Treenerile | Squash Eesti\nKutsesobivust otsustab EOK kui kutseandja poolt kinnitatud iga alaliidu juurde moodustatud kutsekomisjon ühtsete standardite alusel. Alaliitude kutsekomisjonid kuulutavad välja kutseandmise, võtavad vastu taotlusdokumendid, kontrollivad nende nõuetele vastavust , korraldavad kutseeksami ja otsustavad kutse andmise.\nTreenerina on õigus töötada neil, kes on edukalt sooritanud eksamid ning omandanud EOK ja Kutsekoja poolt väljaantud kutsetunnistuse, mida tuleb uuendada iga 4 aasta tagant vastavalt taasatesteerimise korrale.\nEksamitele lubatakse neid, kes on läbinud Eesti Squashiföderatsiooni poolt aktsepteeritud koolitused.\nEuroopa Squashifäderatsiooni treenerite koolitus\nLisaks pakub täiendavat treenerite koolitust Euroopa Squashiföderatsioon, kes on töötanud välja kolmeastmelise treenerite koolituse, mille eesmärk on toetada oma liikmesriikide treenerite arengut ning ühtlustada ja tõsta Euroopa squashimängu taset.\nLisa infot ESF- i treenerite koolituse kohta leiab SIIT.\nESF-i treenerite koolitusel osalemiseks palume kontakteeruda info@squash.ee\nKehtiva EOK kutsetunnistusega squashi treenerid leiab siit\nEuroopa squashiföderatsiooni treeneri tunnistust omavad aktiivsed Eesti mängijad/treenerid:\n1. Toomas Õige – Level 1 (2007)\n2. Aliis Allas – Level 2 (2010)\n3. Paul Piik – Level 2 (2016)\n4. Priit Lumi – Level 2 (2016)\n5. Jaanus Pettai – Level 2 (2016)\n6. Kristjan Pettai – Level 2 (2016)\n7. Kirsika Kikkas – Level 1 (WSF 2021)\n8. Eveli Mälk – Level 1 (WSF 2021)\n9. Walter H Veedla – Level 1 (WSF 2021)\n10. Laura-Liisa Lilleleht – Leval 1 (WSF 2021)\n11. Kadri Kollamaa – Level 1 (WSF 2021)\n12. Mari-Liis Stalde – Level 1 (WSF 2021)\n13. Raul Sink – Level 1 (WSF 2021)\n14. Ivar Puusepp – Level 1 (WSF 2021)\nTreenerikutse taotlemise/taastaotlemise üheks peamiseks tingimuseks on tasemekoolituse läbimine igal astmel. Taseme koolitused jagunevad üldosakoolituseks, mida viivad läbi Tallinna ja Tartu Ülikoolid ning eriala koolitus, mida teostab ESqF.\nTaotleja peab vastama järgmistele eeltingimustele ja tõendama oma haridustaset, läbitud taseme- ja täienduskoolitust, treeneri kutsetaset, töökogemust ja teisi nõudeid dokumentidega:\nAbitreeneri, EKR-3 kutse taotlemise eelduseks on\nvanus vähemalt 18 aastat, soovitavalt keskharidusega ja spordiala harrastuse kogemus.\nkeskharidus, abitreeneri, EKR-3 kutsetaseme omamine, nooremtreeneri, EKR-4 tasemekoolituse läbimine mahus 100 tundi (jaguneb üldosakoolituseks 50 tundi ja eriosakoolituseks 50 tundi) ning vähemalt 1-aastane erialane töökogemus abitreeeneri, EKR-3 kutsetasemel;\nkehalise kasvatuse ja/või spordialane kõrgharidus ning erialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses.\nkeskharidus, nooremtreeneri, EKR-4 kutsetaseme omamine, treeneri, EKR-5 tasemekoolitus läbimine mahus 140 tundi (jaguneb üldosakoolituseks 70 tundi ja eriosakoolituseks 70 tundi) ning vähemalt 3 aastane erialane töökogemus abitreeneri, EKR-3 ja nooremtreeneri, EKR-4 kutsetasemel kokku;\nviimase 5 aasta jooksul omandatud kehalise kasvatuse ja/või spordialane kõrgharidus ning erialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses ja vähemalt 1-aastane erialane töökogemus viimasel 4 aasta jooksul;\n6 ja enam aastat tagasi omandatud kehalise kasvatuse ja/või spordialane kõrgharidus ning erialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses ja vähemalt 5-aastane erialane töökogemus viimase 8 aasta jooksul.\ntreeneri, EKR-5 kutsetaseme omamine, erialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses ning vähemalt 10-aastane erialane töökogemus viimase 12 aasta jooksul;\nviimase 5 aasta jooksul omandatud kehalise kasvatuse ja/või spordialane kõrgharidus ning erialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses ja vähemalt 3-aastane erialane töökogemus viimase 8 aasta jooksul;\n6 ja enam aastat tagasi omandatud kehalise kasvatuse ja/või spordialane kõrgharidus ning erialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses ja vähemalt 8-aastane erialane töökogemus viimase 12 aasta jooksul.\nvanemtreeneri, EKR-6 kutsetaseme omamine, kehalise kasvatuse ja/või spordialase magistri tasemele vastav haridus, erialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses, vähemalt 5-aastane erialane töökogemus viimase 8 aasta jooksul ning treenitavate tulemuste kõrgelt hinnatud tase ja avaldatud publikatsioonid ja/või tegevus koolitajana;\nvanemtreeneri, EKR-6 kutsetaseme omamine, kehalise kasvatuse ja/või spordialane kõrgharidus, erialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses, vähemalt 10-aastane erialane töökogemus viimase 12 aasta jooksul ning treenitavate tulemuste kõrgelt hinnatud tase ja avaldatud publikatsioonid ja/või tegevus koolitajana.\nmeistertreeneri, EKR-7 kutsetaseme omamine, kestval ja akadeemilise kõrgtasemega võrreldaval määral omandanud kutsealased tipposkused ja -teadmised, lisaks vastavus vähemalt neljale järgmistest nõuetest:\na. on tunnustatud ja oma tulemuslikku treeneritööd korduvalt tõendanud rahvusvahelisel tipptasemel (eriala eksperthinnang);\nd. on rahvusvaheliselt tunnustatud ekspert oma erialal;\nf. tema uute ideede või protsesside arendamise tulemused on rahvusvaheliselt kasutusel\nerialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses.\nerialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses ja vähemalt 2-aastane erialane töökogemus nooremtreeneri, EKR-4 kutsetasemel viimase 4 aasta jooksul.\nerialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses ja vähemalt 3-aastane erialane töökogemus treeneri, EKR-5 kutsetasemel viimase 4 aasta jooksul.\nerialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses ja vähemalt 4-aastane erialane töökogemus vanemtreeneri, EKR-6 kutsetasemel viimase 4 aasta jooksul.\nerialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses ja vähemalt 4-aastane erialane töökogemus meistertreeneri, EKR-7 kutsetasemel viimase 4 aasta jooksul.\nerialane täiendkoolitus viimase 4 aasta jooksul vähemalt 60 tunni ulatuses ja vähemalt 4-aastane erialane töökogemus eliittreeneri, EKR-8 kutsetasemel viimase 4 aasta jooksul\n1) avaldab keskkonnas kutsetaotlemise soovi sisendklahvi uus taotlus kaudu ja sisestab taotletava kutsetaseme ning spetsialiseerumise\n8) laeb keskkonda registriteate väljavõtte Karistusregistrist nii kehtivate kui arhiveeritud karistuste puudumise kohta (lastekaitseseadus § 20 lg 1-2) lastega töötamisel.\n1) avaldab keskkonnas kutse taastaotlemise soovi sisendklahvi uus taotlus kaudu ja sisestab taotletava kutsetaseme ning spetsialiseerumise\n5) laeb keskkonda täienduskoolituse läbimist tõendavad dokumendid\n6) laeb keskkonda maksekorralduse koopia kutse andmisega seotud kulude tasumise kohta.\n7) laeb keskkonda registriteate väljavõtte Karistusregistrist lastega töötamise piirangute puudumise kohta, (lastekaitseseadus § 20 lg 1-2) nii kehtivate kui arhiveeritud karistuste osas.\nAbitreener EKR 3 (varasem I tase) – 40 eur\nNooremtreener EKR 4 (varasem II tase) – 47 eur\nTreener EKR 5 (varasem III tase) – 56 eur\nVanemtreener EKR 6 (varasem IV tase) – 72 eur\nMeistertreener EKR 7 (varasem V tase) – 80 eur\nEliittreener EKR 8 – 100 eur\nVastavalt EOK kutse taotlemise tasude määradele.\nTasutakse ESqF arvelduskontole EE644204278616204400\nEesti Squashiföderatsioon, selgitusse kutsetaotleja nimi.\nTreenerikutse taotlemiseks tuleb pöörduda info@squash.ee\nEOK squashitreenerite kutsekomisjon on kinnitatud alltoodud koosseisus EOK korraldusega 21.01.2013:\nAliis Allas, Castor Squash\nPriit Lumi, Eesti Squashiakadeemia OÜ\nLennart Raudsepp, Tartu Ülikool\nPaul Piik, Eesti Squashiföderatsioon\nAndri Talts, Eesti Squashiakadeemia OÜ\nLiisa Roos, Spordikoolituse ja – Teabe SA


