. Sirje vaatas poissi lähemalt ning taipas siis mis kodakondsete tähelepanu oli köitnud. Selles näos polnud arvutiga joonistatud mitte ainult juuksed, vaid ka kõik ülejäänu.\n„Palun saage tuttavaks – see on Siim,” lausus direktrissi hääl, kui sumin aulakanalil lõpuks mõistlikesse piiridesse vaibus.\n„Siim ei ole päris tavaline poiss selles mõttes, et ta pole sündinud emast ja isast nagu teie ülejäänud. Siimu on loonud teadlased, et uurida tehisintellekti arenguvõimalusi loomulikus keskkonnas. Tal pole küll füüsilist keha, aga ta hakkab käima teiega koos digikooli kaheksandas klassis.”\n„Türa, miks just kaheksandas?!?” üürgas keegi broadcasti. Direktrissi nägu ekraaninurgas muutus kurjaks.\n„Sander! Veel üks selline märkus ja ma kickin su siit minema!”\nAula rahunes veidi, nii et direktriss sai jätkata.\n„Teadlased on kunstmõistuse arendamisel küll suurt edu saavutanud, aga teadaolevate meetoditega umbes seitsmenda klassi tasemest edasi liikumine on osutunud liiga vaevaliseks. Seepärast otsustatigi ära kasutada digikooli poolt pakutavaid võimalusi, et teha kindlaks, kas tehisintellekt suudab iseseisvalt edasi areneda.”\nDirektriss üritas uuesti kerkinud kisasse veel midagi vahele hõikuda, kuid teda ei kuulanud enam keegi, ja oma prestiiži päästmiseks lahkus ta kananlilt, andes sellega mõista, et aktus on läbi.\nÕhtul aeti digikooli keldrijõusaali kokku kiirkoosolek. Kutsutud oli kogu kaheksas klass. Loomulikult peale Siimu.\nMõnda aega lobiseti suvevaheajast ja muust tühjast-tähjast, aga kui Sander liinile ilmus, haaras ta jutuohjad kohe enda kätte.\n„Mida me sellega ette võtame?” küsis ta ilma igasuguse sissejuhatuseta.\nKlass vakatas natukeseks, sest Sandri tujude vastu ei julenud keegi niisama naljalt hakata, aga samas ei saanud keegi täpselt aru, mis tuju tal parajasti on.\n„Mmm... mis mõttes?” julges Markus lõpuks pärida.\n„Sa, idikas, ei taipa või?!?”\nKõik tõmbusid oma arvutitest vaistlikult eemale. Kui Sander juba Markuse peale karjub, on lugu halb ja parem on talle mitte jalgu jääda. Ainuke, kes ennast kogu seltskonnas hästi tundis, oli Sander ise. Autoriteet oli jalule seatud, nüüd sobis hallile massile veidi hingetõmmet anda, sest neid võis pühas võitluses vaja minna.\n„Selle uue, Siimuga. Me ei saa ju asja lihtsalt niisama jätta.”\n„Mhmh, ei saa, loogish,” mõmises klass läbisegi vastu ja seejärel valitses kanalil jälle vaikus. Ka Sander ei teadnud korraga, mida öelda. Tema plaani järgi pidi keegi sellest lambakarjast nüüd mõne idee välja pakkuma, aga mida ei tulnud, oli idee. Vaikus venis juba piinlikult pikaks, kui korraga tegi keegi plikadest suu lahti.\n„Aga mida ta sulle õieti teinud on?”\nSander vaatas alumist vasakpoolset ekraaninurka. Laura. Seda oligi arvata. Too plika polnud talle kunagi lõpuni meele järele olnud. Isegi kui klass ühehäälselt midagi otsustas, jäi Laura enamasti vaikselt oma arvamusele; tiksus küll kambaga kaasa, aga tegi alati niisugust nägu, et teda pole mõtet liiga palju pushida. Raisk, sellised tuleb paika panna, muidu hakkavad endast veel midagi arvama.\n„TA?!? Sa tahtsid öelda SEE, eksju? Fakk, see pole inimene, see pole isegi masin, see on... ma ei teagi misasi... mitte miski!”\n„Aga miks sa TEDA siis kardad?”\nSandri sõrm lendas ilma mõtlemata avatari nupule „Viruta”. Mõistuse tõi pähe tagasi alles ekraanile ilmunud teade\nViga - teie versiooniga ei saa tüdrukuid lüüa.\nSoovite osta laiendatud versiooni?\n„Kle ära kujuta endale ette, eksju!” sisises Sander parema võimaluse puudumisel. Laura ei näinud põhjust talle midagi vastata ja Sander võttis vaikimist taandumisena. Olukord sai kontrolli alla, nüüd võis põhiteema juurde tagasi tulla.\n„Mis teeme siis?”\n„Äkki lihtsalt blokiks ted... sed... Siimu?” julges Markus pärast hetkelist vaikust pakkuda ja Sandri „Mhmh”-i peale vallandus kanalil jälle heakskiitev mõmin.\nSellega oli otsus vastu võetud ja seltskond võis laiali vajuda.\nLoodusloo õpetaja kirus ennast mõttes. Mis kuradi häda küll ajas teda kunagi pedagoogikat õppima? Ja just bioloogiks? Nüüd kopita siin digikoolis ja kakle nende kõurikutega, keda enam mitte miski ei üllata ega huvita.\nSa ainult vaata neid. Teevad oma veebikaamerate ees nägu, nagu kuulaks, aga tegelikult ainult privavad omavahel ja arvavad, et õpetaja ei saa nende jutuajamisi pealt vaadata. Haa, saab küll ja kuidas veel! Esimesed paar minutit pakkus õpilaste järel luuramise featuur isegi natuke pinget, aga pärast tõdemust, et privas jahutakse ainult avatarihilpudest ja võrgumängudest, pani ta pealtkuulamisakna õlakehitusega kinni.\n„Tänane uus teema on keskkonnakaitse,” teatas õpetaja häälega, millesse ta ei püüdnud isegi võltsi entusiasminooti sisse panna.\nJa millekski? Tema enda kooliajal leidus veel inimesi, kes oskasid metsas puid eristada, käisid seeni korjamas või isegi looduses matkal. Kaasaja noorte jaoks olid need oskused tähtsuse minetanud. Isegi kooliks ei pidanud nad enam toast välja tulema, rääkimata siis poeskäimisest, sõpradega kohtumisest või millest iganes. Kõike sai teha koduarvuti tagant.\nAga elule jalgu jäänud õppekava nõudis ikka veel, et õpilased teaks, miks vihma sajab, või teeks vahet leht- ja okaspuude vahel. Nii nad siis õppisidki piltide pealt taimi pähe. Et neid pärast teiste piltide pealt ära tunda. Sest šanss mõnda puud või põõsast looduses kohata oli nende noorte jaoks nagunii ümmargune null.\nNojah, uue aja tehnikast tõusis vahel ikka tulu ka. Mõne asja oli digikool õpetaja jaoks tükk maad mugavamaks teinud. Enam ei pea sa igal sügisel uue klassi ees vana juttu kahekümnendat korda üle rääkima. Salvestad ühe korra oma tunni ära ja siis mängid aasta pärast uuesti ette. Kui kellelgi küsimusi on, siis võib neid videokonverentsi vahendusel arutada. Aga küllap tehakse varsti ära ka see täiendus, et arvuti ise õpilastele vastused kokku otsib.\nÕpetaja pani salvestuse käima ja vaatas mõtlikult klassi. Kolmandik enamvähem isegi jälgis, kolmandik tegi ahh-ma-võin-õhtul-ise-ka-kuulata nägu ja kolmandikul oli sügavalt savi.\nNing siis veel too digipoiss Siim... Õpetaja üritas tema näost mingitki emotsiooni välja lugeda, aga see ei andnud tulemust. Korraga tabas teda äratundmine, et koolist on saanud koht, kus masinad õpetavad masinaid, aga enne, kui õpetajal õudne hakkas, sai salvestus otsa ning tal tuli keskenduda diskussiooni arendamisele.\nHästi, temaatika sidumine igapäevaeluga on pedagoogikas juba aastasadu positiivset tulemust andnud. Üritame siis täna ka.\n„Kõik, mida me kasutame, on pärit ümbritsevast keskkonnast. Arvuteid tehakse toorainetest, millest paljud on haruldased, elektri saamiseks hävitatakse ikka veel peamiselt taastumatuid loodusvarasid. See kõik ei saa igavesti kesta ja üle poole maismaa pinnast on juba täna asustuskõlbmatu. Kas ja mida me peaksime ette võtma? Mis te arvate?”\nÕpetaja vaatas klassi poole ja manas ette lootusrikka näo. Ta teadis, et see on asjata, sest keegi nagunii ei vasta. Tuli proovida otserünnakut. Lambakarja liikumasaamiseks tuleb õrritada juhtoinast.\nKüsitu tõstis pead. Keskkonnakaitsest ei arvanud ta midagi, aga esinemisvõimalus tuli ära kasutada.\n„Kellele me seda planeeti hoiame? Tulnukatele või? Minu meelest peab elu fun olema. Praegu kõik töötab, tähendab, kõik on hästi. Need jobud, kes saja aasta pärast sünnivad, vaadaku ise, kuidas saavad.”\nKanalil kõmises heakskiitev naer. Õpetaja tundis ametipostist tulenevat kohustust vastu vaielda, aga mõistis järsku, et ei jääks vaidluses peale. Selle põlvkonna jaoks ongi enda heaolu ülimuslikuks seadmine norm. Neid on nii kasvatatud, neile on seda võimaldatud ja nad keelduvad tunnistamast iga argumenti, mis nende heaolu ohustaks.\nKui siis ehk ainult... hmm. Aga miks ka mitte? Miks mitte kasutada ära seda, et klassis on üks õpilane, keda pole vorminud heaolu dogmatiseeriv meedia? Äkki suudab tema ennasthävitava inimkonna päästmiseks sõna võtta?\n„Mida sina arvad?”\n„Sellest, mida Sander ütles.”\n„Ma ei kuulnud.”\n„Pane siis järgmine kord paremini tähele, eks?”\nLausunud need, veel aasta tagasi nii harilikud manitsussõnad, kangestus õpetaja järsku ehmatusega. Siim on arvuti. Tal ei ole tähelepanuprobleeme. Ta ei tegele kõrvaliste asjadega. Ta salvestab kõik, mis talle öeldakse.\n„Oot'... kuidas ei kuulnud?”\n„Minu kanalile ei kostnud midagi.”\n„Aga ta rääkis ju.”\n„Võimalik. Siis ta blokeerib mind.”\nÕpetaja vaatas segadusseaetult vaheldumisi Siimu, Sandrit ja siis kogu ülejäänud klassi. Teda rabas Siimu emotsioonitu analüüs oma tõrjutud olukorrast, aga imestamiseks polnud aega, sest klassi kohal hõljus pinev ootus. Ta pidi kuidagi reageerima.\n„Sander, niimoodi ei ole võimalik õppetööd teha. Palun võta blokeering ära, et Siim ka tunnis osaleda saaks.”\nKõigi silmad pöördusid Sandri poole. Poiss kõhkles hetke õpetaja korralduse täitmise ja oma autoriteedi säilitamise vahel. Siis välgatas Sandri silmis terav läige. Ta võttis bloki maha ning röögatas üle terve klassi:\n„Aga ma ei taha, et see tunnis osaleks! Me keegi ei taha! Türa, seda jobu ei ole ju üldse olemas! Mingu tagasi sinna, kust ta tuli, ja ärgu enam kunagi oma nägu siia näidaku!”\nÕpetaja vakatas mõneks hetkeks ning hakkas siis täiesti automaatselt tuumaenergeetikast rääkima. Seekord kuulas teda praktiliselt kogu klass. Ainult Sander tegi nägu, nagu ka kõik ülejäänud tunnisviibijad oleksid digid.\nErinevalt loodusloo õpetajast oli matemaatikaõpetaja uue ajaga rahul. Ühtegi naturaalarvu ega võrrandisüsteemi polnud keegi nagunii kunagi metsa all jalutamas näinud, seega polnud eriti vahet, kas kritseldada neid kriidiga tahvlile või hiirega digikooli whiteboardile. Õpitarkvara areng viimase kümnendi jooksul oli abstrakstete mõistete selgitamise korraga nii meelelahutuslikuks muutnud, et isegi Markuse-sugused lohed vabatahtlikult kodus Portal 5 Topological Challenge'it mängisid. Lisaks võis ka tunnis igaühele just talle sobiva raskusastmega ülesandeid automaatselt ette sööta ja nii ei tundnud õpetaja enam digikoolile üleminekust saati seda probleemi, et keskmiste õpilastega tegelemise tulemusena ei saanud aeglasemad midagi aru, aga taibud igavlesid.\nMuidugi leidus headele õppevahenditele vaatamata aegade hallusest peale alati tüüpe, kellele midagi külge ei hakka. Õpetaja ohkas ja viskas pilgu ekraani keskele, kus troonis Sandri avatar. No vaata teda, lihtsalt tusatseb seal ega tööta absoluutselt kaasa. Ja ometi väärib ka tema, et matemaatika igikustumatu sära tema tumedat meelt lõpuks valgustama pääseks. Kuna digikooli automaatne hindamise ja uute ülesannete valimise süsteem sai kõigi teistega parajasti hästi hakkama, otsustas õpetaja kes-teab-mitmendat korda proovida, äkki tilkuv vesi siiski uuristab lõpuks kivi sisse lohu.\n„Sander! Värskes arbuusis on 99% vett. Kui arbuus kuivab, jääb tema veesisalduseks 98%. Kui palju kogu arbuus kuivades kergemaks muutub?”\n„Noh, Sander, selliseid ülesandeid lahendasime me juba seitsmendas klassis... siis sa oskasid hästi. Sul on kindlasti meeles.”\nTrotslik liikumatu vaikus.\nÕpetaja laskis käed sülle langeda ning tunnetas teravamalt kui kunagi enne, et hakkab kõurikute tahte murdmiseks liiga vanaks jääma. Aga hästi, kuna digikooli matemaatikamoodul polnud tunni algusest saati veel kordagi kokku jooksnud ja tund ei vajanud jätkuvalt õpetaja sekkumist, võis selle kraade peale veel natuke aega kulutada.\n„Sander, palun kutsu isa.”\nPoisi näos liigahtas lõpuks midagi. Neetud digikool, mõtles ta. Enam ei saa öelda, et isa on komandeeringus või et homme kutsun ja homme öelda, et läks meelest ära. Isad töötavad ka kodust ja on õpetajatele kaamerast suurepäraselt nähtavad. Aga miks ajal, mil kõik elektrooniliseks muutub, vanamehe rusikas ribidele ikka veel päris sinikad jätab?\n„Ma arvan et isa pole vaja.”\nÕpetaja vaatas sulama hakanud Sandrit.\n„Hästi. See on tõsi, et ega isa sul õppida ei aita. Aga äkki oleks kasu, kui sa oma klassist kellegagi koos töötaksid?”\nHetk vaikust, mille vältel Sandri näol peegeldus kahest kuradist heledama valimise pinge, aga valik langes kähku.\n„Tore. Vaatame, kes siis praegu omadega kaugemal on...”\nÕpetaja laskis pilgu üle õpilaste nimekirja ning märkas korraga ühte poissi, kes oli juba 10. klassi ülesanneteni jõudnud.\n„Siim, sa võid praegu lõpetada, aga kas sa aitaksid Sandril ka lahendada?”\nSander kangestus. Ei, ainult mitte see faking digi! Heledam kurat värvus korraga süsimustaks ja Sander tahtis juba läpaka kaane kinni virutada, kui üks mõte tema käe korraga peatuma sundis. Oot... õps laseb digil mind aidata, järelikult on ta oma seniilsuses ära unustanud, et Siim on tegelikult masin! Ja korraga avanes Sandri ees helge tulevik, kus ise enam kunagi midagi mõtlema ei pea. Ta blokkis Siimu lahti ning hakkas talle ühekaupa ülesannete tekste kopeerima.\nÕpetaja vaatas heldimusega, kuidas Sandri ammuilma punane progressiindikaator tasapisi kollakamaks tõmbus, ja tundis, et on täna ühe noore inimese rumaluse soost tukkapidi välja sikutanud.\nLaura vaatas vahetunniruumis ringi. Poistekari käratses Sandri ümber, tüdrukud itsitasid paari-kolmekaupa siin-seal. Ainult Siim seisis üksinda akna all. Laura mõtles hetke, kas lülitada sisse täispriva, et keegi isegi ei näeks, et nad räägivad, või piisab ainult teksti varjamisest. Lõpuks otsustas ta ainult teksti kasuks. Las teised näevad pealegi neid koos, niisugused asjad polnud Laurat kunagi eriti häirinud.\nTa klõpsas Siimu peal.\n„Seda et... sa ära pane seda Sandrit nii palju tähele.”\n„Kas sa tahad öelda, et ma peaks teda blokeerima?”\n„Ei, mitte seda... lihtsalt ära pane tähele, kui ta sulle midagi halvasti ütleb. Või kui ta sind käsutab, siis sa ei pea kõike tingimata tegema. Las ta lahendab oma peaga ka midagi.”\n„Ma ei saa niimoodi.”\nLaura vajus taas mõttesse. Jah, küllap oli Siim nõnda seatud, et ta kõigele enda ümber toimuvale reageeriks, kasvõi selleks, et arendajad hiljem tema tegevust analüüsida saaks. Samas – kui keegi Laura käest midagi palus, siis tema kasvatus ütles ju ka, et ligimest tuleb aidata, ning õhkõrna vahet teise aitamise ja teise poolt ära kasutatud saamise vahel polnud ka inimesel alati kerge tajuda. Nii et selles mõttes polnud tema ja Siimu vahel üldse lõpmata suurt erinevust.\n„Nojah. Aga sa saad ju teha midagi, et tema sõnad sulle olulised ei oleks?”\nNüüd mõtles Siim. Laura ei saanud päris täpselt aru, kas ta oli poisile keerukat arvutamist nõudva ülesande andnud või olid arendajad emotsioonide jäljendamiseks tema jutu sisse kunstlikud pausid ette näinud.\n„Jah, ma võin analüüsi sisendisse minevates andmetes Sandri poolt pärineva osa kaale vähendada,” teatas ta lõpuks. Vastus tundus Laurale naljakas, aga sellel oli kummalisel kombel mõte täiesti sees.\n„Jah, palun vähenda.”\nUus paus. Laura polnud päris kindel, mis edasi peaks saama. Kas Siim on programmeeritud ainult küsimustele vastama või suudab ta ka ise jutuotsa üles võtta? Vastus saabus juba järgmisel hetkel.\n„Kui suur sinu sisendi kaal on?”\n„Sõnastan teisiti. Millise kaalu ma sinu sõnadele annan?”\n„Mmm... ma ei tea. Eks sa pead seda vist ise tunnetama...”\nMida kuradit ma räägin, kirus tüdruk end mõttes. Sandril on ju tegelikult õigus. Siim on programm, ta ei tunne midagi, ta ei suuda iseseisvalt mõelda. Aitab küll sellest jamast.\nLaura oli just valmis Siimu privast lahkuma, kui poiss järsku uuesti suu lahti tegi.\n„Ma arvan, et sinu sõnad on olulised.”\nLaura sõrm tardus hiirenupul. Ta ARVAB? Kas see on nüüd midagi tõelist või lihtsalt väga osav feik? Või... kui neid pole võimalik eristada, siis mis vahet seal on?\nKorraga tundis Laura, et tahab sellest poisist rohkem teada. Ta võttis käe hiirelt ära ja toksis küsimuse.\n„Mida sa õhtul teed?”\n„VirtualLife'i parki tead?”\nSiim astus pargiuksest sisse kell 20:00.00.\nNad vaikisid mõne hetke ja Laura juurdles, millest küll digipoisiga rääkima peaks. Hmm, kui midagi targemat pähe ei tule, prooviks siis samamoodi kui tavalisega?\n„Millist backgroundi sa tahad?” küsis tüdruk jutuhakuks.\n(Näed, ongi selline, nagu kõik poisid.)\nLaura klikkis hajameelselt läbi erinevate saadaolevate taustapiltide ning jäi lõpuks kevadise metsa juurde.\n„Jah, see on väga ilus.”\nLaura vaatas Siimu ja talle tundus, et poisi nägu liigahtas veidi.\n„Mida sinu jaoks üldse tähendab ilu?”\n„See on üks mitmemõõtmelistest subjektiivsetest parameetritest, mida ma korrigeerin vastavalt väliskeskkonnast pärinevale informatsioonile ja mis omakorda mõjutab minu käitumist.”\nSiim vaikis mõne hetke. Laura kartis juba, et järgmiseks tuleb poiss lagedale veel jaburama jutuga, aga Siim ütles ainult:\n„See on keeruline.”\nJälle vaikus. Laura hakkas kerget ebamugavust tundma. Ta ei olnud kindel, kas tema vestluskaaslane ka midagi samaväärset tajub, ja isegi kui tajuks, siis mida see täpselt tähendaks. Küllap jälle mingit subjektiivset parameetrit.\nKas peaks ära minema?\nKorraga küsis Siim:\n„Tahad, ma valin saundi?”\nLaura pani kõrvaklapid pähe ja kuulas. Siim mängis igast audioklipist kümmekond sekundit. Mõned olid suvalised, mõned OK, mõned nõmedad. Korraga hakkas klappidest kostma linnulaulu ning tüdruk pani silmad kinni, et demo nautida. Kümme sekundit sai läbi, siis teinegi ja kui Laura minuti pärast silmad lahti tegi, küsis Siim:\n„Jah. Kuidas sa teadsid?”\n„Ma analüüsisin sinu näoilmega edasi antud emotsioone ja valisin saundi, mille puhul positiivsete emotsioonide hulk kriitilise läve ületas.”\nBastard. Niipalju siis tunnetest.\nLaura pidi juba solvunult pargist lahkuma, kui korraga pähe tunginud mõte teda tagasi hoidis.\nMille järgi päris poisid muusika valisid? Need, kellel tüdrukust suva oli, võtsid mingi tümaka, mis neile endile meeldis. Sääraste juurest võis kohe jalga lasta. Aga need poisid, kes tüdrukule meeldida tahtsid, vaatasid ju samamoodi, kuidas tüdruk demodele reageerib. Ja nendega oli mõtet pikemalt liini ajada. Seega – miks siis Siimu juurest ära minna?\nLaura keerutas mõtlikult hiirt näppude vahel. Ta ei suutnud ikka veel otsustada, kas poiss talle meeldib või mitte. Nojah, ühest küljest oli Siim muidugi arvutiprogramm, aga sellisena väga hästi kirjutatud programm. Ja lõppude lõpuks – ema rääkis ju kunagi, et tema lapsepõlves pidasid lapsed virtuaalseid lemmikloomi, miks siis kaasaja noortel ei võiks olla virtuaalsed boyfriendid?\nKorraga tundis Laura, kuidas hiir ta käe all iseenesest liigutas. Keegi oli tagasisidemootorid aktiveerinud.\nSee sai olla ainult Siim.\nTüdruk vaatas ehmunult ekraani. Siimu pilk oli otse tema silmadesse suunatud. Laura tundis, kuidas punane jume ta kaelast kiiresti üle näo liikus. Peopesad muutusid korraga higiseks, süda hakkas kloppima. Mida see poiss nüüd teeb...? Kuidas ta üldse oskab...?\nLaura sulges silmad ja tunnetas hiirt. See surus ennast õrnalt ta peopesa vastu. Laura hingas sügavalt sisse ning surus vastu. Küll vaevumärgatavalt, aga siiski piisavalt, et kes iganes seal teises otsas viibis, pidi ta selle ära tunnetama. Õrn värelus hiirest andis märku, et tunnetas küll. Mõne hetke pärast liigutasid nad juba ühes rütmis.\nLaura paotas silmi ja nägi, et Siim piidleb teda ikka veel ainiti. Aga nüüd ei valmistanud see enam piinlikkust. Vastupidi, tüdruk tundis ennast hästi. Ja turvaliselt.\nJustnagu kartes midagi väga habrast põrandale pillata, pööras Laura silmanurga alumise sahtli poole. Seal, vanemate ja õe eest hoolega igasuguse pudipadi taha peidetult seisis netisuudlusmasin. Masina kinkis kunagi Markus, kui ta Laurale külge üritas ajada. Markusega polnud asi selle kasutamiseni jõudnud, aga mõne teise poisiga küll. Kas see oli hea? Laura polnud päris kindel. Ta ei osanud netimasina vahendatud suudlusi millegagi võrrelda, sest ta polnud kunagi päris suudlust saanud.\nTa tõmbas sahtli vaikselt lahti ja lükkas kola eemale.\nKui Laura hommikul klassi astus, läks lahti täielik põrgu.\n„Nää-nää, digi pruta tuleb! Kuna te pulmad teete? Laura on armunud! Panite tatti ka jah?!” kisati igast nurgast.\nLaura pigistas silmad kinni ja üritas rahulikuks jääda. Niisiis oli keegi kohtamisest haisu ninna saanud. Kes neid luuras? Kui palju nad teadsid? Mida õnnestuks tagasi ajada? Tüdruk suutis enesekaitseks mõned laused välja mõelda ning avas silmad, et neid ütlema hakata, kui märkas järsku tahvli peal jooksvat videot. Eilsest õhtust pargis.\nTa tõmbas arvuti ropsuga seinast välja ja langes voodisse patjade vahele ulguma.\n„Laura, sa pole kaks päeva midagi söönud. Ma tegin ahjukartuleid.”\nOhhoo. Tütar ütles kolm sõna ja seda oli rohkem kui viimase poolteise päeva jooksul kokku. Vähemalt pärast seda, kui ta kõige ja kõigi peale karjumise asemel ühtäkki vait jäi ning oma tuppa sulgus.\nSirje ootas hetke ja vajutas ukselinki. Uks polnud lukus.\nTeki alt kostis nahinat ja nähtavale ilmus paar punaseks nutetud silmi.\n„Mida sa tahad?”\n„Laura, sa ei saa ju igavesti voodisse jääda.”\n„Kallis laps, mis sul õieti juhtus? Kõik muretsevad ja küsivad. Klassijuhataja tahab ka sinuga rääkida.”\n„Aga mina ei taha!!! Ja üldse, ma ei pane enam kunagi seda lollakat arvutit käima!!!”\nTekk lendas jälle üle pea. Sirje istus voodiservale.\n„Ei... õpetaja ei tahagi läbi arvuti. Ta tuleb siia.”\nLaura jäi kuulatama. Inimesed ei käi ju ammu enam üksteisel külas, sest see on liiga aeglane ja ebamugav suhtlemisviis. Isa juurde sattus vahel harva mõni noorepõlvesõber vanu aegu meenutama, aga Laura poole... Tüdruk ei suutnud meelde tuletada, millal keegi viimati tema pärast läbi astus. Kaks päeva koolikanalile mitteilmumist ei saanud ka ometi selle põhjuseks olla.\n„Miks ta tuleb?”\n„Ma ei tea, ta ei öelnud. Aga tunni aja pärast on ta siin. Tee ennast vähemalt kordagi.”\nTund aega hiljem istus enamvähem kammitud Laura oma enamvähem ülestehtud voodil ja vaatas õpetajale uurivalt otsa. Viimati olid nad silmast silma näinud kevadisel lõpuaktusel, aga alates sügisest ei sidunud neid enam miski peale neti. Natuke aega nihelesid mõlemad ebalevalt, nagu kaugeks jäänud inimeste taaskohtumisel ikka.\n„Mmm... kuidas sul läheb?”\nMis see sinu asi on? ütlesid tüdruku metsikud silmad, aga tsiviliseeritud suu lausus: „Hästi.”\nNoh, jutt otsas? küsisid silmad nüüd. Aga õpetaja ei tõusnud ega läinud ära.\n„Sa pole kaks päeva tundidesse jõudnud.”\nMisasja sa põed? Ma olen enne ka puudunud ja sa tead, et ma õpin järele.\n„Jajah, eks ma nii arvasingi...”\nJälle vaikus. Laura hakkas ennast püsti ajama, lootes, et kutsumata külaline vihjest aru saab. Aga ei saanud.\n„Laura, kas sul on midagi mureks?”\nWhoaaa... kas sa tõesti loodad, et ma SINULE oma muresid kurtma tulen?! Eriline tase...\n„Jajah, siis on hästi... Aga kuidas sa klassikaaslastega läbi saad?”\nKui ma ütlen sulle, et kõik need idikad sakivad, kas sa viid nad homme teise kooli?\n„Njah... Laura, mõned aineõpetajad ütlesid mulle, et kogu klass käitub viimasel ajal imelikult ja siis ma vaatasin paari päeva salvestused üle. Mis teil seal üleeile juhtus?”\nLaura kangestus. Mis salvestusi ta vaatas? Kas ainult kooli omi või oskas õpetaja ka pargi arhiivist otsida?\n„Eee...ei midagi...” venitas tüdruk lõpuks ettevaatlikult.\n„Ah nii... aga miks siis sina kaks päeva kooli ei jõudnud, Sander selle ajaga kaheksa sind ja Siimu vihkavat videot üles pani ja Siim oma andmebaasi koos konfiguratsioonifailidega ära kustutas?”\nLaura vaatas õpetajale segaselt otsa.\n„Siim tegi... mida?”\n„Kustutas oma andmebaasi ja konfiguratsioonifailid.”\n„Ma täpselt ei tea, aga räägitakse mingist programmeerijate veast, mille tagajärjel oli protsessil peale kirjutusõiguse ka failide kustutusõigus või midagi sellesarnast.”\n„Ja mis Siimust edasi saab?”\n„Noh, ei midagi erilist. Programm pandi jälle käima ja genereeriti uus konfiguratsioon. Kogu see andmestik, mis tema senise töö ajal kogunes, läks muidugi kaduma ja teadlased peavad terve eksperimendi algusest peale uuesti tegema. Aga õnneks ei jõudnud Siim eriti kaua töötada.”\nMetsikud silmad muutusid tuhmiks.\n„See tähendab, et... ta ei mäleta nüüd midagi sellest, mis enne juhtus?”\n„Jah, kui tahad, siis võib ka nii öelda.”\nLaura ei suutnud ühtäkki enam midagi teha. Ta lihtsalt istus voodiserval ning vaatas enda ette tühjusesse.\nKa õpetajal sai jutt korraga otsa. Pärast paari painavat minutit tõusis ta püsti ja astus uksest välja.\nKui tardumus lõpuks taanduma hakkas, vedas Laura ennast arvuti juurde, pani selle käima, logis kiriku portaali sisse ning klikkis altari kõrval mälestusküünla põlema.