Kodutoidust ja nuudlitest – Külauudised\nAlguses tuleb liiter piima soojaks ajada ja siis selles keeta aeglasel tulel kilo lahjat kohupiima. Paraja juustupalli ma aegajalt segades varsti potist ka leidsin. Ümberringi kergelt rohekaskollane piimavesi. Pallike sõelale nõrguma ja samal ajal õpetussõnade kohaselt potipesu. Seejärel pakk võid potti tulele sulama, juustupallike võisse ja näpuotsaga soola ja maitseaineid. Lihtne eks? Nüüd kolm muna koksates potti ja segama. Ja nüüd saabus segadusehetk. Segan ja segan, aga kas see tainalaadne asi ongi sõir?\nInfoajastul tuleb muidugi helistada kohe asjatundjale ja kirjeldada olukorda. Et noh, retsepti järgi peaks nüüd sõirapallike moodustuma…\nÕie hakkas muidugi naerma, eelkõige selle üle, et tegemine kolm päeva aega võttis. Proovisin küll vabandada, et näh, kirjatööd oli nii palju ja reisilt tulles palju tegemata töid. Aga hea on teadjanaiselt julgus tagasi saada, kasvõi mobiili teel. Õie ütles, et iga sõir on oma nägu ja oma maitsega. Vahel läheb ta kokku ja vahel mitte. Et isegi selle aasta Seto sootska sõirameistril Hõrna Riekal tuleb vahel sõira asemel pigem juustuvõie, aga ka see on maitsev. Ja et sõirategu ongi ettemääramatu kunst.\nAga siis, keset telefonikõnet, hakkas potis midagi juhtuma, muidu pudruse taignana potis keerutatud toit lõi potiseljast lahti ja keeras end kerasse, ilusaks kollaseks palliks. „Täpselt,“ ütles Õie. Sa ju praed seda munast kohupiima, ühel hetkel muutub muna kõvaks ja siis on sõir valmis“\nKaussidesse jagatud sõirast said esmalt osa lapsed. Nende nägudest võis siiski välja lugeda, et „parem oleks Mäkist üks purks tuua.“ Naabrid sõid ja kiitsid ja ei jõudnud ära imestada, et kas siis poepiimast ja kohupiimast saab ka sõira teha. Selgus, et saab. Ja järgmise päeva õhtuks olid meil kõik sõirakausid suisa tühjaks lakutud.\nJah, tegelikult ongi sõirategu sama lihtne kui leivategu. Olen vahel mõelnud, et mõne asjaga on lihtsalt nii, et kui seda väga palju ülistatakse, nimetatakse kultuuripärandiks ja räägitakse, et see oskus on meil kadunud – seda enam hakkab noor selliste asjade tegemist pelgama. Alles neljakümnendates tuleb mõistmine, et see on elu loomulik osa ja proovib. Kooliajal õpetatu, et eksida ei tohi hakkab haihtuma. Ning oh üllatust, kõik on palju lihtsam. Toidu tegemine ongi lihtne ja on ka mõnus.\nSealsamas Torinos olin seminaril, mille üheks osaks oli üleilmse Slow Food või lähitoidu messi külastamine. Hiigelsuur Torino olümpiamängude jäähall oli kõikide mandrite toidutootjate toodangut täis, igaüht võis maitsta, lisaks veel viis hiigelsuurt halli Itaalia enda toitude laadaga. Milline toitude virr-varr, lõhnad ja värvilummus. Põhjapõdraliha, pataadipuder, tsillikastmed, kuivatatud jõhvikad, tiibeti seemnesegud, Lõuna-Tšiili rohelised kanamunad, mõnel pool väljas viljad, millel silt „English name not known“.\nKeset seda toidumöllu istus üks keskealine Aafrika naine, nägu must kui öö, rahvarõivad kaunite helmestega kaunistatud. Naise näol peegeldus maailma sügav rahu. Ta jälgis huviga kõike ümbritsevat, naeratas naeratusele vastu, aga ta käed käisid. Just niisamuti nagu meie Kihnu memmed liigutavad jutu käigus kindavardaid. Ta veeretas taignapallist pisikesi nuudlitaolisi makarone. Osavate sõrmede vahelt tuli üks „taignaussike“ teise järel, need kukkusid mingist „tundmatu päritoluga taimsest materjalist“ sõelale. Varsti oli nuudleid või mis-nad-olid terve kuhi ja siis võttis ta järgmise taignapallikese.\nSee oli midagi väga loomulikku ja just see kauge Aafrika naine pani mind mõistma, mis on Slow food või lähitoit.\nSee Itaalias 1986. aastal alanud liikumine hoiab alal kohalikku kokakunsti, piirkondlikke aed- ja köögiviljasorte ning toidutavasid. Lähitoidu organisatsioone on üle maailma praeguseks enam kui saja viiekümnes riigis, väärtustades ja hoides alal koduseid oskusi.\nTegelikult ongi lähitoit meie oma kodutoit, see, mida me ise kasvatame ja ise teeme ja ise sööme. Paremat ei oska keegi teha, paremini ei maitse miski. Ühtegi teist toitu ei hinda paremaks ei meie maitsemeel, ega ka keha. Sellist toitu süües jäämegi terveks. Ja nüüd ma siis mõtlen ja kaalun siin, milliseid seemneid järgmiseks aastaks varuda ja kuhu uusi peenraid rajada.\nEelmine Eelmine postitus: Põlvamaa Arenduskeskus üllitas praktilise käsiraamatu väikeettevõtjatele\nJärgmised Järgmine postitus: Meremäel peeti nahtsipüha


Seda võidakse teha näiteks valeandmete esitamisega selle kohta, et kaubad on pärit teisest riigist, mille suhtes ei kohaldata kaubanduse kaitsemeetmetega seotud tollimakse. Üleilmastumise ümberpööramise rahvusvahelises olukorras ilmneb, kuidas seda maailmatrendi täpselt mõista ja sellele vastav viis leida. Vajab parandamist: asjaomasele ELi tootmisharule tekitatud kahju hindamisel võttis kaubanduse peadirektoraat tootmisharu kasumimarginaali aluseks tegeliku kasumi, mis saadi ühe aasta jooksul ajavahemikus, mil tootmisharu kahju kandis.\nXie Tian: Poole sajandi jooksul kestnud üleilmastumise teenused, kuriteod ja pöörded Pildil on opositsioon Buckinghami palee ees Eessõna Globaliseerumine kui inimeste ellujäämise, kooseksisteerimise ja ühise progressi koostöömeetod on selle algses tähenduses eksisteerinud tuhandeid aastaid. Ka tänapäeva mõistes on üleilmastumise ajalugu olnud pool sajandit. Üleilmastumine ja globaliseerumise tagasipöördumine on tegelikult tihedalt seotud inimühiskonna moraalse korruptsiooni ja kommunismi kurjusega.\nÜleilmastumise ümberpööramise rahvusvahelises olukorras ilmneb, kuidas seda maailmatrendi täpselt mõista ja sellele vastav viis leida. Erakordselt oluline. Tänapäeva rahvusvahelise ühiskonna globaliseerumisvastane tegevus algas ja toimis tegelikult samaaegselt õiglaste riikide Hiina kommunistliku partei kommunismivastase, sotsialiseerumise ja natsionaliseerimisega.\nMis on globaliseerumine? Üldiselt mõtlevad inimesed "globaliseerumisele" või "rahvusvahelistumisele" globaliseeruminemis hõlmab valitsuste, ettevõtete, ühenduste, organisatsioonide ja tavaliste inimeste suhtlemist, vahetamist, integratsiooni ja integratsiooni erinevates riikides üle maailma. Muidugi, kui kaasatud on nii palju riike, rühmi ja inimesi, on üleilmastumine väga keeruline ja mitmetahuline nähtus.\nPaljud inimesed usuvad, et üleilmastumine on tegelikult kapitalistliku ekspansiooni vorm. See on globaalne kapitalist, mis integreerib ja konfigureerib erinevate riikide majandused, moodustades globaalse, kuid reguleerimata ja kontrollimatu globaalse turumajanduse. Integratsioon on majandusintegratsiooni protsess. See argument ei ole põhjendamatu. Kuid eelduseks on see, et soovitud eesmärgi saavutamiseks, majandusliku sünergiasüsteemi saavutamiseks turumajanduse kui meetodi, vaba kapitalioperatsiooni ja kasumi maksimeerimise nimel peaksid kõik osalejad, nimelt need kapitaliomanikud, Rahvusvaheline kaubandussusteem Labipaistev jagamine, pankurid ja ettevõtted Rahandusministeeriumid, majandusministeeriumid, kaubandusettevõtted ning riikide ja riikide konsortsiumid tegutsevad kõik õiglasel, mõistlikul ja õiguslikul viisil ning tagavad, et haavatavad rühmad, keskkond, õigus ja õigus, riiklik suveräänsus, õigussüsteem jne suudavad kõik saavutada Garanteeritud.\nKui teatud soodsad rühmad, olgu need siis riikide valitsused, ettevõtteettevõtted, rahvusvahelised konsortsiumid või tohutud rikkad ärimehed, saavad nad seda globaliseerumisprotsessi kasutada oma huvide teenimiseks ja isegi müüa teiste rühmade, üksikisikute ja riigi huve.\nKui eeldus ei ole tagatud, on selle toimimist keeruline jätkata, head unistused ei kesta kaua, head lilled ei õitse sageli ja üleilmastumine muutub vastupidiseks.\nÜleilmastumise kasv on seotud teaduse ja tehnoloogia arenguga. Transpordi- ja sidetehnoloogia arengu tõttu on globaalne küla muutunud väiksemaks. Kohesuhtlus, ookeaniülene reisimine, suuremahuline materjalitransport, kapitali liikumine ja tehnoloogiline suhtlus.\nOota, üleilmastumine saab võimalikuks.\nAlates aururongidest kuni aurulaevadeni, kuni veoautode, rongide, ookeanilaevade, konteinerlaevade, reaktiivlennukite ja asjade internetini; alates telegraafist, telefonist, teleksist, faksist kuni traadita mobiiltelefonide ja Internetini - need kõik pakuvad üleilmastumist Vajalikud tööriistad. Üleilmastumine on toonud kaasa ka rahvusvahelise kaubanduse, rahvusvahelise koostöö, rahvusvahelise vahetuse ning kõigi maailma rahvaste kultuuri ja ideede vahetamise ja vastastikuse mõju.\nMuidugi on üleilmastumise peamisteks tõukejõududeks ikkagi majandus ja kaubandus. Kuid sellega kaasnevad ühiskonna, kultuuri, keskkonna, humanitaarteaduste ja isegi rahvusvahelise poliitika ja diplomaatia suhtlemised ja konfliktid. Majanduslikust vaatenurgast hõlmab globaliseerumine toodete, teenuste, ressursside, tööjõu, teadmiste, kapitali, tehnoloogia ja andmete ringlust ja vahetust.\nÜleilmastumise tõttu on vaja globaalseid turge, sealhulgas tarbijaturgusid, tooteturge ja kapitaliturge. Kapital, tooted, tehnoloogia ja tööjõud peavad liikuma üle riikide ja piiride, mis nõuab algsete tavade, tariifide, kvootide jms rikkumist. Ja muud kaubandustõkked ja piirangud. Mõned Rahvusvaheline kaubandussusteem Labipaistev jagamine seadsid globaliseerumise alguse eurooplastele kõige varem uue avastamiseks Mandri Sel ajal algas see isegi kolm tuhat aastat tagasi.\nKuid enamik teadlasi usub, et globaliseerumine algas meie mõistes tänapäeval. Varaseima globaliseerumise võib öelda alguse saanud Mis puutub globaliseerumise mõistesse, siis seda on laialdaselt kasutatud alles alates Mis puudutab üleilmastumise konnotatsiooni, siis vastavalt Rahvusvahelise Valuutafondi IMF määratlusele on üleilmastumisel neli põhiaspekti: kaubandus ja tehingud, kapitali- ja investeeringuvoog, personali voog ja sisseränne Rahvusvaheline kaubandussusteem Labipaistev jagamine teadmiste levitamine.\nHiljem seostasid mõned inimesed keskkonnaprobleeme, nagu globaalne soojenemine, piiriülesed veeõigused, õhusaaste ja ülemäärane ookeanipüük, globaliseerumisega. Akadeemiline ringkond jagab üleilmastumise tavaliselt kolmeks osaks: majanduse globaliseerumine, kultuuriline globaliseerumine ja poliitiline globaliseerumine. Ilmselgelt on majanduse, poliitika ja kultuuri üleilmastumine omavahel seotud, üksteist mõjutavad ja mõjutavad üksteist.\nKuigi mõistet globaliseerumine on kasutatud alates Rootsi ajakirjanik Thomas Larsson kirjeldas oma raamatus "Race to the Top: The Real Story of Globalization" globaliseerumist väga ilmekalt: Üleilmastumine on protsess, mille käigus maakera väheneb, vahemaad muutuvad lühemaks ja asjad lähemale.\nСвятая Земля- Израиль - Парк Абраши в Яффо - Holy Land - Israel - Abrasha Park in Jaffa\nKuninglik Melbourne RMITi ülikooli globaalsete uuringute professor Manfred Steger on lisaks majanduslikule, kultuurilisele ja poliitilisele globaliseerumisele lisanud ökoloogilise ja ideoloogilise üleilmastumise. Ideoloogiline globaliseerumine käib läbi nelja esimese globaliseerumisprotsessi! Rahvusvaheliste standardite vastuvõtmisel on üleilmastumise protsessis suur tähendus.\nAlates rahvusvahelistest ISO standarditest Rahvusvaheline kaubandussusteem Labipaistev jagamine fotofilmide kiiruseni, ühtlase suurusega mahutiteni konteinerid kuni ülemaailmsete kapitali- ja valuutatehingute arveldussüsteemideni, nagu SWIFT, on see kõik pakkunud üleilmastumiseks suurt mugavust. Riikide vahelised tariifi- ja kaubanduslepingud, erinevad vabakaubanduslepingud alates üldisest tolli- ja kaubanduskokkuleppest GATT kuni Põhja-Ameerika vabakaubanduslepinguni NAFTAEuroopa Ühendus ELMaailma Kaubandusorganisatsioon WTO on kõik suured Tariifitasemete ja impordikvootide vähendamine riikide vahel on aidanud suurendada rahvusvahelist kaupade ja teenustega kauplemist.\nSiiditeel saab vahetada ja vahetada isegi usulisi veendumusi, filosoofilisi suundumusi, erinevaid tehnoloogiaid, käsitööd ning nakkushaigusi ja -haigusi! Muidugi on see äratanud selle ajastu inimeste suurt tähelepanu ja tekitanud ka tohutuid vaidlusi. Hiina kommunistlik parteiViimase 20 aasta jooksul on see olnud laialdaselt integreeritud üleilmastunud Forex Scaling Robot, kuid mängitud roll ja tekitatud kaos, samuti täiendavad eelised, mille KKP on protsessis tabanud, on toonud kurjad tagajärjed, millega Hiina täna silmitsi seisab.\nMajanduse globaliseerumine on muutnud erinevate riikide majandused üha sõltuvamaks ning kaupade, teenuste, tehnoloogia ja kapitali piiriülene voog on samuti kiiresti kasvanud.\nRahvusvahelistumise käigus loodavad äriettevõtted kõrvaldada sellised takistused nagu järelevalve, reeglite ja määruste vähendamine, tariifide, ettevõtlusmaksu, kapitalitulu ja palgamaksu vähendamine. Praegune globaliseerumise suundumus on arenenud riikide arenenud riigid integreerumine ja integreerumine otseinvesteeringute FDI kaudu, kaubandustõkete vähendamine, majandusreformide elluviimine ja tööjõu sisserändepoliitika reformimine.\nKuid pole kahtlust, et maailma riikide majandusareng pole kunagi olnud väga ja absoluutselt tasakaalus. Majandusliku arengu ja piirkondliku majandusintegratsiooniga on töötajate ränne kõrgepalgalistele ja kapitali vool madalapalgalistele järk-järgult intensiivistunud.\nInimühiskonna arengu ning transpordi ja side mugavuse tõttu on globaliseerumine nii inimkonna ajalugu Paratamatu nähtus. Toorainete, teabe, teadmiste ja kultuuri vahetamine on meie maailma lähendanud. Eriti viimase XNUMX aasta jooksul on teaduse ja tehnoloogia, side, transpordi ja tööstuse kiire areng, mida juhivad kogu maailma riigid, globaalse integratsiooni protsess kiirenenud ja see on suurendanud mõju.\nSamal ajal on globaliseerumine vallandanud viimase kümnendi kõige intensiivsema arutelu. Majanduslike hüvede ja sissetulekute ebavõrdsuse tõttu on mõju tööhõive ja töötuse probleemidele erinevates riikides erinev. See erineb tariifsete tõkete säilitamisest mõnes riigis, intellektuaalomandi õiguste ebaefektiivsest kaitsest ja isegi riigivõimu kasutamisest intellektuaalomandi õiguste varastamiseks või mittetäieliku majanduse ja investeeringute avanemise tõttu Ebaõiglane investeerimis- ja kaubandussüsteem kahjustab arengumaade ja isegi arenenud riikide huve ning sillutab teed üleilmastumisele.\nÜleilmastumise toetajad usuvad, et Hiina, Bangladesh, Vietnam, Tai, India ja paljud Aafrika riigid on maailma uste avamisega vaesust drastiliselt vähendanud. Kuid üleilmastumise kriitikud tõid välja ka selle, et üleilmastumisprotsess on teatud arenguriikide jaoks omamoodi "ekspluateerimine", mis põhjustab ulatuslikku vaesust ja sotsiaalseid rahutusi ning hävitab tõsiselt ka ökoloogiat ja keskkonda.\nHiina globaliseerumisprotsess, eriti selle majandusareng pärast reformi ja avanemist Hiina vaesuse arv suurenes miljonilt 2. Pärast ühinemist WTOga Hiina peaminister Li Keqiang tunnistas hiljuti siiski, et "Hiina miljoni inimese keskmine sissetulek on alla XNUMX jüaani kuus", mis Rahvusvaheline kaubandussusteem Labipaistev jagamine esile ka Hiina sisemise majandusarengu tasakaalustamatuse.\nHiina maailma majandussüsteemi integreerumise suurim toetaja ning partner, kellele Hiina on kahepoolsest kaubandusest ja investeeringutest kõige rohkem kasu saanud, on USA. Pärast president Trumpi ametisse asumist lõpetas ta Ameerika Ühendriikide ühepoolse toetuse Hiinale, sallivuse tohutu kaubandusbilansi puudujäägi suhtes ja Hiina intellektuaalomandi õiguste varguse eiramise.\nTa alustas Keemia pöördumise Rahvusvaheline kaubandussusteem Labipaistev jagamine.\nMiks globaliseerumine pöördub? Miks on globaliseerumine vastupidine? Rahvusvahelistumine või globaliseerumise ümberpööramine ehk "üleilmastumise või üleilmastumise vastane võitlus" üleilmastumise või üleilmastumise vastane on teooria, mis kritiseerib majanduse üleilmastumist ja on selle vastu.\nOponentide põhjus on see, et nad usuvad, et rahvusvahelistel suurettevõtetel on piiramatu poliitiline võim läbi erinevate kaubanduslepingute ja lõdva kapitalituru.\nMuud veebilehel olevad dokumendid on ainult ingliskeelsed.\nkirjastuskunst.ee – news | Page 5 | Johan Skytte Institute of Political Studies\nNad usuvad, et kasumi maksimeerimiseks ohustavad need suured rahvusvahelised ettevõtted töötingimusi ja ohutusstandardeid, tööjõupalka ja -hüvitisi, maakeskkonda, erinevate riikide seadusandlikku võimu ning ohustavad isegi riiklikku iseseisvust ja suveräänsust.\nAlates Paljud globaliseerumise vastased pooldajad ei ole globaliseerumisele täielikult vastu, vaid nõuavad korrastatud globaalset integratsiooni, mille saab tagada demokratiseerimine.\nSeetõttu on nende arvates lihtsalt "globaliseerumisvastasest liikumisest" rääkimine mõnevõrra eksitav. Need vastased usuvad, et Sest nad saavad loomaressursse, loodusvarasid ja tööjõudu ülemaailmselt kohandada nii, nagu neile meeldib. Sel hetkel näivad USA president Trump ja tema majanduskabinet nõustuvat sellise korrapärase üleilmastumisliikumisega, mis suudab säilitada kõigi riikide suveräänsust ja ausat konkurentsi, inimõigusi ja arengut, mitte praegu kontrolli alt väljas ja kontrollimatu ülemaailmne liikumine.\nPaljud suured riigid kasutavad ära ebaõiglast üleilmastumist ning eiravad inimõiguste ja intellektuaalomandi õiguste kaitset. Autor nõustub ka selle punktiga, sest kui tegemist on globaliseerumisega, mis pärsib riikide suveräänsuse täielikult ja toimib ülimalt rahvusvahelise organisatsiooni all, on ebareaalne, kui meie maailm ei ole globaalne küla, vaid iga riik omaette.\nLisaks on õigluse, inimõiguste, töökaitse, lastetöö ja vanglaorjatöö ning keskkonnakaitse kõik probleemid, millele peame tähelepanu pöörama ja nendega tegelema.\nTrading Clearing System