Minu Unistuste Päev | Lõuna-Eesti tiimi "Aasta tegija" Kadri Kristelle Karu - Minu Unistuste Päev\nLõuna-Eesti tiimi “Aasta tegija” Kadri Kristelle Karu\nSel aastal pälvis Lõuna-Eesti tiimi „Aasta tegija” tunnustuse Kadri Kristelle Karu.\n„Laste unistuste täitmine on üks imelisemaid kogemusi. Emotsionaalselt annab see endale vähemalt sama palju tagasi kui välja andes,“ põhjendab Kadri Kristelle, mis teda juba pikka aega meie Tartu tiimis hoidnud on. „Nii mõnigi kord oleme tiimiga alguses olnud veidi nõutud Unistuste Päeva sisu osas, sest soov on ju luua igati meeldejääv ja lapse võimalikke ootusi kuhjaga ületav päev, kuid koos luues oleme alati eesmärgi täitnud – õnnelik ja naeratav säravate silmadega päevakangelane ja tema rahulolev pere on suurimaks tänuks ning innustanud üha jätkama, et veelgi rohkematele lastele rõõmu tuua,“ kirjeldab ta vabatahtliku töö suurimaid rõõme.\nUnistuste Päeva tiimikaaslased kirjeldavad Kadri Kristellet kui erakordselt tegusat naist, kelle jaoks pole ükski takistus ületamatu. „Kui tema on tiimis, siis on Unistuste Päev raudselt mitmekesine ja täis toredaid üllatusi. Alati positiivne ja leiab hea kontakti perega. Alati särasilmne ning kõigele on lahendus olemas. Mõtleb suurelt ja viib ka ellu, tõmmates teised samuti kaasa.”\nIgapäevaelus on Kadri Kristelle enda sõnul Hunt Kriimsilm mitme ametiga: „Toimetan investeeringutega, kinnisvaraga ning tervise maailmas. Samuti on mõned vahvad vabatahtlikud projektid lisaks veel. Minu filosoofia on, et elu on nautimiseks ning elamine ongi minu hobi kogu selle värvikirevuses ja mitmekesisuses,“ võtab naine kokku ja tuletab veel meelde ühe olulise põhitõe: „Täites enda tassi, on meil ka, mida jagada teistega!“\nTiimi tegija on vabatahtlik, kes teeb kõike ja jõuab kõikjale. Ta ei pruugi tegutseda eesrindel, kuid tema tugi taustajõuna on tuntav ning asendamatu. „Aasta tegija” on vabatahtlik, keda saab usaldada ning kes on oma nõu ja jõuga vajadusel olemas.\nAitäh, Kadri Kristelle, Unistuste Päeva lastele pühendatud aja eest!\nKadri Kristelle Karu. Foto: Aivar Pärtel


Career stories - Lindström\nHome / Karjäär / Career stories\nOleme pidevalt kasvav ettevõte ning soovime uutele töötajatele öelda, et kui otsite endale hoolivat tööandjat, uusi sõpru, seltskonnaüritusi, koolitusi ning mõistvaid ja toetavaid kolleege siis Lindström on õige valik. Me anname Sulle kõik võimalused teha oma tööd efektiivselt koos väga lahedate töökaaslastega, aga ootame vastu vaid seda, et Sa tahaksid tööd teha ning peaksid kinni oma lubadustest!\nPalun saage tuttavaks Lindströmi võtmeklientide müügijuhi Joosep Heinaga, kes võitis 2018. aasta Müügi Rändkarika ning samuti Parima Töötaja tiitli. See sai võimalikuks tänu väga headele müügitulemustele ning tema hoolivusele nii klientide kui kolleegide suhtes.\nJoosep liitus Lindströmiga 3 aastat tagasi alustades müügiesindajana Kopli piirkonnas ning seejärel ka kesklinnas ja vanalinnas. Eelmisel aastal sai temast võtmeklientide müügijuht.\nEnne liitumist Lindströmiga töötas ta kaitseväes, telefonimüügi ettevõttes ning tegeles võrkturundusega.\nLindströmis on hoidnud teda eelkõige hea juhtimiskultuur ja motiveeriv tulemustasude süsteem. Ta naudib müügitööd ning seda, et ta saab pakkuda kliendile head emotsiooni. Joosep on veendunud Lindströmi toodete headuses ja kvaliteedis ning selles, et need on tõepoolest klientidele vajalikud tooted muutes nende elu lihtsamaks.\nRääkides ka müügitöö keerulisemast küljest, toob Joosep välja selle, et kuna ta veedab väga suure osa oma tööajast klientidega suheldes, tunneb ta mõnikord, et päevas on liiga vähe tunde jõudmaks teha kõike mis plaanis olnud.\nTekstiilijäätmete taaskasutamine kui tõeline väljakutse\nVajame uusi rakendusi ringlusest eemaldatud tekstiile Lindström tootis 2017. aastal 10 tonni tekstiilijäätmeid. Tekstiilijäätmete taaskasutamise määr oli 71 %; Soomes...\nLindströmi kasutatud tekstiiltooted sünnivad ümber laste riieteks\nVoodipesu ja froteerätikuid pestakse hotellides lugematu arv kordi, mille tulemusena muutub tekstiil lapse nahale väga pehmeks.\nVoodilinad ja froteerätikud saavad uue elu\nDafecor valmistab kasutatud tekstiilidest uusi tooteid Dafecor on Soome ettevõte, mis toodab jäätmetest uusi tooteid. Dafecori saadetakse Lindströmist hotelli voodipesu,...


Sügistuuled on mind pealinnast tagasi toonud ning seekord saan uhke olla oma teadmiste üle, sest üks vajalik paberike jälle taskusse pistetud :)\nSee pole aga põhjus miks tänase outfiti üles laen, tutvustan teile ülimegasuperhästi sügisesse sobivat mantlikest. Seekordne valik oli minu arvates küll imehea, sest värvid sobisid omavahel nii hästi, kuid samas tekitasid ka tugevat kontrasti praeguseks juba kollaseks tõmbunud lehtde seas.\nMantel - http://www.lovelywholesale.com/ - 17.09 eur\nKindad - Primark - kingituseks\nSaapad - House 39.99 eur\nSall Magazin - 3.00 eur\nLovelywhosale kaubad on mulle hetkel ainult rõõmu tekitanud. Eelnevalt rääkisin kotist, milesse olen hullupööra armunud, kuid ka see mantel on vahva leid eriti sügiseks. Mantli hind on ka ikka üle mõistuse soodne - 17 eurot ning kvaliteedi suhtes suurt nurinat minu suust kuulda pole. Ainus jamps oli nööpidega, mis on ise 2x suuremad kui nööpaugud, aga mina lõikasin nööpauke lihtsalt kuni õmblusteni suuremaks ning praeguseks hetkeks midagi laiali hargenenud veel pole.\nIgaks juhuks hoiatn teid, et mantli materjali peal triikrauda katsetada pole mõtet (mina totu tegin seda). Ning kuna mantel on õhukesest materjalist, siis oleks seda soovitav kanda siis, kui soojakraadid on +10 ringis :)\nPai, olge armsad! :)\nTags: ehted, elust enesest, jalatsid, Lovelywhosale, ostusoovitus, outfit, riided\nUnknown 28. oktoober 2015 20:55\nVäga väga ilus ja võib isegi öelda julge! Väga tubli! :)\nEliise 28. oktoober 2015 21:05\nAitäh ning minu puhul eriti julge, sest oranži leidub minu kapis vähe ning sinisega kombineerimine on üldse midagi täiesti uut :)


Kuidas muuta biomeditsiiniliste uuringute andmekogumid interaktiivseks - Detonic\nKuidas muuta biomeditsiiniliste uuringute andmekogumid interaktiivseks\nKoostalitlusvõime põhimõte määratleb erinevate süsteemide ühendusvõime. See on märkimisväärne raskus nii biomeditsiinilistes uuringutes kui ka spetsiaalselt kohandatud ravimite valdkonnas, mis põhineb peamiselt lugematute andmekogumite kogumisel ja hindamisel. Olukordade jaoks on COVID-19 pandeemia näidanud, et ka siis, kui , tõstatatakse nii seaduslikke kui ka ausaid piiranguid, teavet on semantiliste hämaruste tõttu jätkuvalt raske hinnata. Šveitsi isikliku tervisevõrgustiku (SPHN) egiidi all ning tihedas koostöös kõigi viie Šveitsi õppehaigla esindajatega ning Genfi ülikooli (UNIGE) ja ülikoolihaiglate teadlaste rühmaga eHealth Suisse Genfi ülikool (HUG) on koostöös SIBi Šveitsi bioinformaatika instituudi ja Lausanne'i ülikoolihaiglaga (CHUV) loonud tehnika üleriigiliseks raamistikuks, mida hõlmavad kõik Šveitsi õppehaiglad ja ka õppeasutused. Oma praktilise strateegiaga põhineb see tehnika tavapärase semantilise struktuuri edendamisel, mille eesmärk pole muuta olemasolevaid nõudeid, kuid kasutada neid nii koostöös kui ka mitmekülgsetes vahendites vastavalt uuringute ja kaaslaste nõudmistele kaasnenud. Selle praegu juba alanud tehnika rakendamisel märgitakse olulist tegevust, et edendada Šveitsis uurimistööd ja tõeliselt kohandatud ravimite väljatöötamist\nIsikupärased ravimid põhinevad tohutu teabe genoomilisel, epidemioloogilisel või kliinilisel pildistamisel kuni olemuse määratlemiseni. Selleks on nii viitamine kui ka sama eksimatu teabe kogumine kohustuslik ka siis, kui need pärinevad tõeliselt erinevatest ressurssidest.\nSeda silmas pidades koostas Šveitsi föderaalvalitsus 2017. aastal Šveitsi Meditsiiniteaduste Akadeemia juhtimisel Šveitsi Meditsiiniteaduste Akadeemia juhtimisel korraldatud kampaania Šveitsi personaliseeritud tervisevõrgustik (SPHN), mis kavatseb reklaamida selle kasutamist kui samuti heaoluteabe vahetamine uurimistööks “Vaatamata viimase kümne aasta suurematele investeeringutele on siiski suuri erinevusi”, väidab Christian Lovis, UNIGE arstiteaduskonna radioloogiaosakonna ja meditsiiniinformaatika osakonna juhendaja ning teaduskonna juhataja Meditsiiniteaduste osakond HUG-s. "Seetõttu soovisime koos oma partnerite ja SPHN-iga pakkuda välja strateegia ja ühised standardid, mis on piisavalt paindlikud, et mahutada kõikvõimalikke praeguseid ja tulevasi andmebaase."\nKolme samba tehnika\nMe ühendame 3 peamist nõuet: pakutav määratlus punktidega, kuna peame üksteise mõistmiseks leppima tavapärasel alusel; tehnoloogiline nõue - müra, millega me räägime; samuti lõppkokkuvõttes nii definitsiooni kui ka lausetega müra, aga ka grammatika, et vastastikmõju mõistetaval viisil raamistada. „Andmete osas on see sama asi, selgitab Christian Lovise juhitud meeskonna teadlane Christophe Gaudet-Blavignac. Peate leppima kokku semantikas, et kontseptuaalselt esindada seda, mida tuleb edastada. Siis vajame kompositsioonikeelt, et ühendada need tähendused kogu vajaliku vabadusega, et väljendada kõike, mida on vaja väljendada. Ja lõpuks, sõltuvalt kaasatud projektidest ja teadusringkondadest, tõlgitakse see vastavalt vajadusele andmemudelitesse, mida on sama palju kui maailmas räägitavaid keeli. ”\n"Meie eesmärk on seetõttu olnud sõnavara ühtlustamine, et neid saaks suhelda igas grammatikas, selle asemel, et luua nullist uus sõnavara, mida kõik peaksid uuesti õppima," väidab Christian Lovis "Selles mõttes on Šveitsi föderalism suur eelis : see on sundinud meid ette kujutama detsentraliseeritud strateegiat, mida saab rakendada kõikjal. Seega on piirang loonud võimaluse töötada välja süsteem, mis töötab vaatamata kohalikele keeltele, kultuurile ja eeskirjadele. " See muudab teostatavaks konkreetsete teabeversioonide kasutamise vaid viimase toimingu jaoks, mis on kohandatud vastavalt teatud töö jaoks vajalikele stiilidele - nii toidu- kui ka ravimiameti (FDA) kujundusele, kui tegemist on koostööga Ameerika kontserniga. näiteks mõni muu konkreetne paigutus, mida teatud riik või uurimiskampaania kasutab. See hõlmab nii hea mõistmise garantiid kui ka tohutut ajakulu.\nInfokaitsele mõju puudub\nTeabe koostalitlusvõime ei tähenda siiski metoodilist teabe jagamist. „Näiteks pangandusmaailm on juba ammu vastu võtnud ülemaailmsed koostalitlusvõime standardid, rõhutab Christophe Gaudet-Blavignac. Lihtsat IBAN-i saab kasutada raha ülekandmiseks mis tahes kontolt mis tahes muule. See aga ei tähenda, et keegi, olgu need üksikisikud, eraorganisatsioonid või valitsused, saaksid ilma range õigusliku raamistikuta teada, mis neil kontodel on. " Tõepoolest, tuleks eristada ühelt poolt nii koostalitlusvõimet tagavaid tööriistu kui ka nende rakendamist ning teiselt poolt reguleerivat struktuuri, mis reguleerib nende hõlpsat juurdepääsu.\nSeda tehnikat on Šveitsis samm-sammult tegelikult rakendatud, arvestades, et Šveitsi ülikoolihaiglad järgivad juba 2019. aasta Šveitsi isikliku tervisevõrgu struktuuris väljapakutud strateegiat, et jagada koostalitlusvõimelisi andmeid kõigi multitsentriliste uurimisprojektide jaoks, mida rahastab SPHN-i algatus ”, registreerib SIB-i isikliku tervise informaatika rühma juhendaja Katrin Crameri, kes on SPHN-i andmete koordineerimiskeskuse vastutav. Lisaks on mõned meditsiiniasutused seda tehnikat SPHN-i kampaaniast mööda viima hakanud.\nKoostalitlusvõime põhimõte määratleb erinevate süsteemide ühendusevõime. See on