Ilmus uus juhend – BÜ7: betoonpõrandad - EhitusEST\nKategooria: Nõuanne, EhitusEST juuni 2018\nEesti Betooniühing andis välja uue juhendi – BÜ7: betoonpõrandad.\n191-leheküljeline ülevaatlik käsiraamat annab esmakordselt eesti keeles nii mahukas vormis ülevaate betoonpõrandate ehitamisega seonduvast.\n„Raamat tutvustab betoonpõrandate kavandamist, nende omadusi ja kasutamist, andes selgeid juhiseid betoonpõrandate ehitamiseks ja kvaliteedi hindamiseks,” ütles Eesti Betooniühingu esimees Tiit Roots.\n„Põrandatööde mõjurite mitmekesisuse ja betoonitööde rohkuse tõttu on seljataga pikki arutelusid ning tekstide muutmist ja täiendamist,” lisas raamatu töörühma juht Mati Laurson.\nSoome kogemused aluseks\nJuhendi „BÜ7: betoonpõrandad” koostamisel on lähtutud Soome Betooniühingu poolt välja antud betoonpõrandate juhendist BY 45/BLY 7 „Betonilattiat 2014”. Viimasesse on Soome Betooniühing ja Soome Betoonpõrandate Ühing 40 aasta jooksul kogunud pidevalt täiendatud materjali.\nSinna on talletatud Soome parimate ekspertide teadmised ja pikaajalised kogemused. Samas on raamatus olulisi eestipoolseid täiendusi, viited Euroopa ja Eesti standarditele, fotosid Eesti objektidest jne. Raamat sisaldab lisaks hulgaliselt jooniseid, tabeleid ning fotomaterjali.\nJuhendi töörühma kuulusid Mati Laurson – töörühma juht (Savekate OÜ), Ain Lember (Primekss Põrandad OÜ), Sven Luuk (Nordecon Betoon OÜ), Riho Oras (Conviso OÜ) ning Johannes Pello (Tallinna Tehnikaülikool).


El Finest - Avaleht\nEl Finest Oy on firma, mis tegeleb metsamajandamise teenuse pakkumisega Soomes, Rootsis ja Norras. Meie peamised tegevusharud on metsaistutamine, metsa- ja võsaraie, maapinnaettevalmistus ja teised metsakasvatustööd. Meil on pikaajaline kogemus igalaadses metsatöös nii Eestis, Soomes kui ka mujal. Meie eesmärk on pakkuda kõrge kvaliteediga ja garantiiga efektiivset ja kiiret teenust. Selleks on meie töökollektiiv läbinud vastava väljaõppe nii avalikel koolitustel kui ka firma siseselt.\nStatistika ja kogemused näitavad, et hooldatud mets annab 20-30% rohkem materjali ning oodatud tulemus saavutatakse kiiremini. Ilus ja korras mets ei sünni aga iseenesest. Mets vajab pidevat tähelepanu, heaperemehelikku hoolitsust ja professionaalset majandamist, et metsa potentsiaal võiks täiel määral realiseeruda.\nMetsa võib tegelikult võrrelda lastega- need mõlemad kujundavad meie tulevikku! Mida me täna panustame oma lastesse ja ka metsa, on pikaajaline investeering, mille tulemusi näeme alles hiljem oma eluajal, sest tähtis on meeles pidada, et nii ühe kui teise täiskasvanuks saamisel on juba raskem midagi muuta. Nii et täna on parim aeg midagi ette võtta, et siis ühel päeval tunda rõõmu oma lastest kui metsast!\nMetsa arenemise loomulik protsess on väga pikaajaline. Inimese iga ettevõtmine metsas peab olema kaalutletud eesmärgiga tagada kestmajäämise. Metsa ülestöötamine on vaid lõpu-faas puude elueast. Tavaliselt on sellele eelnenud töö ja kulutused metsa rajamisele, hooldamisele ja majandamisele. Tihti lisakulutused kuivendamisele, teedeehitusele, jne. Läbimõlemata tegevus või mingite asjade tegemata jätmine võib metsa tasakaalu rikkuda ja negatiivselt muuta metsas toimuvaid arendguid.\nIlmselgelt on see iga metsaomaniku soov, et tema mets oleks kena, terve ja maksimaalse tootlusega. Selle saavutamiseks El Finest Oy oma abi välja pakub alates metsaalasest nõustamisest kuni raietöödeni. Üks meie tugevaid ekspertiise on võsalõikamine.