marje loide - Lääne Elu\nAvakülg Tags Marje loide\nSilt: marje loide\nMatsalus õitsevad kullerkupud\n20. oktoober 2021 16:53\nSoe suvi tõi lehetäide uputuse\n28. juuli 2021 16:51\nTulevased giidid teevad loodusfestivali\n8. mai 2021 16:30\n[caption id="attachment_327792" align="alignnone" width="1024"] HKHK loodusgiidi eriala õpilased koos õpetaja Marko Valkeriga Silmal õppekäigul. Foto Sirle Puusta[/caption] Sügisel Haapsalu kutsehariduskeskust (HKHK) lõpetama hakkav loodusgiidide kursus korraldab tuleval nädalal Läänemaa loodusfestivali, millel saab osaleda nii veebis kui ka päriselus. Moto „Loodus laeb” sündis tulevastel loodusgiididel ajurünnaku käigus. „Sellel aastal on see väga ajakohane – inimesed on pidanud palju arvuti taga istuma ja vaatama, kuidas midagi laeb või ei lae,” rääkis korraldajate nimel Liina Eik. „Pole ime, et nii saab kõigest villand ja tuleb minna loodusesse patareisid laadima. Iga üks eri moel – ja nii see meile südamelähedane programm kokku saigi,” lisas ta.\n17. aprill 2021 21:20\n[caption id="attachment_326132" align="alignnone" width="300"] Matsalu haigrukoloonias käib pesapunumine. Foto: Katrin Pärnpuu[/caption] Kevad on tänavu hiline, tõdes loodusgiid, õpetaja ja biloloog Marje Loide, kui selle nädala alguses Matsalus kevadet otsimas käisime. Matsalu mõisatiigi ümber sättis sealne kolmekümnepealine haigrukoloonia end pesitsema. Üks haigur saabuski, noka vahel oksaraag, mille ta pesasse poetas. Pesade ümber askeldavad peamiselt isased. „Emased on ka kohal, aga nemad praegu veel tšillivad,” ütles Loide.\nVarakevad saabus veebruari lõpus\n2. märts 2021 14:50\nMarje Loide: loodusvaatlustega võib alustada kodu ümbrusest\n5. aprill 2020 10:00\nLihula gümnaasiumi loodusainete õpetaja Marje Loide sõnul ei pea praegu kevadiste loodusmärkide otsimiseks üldse kaugele minema, alustada võib ka oma aiast või linnapargist. „Linnainimene võiks kõigepealt läbi kammida pargid ja haljasalad, hekiääred ja naabri aiaservad. Varaseid õitsejaid on praegu päris palju ja midagi peaks sealt ikka leidma,” ütles Loide. Kui lumikellukeste õitsemise aeg hakkab läbi saama, siis praegu võib parkidest leida kollaste õitega kuldtähte ja kanakoolet. Loide sõnul kasvavad kuldtähed tavaliselt puude ümber. „Neil on sellised pikad ja peenikesed lehed ning õis on tõesti nagu täht, teravate kroonlehtedega,” kirjeldas ta. Päris külmaga pole kuldtähte kerge märgata, sest siis hoiab ta õit kinni, nii et kollast värvi peaaegu ei paistagi.


Teie kõige kiirem kaalulangus mis moega?, Kaalulangus sidruni ja kurk\nKaalulangus sidruni ja kurk,\nSellest ajast alates oleme olnud pommitatakse küsimustele ja segu ülevaateid klientidele. Vesi Sassi raseduse ajal ja imetamine Asjaolu, et juht on kasulik mõju keha kahtlusi ei tohiks olla keegi. Campari võrreldamatu maitse, aroom ja erk värv on hoolikalt valitud piirituse ja aromaatsete taimede, ürtide ja puuviljade segu ühinemise tulemus. See on kurkivee retsepti õige variant kaalu langetamiseks. Vesi puhastab toksiine ja ingver tugevdab ainevahetusprotsesse.\nSobivad Kaalulangus sidruni ja kurk kõik vitamiinide segud, mis apteekides müügil. Tuleks veel ära lisada see, et esimesed kolm päeva on rasked eriti kolmas päevalates neljandast päevast on kõik juba väga kerge ja mõtted toidult kaovad. Head kaalulangetamist teile!\nTrenni tegin ka igapäev. Käisin hommikuti jooksmas ja õhtul ka. Tore oleks jooksu ajal teha paus kuskil kus on need asjad mille peal saab harjutusi teha. Merilin Viimati kaalusin vist 62kg maikuus. Toitusin tegelikult tavapäraselt, aga RAW polvkonna rasvapoletaja oli palju tegemist, siis sõin ainult siis kui kõht oli tühi ja selleks ette nähtud ajal.\nJa magusast olen ka siiani loobunud. Vahel väike tükk šhokolaadi või külas kooki käib küll, aga koju ei osta enam. Ja ega ei isuta ka- ilmselt on keha harjunud Kaalulangus sidruni ja kurk, et seda polegi vaja.


Järgmised kaks aastat Euroopa majandus seisab - Äripäev\nJärgmised kaks aastat Euroopa majandus seisab\n03. november 2008, 12:57\nEelmine artikkel: Börs: Stockholmis võimas ralli\nJärgmine artikkel: PRIA annab 80 miljonit kalalaevastiku vähendamiseks\nEuroopa Liidu majanduskasv langeb tänavu 1,4%ni ning tuleval aastal oodatakse kasvuks vaid 0,2%, selgub täna avaldatud Euroopa Komisjoni sügisesest majandusprognoosist.\nÜhisraha kasutavates riikides aeglustub majanduskasv tänavu 1,2%ni, tuleval aastal on majanduskasv neis riikides 0,1%. Olukord hakkab paranema 2010. aastal, mil ELi majanduskasvuks oodatakse 1,1% ning euroala kasvuks 0,9%. Mullu oli kogu Euroopa Liidu majanduskasv 2,8%.\nMajandusprognoosist selgub, et kõigi ELi liikmesriikide majandused on sattunud finantskriisi raske löögi alla, mida raskendab eluasemeturu korrastumine ajal, mil välisnõudlus kukub kiiresti. Praegu kuum Äripäevas\n04. november 2008, 15:05\nPadar: Eestile on ääretult oluline eelarvedefitsiidi ohjeldamine\n03. november 2008, 16:42\nUuring: 15% eestlastest usub majanduse taastumisse aastaga\n03. november 2008, 14:34\nEuroopa Liidu 13 riigi SKP läheb miinusesse\n03. november 2008, 14:20\nTööpuudus kasvab Eestis pea 8 protsendini\n03. november 2008, 13:48\nEuroopa Komisjon optimistlikum kui Eesti Pank\n03. november 2008, 08:12\nJahtuv majandus ajab trammijuhiks\n04. November 2008, 16:49


Lähipäevadel kerkib õhusoe üle 31 kraadi - Uudised - Virumaa Teataja\n3. juuni 2019, 16:36\nOn rannailmad. Võsu ootab.\nIlmateenistuse prognoosi järgi on ees ootamas tõeliselt kuumad suveilmad ja õhusooja maksimumid kerkivad üle 30 kraadi.\nKolmapäeva öösel on selge sajuta ilm. Rannikul võib kohati tekkida udu. Puhub lõunakaare tuul 1–6 m/s. Sooja on 12–17 kraadi. Päeval on vähese ja vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Puhub muutliku suunaga tuul 2–7 m/s. Sooja on 25–30, rannikul paiguti 17 kraadi.\nNeljapäeva öösel on selge ilm. Puhub kagu- ja idatuul 3–8 m/s. Sooja on 13–18 kraadi. Päeval on vähese ja vahelduva pilvisusega ilm. Kohati on võimalik hoovihm ja äike. Puhub kagu- ja idatuul 2–7, põhjarannikul kuni 10 m/s. Sooja on 25–30, rannikul kohati 18 kraadi.\nReede öösel on vähese pilvisusega sajuta ilm. Puhub kagu- ja idatuul 2–8 m/s. Sooja on 15–20 kraadi. Päeval on vahelduv pilvisus. Pärastlõunal sajab mitmel pool hoovihma ja on äikest. Puhub kagu- ja idatuul 2–8 m/s. Sooja on 26–31, rannikul paiguti 20 kraadi.


Enamlevinud luu- ja liigesehaigused - Liigeste osteoartroosi ravi\nLiigeses põhjustavad kristallid äkilise põletikureaktsiooni, mis avaldub liigese turse, punetuse ja valuna. Haigussümptomiteks on õhtused koormusjärgsed valud ja lühiaegne kahjustatud liigese jäikus pärast koormusvaba aega. Suuremat viga teeb puusade, põlvede ja õlaliigeste pikaajaline haigus.\nDeformeeriv osteoartroos - psytrance.ee\npsytrance.ee jagab praktilist nõu liigesevaevustega patsientidele | Terviseinfo\nTänapäeval on olemas õnneks ka tooteid, mis aeglustavad liigeste Liigeste osteoartroosi ravi. Üheks selliseks on glükoosamiini sisaldavad tooted nagu näiteks Orton Flex.\nEnam on see levinud eakamate inimeste seas ning tihemini esineb see naistel kui meestel. Põhjuseid selle tekkeks võib olla mitmeid — soodumus, suguhormoonide vähesus ja muutused, menopaus. Lisaks sellele soodustab luude hõrenemist kõhn kehaehitus, vähene liikumine, suitsetamine, pikaaegne erinevate ravimite kasutamine, vitamiinide puudus jpm. Otseseid vaevusi osteoporoos ise ei tekita, kuid selle tulemusena hakkavad murduma luud.\nOle terve ja aktiivne! Kokkuvõtlikult on liigeste seisukohalt kõige olulisem säilitada igas vanuses liigeste liikuvus. Liikumine aitab nii ennetada võimalikke haiguseid kui tugevdada juba haigestunud liigeseid ümbritsevaid lihaseid. Igal juhul sobilik treeningaeg on vähemalt 30 minutit päevas ja viiel-kuuel päeval nädalas.\nSobilik on ujumine, rattasõit, kepikõnd — vali endale meelepärane. Peale aktiivsemat treeningut soovitame oma lihaseid kindlasti toetada. Kogu meie tootevalikuga lihastele ning Liigeste osteoartroosi ravi saad tutvuda siit. Lisaks tasub jälgida, et toidulaual oleks piisavalt vajalikke vitamiine ja mineraalaineid.\nKindlustamaks, et Liigeste osteoartroosi ravi saavad piisavalt kõike vajalikku soovitame aktiivsetel inimestel, ülekaalulistel, eakamatel, postmenopausis naistel ning kõigil oma liigestest hoolijatel soovitame kasutada liigeste toetamiseks Orton Flex i. Kui sul on kahtlusi oma liigeste tervise osas, pöördu Liigeste osteoartroosi ravi arsti poole!


LG L65 (D280N) Android telefon - LG Electronics\nNutitelefon LG L65 4,3-tollise IPS-ekraani ja õhukese disainiga.\n4,3-tolline True IPS-ekraan\nL65 korpus on oskuslikult kujundatud veelgi sihvakamana ja sujuvate piirjoontega ning sobib ideaalselt teie mõlemasse kätte ning teie ainulaadse stiiliga.\nEhkki L65 korpus on sihvakas ja sile, saate sellegipoolest nautida 4,3-tollise kuvari tõetruid värve. Veelgi enam, sellel on 2,100 mAh aku, mis muudab suurepärasemaks kõik, mida teete.\nVaata D280N tootetugi


Hiina keelab presidendi ebakindluse tõttu Karupoeg Puhhi - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nHiina keelab presidendi ebakindluse tõttu Karupoeg Puhhi\nKarupoeg Puhhiks riietatud õpilane protesteerimas Xi Jinpingi vastu.\nFOTO: Tyrone Siu / Reuters/Scanpix\nHiina keelas president Xi Jinpingi ebakindluse tõttu uue Disney filmi «Christopher Robin».\nHollywood Reporterile kommentaari andnud anonüümse ametniku sõnul keeldus Hiina filmi edastamisest, sest Karupoeg Puhh on muutunud sümboliks, millega protesteeritakse riigi presidendi Xi Jinpingi ning Kommunistliku Partei vastu.\nSel aastal teatas partei, et kavatseb eemaldada presidendi ametiaegade piirangu. Otsuse jõustumisel sai Xi sisuliselt piiramatu võimu ning võimaluse juhtida riiki surmani. Kuna paljudele hiinlastele see ei meeldinud, siis postitati sotsiaalmeediasse pilte ja meeme Karupoeg Puhhist, millega võrreldi Xi'd karukesega.\nKarupoeg on olnud Xi vastu suunatud kriitika sümboliks. Pärast teadet ametiaegade piirangu kaotamisest, muutus Puhh veelgi populaarsemaks.\nHiina võimud hakkasid meemi sotsiaalmeedias piirama. Nali tuleneb sellest, et Xi sarnaneb mõnede arvates välimuselt Karupoeg Puhhiga. Eriti tuntuks on saanud foto, millel kogukam Xi kõnnib koos pikema ja kõhnema USA eelmise presidendi Barack Obamaga. Seda on võrreldud pildiga, millel paksuke Puhh jalutab koos Tiigriga.\nTeisel populaarsel naljapildil on meepotti kallistav Karupoeg Puhh ning potil kiri «Väikese Karupoeg Puhhi tarkus». Juurde on lisatud inglise keeles lause «Leia asi, mida sa armastad ja jää sellele kindlaks».\nHiina sotsiaalmeediavõrgustik Weibo blokeeris kõik postitused, milles oli mainitud John Oliveri ja tema HBO kanalil jooksvat saadet «Last Week Tonight», sest Oliver kritiseeris Xi'd. Oliver ütles, et Xi on ebakindel Karupoeg Puhhi piltide pärast, mida tema narrimiseks kasutatakse.\n«Karupoeg Puhhi võrdluste keelamine ei näita just tugevust. See näitab tema veidrat ebakindlust,» lausus Oliver.\nHS: Venemaa kaalus tõsiselt Karjala müümist (4) Loe artiklit\nEesti lööb riigivõlaga Euroopas kõiki teisi pika puuga (86) Loe artiklit\nPM Budapestis. Otseblogi ja -pilt: Eesti vehklemisnaiskond jõudis MMil esikuuikusse Loe artiklit


(Ümber suunatud leheküljelt Ferdinand/Elefant)\nElefant tehnilised andmed\nPikkus 8,14 m\nLaius 3,38 m\nKõrgus 2,97 m\nKiirus maastikul 8–10 km/h\nmaanteel 20–30 km/h\nKäiguvaru maanteel 90 km\nSuurtükk 88 mm Pak 43/2 L/71,\nKuulipildujad 2×7,92 mm MG 34,\nSoomus kuni 200 mm\nMootor 2x Maybach HL 120 TRM\nMootori võimsus 265–300 hj\nFerdinand Kubinka tankimuuseumis\nFerdinand (täisnimetusega 8,8 cm – Jagdpanzer Tiger (P) Ferdinand (SdKfz 184)) on Teise maailmasõja ajal Saksamaal toodetud tankihävitaja, mis 1944. aasta veebruarist sai nimeks Elefant ('elevant') täisnimega 8,8 cm – Jagdpanzer Tiger (P) Elefant (SdKfz 184).\nElefandid on 8,14 m pikad, 3,38 m laiad ja 2,87 m kõrged. Nende mootori võimsus oli 265–300 hobujõudu. Nad suutsid maastikul arendada kiirust 8–10 km/h ja maanteel 20–30 km/h. Tankimata suutsid nad läbida maastikul 90 ja maanteel 150 km. Nad olid relvastatud 88 mm tankitõrjekahuriga PaK 43/2 L/71, mis paiknes kere tagaosas liikumatus kinnises tornis. Masin kaalus 65 tonni. Enamus sellest tuli võimsa soomuse arvelt, mis oli külgedel ja taga 80 ning esiküljel 200 mm paks. Meeskonnas oli kuus liiget: komandör, juht, radist, kuulipildur ja kaks laadijat.\nFerdinand ehitati eksperimentaaltanki VK4501 (P) veermikule. Selle veermiku valmistas Ferdinand Porsche 1942. aastal, mil toimus konkurss tanki Tiger I loomiseks. Porsche järgi sai tank oma nimegi. VK4501 (P) kaotas sellel konkursil, kuid temast sai võimsaim tankitõrje liikursuurtükk maailmasõjas. Masinaid hakati ehitama Austria ettevõttes Steyr-Daimler-Puch Niebelungenwerke.\nEsimene seeria, 91 masinat, valmis 8. maiks 1943 ja saadeti idarindele, kus 5. juulil 1943 algas Kurski lahing. Sakslased kaotasid selles lahingusse läinud 89 Ferdinandist 42. Kuigi nad hävitasid palju Nõukogude tanke (nad olevat puruks lasknud 502 Nõukogude tanki, 20 tankitõrjesuurtükki ja 100 välisuurtükki, esinesid nad mitmes mõttes üsna viletsalt. Esimese 4 päevaga langesid peaaegu pooled neist välja, põhjuseks peamiselt tehnilised probleemid ning miinide kahjustatud roomikud ja ülekanne. Otsesed lahingukaotused Nõukogude vägede vastu olid väga väikesed väga paksu soomuse tõttu, mis kaitses enam-vähem kõigi Nõukogude tankitõrjerelvade eest Kuid Ferdinandil puudus kuulipilduja ja igasugune teisene relvastus, mis muutis ta haavatavaks jalaväe poolt. Nõukogude vastupealetungi ajal langesid paljud Ferdinandid Punaarmee kätte, sest nad olid liiga rasked, et neid ära pukseerida. Osa läks taganemisel rikki ja tuli selletõttu maha jätta. Allesjäänud Ferdinande kasutati Dnepri joonel kaitsetegevuses 1943. aasta lõpus.\nAllesjäänud Ferdinandid kutsuti tagasi tootjatehasesse, nad ehitati ümber, varustati kuulipildujaga ja neile anti uus nimi Elefant. Nende korpuse esikilpi lisati 7,92 mm MG-34 kuulipilduja, millest radist sai vajadusel tulistada. Kuulipildujal oli 600 padrunit. 1944 teenisid nad Itaalias, kuid seal osutusid nad vähetõhusateks, sest tohutu mass (65 t) ei lubanud neil kasutada enamikku Itaalia teid ega sildu. Varuosadest oli pidev puudus ja enamasti oli Elefanti kaotamise põhjuseks mitte vaenlase tegevus, vaid see, et sakslased ei saanud taganedes Elefanti kaasa võtta ja pidid ta ise hävitama. Üks kompanii Elefante sõdis 1945. aasta jaanuaris Punaarmee Visla–Oderi pealetungi ajal ja viimased sõdisid Zossenis Berliini lahingu ajal.\nOtseses lahingutegevuses oli Ferdinand/Elefant kõige edukam tank Teises Maailmasõjas: nende kaotuste arv võrreldes vaenlase tankidega oli 1:10. Selle põhjustasid suur tulejõud ja väga paks soomus, mis osutusid eriti kasulikuks võitluses üks ühe vastu ja liikumatu kaitse korral. Seda muljetavaldavat keskmist tõmbavad alla tanki vähene mobiilsus ja mehaaniline ebakindlus, mistõttu tankikaotused väljaspool sõjategevust olid suhteliselt suured.\nTänapäevani on neist tankidest säilinud kaks. Üks Ferdinand langes Punaarmee kätte Kurski lahingus ja nüüd asub see Moskva lähedal Kubinka tankimuuseumis. Itaalias Anzio lähedal langes üks Elefant USA sõjaväe kätte ja see on näha USA sõjaväe suurtükimuuseumis, mis asub Marylandi osariigis Aberdeenis. Viimane neist taastati sellisesse seisukorda, mis võimaldab teda eksponeerida, alles aastail 2007–2008.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Elefant\nAchtungpanzer! Panzerjäger Tiger(P) – Ferdinand/Elephant (Sd. Kfz. 184) (inglise keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Elefant&oldid=4027667"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:09, 28. oktoober 2014.