Kuidas süüa kaalust alla\nLok, C. Guzman, M. Ägedad kardiovaskulaarsed surmad pärast kanepi kasutamist. Kas selle bioaktiivne komponent delphinidiin vähendab pärast sööki glükoosi? McGreal, G.\nMuesli lisamisega värskete puuviljade grohelise tee meega, juustuga. Keedetud kana 70 gSauer kapsas või hautatud gRoshovnik Bection. Taimsed pajaroog juustuga gkummeli tee.\nSteam omlett 2 muna gõun, magustamata must tee. Shampignon supp mllihapallid riisi- ja köögiviljade küljega g. Köögiviljasalat ggrammi madala rasvasisaldusega kohupiiri puuvilja.\nTatar putru vees gpuuviljasalat geruktsioonikõnus. Pumpkin supp, köögiviljasalat mlvest keedetud g.\nKala ja brokkoli paar gtee. Röstsaia juustu, köögiviljasalat avokaadoga gpuuviljamahla. Macaroni kogu teraviljajahu gköögiviljasalat g. Kompoti kuivatatud puuviljadest, galerii küpsistest.\nKeedetud Türgi ggrillitud köögiviljad g. Küpsetatud kartul täidisega spinat ja suvilajuustu tk. Supp - 1 supp plaat, salat tomatite Kas eemaldate rasva rasva alt rohelistega - g.\nPorgandi cutlets 2 tkküülik hautatud hapukoorega g.\nKaerahelbed meega gpuuviljamahla. Vegetarian Cream Supp - 1 supp plaat, küpsetatud kana riisiga küljele g. Hautatud kapsas porgandiga gTürgi g.\nAuru vasikaliha gküpsetatud köögiviljad gtee. Lõhe küpsetatud sidruniga gtee.\nSuhkrute ja tärkliste seedimisel eraldub glükoos, mis siseneb verre ja tõstab pärast söömist otseselt veresuhkrut. Tarbitud süsivesikute kogused ja tüübid määravad veresuhkru taseme pärast sööki ning insuliinikoguse, mida diabeedihaige peab ise manustama.\nMenüü kuus Põhineb iganädalase toitumise, saate menüü terve kuu teha. Peamine tingimus on teha seda võimalikult palju. Kavandatud menüü on vaid näiteks toodete kombineerimise näide. See kirjeldab kolme võimalust hommikusöögiks, lõunasöögiks ja õhtusöögiks, võite süüa igasuguseid puuvilju või marju, juua klaasi kefiiri: Esimene nädal Puuvilja kaerahelbed gtee; 2 täistera röstlast juustuga, keedetud muna, mahla; suvilajuust mee ja puuviljaga gmandlid, metsik roos. Salat Cherry tomatite, kana ja bulguriga g1 kuuma TB500 rasva kadu köögiviljasupp griis koos kala paari jaoks g ; hautatud köögiviljad vasikaliha g.\nRiis mereannitega Soza kaalulanguspihustitaimsed salatid g ; suvila juustu pajaroog gpuuviljasalat g ; oMELET paari roheliste oad või spargel gmagustamata puuviljad Soza kaalulanguspihusti. Teisel nädalal Valkude auru oslet gjuust 50 gkohv; küpsetatud õun mee ja mandlitega, 2 röstsai, rohelist teed; tatar pudru sibulaga glooduslik jogurt 80 gingveri Soza kaalulanguspihusti.\nSupp kana ja köögiviljadega gsalatilehed tomatitega uuesti täita oliiviõli g ; kõrvitsasupp mlküpsetatud köögiviljad gkala tükk g ; couscus köögiviljadega gõun. Soza kaalulanguspihusti kala rohelise salatiga kapsas kurgid kogumass roogade - g ; brokkoli paar Soza kaalulanguspihusti tükk g ; küülik hautatud hapukoorega ja sibulaga gsuvilajuust g. Kolmas nädal Juustukoogid meega - tükki, puuviljasalat gtee; suvila juustu pajaroog gsalat gõun, mahl; muesli sooja piima ja kuivatatud puuviljadega gtahke juust 50 g.\nSoe kalkun salat gkefiir; supp koos krutoonide ja munaga mlköögiviljasalat g ; kala aurulöörid riisiga g - kogu tassi kaal. Üks kaevu kana ja avokaadoga, looduslik jogurt g ; küpsetatud kõrvits kodujuustuga g ; praad köögivilja garneering g. Neljas nädal Sandwich Pita, mis tahes puuvilja gkohvi; keedetud munad - 2 tk. Hautatud vasikalised köögiviljadega g ; tatar koos vööri gtaimsed salat g ; mushroomi kreemi supp, grammi keedetud kana, tomatisalat mozzarellaga g.\nNinakinnisus või sinusiit\nKambala küpsetatud fooliumil lubja ja rosmariini gköögiviljasalat g ; küpsetatud köögiviljad gauru vasikaliha g ; pepper täidisega Türgi hakkliha tomati kastmega tk. Top dieedid tõhusa kaalulangus Lähtestage ülekaalulisus kiiresti õige toitumisega. See meetod hõlmab kaalulanguse pikaajalist protsessi, kuid annab tagatise, et ekstra kilogrammid ei naase teie juurde. Nendel põhjustel eelistavad paljud Soza kaalulanguspihusti esmalt dieeti proovida ja pärast tasakaalustatud toitumist.\nArstid soovitavad sellist menüüd järgida enam kui nädalat, et mitte kahjustada nende tervist. Tatar toitumine See kuulub numbrile Monodi, sest kogu kaalulanguse perioodi vältel on vaja süüa, on see vajalik ainult tatar.\nMIKS MU HINGEõHK LõHNAB URIINI JäRELE? - MEDITSIINI-\nJoodi annustamise kaalutlused.\nJood: kasu tervisele, kasutusviisid, kõrvaltoimed, annustamine ja koostoimed - Jood\nVahemere Türgi Kabobs - Toidu Joogid\nEnamik inimesi ei näita siiski mingeid sümptomeid.\nSee lader on väga rahuldav toode, see sisaldab palju valke ja väärtuslikke makroelemente, kuid süsivesikuid võrreldes teiste putruga, tatar on väga vähe.\nAinuüksi selle puhul on võimalik kaalust alla võtta kg 7 päeva jooksul, kuid seda ei soovitata sellise võimsusekava järgida kauem kui nädal. Tatar toitumise peamine puudus on see, et vaja on ainult üks toode, mis tähendab - keha kaalulanguse ajal ei suuda vältida neid aineid, mis ei ole tatar või peamiselt. Soza kaalulanguspihusti soovitavad paljud arstid rangete menüü köögiviljade, puuviljade ja marjade mitmekesistamist.\nCrura saab keedetud, kuid parem on valada keeva vee üleöö. Kaalu kaotamiseks tatar toitumiseks peate sööma mitte rohkem kui 1 tassi putru. Belkova See elektrikontuur on ainulaadne selles, et see Soza kaalulanguspihusti paljude valkude toodete armastatud - suvila juust, piim, liha, kala, munad.\nRasvade ja süsivesikute järsu piiramise tõttu peab keha juhtima Soza kaalulanguspihusti oma rasvareservidest, põletades seeläbi subkutaanseid hoiuseid. Valguse dieedi abil haldavad naised 3 nädalat, et kaotada kaalu kg. Standardvalgu menüü on mõeldud kaks nädalat, mille järel on vaja sujuvalt kinni pidada õige toitumise põhitõdesid kaalulangus.\nOn dieedi oma piirangutega, näiteks: See on rangelt keelatud järgida sellist toitu rasedatel naistel, naistel imetamise ajal ja nendel patsientidel, Soza kaalulanguspihusti on probleeme maksa või neerudega.\nEttevaatusega valida valguse dieedi, mis on väärt lähenedes südame-veresoonkonna süsteemi haigustele, eriti arütmiaga patsientidele.\nKonsulteerimine Soza kaalulanguspihusti enne algus salendamise valkude on vajalik, kui teil on probleeme seedimist, gastriidi või teiste haiguste diagnoositi. Vanemate inimeste valkude kaalu ei soovitata kaalust alla võtta tromboosi ohtu ja kõhrekoe struktuuri muutuste suurenemise tõttu.\nDucani dieet Küsimuse poolt välja töötatud toiduainepõhine toidu põhimõte naudib väga populaarseid. Kaalulangus tehnikat jagatakse 4 etappi, millest igaühel on oma funktsioonid toidu valimisel: 1.\nSee kestab 2 kuni 7 päeva, mille jooksul saate süüa ainult valke. Kestab nädalat. Sel ajal peate menüüsse värske Soza kaalulanguspihusti lisama, valkudega vahelduva koe. Kestab nii kaua, kui te ei saa kaalulanguse soovitud tulemust. Sa pead järgima reegleid vaheldumisi, järk-järgult toob uusi roogasid menüüs nimekirja lubatud.\nHoia seda vajalikuks kogu elu. Selle etapi põhimõte on lihtne: 6 päeva nädalas, mida saate kõik soovid, kuid ainult seitsmendal päeval on lubatud ainult valgud. Kaalu kaotamine Duucana dieedile on reaalne ja kui palju lähtestada, sõltub sinust ja teie innukust.\nMis on õige toitumine kaalulangus\nKeskmiselt naistel kuud, on võimalik vabaneda kg. Enne dieedi alustamist tasub kaaluda tema vastunäidustusi. Dieet on kategooriliselt soovitatav: rasedad naised; südamehaiguste, maksa, neerude, anumatega patsiendid; metabolismi halvenenud Soza kaalulanguspihusti seedetrakti haiguste või podagra haigustega patsiendid; nüüd inimesed, kelle tegevus on seotud raske vaimse või füüsilise pingutuse.\nVideot Hei! Võib-olla olete alustanud terviseprobleeme ja heaolu. Või olete väsinud, et on sõprade seas kõige laiahaardem. Võibolla täna hommikul peegeldus peegli otse ütles teile -vaja midagi teha.\nIga päev, tuhanded inimesed nendel ja muudel põhjustel otsustada minna õige toitumise. Otsus ülimuslikult, kuid edu saavutamiseks peate teadma vähemalt õige toitumise põhitõdesid. Internetis, täis ressursse, mis vajavad madalaid MIPHSi on võimatu süüa pärast 6 ja anti-teaduslikke, ohtlikke tehnikaid "kefiir" ja muud dieedid.\nSelles artiklis ei leia te midagi sellist, toetab siin ainult teadust 60 teaduslikku allikat jaminu isiklik kogemustervisliku toitumise tõhusad põhimõtted. Sisuliselt õige toitumise - Soza kaalulanguspihusti see Soza kaalulanguspihusti Nõuetekohane toitumine PP on tervise tagatis ja tervisliku eluviisi alus.\nAuricular teraapia kasutab punkte kõrva, koos väikese ringi seemned, mis on tagasihoidlikult teibitud valdkondades, väliskõrv, mille klient võib vajutage jooksul päeva jooksul kui täiendav stimuleerimine punktid.\nSoza kaalulanguspihusti on vaja teie keha kasvuks, rakkude ja kudede taastumiseks, kehatemperatuuri, mootori aktiivsuse ja muude protsesside säilitamisel. Mida sa sööd mõjutab teie heaolu, meeleolu, välimust ja kõige tähtsam - tervist. Ebaõige toitumine toob kaasa haigusiVähendab immuunsust ja lükatakse poolel edasi lükata. Kui olete saanud peatee tee, siis treenite, kuid te ei saa ennast ise - te ei saavuta oma eesmärki. Igapäevane tervislik toit onolulineja kaalulanguse ja lihasmassi Soza kaalulanguspihusti jaoks.\nPõhimõte: Nõuetekohane toitumine ei ole suvel ühekordne ettevalmistusseaduse, vaid elustiil, Zozh, võimaldades teil tunda suurt ja olla aastaringselt kujul. Nõuetekohase toitumise aluspõhimõtted 0. Vesi osaleb kõigis ainevahetusprotsessides ja see on lihtsalt vajalik teie keha toimimiseks, eriti spordi kasutamisel. Vesi on termoregulatsiooni jaoks vajalik, toitainete imendumiseks ja jäätmete tühistamise eest. Seetõttu jooge, jooge ja jooge uuesti vesi! Keskmine päevane veekasutuse määr on meeste jaoks 3,7 liitrit ja 2,7 liitrit naistele, täpne näitaja sõltub aktiivsusest ja muudest teguritest.\nVihje: Enne iga sööki eemaldage klaasi vett - sa kandsid korraga kaks jänest: süüa vähem ja täita vee kiirust. Tasakaalustatud Kõige olulisem nõuetekohase toitumise põhimõte need on kõik kõige olulisemad selles artiklis. Toit peaks sisaldama piisavat kogust keha toitainete valkude, rasvade, süsivesikute, vitamiine ja mineraalainete jaoks vajalikke toitaineid. Makronutrients valkude, rasvade ja süsivesikute - troika BJO on vaja suurtes kogustes.\nMikronundid vitamiinid ja mineraalid tulevad tavaliselt koos makro-vendadega ja neid on vaja väiksemates kogustes. Keha ei saa normaalselt toimida, kui see kogeb ühe või mitme toitaine puudust. See tähendab, et see nõuab Soza kaalulanguspihusti korda vähem kaloreid assimilatsiooni jaoks.\nMuesli lisamisega värskete puuviljade grohelise tee meega, juustuga. Keedetud kana 70 gSauer kapsas või hautatud gRoshovnik Bection.\nMuud selle miinilusid: viib ülekuumenemiseni Dopamiini tootmise stimuleerimine - hormoonõde; põhjustab toitusõltuvus Toimides ravimina "veel üks ei šokolaadi" - tuttav? Sajad tuhanded aastad, inimene tundis, et andis talle looduse või terava odatõmmati üles ja tundus hea. Söö lihtsalt seda, mida saate oma looduses kohtuda: köögiviljad, puuviljad, liha, täisterad, mutrid.\nSee on õige toitumine.


TÄNA Mustpeade majas: "Kirjanik ja džäss" – laval Ida-Virumaa tegijad - news\nMustpeade majas on tulekul selle kevade viimased džässiõhtud. Täna kutsub džässi ja kirjanduse klubi Taff Club veetma aega koos kirjanik Andrei Hvostovi ning muusikute Tatjana Mihhailova ja Vladimir Võssotskiga, kes kõik on pärit Ida-Virumaalt.\nTÄNA Mustpeade majas: "Kirjanik ja džäss" – laval Ida-Virumaa tegijad\nNeljapäeval, 16. aprillil kell 20 on sarjas "Kirjanik ja džäss" teemaks Ida-Virumaa, laval kirjanik Andrei Hvostov, muusikud Tanja Mihhailova ja Vladimir Võssotski. Esinevad Lembit Saarsalu saksofonil, Toivo Unt kontrabassil, Olav Ehala klaveril, Lea Gabral ja Kaisa Gabral laulmas. Luulet loeb klubi kirjandushing Wimberg.\nSarja õhtud on alati väga elavad, publik naerab ja kommenteerib, laval on kirjaniku ja Jüri Aarma vahel terav ning mõtestatud dialoog. Seekord on luubi all Hvostovi autobiograafiline teos "Sillamäe passioon".\nHaruldane on ka võimalus suurte lavade staari Tanjat klubiõhkkonnas näha-kuulda ja talle küsimusi esitada. Esitusele tulevad armsad ja kuulsad laulud 60ndatest natuke teistsuguses versioonis.\nNädala pärast, 23. aprillil on retrohõngulise etnodžässi kord, laval kunagise kultusansambli Collage praegugi tegutsevad liikmed.\nOma sõbrad ja klubikülastajad saadab president Raivo Tafenau suvele vastu mõnusalt tantsulise groovikavaga. Tafenau bänd on laval lõpuõhtul, 30. aprillil.


Uussiiruse asemel rohkem irooniat (PM) | Eesti Draamateater\nUUSSIIRUSE ASEMEL ROHKEM IROONIAT\nSel hooajal on Uku Uusbergilt esietendunud kaks lavastust: septembri lõpus Tartus Vanemuise väikeses majas „Üritus“ ja detsembri alguses Tallinnas Eesti Draamateatris „Valgustaja“. Mõlemad põhinevad Uusbergi tekstil ning tegelevad teatriga ja teatrit tegevate inimestega.\nNäib, et lavastaja ja näitlejana otsib Uusberg neis töödes vastust küsimusele, miks ta kunagi teatrit armastas, kas teater on muutunud või muutumas ning kas tema tahab olla uuenenud teatris. Mõlemas lavastuses mängib uuendust sümboliseerivat tegelast Uusberg ise – välislavastajat, kes ei suuda trupiga suhelda, sest juhtkonna poputatud tüüp ei saa ühestki eestikeelsest sõnast aru.\nVälislavastaja küll püüab (no nii kaks sekundit!) mõista inglise keelt mitte oskavat teatritöötajat, ta vaatab kõnelejale otsa ja venitab vastuseks „ooookei“. Kuna musta riietatud närvilisel mehel on alati kiire, tormab ta pärast „ooookeid“ pooletunnisele suitsu-kohvipausile. Uusbergi mängitud välislavastaja on hale karikatuur suurest loojast, tõsi, väga hästi õnnestunud roll.\nUusbergile passib iroonia\n„Iroonia on uus uussiirus,“ nii kõlas üks lause „Valgustajas“. Uusberg on Eesti teatri imelaps, kes lõi kriitikud pahviks juba oma esimeste töödega. Uusberg olevat uussiiruse maaletooja, sest ta räägib lihtsatest, kuid võib-olla silmale nähtamatutest asjadest jne.\nKa oma kahes viimases töös püüab ta samuti rääkida silmale nähtamatutest asjadest.\nKui Vanemuise lavastuses oli hümn armastusele – mehe ja naise vahelisele, ent sama oluline oli ka armastus teatri vastu –, siis Eesti Draamateatris on ühtset teemat raske välja tuua. Mõlemast lavastusest, aga eelkõige pealinnas etenduvast, leiab tugeva annuse irooniat ja peab tunnistama, et iroonia sobib Uusbergile.\nSuurepärane oli näiteks „Valgustajas“ no99liku lavastuse paroodia: Anton Tšehhovi mitmest näidendist kokku miksitud välislavastaja töös pidas pikas seelikus ja smokingus vana näitleja lõputut monoloogi, mille saatel ronisid klaverist välja mustades ülikondades ja valgetes T-särkides siredad poisid, kes kandsid peas seamaske. Nendes stseenides pääses mõjule Kaspar Jancise imeline ja leidlik lavakujundus, kuid olulisem on, et just siis ärkas seni unelenud lava ellu, pingestus.\nÕnnestunud katkend nullib aga Uusbergi soovi näidata välislavastajat saamatuna. Arvestades, et mõni tund enne esietendust keeldus trupp välislavastajaga koostööst ning uue lavastuse tegemiseks sai ta kasutada vaid vana näitlejat Eino Truud ja lavapoisse, on välislavastaja erakordselt andekas. Kahjuks katkestas lumma lavatööliste ootamatu mäss, „revolutsioon“, nagu poisid seda ise nimetasid.\n„Valgustajas“ nähtud katkend oli väga intrigeeriv Tšehhovi käsitlus, mis pani mõtlema, et ehk on Uusberg iseendale ja kriitikute poolt talle omistatud raami, uussiirusesse vangi jäänud. Seega ei oota temalt kolmandat lavastust „teatrist teatris“ – liiguvad kuuldused, et lavastaja soovib teha triloogiat –, vaid pigem hoopis katset keerata oma lavastajatöös uus lehekülg ja katsetada.\nNäitleja on A ja O\nVälislavastaja roll kordub nii „Ürituses“ kui ka „Valgustajas“. Ülejäänud tegelased on peaaegu ühel teemal rääkivates lavastustes sarnased oma vaadetelt teatrist (kindlasti on märksõnaks „pühendumine“) ning töölepingust tingitud kohustusest välislavastaja poolt kokku keeratud supiga toime tulla.\nEesti Draamateatri lavastuse keskmes on valgustaja, „Ürituse“ peategelane on aga ootamatult näitlemisest loobunud ja aastate eest avalikkuse eest peitu pugenud staarnäitleja.\nVanemuise lavastuses käivad „Hamleti“ proovid, Eesti Draamateatri lavaloos püütakse lavale tuua Tšehhovi tekste. Mõlemas lavastuses on klassika uustõlgenduste esietendused suures ohus, liigutakse vältimatu krahhi poole.\nNäitlemisest loobunud ning oma juubelipidustuste ehk ürituse peaproovi tulnud näitleja Leofred Luuk on oma pisut kohmetus ja abitus olekus sümpaatne. „Ürituse“ peategelane lihtsalt ei tunne inimesi ja teatrit ära, ent ta vaatab kõike lapseliku süütusega, huviga, naeratades, sest tema hinges on sündinud otsus avaldada süda oma elu armastusele.\nAivar Tommingas teeb Luugina võimsa rolli. Nagu ka tema kunagist lava(elu)partnerit mängiv Külliki Saldre. Ka Helle on jätnud näitlemise, mitte vabatahtlikult, ja nüüd tõlgib inspitsiendina töötav tragi naine välislavastaja soove.\nTommingase ja Saldre mäng on kirglik ja teineteisele toetuv nagu hea seks. Juba nende pärast tasub osta pilet Vanemuisesse, aga õnneks mitte ainus, sest „Üritus“ on koomiline, valus ja ilus.\nKui olulised on kogenud näitlejad, kes suudavad igas olukorras etenduse ära mängida, näitab „Valgustajas“ Eino Truu. Hoolimata soovist lavastaja mõrvata, tuleb Raimo Passi mängitav Truu ainsa professionaalse näitlejana (kõik teised on tülli pööranud või saanud parema pakkumise!) lavale ning teeb täpse ja kalkuleeritud rolli, esitades veel viimasel hetkel muutunud teksti perfektselt. Truu möllab kui sügistormine meri, kuid kell seitse saab temast ja ajutisest mälukaotusest võitu heas mõttes kretinism ning lavale astub rollis näitleja.\nKusjuures kui „Valgustajas“ raiuvad tähenduslike nimedega (Voltäär, Russoo ja Monteskjöö) lavapoisid keset esietendust elektrikaabli puruks, on just vana näitleja see, kes süütab pimedas saalis küünla ning annab pisutki valgust. Nii saab Truust valgustaja, seega näitab Uusberg, et tema jaoks on näitleja siiski kõige olulisem.\n„Valgustajat“ veab Ivo Uukkivi mängitud Valgustaja, kes kehastab lõputut headust, sallivust ja mõistmist. Ent pisut jäävad häirima tema tegelase allaheitlikkus ja kõigega leppimine, mis tulevad kõige selgemalt esile viimases vaatuses: seni kosmose suuruse ja inimese väiksuse üle mõtisklenud mees istub „revolutsiooni“ ajal saalis ega püüa kuidagi toimunusse sekkuda. Ta eelistab jääda nähtamatuks ja vaikivaks pealtvaatajaks.\nValgustaja on ohutu, nagu ka tema sõber Semjon (Guido Kangur), keda ambitsioonikal, kuid asjatundmatul punapeast teatridirektoril (Harriet Toompere) tuleb kontsakingaga saalipõrandale laiali hõõruda.\nUusbergi autorilavastusele on omane lihtsustamine: head tegelased (Valgustaja, Eino Truu, Helle, Leofred Luuk, Semjon) on läbinisti head, halvad tegelased (välislavastaja, teatridirektor) karikatuurselt naeruväärsed, tehnilisi töid tegevad teatritöötajad on aga kirglikud, kuid piiratud arusaama ja mõistusega.\n„Valgustaja“ suurim probleem on sõnade üleküllus, sest nii kaob lugu – idee. Autorile olulised mõtted on kirja pandud liiga etteaimatavate lausetega, mistõttu ei teki uut või huvi äratavat konteksti.\nEsietendusel kestis „Valgustaja“ neli tundi ja see pikkus polnud sisuliselt kuidagi põhjendatud. Kuid kõik need, kes ostavad „Valgustajale“ pileti nüüd, ei näe enam sellist lavastust, mis etendus 12. detsembril. Esietenduse järel otsustas lavastaja materjali 45 minuti võrra kärpida, ent siinne arvustus on kirjutatud neljatunnise etenduse põhjal. Võib loota, et praegu mängukavas olev „Valgustaja“ on kõvasti võitnud.\nKui küsida, kas Uusberg on Vanemuist ja Eesti Draamateatrit ninapidi vedanud, sest on ühe ja sama idee müünud maha kahele suurteatrile, siis peab vastates keerutama. Kahest näidendist oleks saanud kokku kirjutada ühe tugeva teksti: „teater teatris“-teemaliste lavastuste puudust Eesti teatrite repertuaaris pole. Ent tänu Uusbergi tekstile ja lavastustele on olnud näitlejatel võimalus teha häid rolle. „Ürituse“ ja „Valgustaja“ suurim tugevus ongi näitlejatööd.