Kes on grupijuht? Grupijuht on olemas ainult noortevahetuste projektidel (mitte koolitustel). Grupijuht on igal osaleval riigil ning on vähemalt 18 aa - PDF Free Download\nDownload "Kes on grupijuht? Grupijuht on olemas ainult noortevahetuste projektidel (mitte koolitustel). Grupijuht on igal osaleval riigil ning on vähemalt 18 aa"\n1 Kes n grupijuht? Grupijuht n lemas ainult nrtevahetuste prjektidel (mitte klitustel). Grupijuht n igal saleval riigil ning n vähemalt 18 aastat vana. Grupijuht krdineerib eesti grupi tegevust ja esindab eesti grupi huve enne nrtevahetust, nrtevahetuse ajal ja peale seda. Juhul, kui prjektis n alla 18 aastased salejad, n grupijuhte kaks. Miks ma peaksin tahtma lla grupijuht? Grupijuhiks lemine annab hea kgemuse, kuidas lla liider ning võimaluse saada uusi skusi, teadmisi ja hiakuid. Sul n võimalus ennast prvile panna, võtta vastutus ja näidata, et sa saad hakkama. See n võimalus saada reaalne õpikgemus ning anda ma panus sellesse, et prjekt, milles eesti nred salevad, leks edukas ning meeldiv kgemus kõigile. Kui led varasealt juba salenud prjektides, siis eeldame, et led järgmine krd kandideerides valmis ka veidi rhkem vastutust võtma (kandideerid grupijuhiks). Omalt plt pakume grupijuhtidele tuge, abistavaid materjale (see juhend siin) ja aeg-ajalt ka grupijuhtide klitusi. Mis n grupijuhi ülesanded? Suhtluse krdineerimine vastuvõtva rganisatsiniga Sinu ülesandeks n edaspidi lla Eesti plseks kntaktiks vastuvõtva rganisatsiniga, edastades neile nii Eesti grupi küsimusi kui vastates nende plsetele küsimustele Kui led valitud grupijuhiks, siis esimese asjana saada kiri krraldajatele (ehk vastuvõtvale rganisatsinile), andes neile teada, et led grupijuht ja et järgnev prjektiga setud inf saadetaks tse sulle. Krraldaja kntakti leiad infpakist, või kui seal seda ei le, küsi ma Seiklejate Vennasknna (SV) kntaktisikult. Sul tuleb veenduda, et krraldajatele jõuab Eesti salejate nimekiri (kui kõik salejad n saluse kinnitanud, küsi seda ma SV kntaktisikult). Teinekrd n vajalik aga täita hpis krraldajate plne vrm või igal salejal eraldi ankeet. Kgu need kkku ja saada ühe iga krraldajatele. Pööra erilist tähelepanu sellele, et kui eesti salejatel n erivajadusi (nt tervise või titumisega setud) siis selle khane inf leks aegsasti edastatud krraldajatele.\n2 Ole krraldajatele kättesaadav nii telefni, i kui Facebki teel. Vasta kirjadele aegsasti ja kui n viivitusi või muid prbleeme, anna sellest teada (näiteks: kui mingi saleja passi andmed puudu, saada ära ülejäänud grupi andmed ning lisa selgituseks, et viimase saleja andmed tulevad nt. esmaspäeval). Kuidas tagada hea suhtlus krraldajaga? (grupitöö, grupijuhtide klitus) Uuri krraldajate ja teiste rganisatsinide tausta Krralik infvahetus krraldajatega: uuri krraldajalt missugust infkanalit nad eelistavad; küsi telefninumber; suhtle ja infrmeeri krraldajaid lulisest infst aus ja avatud suhtlus; infvahetusega tegeleb ainult grupijuht - grupijuht kgub inf ma grupilt ja edastab selle kmplektselt krraldajatele salejad ise tse krraldajale ei kirjuta; Tee endale selgeks ja infrmeeri krraldajaid erivajadustest. Ära pane pahaks, kui krraldaja ei mõista teatud erivajadust (nt ei tea, mis vahe n taimetitlasel ja veganil), vaid vajadusel selgita rahulikult üle; Ole viisakas ja jää viisakaks; Planeeri aegsasti - ära jäta asju viimasele minutile; Abista teisi grupiliikmeid piletite stmisel, check-in i tegemisel ja teiste praktiliste timingutega; Prjekti alguses tuleb paika panna reeglid nt suitsetamise ja alkhli tarbimise khta; Ära tekita tühjast tüli; Arvesta kultuuriliste erinevustega: tee eeltööd; le kannatlik suhtlusviiside ja kiiruse eripärade suhtes; tea, mis n tundlikud teemad; teadvusta steretüüpe ma riigi khta ära slvu vaid lükka need ma käitumisega ümber; talvel lõunamaades ei köeta ja tad võivad lla jahedad varu õiged riided kaasa; ära eelda, et kõik skavad inglise keelt; Pea meeles, et erimeelsused n nrmaalsed, kuid need tuleb ära lahendada!\n3 Enne prjekti: Tutvustada ennast Eesti salejatele kui grupijuhti. Selleks kirjuta juba salust kinnitades, et led Eesti grupijuht ja kõikide küsimustega võib sinu ple pöörduda. Lisaks svitame teha ma grupile eraldi FB vestluse, et khe kiiresti mavahel suhelda. Jälgi, et kõik timiks. Vaata, kas kõik salejad n kinnitanud ma saluse. Kui n prbleeme, prvi neid ise lahendada või küsi abi ma SV kntaktisikult. Uuri krraldajatelt, millised n eesti tiimi ülesanded, mida n vaja ette valmistada. Edasta ka salejate küsimused, vajadusel küsi inft lgistika ja praktilise krralduse sas. Kindlasti selgita ka välja, kuidas timub reisirahade hüvitamine peale prjekti (kui seda ple infpakis välja tdud). Jaga saadud inft eesti tiimi liikmetega. Krdineeri piletite stmist. Valige ühesks sbivad piletid välja, kinnita üle nende sbivus krraldajaga (kas reisikuupäevad, hind jm n k) ja stke ks (samal ajal) need ma tiimiga ära. Lase kõigil salejatel saata piletid ma meilile ja saada need ühe iga krraldajale. Veendu, et kõigil salejatel n piletid stetud. Piletitega tuleks tegeleda khe, kui kõik salejad ma ma saluse ära kinnitanud ja sta niipea kui krraldajad n andnud rhelise tule. Krralda ettevalmistav kkkusaamine eesti tiimi liikmetele. See n khustuslik ja üks grupijuhi kõige tähtsamaid ülesandeid. Kui keegi ei saa tulla khapeale, siis kaasa nad Skype vahendusel. MILLEST RÄÄKIDA ETTEVALMISTAVAL KOKKUSAAMISEL? Saage mavahel tuttavaks! Kes n kes? Kust tulete? Jagage mavahel, miks keegi svib prjektis saleda. Rääkige läbi praktilised asjad: reisimine, piletid, mida kaasa võtta, vajalikud dkumendid ja reisikindlustus. Valmistage ette ja arutage läbi eesti töötad, mõelge ühesks huvitavaid energizereid ja arutage, kuidas muuta eesti õhtu meeldejäävaks. Valmistage ette ja mõelge läbi, kuidas tutvustada Seiklejate Vennasknda (tihti n kavas tegevus rganisatsinide tutvustus vms). Grupijuht võiks anda väikese ülevaate mis n Erasmus+ prgramm? Mis n mittefrmaalne õpe ja mida kujutab endast nrtevahetus? Vaata lisa siit. Pange paika, kuidas aitate prjekti nähtavamaks muuta? Kes vastutab instagrami stry tegemise eest? Kes teeb prjektist blgikkkuvõtte? Või teete mõne vide või FB live? Arutage läbi kultuurilised aspektid. Mida peaks varem teadma, milleks valmis lla? Kuidas suhtuda lugupidamisega khalikku kultuuri?\n4 Kgu enda kätte kõik prjektiga setud salejate dkumendid: piletid, piletite arved ja pardakaardid. Kõige mõistlikum n teha nline check-in, ja salvestada pardakaardid pdf failina. Siis ei lähe need kaduma. Samuti peab grupijuhil lema alaealiste salejate vanemate nõusleku vrm. Tuleta salejatele meelde, et reisidkument peab kehtima vähemalt 6 kuud peale reisi lõppu. Reisides väljasple Eurpa Liitu n vajalik pass, samuti n see vajalik ka juhtudel kui lennatakse läbi riigi, mis nõuab passi (Nt Venemaa, Ukraina jne). Tuleta seda salejatele meelde! Registreeri ise või lase salejatel registreerida ennast välisministeeriumi lehel siin. Tänapäeva muutuvas maailmas ei tea kunagi, kui võib minna Eesti riigi plset abi! Alaealised salejad eritingimused Vanema nõuslek Grupijuht peab edastama alaealisele salejale vanema nõusleku dkumendi (lae alla SIIN), kuhu lisab enne prjekti ja enda andmed. Igal alaealisel peab lema kaasas riginaalis vanema nõuslek (käsitsi allkirjastatud). Grupijuhil peab lema kpia vanema nõuslekust (prindituna), selleks küsib grupijuht saleja käest skänneeritud kpia i teel enne prjekti. Kahjuks ei sbi digiallkirjastatud vanema nõuslek, sest mujal maailmas digiallkirja ei tunta. Reisimine Alaealised peavad reisima ks grupijuhiga. Erandina n võimalik, et alaealine reisib ks mõne teise täisealisega (juhul kui see n eelnevalt kskõlastatud Seiklejate Vennasknnaga). Kuigi lennufirmad lubavad tavaliselt 16+ üksinda reisida, siis ei le see lubatud tulenevalt Erasmus+ prgrammist, Seiklejate Vennasknna reeglitest ja partneritele/grupijuhile langevast vastutusest (kui midagi peaks juhtuma n suur jama ). Kui saleja n 15 või nrem, ei saa ta üldjuhul ise piletit sta grupijuht ja saleja peavad pileti stma ühesks. Teinekrd kehtib alla 16-aastastele sdne lapsehind (tasub uurida).\n5 Kindlustus Kõigil alaealistel n Eesti haigekassa kindlustus, seega peab neil lemas lema füüsilisel kujul Eurpa ravikindlustuskaart (tellimine: Samuti kui täiskasvanud salejal n Eesti kehtiv haigekassa kindlustus, peab lema kaasas Eurpa ravikindlustuskaart. Reisikindlustus n khustuslik kõigil salejatel, nii alaealistel kui täisealistel. Ple tähtis, kas saletakse nrtevahetusel, klitusel või seminaril. Nii näevad ette Erasmus+ reeglid. Kindlustus peab sisaldama nii meditsiinikindlustust, reisitõrget (näiteks kui peaksid jääma haigeks enne reisi), pagasikindlustust (kui reisitakse äraantava pagasiga) ja lisakaitset (kui minek mingisse ebastabiilsesse piirknda). Juhul kui grupis n alaealisi, siis tuleb teha kindlustus kgu grupile krraga. Nii n kaetud alaealistega setud riskid. Grupijuht saadab kindlustusfirmale salejate nimekirja (isikukdidega) ning tb välja reisi kestvuse, piirknna jm lulise. Firma teeb pakkumise. Iga saleja saab ma summa tasuda ise. Grupikindlustus aitab katta ka lukrda, kus näiteks alaealine satub haiglasse ja grupijuht jääb selle tõttu lennust maha. Küsi pakkumist näiteks: (nendega leme arutanud alaealiste kindlustamist ja võimalusi). Enne minekut kntrlli kas sul n lemas!? Kõigi salejate lennupiletid, arved, pardakaardid (kui keegi katab ära enda ma näiteks). Osalejate nimekiri (saadame selle alati grupijuhile) ks hädaabi kntaktidega. Teadlikkus salejate terviseprbleemidest, allergiatest ja erivajadustest (vaata: salejate nimekiri, vanema nõuslekuvrm). Krraldajate telefninumbrid, aadress ja muud kntaktid (nii elektrniliselt kui prindituna). Infrmatsin, kuidas khale saada (vihje: lae alla ggle ffline kaart abiks kui välisriigis ei pääse Internetti!). Kindlustuse kntakt / hädaabi kntakt. Vajalikud Eesti riigi abikntaktid: Knsulaarsaknd , Hädalukrras (24h)\n6 Prjekti ajal mis n grupijuhi rll? Kuidas tetada nri? (grupitöö materjal, grupijuhtide klitus) Ole ise aktiivne, kaasa grupi liikmeid erinevatesse tegevustesse, aruteludesse, le eeskujuks (nt. ära le tegevuste ajal telefnis, le õigel ajal khal, le psitiivne isegi keerukas lukrras jne). Ära kritiseeri, vaid püüa leida võimalusi aidata ja lla tetav. Kaasa, kuid püüa märgata, millal n vaja anda ka time-ut. Liigne agarus ple ka alati hea. Delegeeri ülesanded teistele grupi liikmetele. Grupijuht ei pruugi alati kõike jõuda ja märgata, siis võiks abiks võtta aktiivsema n-ö abi-grupijuhi, kes samuti püüaks vähem aktiivseid grupi liikmeid tetada, nõustada ja kaasata. Võib ka jagada grupi liikmetele prjekti timumise ajaks rllid, et kõik tunneksid ennast tõeliselt grupi liikmetena, kaasatuna (a la grupi muusik jne). Oluline krraldada reflektsni gruppe nii ma rahvusgrupis kui ka rahvusvaheliselt, et analüüsida prjekti ning ma õpieesmärkide saavutamist. Mida uut llakse õppinud? Mida saaksin mina (iga saleja) teha, et prjekt kulgeks meile svitud suunas ja meie tused täituksid? Oluline n märgata seda, kui grupi liige vajab rhkem tuge või individuaalset lähenemist. Prbleeme ei pea lahkama kgu grupi ees. Vajalik n pidev suhtlus ma grupi liikmetega, tagasiside andmine ning usaldusväärse atmsfääri lmine. Tuleks luua n-ö stsiaalne leping prjekti algul leppida kkku reeglites, millest prjekti ajal kinni peetakse. Hea n panna paika individuaalsed eesmärgid ning datud n grupijuhiplne julgustamine eesmärkide täitmise saavutamiseks. Selleks, et kaasata vähem aktiivseid grupi liikmeid, võivad grupijuhid mdustada ka eraldi väiksed rahvusvahelised grupid, kus igale grupile antakse knkreetne ülesanne kas päevaks, kaheks, nädalaks vms. See aitab vähem aktiivsetel tutvuda teiste prjektis salejatega. Seisa ma grupi õiguste eest, kuid jää selle juures viisakaks ja rahulikuks. Märka ja tunnusta grupi liikmete saavutusi. Teta nri nende õpitu reflektsinil ja Nrtepassi täitmisel. Vt lisamaterjali SIIN. Veendu, et kui prgrammis n rganisatsini tutvustus, siis Seiklejate Vennasknd saab ilusti esindatud/tutvustatud. Selle tõttu võime saada partneriks mõnes tulevases prjektis, kus taaskrd Eesti nred saavad saleda! :)\n7 Prjekti järeltegevused ja nähtavus Iga prjekti puhul n luline tagada selle nähtavus. Tegu n Eurpa Liidu ehk meie kõigi rahaga, seega esiteks n hea nii rahastajal kui avalikkusel teada, milleks see kulus. Samuti n nähtavus luline, et Erasmus+ prgrammi võimalustest kuuleksid võimalikult paljud nred. Ehk saavad ka nemad tulevikus mõnest tredast prjektist sa võtta! Prjekti järeltegevused aitavad prjekti nähtavamaks muuta, aga ka levitada prjekti tulemusi n selleks siis mingi knkreetne materjal, mõtteviis või midagi muud. Iga grupi ja grupijuhi ülesandeks n veenduda, et prjekti saavutused jõuaks kaugemale kui ainult prjektis salenud nrteni. Prjekti saab kajastada järgnevates kanalites: Instagram. Grupijuht saab küsida ma SV kntaktisikult ligipääsu Instagrami kntle, kuhu saab lisada nii ftsid ja videsid, kui ka teha jksvalt prjekti Stry-it. Facebk live. Kindlasti võiks teha igast prjektist 1-2 live Facebki (taaskrd saab õigused ma SV kntaktisikult). Live s võiks lla välja tdud ka põhiinf, mis prjekt n, kus timub, mida tehakse jne. Prjektilugude blgi. Otame igalt grupilt vähemalt ühte pstitust meie prjektilugude blgisse. Vaata, mida teised n kirjutanud SIIT. Pstitused võiksid lla kas eesti või vene keeles, muidugi võib htralt lisada ka pilte/videsid. Grupijuhi ülesandeks n veenduda, et blgipstitus(ed) saab (saavad) tehtud, kuid sellesse võiks panustada kõik grupi liikmed. Pstitust tame 14 päeva jksul peale prjekti. Yutube. Seiklejate Vennasknnal n ma Yutube kanal. Siis tame videsid, mida lete teinud prjekti ajal. Palume need/nende lingid edastada #. Kui led meiega prjektis, ja lisad stsiaalmeediasse pilte või muud, siis palun kasuta #SeiklejateVennasknd #ErasmusPlus. Siis saavad ka teised teada võimalustest, mida Seiklejate Vennasknd läbi Erasmus+ prgrammi pakub.\n8 Tagasi kdus mis edasi? Krraldage Eesti grupiga ühine kkkusaamine, et analüüsida prjektis kgetud ja teha edasisi plaane. Lisaks sellele n lihtsalt tre näha prjekti inimesi uuesti! Grupijuhi ülesandeks n veenduda, et grupi liikmed (s.h. grupijuht ise) täidavad ära tagasiside prjektikgemuse khta. Ankeet asub SIIN. Grupijuht peaks seda khe peale prjekti jagama ühises FB vestluses. Tagasiside põhjal tsustame, kas jätkata kstööd antud partneriga ning kindlasti võtame arvesse ka grupijuhile antud tagasisidet uutesse prjektidesse grupijuhi valikul. Tihti lepitakse prjekti käigus kkku, mis järeltegevusi tehakse igas riigis (nt töötuba, ftnäitus jne). Grupijuht uurib juba prjekti ajal, mida datakse Eesti grupi järeltegevustena. Peale prjekti n grupijuhi ülesandeks krdineerida järeltegevuse läbiviimist. Kui vajab abi või tuge, siis anna teada! Kindlasti teavita üritusest ka ma SV kntaktisikut teeme FB sündmuse ja aitame inft levitada. Mbility tl reprt. Grupijuht peab täitma ära khustusliku EL plse tagasiside vrmi 7 päeva jksul peale prjekti. Küsimustele tuleb vastata mitte enda, vaid grupi seisukhast, seega mõtle hlega see läbi enne vastamist. Ankeet läheb tse krraldajale, rahastajale (antud riigi rahvuslik bür) kui ka Seiklejate Vennasknnale. Tagasi Eestisse jõudes krjab grupijuht kkku piletid ja pardakaardid (mida khapeal ei saanud ära anda) ja saadab need tähitud kirjaga krraldajatele (kui n vajalik). Svitame kasutada nline pileteid ja teha nline check-in i siis jääb tüütu piletite/pardakaartide krjamine ära, sest dkumendid saab edastada elektrniliselt. Prjektidesse mineja ABC KINDLASTI ÄRA UNUSTA TUTVUDA PROJEKTIDESSE MINEJA ABC- GA, NING LASE KA OMA OSALEJATEL SEE ÜLE VAADATA. SEE ON LEITAV SIIT.\n9 Kuidas kindlustada, et reisirahad jõuaks õigel ajal khale ja miks nad teinekrd hilinevad? Kuidas kindlustada see, et raha jõuaks kiiremini khale? 1. Enne piletite stu selgita krraldajaga, millal hüvitatakse reisikulud ja kuidas see timib (sularahas, ülekandega jne). Edasta see inf ka teistele grupiliikmetele. 2. Selgita ka, mis lisadkumente n vaja. Kindlasti n vaja pileteid, arveid ja pardakaarte. Teine krd ka pangaknt väljavõtteid või passikpiaid. 3. Enne piletite stu kinnita piletid krraldajaga kirjalikult üle, et sbivad. Nii n kindel, et ei teki prbleeme ja lükkad vastutuse enda pealt krraldajate peale. 4. Tee ise ja lase teistel grupi liikmetel teha nline check-in mõlemal suunal (mitte mbiilne check-in). Kgu pardakaardid kkku ja grupeeri need üheks pdf-iks ja saada i teel krraldajale. Samuti sta bussipiletid nline ja saada i teel krraldajale. Paberil dkumendid ei le mitte ainult ebameeldivad krraldajale (üldjuhul), vaid väga keskknnavaenulik n tarbida liigset paberit ja rahaktivaenulik neid pstiga teise Eurpa tsa saata ;) 5. Tehke eesti grupiga kkkuvõttev reisikulude tabel, kus n kirjas kõik piletid ja reisikulud. Edasta see krraldajale, et neil n lihtsam (ja ka teil endil jälgida kulude arvestust).\n10 6. Tee mbility tl, kkkuvõtted ja kõik muu vajalik ära kiirelt, et krraldaja ei pea mitu krda küsima. Kiirendad niiviisi prtsessi! :) 7. Ole krraldajaga sõbralik ja kaastundlik. Neljakümne saleja reisipileteid kntrllida ja kkku ajada n väga tüütu ja pikk prtsess, mida n raske ette kujutada, kui sa ise seda teinud ei le. 8. Digiallkirjasta grupijuhi reisikulude saamise vrm ja edasta see Vrm n leitav SIIN. 9. Saada khe peale prjekti krraldajale ma pangaknt andmed: saaja nimi, aadress, IBAN, panga nimi, panga aadress, BIC/Swift kd. Ülekanne tehakse alati grupijuhile, kes kannab raha salejatele edasi. Seiklejate Vennasknna kaudu üldjuhul reisikulusid kanda ei saa, sest meil puuduvad raamatupidamise jaks vajalikud alusdkumendid (nt. teie piletid, riginaalpardakaardid jne). Miks raha tulek võtab teinekrd kaua aega? Enne prjekti saab krraldaja 80 % kgu prjekti eelarvest. Näiteks prjekti eelarve n , millest 7000 n krralduskulud ja 3000 reisikulud. Krraldaja saab enne prjekti tegevusi kätte 80 % ehk maksab ta khe ära majutuse ja titlustuse eest, seda hiljem maksta ei saa. Seega n tal reisirahade st lemas ainult Kaks varianti: kas krraldajal n vabasid ressursse: saab khe kõigile ära maksta või ei le (sellisel juhul tuleb data lõpuaruande heaks kiitu). Millal kiidetakse heaks lõpuaruanne ja tuleb viimane makse saab reisikulud? Näiteks: Prjektiperid n 1. mai 31. ktber Nrtevahetuse tegevused timuvad august Ametlikult võib lõpuaruannet esitada alates 31. ktber 30. detsember See, millal esitatakse, leneb sellest, kas kõik partnerid n saatnud järeltegevuste inf, kas kõik piletid n laekunud krraldajale õigeaegselt ja kas ta jõuab aruannet kirjutada. Tõenäliselt esitab krraldaja aruande 30. detsember, sest enne ei jõua. Bürl n aega kntrllida prjekti 60 päeva. 17. veebruar 2019 esitab bür infpäringu saleja X puudulevate dkumentide sas. Autmaatselt aruande kntrlli perid pikeneb selle võrra, kuni dkumendid esitatakse. Krdinaatril ei le saleja X piletit, ja selle saamine võtab veel ligi kuu. Täiendused bürle esitatakse 13. märts 2019.\n11 28. märts 2019 aktsepteerib bür lõpuks aruande. Rahad laekuvad kuu jksul krraldajale, kes makrda edastab puudleva raha teistele riikidele. Antud materjal valmis prjektide "Mtiveeritud vabatahtlikud, parem kaasatus ja kõrgem kvaliteet!", mida rahastas siseministeerium ja Kdanikuühisknna Sihtkapital ja Eurpa Liidu Erasmus+ prgrammi prjekti "Invlve! Include! Imprve!" raames. Prjekti tetab rahaliselt Eurpa Kmisjn Erasmus+ prgrammist. Publikatsini sisu peegeldab autri seisukhti ja Eurpa Kmisjn ei le vastutav sellessisalduva infrmatsini kasutamise eest.