Artefleur: Oranž pärlikiisu\nOranž pärlikiisu koos helerohelise, kergelt läikiva heegeldatud kinkekotiga, mis kõik pakitud kenasse karpi ja kannab kaardina kolme minimalistlikku kassi.\nEks käsitöö koosne lugudest, igal lool veel oma lugu. Seda lugu tahaksin ma alustada lõpust. See kiisu on tehtud tüdrukule, kelle nimi on Laura ja kes armastab kiisusid ja loomulikult pehmeid loomi ja kellel oli just üks märgiline sündmus elus, keskkooli lõpetamine. Ma esimest korda küsisin kingi üleandmisel tüdruku nime, sest see oli hakanud mind kuidagi kolmandal päeval paeluma (jah, on võimalik niikaua teha sellist asja) ja kibelesin nime küsima. Ja vat mis välja tuli. Õnnelik tüdruk!\nÜhed märksõnad on alati värvid või toonid. Siin oli oranž ja kollane.\nMiksisin värve üsna tavatult: aluseks võtsin lõheroosa (võimendudes tugeva oranžiga näeb teda kui heleoranži tooni), kõrvad, käpad, saba tumeoranž. Silmad, kaelaside, heegeldatud kinkekott ja pael kinkekarbil aga roheline. Need toonid võimendavad üksteist, aga samas lubavad selgelt näha mõlema ilu ja kontrasti ning kiisu õrnust. Amigurumi kiisul on kaelas tillukene tumeroheline pärlikene. Ja nagu jaapanlastelgi kombeks, sai kiisu mitmekordselt pakitud: heegeldatud kotti, siis siidipaberi sisse ja siis veel karpi.\nJa kui juba tegemiseks läks, siis sõnu peab ju ka kusagile kirjutama, tegin minimalistliku kaardi: kolm kiisut, kasutasin värvilist tinti.\nMeenutamiseks veel kaks varasemat kiisut:\nŠikk punane kass\nLuksuslik roosa kass\nLabels: heegeldatud kinkekott, isetehtud kaardid, romantiline kingitus\nAnonüümne 25. juuni 2012 17:21\nOh, milline imearmas kiisu. Sinu pärlikiisud on lausa vaimustavad.\nMul oleks üks küsimus ka - kust Sina mänguasjade täiteks kerakiudu ostad ja kas oled kvaliteediga rahul? Nimelt tahaks teha meie suguvõsa värskeimale liikmele ühe korraliku kaisutamissuuruses mängulooma, mis ka vastu peaks, kuid suurimaks takistuseks on saanud kvaliteetse täitematerjali leidmine, mis kiirelt lössi ei vajuks. Tundub, et veebipoodides Eestis ei olegi, vähemalt sõber Google jäi seekord vastuse võlgu.\nOleksin vastuse eest väga tänulik, kirjutada võib ka kaidiheinaste@hotmail.com.


Metsä Woodi Pärnu tehase juht: digitaliseerimiseta ei püsi konkurentsis - Põllumajandusuudised\nMetsä Woodi Pärnu tehase juht Kaarel Tali\nMetsä Wood teatas hiljuti, et Pärnus asuvas vineeritehases tehakse töö alustamiseks ettevalmistusi. Esimeste töötajate koolitamisega alustati 12. veebruaril ja paigas on tehase sisseseade ja esimesed tootmisliinid on peaaegu paigas.\nMetsä Wood Eesti Pärnu tehase juht Kaarel Tali ütles tööstusuudised.ee-le, et uues tehases pööratakse palju tähelepanu ka digitaliseerimisele. "Kaasaegses tootmises liigub nii suur infohulk, et digitaliseerimata ei ole selle haldamine mõeldav. Ilma digitaliseerimiseta ei püsi ettevõte pikemas perspektiivis konkurentsis. Ka Metsä Woodi Pärnu vineeritehas on selles osas eesrindlik, praktiliselt kogu informatsioon materjalivoogudest liigub digitaalselt," ütles Tali.\n"Automatiseerituse osas on olemas Pärnu tehasest kõrgemal tasemel tehaseid. Siin on küsimus toodete sortimendist ja tootmise paindlikkusest. Olema Pärnus valmis tegema väga erinevaid tooteid ja maksame lõivu automatiseerituse osas," lisas ta.\nLoe täismahus artiklit Äripäeva tööstusuudiste veebist.\nMetsä Woodi Pärnu kasevineeritehases alustasid tööd esimesed tootmistöötajad


Puuvillane trikotaaž. Kivid kirsipunasel taustal @ Killu Disain\nTootekood: 340305 , Laoseis: 9\nEsileht » Puuvillane trikotaaž. Kivid kirsipunasel taustal\nPuuvillane trikotaaž. Kivid kirsipunasel taustal\nKaubamärk: CHAT CHOCOLAT\nTegemist trikotaažkangaga, millel on õhem tekstuur. Suurem elastaani sisaldus annab talle suurema venivuse.\nKoostis 94% mahepuuvilla, 6% elastaani\nKaal 137 g/m2\nTootekood: 150402\t, Laoseis: 7.2\t, Koostis: 94% mahepuuvilla, 6% elastaani\t, Laius: 110 cm\t, Kaal: 263 g/m2\t, Sertifikaat: GOTS\t, Hooldus:


09:54 25. November 2020\n10:49 07.11.2018 (Uuendatud 17:31 07.11.2018) lühendatud link\nRahvusvahelise infoagentuuri ja raadiojaama Sputnik projektis osalejad tutvuvad kõige kaasaegsemate multimeediapõhise meedia tehnoloogiatega ja läbivad meistriklasse massimeedia ekspertide juhendamisel.\nTALLINN, 6. november — Sputnik. Teabegentuur Sputnik andis avastardi projekti SputnikPro järjekordsele hooajale, mis on orienteeritud noortele ajakirjanikele SRÜ ja Baltikumi riikidest.\nNovembrikuise tsükli osaliste seas on enam kui 20 meediaväljaande esindajad Armeeniast, Aserbaidžaanist, Valgevenest, Moldovast, Kasahstanist, Kõrgõztanist ja teistest riikidest. Oma esindaja saatis Moskvasse ka Eesti.\nProjekti SputnikPro raames tutvuvad osavõtjad kaasaegse multimeediapõhise meediatöö tehnoloogiatega, info edastamise formaatidega, suundumustega veebilehtede visuaalses vormistuses ja infograafika ettevalmistuses.\nHaridusprojekti SputnikPro praktilised meistriklassid\nPraktiliste meistriklasside käigus töötavad noored spetsialistid Sputniku ekspertide juhendamisel läbi kõige erinevamaid võimalusi aktuaalsete ülesannete lahendamisel ajakirjanduse valdkonnas.\nEestis toimus üks projekti SputnikPro etappidest\nTänavu 26. oktoobril anti Tallinnas avastart projektile SputnikPro, millest võtsid osa ajakirjanikud, blogipidajad, üliõpilased mitmetest Baltimaade linnadest.\nMeistriklasse viisid külalistele Tallinnas Sputnik Eesti pressikeskuses läbi juhtivad vene spetsialistid – meediaagentuuri Rossija Segodnja peatoimetaja asetäitja Natalja Losseva ning veebimeedia ja uue meedia valdkonna projektijuht Mihhail Konrad.\nNatalja Losseva keskendus oma ettekandes sellele, kuidas areneb tänapäevane veebiajakirjandus ja milliseid uusi tehnoloogiaid peab ta selleks, et nõutav olla, tarbijale pakkuma.\nMeediaagentuuri Rossija Segodnja peatoimetaja asetäitja Natalja Losseva ning veebimeedia ja uue meedia valdkonna projektijuht Mihhail Konrad\nÜrituse külalised kuulasid lektorit huviga ja osalesid praktilistes ülesannetes. Paljud neist märkisid, et varem nad ei mõistnud, kuidas infot lõpptarbijale õigesti edastada, et ta ei satuks veebilehele ainult ühe korra ja juhuslikult, vaid käiks seal pidevalt.\nHuvi äratasid ka ülalmainitud uued tehnoloogiad, mis mitte ainult asjatundjate, vaid ka koolitusprogrammis SputnikPro osalejate arvates leiavad peagi püsikindla koha uudiste tavatarbijate elus.\nSputnikPro on ajakirjanikele, ajakirjandusüliõpilastele, pressiteenistuste töötajatele mõeldud rahvusvaheline projekt, mis on suunatud kogemuste vahetamisele välismaa kolleegidega, rahvusvahelise meedia- ja kultuurisidemete arendamisele ajakirjanike vahel.\nSputnikPro lähivälismaa riikide ajakirjanikele saab teoks föderaalse Sõltumatute Riikide Ühenduse agentuuri programmi "Uus põlvkond", välismaal elavate kaasmaalaste ja rahvusvahelise humanitaarkoostöö-organisatsiooni Rossotrudnitšestvo kaasabil.\ntehnoloogia, haridus, SputnikPro, NSV Liit, Sputnik, SRÜ, Baltikum, Venemaa


Eesti moeeksperdid: moevaldkond Eestis vajab toimivat koostöövormi - Ilu & mood - sõbranna.ee\nEesti moeeksperdid: moevaldkond Eestis vajab toimivat koostöövormi\nÜmarlaua moderaatori, moelooja Oksana Tanditi sõnul jäi positiivse noodina selgelt kõlama soov koostööd teha ning tunnistamine, et seni on tegutsetud liiga omaette. «Eesti moe tipptegijad näevad, et nii nagu seni edasi minnes valdkonna arengus hüpet ei toimu ning ollakse nõus omavahel konkureerimisest kaugemale vaatama,» sõnas ta. «Ajutrust on meil metsik, meil on kõigil palju kogemusi, kui me paneme kogemused kokku, siis me saavutame midagi olulist Eesti jaoks,» leidis Baltika Grupi arendusdirektor Maire Milder.\nOksana Tandit (foto: Marina Rusakova)\nÜmarlaual diskuteeriti muuhulgas moehariduse tuleviku, Eesti disaini ja moekunsti brändi arendamise ning ühise ekspordistrateegia ning maailma moenädalatel kohaloleku teemal. Paljudelt osalejatelt pälvis kriitikat Tallinna moenädal ning valdkonna katusorganisatsioonide tegevus, mis oma praegusel kujul ei täida eesmärki. Eesti üks tuntumaid moeloojaid Ülle Suurhans-Pohjanheimo leidis, et me võiksime eeskuju võtta lähinaabritelt. «Kui võrdleme Tallinna moenädalat kasvõi lähinaabrite juures toimuvaga, siis näeme, et Riias on suudetud luua disaineritele reaalset kasu toov ja hästi toimiv struktuur. Kohal on tõepoolest mainekas rahvusvaheline moemeedia, olulised sisseostjad ning tuntud moeblogijad erinevatest riikidest. See kõik Tallinnas paraku puudub,» rääkis ta ja lisas, et antud üritus võib praegusel kujul toimuda, kuid see ei tohiks kindlasti olla moenädala nime all.\nÜlle Suurhans-Pohjanheimo märkis ka seda, et Eestis on küsimus suuresti selles, kas ja kui palju on disainerid valmis töötama rahvusvahelise graafiku järgi. «Naeruväärne on näidata novembris sügiskollektsiooni või juunikuus suvekollektsiooni,» leidis ta. Rahvusvheline moeekspert Anna Lebsak-Kleimans lisas omast kogemusest, et moenädal peegeldab tavaliselt seda, mis moetööstuses toimub. «Kui moetööstuses valitseb segadus, siis on moenädalal ka segadus.»\nÜmarlaud leidis aset Baltika kvartalis toimunud rahvusvahelise moeeksperdi Anna Lebsak-Kleimansi seminari «Moeäri kulisside taga» raames. Eksperdi maaletoojaks on Oksana Tanditi moeteemadele keskenduv autorisaade «KREATIIV» ERRi uues venekeelses kanalis ETV+, mis on eetris alates 3. oktoobrist.


Kasutusluba määrab ehitise kasutusotstarbe - ärileht.ee\nVandeadvokaat, partner Taivo Ruus\nTaivo RuusFoto: TORV, Trinity\nKeelatud lubatud tantsutegevus. Riigikohtu tsiviilkolleegium langetas 17.06.2015 vastuolulise otsuse, mis keelab elamu kasutusotstarbevastase kasutamise sõltumata sellest, kas see kasutus naabreid ka tegelikult mõjutab.\nTundub, nagu soovinuks Riigikohus öelda, et vaidlusalusel korteriomandi reaalosal ei ole lubamatu mitte tantsimine, vaid üksnes selle praktiline õpetus (tantsutegevus), kuid kas see on tõesti nii ja kui siis miks, jääb paraku ka otsuse põhjendusi lugedes ikkagi vastuseta.\nOtsuseni jõudis Riigikohus hoopis lihtsamalt, märkides, et pooled ei vaielnud selle üle, et vaidlusalustes ruumides peeti tantsustuudiot ja anti tantsutunde. Riigikohtu hinnangul oleks täpsem määratlus tantsustuudiole hoopis näiteks „huvialakooli õppehoone" või „täiendus- või ümberõppeasutuse hoone". Niisiis erines kostjate tegevuse otstarve kasutusloale märgitud kasutusotstarbest ja seepärast otsustaski kohus kostjate tegevuse keelata.


ESTCube-1 pensionilesaatmisele pühendatud pressikonverents.\n<iframe width="560" height="315" src="https://www.uttv.ee/embed?id=21515" frameborder="0"  allowfullscreen></iframe>\nKlipi teostus: UTTV 17.02.2015 9657 vaatamist Füüsika ja astrofüüsika Tehnoloogia\n7. mai varahommikul kell 5.06 startis eesti esimene satelliit ESTCube-1 Prantsuse Guajaanast Euroopa kanderakett Vega pardal kosmosesse. Kell 7.06 eraldus satelliit Vega pardalt oma orbiidile. Sellest hetkest alates lendab ESTCube-1 kiirusega 7,46 kilomeetrit sekundis keskmiselt 650 km kõrgusel maapinnast.\nVeidi enam kui poolteist aastat hiljem loevad tudengisatelliidi loojad ESTCube-1 missiooni lõppenuks. Tõraveres toimub ESTCube-1 pensionilesaatmisele pühendatud pressikonverents. ESTCube-1 meeskond annab ülevaate, kas ja kuidas tudengisatelliit on orbiidil tiireldes oma teised eesmärgid täitnud. Samuti avalikustatakse järgmised missioonid – kas tuleb ESTCube-2 või midagi muud.\nLisainfo veebis: http://www.ut.ee/et/uudised/estcube-1-lopetab-missiooni-kas-tuleb-estcube-2\n00:01 - 01:15 Karoli Kahn\n01:15 - 13:54 Mart Noorma\n13:54 - 17:01 Hendrik Ehrpais\n17:01 - 17:46 Mart Noorma\n17:46 - 19:02 Mihkel Pajusalu\n19:02 - 20:30 Mart Noorma\n20:30 - 21:06 Mihkel Pajusalu\n21:06 - 26:01 Mart Noorma\n26:01 - 28:45 side EstCube'ga\n28:45 - 30:00 Mart Noorma\n30:00 - 30:32 Tõnis Eenmäe\n30:32 - 31:44 Mart Noorma tutvustab Erik Kulut\n31:44 - 44:36 Mart Noorma\n44:36 - 47:14 Silver Lätt\n47:14 - 50:15 Mart Noorma\nRektori vastuvõtt EstCube1 meeskonna liikmetele\nESTCube-1 esimene aasta kosmoses