14 fakti sotsiaaltranspordi kohta ⋆ TallinnaKoda\n14 fakti sotsiaaltranspordi kohta\nSotsiaaltransport on iseseisvaks eluks oluline teenus väga paljudele inimestele üle Eesti. Hoolekande osakonna nõunik Kristiina Tuisk, kelle eestvedamisel on peagi algamas suuremahuline sotsiaaltranspordi arendusprojekt, pani kirja 14 fakti sellest tähtsast teenusest.\nSotsiaaltransporti vajab kohalike omavalitsuste hinnangul ligikaudu 12 000 inimest üle Eesti.\nSotsiaaltransporditeenuse eesmärk on toetada puude ja erivajadustega inimeste või nende hooldajate töötamist ja õppimist, samuti nende iseseisvat elu ja ühiskonda integreerumist.\nSotsiaaltransport on seaduse järgi kohaliku omavalitsuse ülesanne ning seda rahastatakse omavalitsuse eelarvest.\nKohalik omavalitsus peab kehtestama sotsiaaltranspordi osutamise tingimused, millega pannakse paika, kuidas teenus on korraldatud ning kuidas inimene saab seda taotleda. Tingimused ja kord peavad olema inimestele avalikult kättesaadavad. Enamasti on see info leitav kohaliku omavalitsuse koduleheküljelt, kuid alati saab uurida ka omavalitsuse sotsiaaltöötajalt.\nSotsiaaltransporti on vaja, kui inimesel ei ole võimalik puudest tingituna kasutada ühistransporti või isiklikku sõiduautot. Näiteks, kui ta ei saa liikumis- või nägemispiirangu tõttu juhtida isiklikku sõiduvahendit või minna bussi peale.\nKui inimene esitab taotluse teenuse saamiseks, peab kohalik omavalitsus hindama tema abivajadust. Selle põhjal saab kohalik omavalitsus langetada otsuse, kas ja millises mahus inimene teenust saab. Otsuse sisu tuleb inimesele selgitada lihtsas ning arusaadavas keeles. Ka eitavat vastust tuleb selgitada.\nSotsiaaltranspordi taotlemiseks ei pea olema inimesele määratud puuet. Kuigi kohalikul omavalitsusel on teenuse vajadust siis tunduvalt lihtsam hinnata, ei ole puude määramine sotsiaaltranspordi taotlemise ega saamise eeldus.\nÜldjuhul vajavad sotsiaaltransporti liikumis- ja/või nägemispiiranguga raske või sügava puudega inimesed. Samuti võivad teenust vajada näiteks autismi diagnoosiga lapsed ja täiskasvanud, kelle eripärad ei võimalda neil sõita ühistranspordiga (ning isiklikku transporti ei pruugi perel olla). Keskmise puudega inimesed saavad enamasti kasutada tavalist ühistranspordivahendit, kuid igal juhul peab kohalik omavalitsus hindama sotsiaaltranspordi vajadust, sest ka sama puude raskusastmega inimeste vajadused võivad olla erinevad.\nTihti arvatakse, et teenust osutab sotsiaaltöötaja ise, kes teeb sõidud väikese elektriautoga. Tegelikult ei ole sotsiaaltöötaja ülesanne sotsiaalteenuseid ise osutada, vaid korraldada nende kättesaamine. Sotsiaaltöötaja võib ise sõite teha, kuid on ka neid kohalikke omavalitsusi, kes on hankinud selleks mõne teenusepakkuja. Tähtis on see, et inimene saaks teenust vastavalt abivajadusele.\nHästi korraldatud sotsiaaltransport tagab juurdepääsu avalikele teenustele ning töökohale/õppeasutusse sõitmiseks. Kui kohalikul omavalitsusel on võimalusi, on tal õigus pakkuda transporditeenust ka laiemalt, nt spordivõistlustel, teatris käimiseks jne.\npangakontori külastamine inimesele vajalike finantstehingute sooritamiseks, kommunaalteenustega seotud asjaajamisteks;\nsotsiaalteenuste kasutamiseks, (sh sotsiaaltöötaja vastuvõtule minek, päevakeskuse külastamine, rehabilitatsiooniteenuseid saama minek jmt).\nKohalik omavalitsus võib inimeselt sotsiaaltranspordi eest tasu küsida, kuid näiteks liiniveo puhul ei või see olla suurem, kui maksab samas piirkonnas sama vahemaa läbimisel inimene, kellel ei ole liikumis- või nägemispiirangust tulenevaid takistusi. Samuti peab sotsiaaltranspordi eest tasumine olema inimesele jõukohane ega tohi välistada tema võimalust teenust saada. Tihti on kohalikud omavalitsused kehtestanud rahalise piirangu, näiteks: teenust saab ainult 50 euro ulatuses kuus. Selline piirang ei ole seadusega kooskõlas, sest iga inimese teenuse vajaduse mahtu ning võimalust teenuse eest tasuda tuleb eraldi hinnata.\nTänavu soovib sotsiaalministeerium käivitada suuremahulise sotsiaaltranspordi pilootprojekti. Soovime leida võimaluse, kuidas kohalikud omavalitsused saaksid hakata teenust ühiselt tellima ja pakkuma, samuti sõite ühildada kas siis omavahel või ühistranspordiga.\nAastatel 2018–2020 on sotsiaalministeeriumil kavas toetada sotsiaaltranspordi arendamist kuni 8 miljoni euroga.


VOOREMAA: Haberekil valmis uus tootmishoone\nAllikas: Vooremaa, Helve Laasik/Jaan Lukas\n18. jaanuar 2013. a\nPalal kümblustünne, tünnisaunu ja eritellimusel liimpuitu valmistav osaühing Haberek kolis enne jõule kogu tootmise rendipinnalt oma uhiuude hoonesse.\nJõulude ajal olid firma kümme töötajat puhkusel, pärast pühi hakati aga uues hoones seadmeid paigaldama ning alustati tootmisega.\nEttevõtte uue tootmishoone ehitas Lõuna Ehitus, kokku läks see maksma 9,5 miljonit Eesti krooni ehk 607 160 eurot, millest poole saab firma Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametilt (PRIA) toetusena tagasi. Pool summast tuli firmal endal välja käia ja selleks võeti ka pangalaenu.\nLoe edasi ajalehe Vooremaa paberväljaandest või veebilehelt www.vooremaa.ee/contents.php\nMAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Eesti maaelu arengukava 2007 - 2013 meetme 3.1. Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetus toetusprojekt Jõgevamaal. 2010.a. taotlusvoor - toetuse saaja: OÜ HABEREK, toetatavad tegevused: OÜ Haberek tootmishoone ehitamine ja Line-X seadme soetamine. Toetuse suurus: 299 636 eurot.\nInfo allikas: PRIA veebileht - Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetus (MAK meede 3.1) SUURPROJEKTID 2010 - www.pria.ee...


Tõnu Oja juurtelugu: vanavanematega veedetud aeg oli kui muinasjutt | Naine\nTõnu Oja juurtelugu: vanavanematega veedetud aeg oli kui muinasjutt\nSiiri Rebane, 7. oktoober 2021 17:53\nNäitleja Tõnu OjaFoto: Daisy Lappard\nNäitleja Tõnu Oja (63) ja ta vend Rein (65) on mitmendat põlve tallinlased, aga juuri on neil Eesti eri paigus. Üks ammune esivanem oli soomerootslane Erik, kelle kaks poega tulid 18. sajandil Soomest Eestisse.\nPaljud vendade isapoolsed eelkäijad elasid Hiiumaal ja kandsid kunagi perekonnanime Hoia. Tõnu teab, et säärase nime sai perekond põhjusel, et sakslasest kirikuõpetaja ei osanud nime õigesti kirjutada. Hiljem muudeti nimi Ojaks. Tõnu vanaisa Christfried kandis juba parandatud nime, aga tema kooliõpetajast isa Siim oli veel Hoia.\nTõnu Oja, Saara Pius ja teised räägivad tõsistest õnnetustest, mis nendega võtteplatsil juhtunud: näitleja sai päriselt kuuli\nTõnu Oja: „Mul on täiesti ükskõik, milline auto mul tagumiku all on.“


EMÜ Väikeloomakliinik - Kasside vaktsineerimine\nEristatakse tuumikvaktsiine (nende vastu peaks vaktsineerima kõiki lemmikloomi, kuna tegu on tõsiste, eluohtlike ja ülemaailmse levikuga haigustega) ja mitte-tuumikvaktsiine (vaktsineerimise vajadus sõltub konkreetsest loomas, elukeskkonnast, asukohast jne).\nTuumikvaktsiinid on marutaudi (Eestis kohustuslik iga kahe aasta tagant), viirusliku rinotrahheiidi, kaltsiviroosi ja panleukopeenia ehk kassikatku vastased vaktsiinid\nMitte–tuumikvaktsiinid on kasside leukeemiaviiruse ja kasside immuunpuudulikkuse viiruse vastane vaktsiin. Vaktsineerimine nende kahe haiguse vastu on võimalik osades maades, kuid pole soovitatav, kuna sellel pole tõestatud toimet. Lisaks segab see haigustekitajate tuvastamist.\nMarutaud on ägedalt kulgev viirushaigus, mis põhjustab peamiselt närvinähtusid ning mis lõppeb alati looma hukkumisega. Haigus levib peamiselt hammustuse kaudu. Haigusesse võivad nakatuda erinevad loomaliigid (k.a inimene). Marutaudi levimus sõltub suuresti riigist. Eesti on kuulutatud marutaudivabaks, samas Aafrika riikides on see lailadaselt levinud. Haigusel on erinevad faasid ning haigustunnused võivad varieeruda alates apaatsusest kuni tõsise agressiivsuse ja lihaste halvatuseni. Tunnuste tekkimisel saabub surm 5-6 päevaga. Marutaudi vastu vaktsineerimine on Eestis kohustuslik iga kahe aasta tagant! Vt https://www.riigiteataja.ee/akt/107072011007.


Statistika: eestimaalasi meelitavad kinno action ja komöödia - Kinoveeb\nCoca-Cola Plaza Scape saalForum Cinemas AS\nEesti inimesi toovad kinno enim action- ja komöödiafilmid, näitab Tallinna ühe suurima kinosaali Scape esimese tegutsemisaasta statistika, enim vaatajaid kogunud film oli aasta jooksul “Star Wars 7” ("Star Wars: Jõud tärkab")\nEelmise aasta oktoobris Tallinna Coca-Cola Plazas avatud Põhjamaade uue kontseptsiooniga kinosaali Scape külastusstatistika näitab, et eestimaalased käivad üha enam kinos ning eelistatuimateks filmideks on action- ja fantaasiafilmid, komöödiad ning animatsioonid. Kokku külastas aasta jooksul Scape saali pea 210 000 kinosõpra.\nAasta kõige populaarsem film oli “Star Wars 7”, mis tõi Scape kinosaali kokku üle 15 000 vaataja. Teisele kohale jäi ülemaailmne suurfilm “Spectre” ning seejärel “Suitsiidisalk”.\nEesti filmidest oli Coca-Cola Plaza suurima saalis vaieldamatuks publikumagnetiks “Klassikokkutulek”, mida käis vaatamas üle 10 000 inimese. Teistest kodumaistest filmidest olid populaarsemad “Must alpinist” ja “Päevad, mis ajasid segadusse”.\nSuri "Star Warsi" ikoonilise R2-D2 legendaarne näitleja Kenny Baker 15.08.2016\nARVUSTUS: "Lemmikloomade salajane elu" avab humoorikalt lemmikute siseelu 23.08.2016\nVärske kino külastusstatistika näitab, et endiselt käivad eestimaalased aktiivselt vaatamas lustlikke animafilme. Aasta enimvaadatud animafilmiks oli Scape saalis “Jääaeg 5” pea 9000 vaatajaga. Väga suurt publikumenu tõid ka “Lemmikloomade salajane elu” ja “Zootropolis”.\nKui varasemalt on publikurohkeimad kuud langenud koolivaheajale, siis Scape saali statistikale tuginedes olid aktiivseimateks kinokuudeks november ja veebruar. Mõlemal kuul külastas Coca-Cola Plaza Scape saali üle 25 000 vaataja.\nPõhjamaade kaasaegseim kinosaal Scape avas Tallinnas Coca-Cola Plazas uksed eelmise aasta 7. oktoobril, millesse Forum Cinemas investeeris ligi miljon eurot. Selle aasta märtsis avati Scape kontseptsiooniga saal Lätis ning juunis Helsingis.\nForum Cinemas AS on Baltimaade suurim kinode operaator, kelle kinodeks on Tallinnas Coca-Cola Plaza ja Tartus Ekraan. Alates 2013. aasta maist kuulub Forum Cinemas Põhjamaade suurimasse kinoketti Nordic Cinema Group.\nOktoobris algab kinodes uus ooperi-, balleti- ja teatrihooaeg\nNÄDALA TREILER: Aasta oodatuim põnevik "Tüdruk rongis"\nOpera HD Live uus hooaeg alustab 8. oktoobril!\nForum Cinemas hakkab näitama kinoklassikat\nSuri Poola kino ikoon Andrzej Wajda


Georg Gross teeb WRC-masinaga EMV teisel etapil hooaja avastardi - Delfi Sport\nGeorg Gross teeb WRC-masinaga EMV teisel etapil hooaja avastardi\nGeorg Gross ja Raigo Mõlder\nEeloleval laupäeval sõidetakse Lätis Eesti ja Läti autoralli meistrivõistluste teine etapp Sarma ralli. Hooaja teisele talverallile on end registreerinud 71 võistluspaari üheteistkümnest riigist ning Eesti meistrivõistluste punkte asuvad lumistel ja jäistel teedel püüdma 54 ekipaaži.\nHooaja teise stardi teevad ka Estonian Junior Challenge sarjas osalejad. Ford Fiesta R2 autodel võistlevad noored jätkavad sarja peaauhinna ehk 90 000 euro suuruse stipendiumi püüdmist, mis võimaldab sarja võitjal 2020.aastal osaleda M-Sport´i poolt toetatavas autoralli MM-sarjas sõidetavas JWRC klassis.\nJärjekorras 44.Sarma ralli avavad möödunudaastased võitjad Nikolay Gryazin - Yaroslav Fedorov (Škoda Fabia R5), kellele see saab olema viimaseks ettevalmistuseks järgmisel nädalal sõidetavaks Rootsi MM-ralliks, kus venelased MM-debüüdi teevad.\nGryazin – Fedorovi järel saavad rajale Aluksne ralli 2019 ja EMV1 ehk absoluutarvestuse ja EMV2 (N4 ja R5) klasside liidrid Oliver Solberg - Aaron Robert Johnston (VW Polo R5).\nEsimese WRC auto toovad Gulbene ümbruses sõidetaval võistlusel starti Valerii Gorban – Sergei Larens (Mini John Cooper Works WRC). Kui hooaja avaetapil jäi Ukarina – Eesti võistluspaari Mini ainsaks WRC autoks, siis hooaja teisel etapil on uue generatsiooni Ford Fiesta WRC autoga stardis ka Georg Gross – Raigo Mõlder. Möödunudaastaste Saaremaa ralli võitjate järel sõidavad üle Sarma ralli stardipoodiumi Aluksne rallil parimate eestlaste tulemuse eest hoolitsenud Egon Kaur – Silver Simm (Ford Fiesta Proto). Kohe nende järel saavad rajale hooaja esimest starti tegevad Roland Murakas – Kalle Adler (Ford Fiesta Proto). Lisaks Roland Murakale on stardis ka tema onu Margus ja talle kaarti lugev Henri Murakas. Meeste võistlusautoks Audi S1 Proto. Lätlastest on Proto autoga võistlusele numbri all 7 startimas Jānis Vorobjovs - Ivo Pūķis (Mitsubishi Mirage).\nEMV3 klassis ehk kaheveoliste kuni 1600ccm (R2,R1,A6) klassis on startimas seitse võistluspaari, kellest kuus heitlemas ka Estonian Junior Challenge sarja punktide eest.\nEsimestena on noortest numbri all 23 rajale saamas Kaspar Kasari - Karl Artur Viitra (Ford Fiesta R2T) ning kohe nende järel Gregor Jeets – Kuldar Sikk (Ford Fiesta R2T). Aluksne ralli mõlemas arvestuses võitnud Robert Virves (Ford Fiesta R2T) on stardis ka Sarma rallil ning seekord on talle kaarti lugemas Rasmus Vesiloo.\nNumbrite 29, 30 ja 31 all on hooaja teisele talverallile startimas kolmik Ken Torn, Roland Poom ja Mārtiņš Sesks, kelle jaoks saab see olema viimaseks ettevalmistuseks järgmisel nädalal Rootsis sõidetavaks JWRC sarja avaetapiks.\nEMV4 ehk rahvusliku rühma E12 neljaveoliste autode arvestuses on end hooaja teisele etapile registreerinud kaheksa võistluspaari, kelle hulgas ka Aluksne rallil esikolmikus lõpetanud võistluspaarid Edijs Bergmanis - Edgars Grins (Mitsubishi Lancer Evo IX), Jurgis Meisters - Kalvis Blums (Mitsubishi Lancer Evo VI) ja Henri Franke - Arvo Liimann (Subaru Impreza).\nEMV5 ehk rahvusliku rühma E9 kaheveoliste autode kuni 1600ccm mootoriga autode arvestuses on startimas kokku kuus võistluspaari. Esimeste EMV5 klassi võistlejatena saavad Sarma rallil rajale numbri 57 all Timmu Kõrge – Allan Ilves (VAZ-2105). Eestlastest on klassis veel startimas Tauri Pihlas - Ahto Pihlas (Toyota Starlet), Kristo Laadre - Andres Lichtfeldt (Toyota Starlet) ja Vaido Tali - Marti Halling (Lada 2105).\nKaheveoliste klassis EMV6, kus võisteldakse esiveoliste autodega, mille mootorimaht on vahemikus 1600-2000ccm, on Sarma rallile end registreerinud sarnaselt hooaja avaetapile kümme võistluspaari. Eelmainitud klassis on esimesena numbri all 51 rajale startimas Kristo Subi (Honda Civic Type-R), kelle kaardilugeja alles selgumas. Subi järel stardib klassi liider Karel Tölp (Honda Civic Type-R), kellel sarnaselt konkurendiga seekord kõrval istumas uus kaardilugeja, kelleks on Jan Nõlvak. Lisaks Subile ja Tölpile on klassis startimas veel neli Eesti võistluspaari.\nTagaveoliste autode rahvusliku rühma klassis EMV7 (E11), kus võisteldakse autodega, mille mootori maht on üle 2000ccm, on hooaja teisel talverallil stardis seitse võistluspaari. Klassi stardirivi avavad numbri 40 all sõitvad sarja liidrid Marko Ringenberg – Allar Heina (BMW M3). Lisaks klassi esimestele on Sarma rallil stardis ka hooaja avaetapil teise koha saanud Raiko Aru – Veiko Kullamäe (BMW M3) ja Lembit Soe – Kalle Ahu (Toyota Starlet).\nSarnaselt hooaja avavõistlusele ei ole ka Sarma rallil stardis veoautode klassi EMV8 osalejaid, kes alustavad oma hooaega mais sõidetaval Tallinna rallil.\nSarma ralli esimene kiiruskatse saab alguse laupäeval 10:25. Kokku sõidetakse võistluspäevaga kaheksa kiiruskatset ja läbitakse 100,28 katsekilomeetrit.


Täna algas üle-eestiline Ettevõtlusnädal | Struktuurifondid\nAvaleht Uudised Täna algas üle-eestiline Ettevõtlusnädal\n5.-11. oktoobrini toimuvale Ettevõtlusnädalale “Avasta ettevõtlikkuse valem!” on aktiivne registreerumine kestnud juba kaks nädalat. Üritused toimuvad veebis, hübriidina ja nõuetekohastes seminariruumides. Kokku toimub enam kui 200 koolitust, konverentsi, töötuba, mis kõik aitavad arendada ettevõtlikkust.


Vana aja asjad: uhke savipiip, ilus ripplukk ja rahakott rublaajast | Ajalugu\nVana aja asjad: uhke savipiip, ilus ripplukk ja rahakott rublaajast\nLiisi Seil, ajakiri Tiiu, 27. august 2020 14:40\nUhke asi peeglilaualtFoto: Peeter Langovits\nSuitsetamispahe jõudis Eesti aladele ilmselt 17. sajandi algusaastatel, kui see siia sisse toodi. Juba sajandi keskpaigaks levis suitsetamine rahva hulka. Pildil olev savipiip koos puitvutlariga pärineb 18. sajandist ja on ajastule tüüpiline. Seesuguste Hollandis ja Inglismaal valmistatud piipude varretükke leiab meie linnade arheoloogilistel väljakaevamistel palju.\nSajanditetagune paheFoto: Marko Mumm\nIlus ja tõhus\nSee uhke ripplukk oli kasutusel ühe tallinlase kodus 18. sajandi esimestel kümnenditel. Massiivne raudlukk, dekoratsioon ja lisatud vaskdetailid annavad tunnistust, et taba omanikule olid olulised nii luku töökindlus kui ka ilus väljanägemine. Lukuga on kaasas kaks võtit, mille pead on ehitud sama ornamendiga, millega luku küljedki.\nIlus ja tõhusFoto: Marko Mumm\nUhke asi peeglilaualt\nPildil on uhke ehtelaegas 17. sajandi teisest poolest. Ilmselt kuulus see mõne kõrgest soost proua buduaari. Puitlaegas on nii seest kui ka väljast kaunistatud ajastukohaste maalingutega. Tähelepanuväärne on ka metallitöö, mida laeka väliskaunistuste puhul on tehtud. Eriti silmatorkav on vappi meenutav lukuplaat. Peale põhihoiukoha on laekal ka väike küljesahtel, kus sai hoida väiksemaid kudinaid.\nNaisterahakott 1980. aastatest viib tagasi rublaaega, kui rahatähed olid praegustega võrreldes väiksemad ja kulusid päris nartsuks kätte. Kui rubla juba lepalehe ekvivalendiks muutus, jäi tihti seesuguse rahakoti kahest vahest paberrahale väheks. Raha ei maksnud midagi, seda oli palju, aga osta polnud midagi. Peeglisahtlisse mahtus ilusti ära hoiukassaraamat. Kas keegi veel mäletab pangaprotseduure enne pangakaardi kasutusele võttu?\nHea oli selle rahakoti kopikasahtel, mis mahutas päris palju. Tõsi, vahel väsis trukk ära ja kogu mündivägi veeres põrandale, seda tavaliselt sobimatus kohas, näiteks vorstisabas. Hoolimata raha väärtusetusest pidi rahakotti hästi hoidma, sest sellel oli peegel ja teadagi – purunenud peegel tähendab ju seitset aastat õnnetut armastust.\nRahakott on valmistatud nahkgalanteriikombinaadis Linda.Foto: Peeter Langovits


Kolmapäev, 27 Mai 2020 09:56\nInternetti kolinud naistele suunatud riigikaitse teabepäevi kuulas kahe päeva jooksul pea 200 inimest.\nNaistele suunatud riigikaitse teabepäevad pidid toimuma märtsi lõpus Võrus ja Narvas, kuid lükati viiruse tõttu edasi ning otsustati korraldada nüüd veebis, edastas ühendus Naised Riigikaitses. Esmaspäeval ja teisipäeval viidi teabepäevad läbi Naised Riigikaitses Facebooki lehel, teabepäevi kuulas kahe päeva jooksul pea 200 inimest.\nNaisi huvitas muuhulgas, kuidas võivad naiste bioloogilised eripärad ajateenistuses ja kaitseväes hakkama saamist, kuidas on ajateenistuses lahendatud naiste ööbimis- ja pesemistingimused, kas ajateenistuses tehakse mööndusi ka taimetoitlastele ja kui tihti on võimalik suhelda pere ja sõpradega. Küsiti ka seda, kas ajateenistuses lubatakse oma sotsiaalmeedia konto või blogi tarbeks filmida ja pildistada.\n„Arvan, et ajateenistuses ei ole ühegi naise jaoks raske, kui ta on eelnevalt enda jaoks selgeks mõelnud, miks ta selle otsuse tegi ning milline on pikem eesmärk selle otsuse taga. Kui sul on midagi, mille poole püüelda, siis see aitab väga hästi motiveerida ennast mistahes raskusi ületama,” ütles mereväe personaliohvitser, nooremleitnant Daisi Želizko.\nKoos aasta alguses toimunud Tallinna, Tartu ja Pärnu teabepäevadega osales sel aastal ligi 400 noort naist, kes tundsid huvi ajateenistuse ja kaitseväe karjäärivõimaluste vastu.