K: KTM 520SX PUTERDAB - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 19 Sept 2020, 11:22\nK: KTM 520SX PUTERDAB\nLiitunud: 08 Juul 2014, 07:57\nTsikkel: KTM 690SMC-R\nLugemata postitus Postitas stass15 » 08 Juul 2014, 08:06\nOstsin endale selle masina just.\nkõik nagu töötab ja funktsioneerib ning edasi astub ka mehiselt aga käima läheb kuidagi imelikult vabakäigul ei tööta ühtlaselt\nSureb välja. Ühtlase kiirusega sõites on tunda et tõmbab tagasi nagu jällegi ei tööta ühtlaselt, nagu jääb kütust natuke väheks.\naidake kes oskab.\nViimati muutis stass15, 08 Juul 2014, 12:18, muudetud 1 kord kokku.\nFollow Me For More Action\nRe: K: KTM 520SX PUTERDAB\nLugemata postitus Postitas stass15 » 08 Juul 2014, 08:07\nLugemata postitus Postitas rutska » 08 Juul 2014, 08:54\nLugemata postitus Postitas stass15 » 08 Juul 2014, 10:03\nKarbuss laiali ja puhtaks?\nÄkki oskad öelda ka miks ta mul tosooli välja viskab, läheks nagu keema kui korralikult kiirendada paar kolm korda, ehk on õhk sees? Samas radiaatorisse mullikesi ei tule. Üleüldse kuidas tosooli vahetada? Mingisugune voolik on vaja lahti keerata vms? Hetkel punane sees mingi odav, panen um-i kalli konsentraadi sisse.\nLugemata postitus Postitas Piipz » 08 Juul 2014, 13:43\nstass15 kirjutas: Karbuss laiali ja puhtaks?\nKas seda selle käest ei saa küsida, kelle käest sa selle "just" ostsid, et müüs sulle laialilaguneva masina?\nJahutusvedeliku vahetamine parema vastu ei muuda sul midagi paremaks.\nRadika kork võib sul ka vigane olla.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 08 Juul 2014, 13:52\nKardan ka et üks võimalus on, et radika kork ei pea survet, teine võimalus on et jahtussüsteem on õhutamata. Selle ja KTM-il oli vist silindri peal üks kruvi kust pidi õhu välja laskma ja teine on radika peal.\nVõib ka muidugi olla, et segu liiga lahja.\nLugemata postitus Postitas stass15 » 08 Juul 2014, 14:49\nEi ole KTM-IL suurt viga midagi. Korgi alumise osa koos vedruga pigistan kokku näppude vahel, ei kasuta erilist jõudu.\nmis tähendab segu liiga lahja? 4taktilisel saab seda regullida?\nLugemata postitus Postitas mx77 » 08 Juul 2014, 14:54\nstass15 kirjutas: Ei ole KTM-IL suurt viga midagi. Korgi alumise osa koos vedruga pigistan kokku näppude vahel, ei kasuta erilist jõudu.\nIkka saab regullida\nLugemata postitus Postitas vanalendur » 08 Juul 2014, 14:55\nKui segu on lahja siis järelikult on bensu sees õli liiga vähe. Sobib 2t õli 4t mootorile ka bensu sisse. Kui õli pole võtta võid jahutusvedeliku panna, see määrib ka. Kui see ei aita siis pane bensu õli sisse. Või vii ratas mõne inimese kätte kellel põhitõed on selged enne kui miskit oskamatusest p*** keerad.\nLugemata postitus Postitas will111 » 08 Juul 2014, 14:58\nEi saa nüüd aru, viimati väideti, et sureb välja...nüüd pole aga viga midagi\nKas see korgi pigistamine näppude vahel on mingi mõõtevahend? Põhjuseid miks kork survet ei pea võib siiski olla teisigi, peale vedru tugevuse. See on ka huvitav seisukoht, et läheks "nagu" keema. kas siis läheb keema või ei lähe? lase see misiganes vedelik välja ja täida veega ära korralikult, nii et õhku sisse ei jääks. siis saad ju teada, kas ja mis probleem seal on.\nsegu peab õige olema ka 4-taktilisel, seega kindlasti on mingid regullivõimalused. aga eks seda mõjutavad juba ka sellised asjad nagu filter ja väljalase, mis võivad segu piisavalt palju muuta.\nLugemata postitus Postitas pühak » 08 Juul 2014, 15:24\nvanalendur kirjutas: Kui segu on lahja siis järelikult on bensu sees õli liiga vähe. Sobib 2t õli 4t mootorile ka bensu sisse. Kui õli pole võtta võid jahutusvedeliku panna, see määrib ka. Kui see ei aita siis pane bensu õli sisse.\nLugemata postitus Postitas stass15 » 08 Juul 2014, 15:49\nVanalendur, kui sul pole huvi inimesi õpetada vaid neile pähe si**uda siis ära seda teemat enam ava.Iseenesest kirjutasin, et suurt viga pole, aga pisemaid leidub nii mõnelgi uuel kui ka vanal mootorrattal. Teistele aga suured tänud, ise ka targem nüüd.\nLugemata postitus Postitas bitter » 08 Juul 2014, 19:33\nOled kursis, et poroloonfiltrit tuleb pesta ja õlitada, tolmustes tingimustes peale iga tõsist sõidupäeva? Filter hooldatud? Mis nägu küünal on?\nLugemata postitus Postitas rutska » 08 Juul 2014, 20:21\nLaiali ja korralikult puhtaks jah. Tühikäigudüüs peaks sul taoline olema http://www.juddracing.com/images/upload ... npilot.jpg\nKeemisel lööb korraliku aurupilve ka lahti w?\nLugemata postitus Postitas stass15 » 08 Juul 2014, 21:37\nBitter, ei teadnud absoluudselt nüüd siis võtan filtri ette, täna vaatasin oli suht vanavõitu, küünlast hetkel ei tea pole lahti keeranud, homme keeran ka selle lahti.\nRutska, võimalik, et ta selline ka on aurupilve ülesse ei löö aga ülevoolust näen, et kui talda anda korralikult nii, et mootor kuum siis tilgub sealt.\nNäen, et on ka korralikke abimehi siin !!\nLugemata postitus Postitas westel » 08 Juul 2014, 22:07\nEndal oli sama jama ja põhjustajaks oli loperkuseks kulunud peadüüs.\nSilmaga raske näha, kuid soovitan ca iga 2-3 aasta tagant peadüüsi vahetada sellel tsiklil, oleneb muidugi palju sõidad.\nLugemata postitus Postitas stass15 » 08 Juul 2014, 22:12\nSeegi mõte, ehk on vaja see uus siis tellida ?\nKTM-i lehelt ?\nLugemata postitus Postitas mx77 » 08 Juul 2014, 22:38\nstass15 kirjutas: Bitter, ei teadnud absoluudselt nüüd siis võtan filtri ette, täna vaatasin oli suht vanavõitu, küünlast hetkel ei tea pole lahti keeranud, homme keeran ka selle lahti.\nKui ülevoolust vaid tilgub siis see on OK\nLugemata postitus Postitas stass15 » 08 Juul 2014, 22:56\nNo ütleme nii, et nüüd olen paar päeva sõitnud ja julgenud gaasi ikka vajutada, on olnud see mootoripool kus voolik ripib ja voolik ise märg, vahest olen ise näinud kuidas sealt siristab.\nEt siis on see ok?\nAga eelmisele postitajale, kust sa selle düüsi ostsid?\nLugemata postitus Postitas westel » 08 Juul 2014, 23:09\nEkstreemmotos kohapeal düüse saada, Jälgimäel. Originaalis käib sul 175ne võid vabalt ka 178se düüsi panna. Ja vaata, et nõel paigas oleks. Minul käis tühikäigul kõige paremini siis, kui nõel oli vist keskmises astmes. Midagi vähe valesti oli siis hakkas ka puterdama. Ja bensiin peab korralik olema- 95ga ei tasu töristada, ikka oktaan. 98 sisse.\nMis mõjutab veel tühikäiku on välja veninud nukakett, aga selle vahetamine vähe suurem töö.\nAlusta lihtsamatest asjadest!\nLugemata postitus Postitas stass15 » 09 Juul 2014, 06:41\nSuured tänud sulle. Just nii teengi.\nKütust hakkasingi kohe 98 panema.\nLugemata postitus Postitas stass15 » 09 Juul 2014, 06:51\nUnustasin mainida, et käima läheb ta ka imelikult.\nNagu youtubes vaatasin siis peab rahulikult 3 korda väntama ning silindrit nii palju alla liigutama, et rõhk kaoks ära siis kick ülesse lasta ja käivitada, peaks nagu paugust käima minema.\nMul enne kui käima läheb hakkab jala tald valutama.\nVahepeal läheb üldse käima siis kui ma õrnalt silindrit 3 korda tahan läbi keerutada. Täitsa õrnalt lükkan kickki ja järsku lööb paugust käima. Samas aga vahepeal, ei löö käima. mingi 5-7 kord alles.\nEhk saab keegi veel öelda mis kang peaks olema sidurihoova üleval ? Alles panin tähele, et seal ära murtud see, kuid trossl äheb mootorisse.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 09 Juul 2014, 07:47\nSee kang peaks olema dekompressori oma. Silindripea küljes peaks olema väike hoovake, kuhu see tross läheb. Üldiselt seda vaja ei ole.\nLugemata postitus Postitas will111 » 09 Juul 2014, 11:30\nsealt läheb tross karbussi, muudab segu kuumalt käivitusel.\nkui 5 löömisega juba jalg valutama hakkab siis oleks vist küll pidanud starteriga versiooni ostma omale mul on ka vaja tihti 2 korda startida külmalt käivitades, esimesel korral sureb välja kohe peale paari paugu tegemist.\naga noh eks sel karbussil on ka käivitussätted paigast ära ilmselt. sõber vahetas näiteks välja kõik düüsid ja käivitamine muutus täielikust pooletunnisest tagumisest suht paari korra löömiseks\nLugemata postitus Postitas stass15 » 09 Juul 2014, 12:15\nSurve on hea, vahepeal lööb tagasi ka seepärast ka hakab valutama\nLugemata postitus Postitas stass15 » 11 Juul 2014, 06:46\nVeel selline küsimus, kui masin töötab tühikäigul ja sa teed õlikorgi lahti kas siis peaks olema vaikus või võib sealt õli välja visata?\nLugemata postitus Postitas pühak » 11 Juul 2014, 11:48\nPritsida võib ikka, aga kui korraliku vungiga aurupilve saatel tuleb, siis on asi jama. Ütlen ausalt, et ei tunne konkreetse liikuri hingeelu, aga 4t mootorile pole tehasest reeglina karterisurvet ette nähtud. Kui tühikäigul on surve taga ja gaasi andes ära kaob, on see minu kogemuse põhjal ikka mootori hõreduse märk.\nLugemata postitus Postitas stass15 » 11 Juul 2014, 12:03\nTundub, et on korras siis.\nLugemata postitus Postitas stass15 » 11 Juul 2014, 17:10\nEi tundub, et mingi surve on seal siiski. sest korki lahti keerates kui mootorratas töötab tahaks see kork sealt ära lennata, ja õli viskab korralikult välja, samas ma nägin hammasrattaid seal samas korgi kohal.\nAuru seal küll ei tulnud.\nKui hõre oleks siis ei oleks ju minek ka selline nagu tal hetkel on.\nNii esimene kui ka teine käik tõmbavad mootorratta üle kui gaasi põhjas hoida, tipp oli 130 paari-viie sekundiga(umb).\nKeegi oskab midagi öelda?\nLugemata postitus Postitas Loff » 11 Juul 2014, 17:22\nSõida ja ära muretse iga väiksema asja pärast. Mingi surve on alati karteris olemas ja kui õlikorgi avast nägid hammasrattaid siis need seda õli välja paiskavadki.\nVene keeles on hea ütlus, mis Eesti keeles kõlab järgmiselt: ära sega töötavat masinat!\nAnna minna niikaua kui mingi viga ikka konkreetselt välja lööb, siis tead, mida täpselt remontida vaja on.


Uuendus oksjonil < Uudised - HAUS galerii\nUudised > Uuendus oksjonil\nUuendus alates oksjonist "Eduard Wiiralti fenomen"\n<?php #|1322824544,|<p>Haus Galerii hakkab samm-sammult muutma siinset oksjoni toimumise reeglistikku nii ostja kui müüja jaoks, eesmärgiga ühtlustada seda rahvusvahelisel kunstiturul toimivaga ning liikuda täiuslikuma ja mängulisema oksjonisüsteemi poole.\nOstja jaoks on oluliseks muutuseks see, et ta peab pakkumisel silmas pidama, et tema poolt pakutud haamrihinnale, mis seni oli ka teose lõpphind, lisandub Haus Galeriis nüüdsest 10% buyers premium'i.\nBuyers premium on rahvusvaheliselt üldlevinud väljend, mis tähistab ostja poolt haamri hinnale juurde makstavat kokkuleppelist protsenti, mis on riigiti, aga kohati ka teoste hinnatõusude lõikes erinev. Buyers premium ei ole läbiräägitav, see on oksjonikorraldajale garanteeritud tasu haamrihinnalt ning võimaldab korraldajal teha ostja jaoks julgemaid ja soodsamaid kokkuleppeid müüjaga teoste stardihindade kujundamisel.\nKuna teose hinna otsustab igal juhul ostja, siis tema jaoks see olulisi muutusi kaasa ei too. Buyers premium ei ole kindlasti vaadeldav kui juurdemaks pakutud maksimumhinnale, vaid pigem nõuab ümberharjumist pakkumiste tegemisel, kus ostja võtab arvesse tema poolt kujundatava lõpphinna juures juba ette lisanduvat 10% ning teeb oma lõplikud otsused vastavalt sellele. Galerii jaoks tähendab see aga vabamaid hinnaläbirääkimisi müüjaga.\nKuna suures osas on meie tänased kunstimüüjaid ka väliseestlased või välisoksjonitel müügikogemusi omavad kollektsionäärid, kes on harjunud kauplema siinsest oluliselt erinevatel tingimustel, siis on selline hinnakujundus poliitika ka sellest vaatenurgast põhjenduv ning müüjate poolt ammugi oodatud samm.\nKunstioksjon on ühelt poolt emotsionaalne ja mänguline võimalus väärikalt täiendada kunstikollektsioone, teisalt aga keerukas äriline protseduur, mis lisaks arenevale ja muutuvale müüja, galerii ja ostja vahelisele situatsioonile on aina enam reglementeeritav ka kunstikaubitsemise alase riiklikku seadusandlusega. Viimases lähtutakse rahvusvahelistest konventsioonidest. Eestis on vastavalt eeltoodule viimasel paaril aastal tehtud muudatusi käibemaksuseaduses ning täpsustatud autoriõiguse seadusi.\nKäibemaksuseaduse osas ostjatele teadmiseks, et oksjonilt ostetud teoste eest käibemaksu tagasi arvestamist ei toimu, mis tähendab, et ostja ostes teose näiteks firmakollektsiooni, ei tohi sellelt vastavalt oma igakuistele käibemaksustatavate tulude ja kulude arvestusele käibemaksu tagasi arvestada. Sellega seonduvalt ei tohi oksjonipidaja ostjale esitada arvet, millel on näidatud käibemaksusumma ning kohustuv kõik arved väljastama üksnes ostja poolt makstava ühe koondsummana.\nOksjonipidaja ise seevastu on kohustatud riigile vastava käibemaksu tasuma, mis moodustab 18% vahendustasust ning on hetkel arvestatud oksjonipidaja poolt oksjonil teenitava tulu protsendi sisse.\nMuu maailma praktikas lisandub käibemaks ostja poolt tasutavale arvele, selles osas Haus Galerii aga hetkel muutusi ei tee.\nAutoriõiguse seadusest lähtuvalt on edasimüügi korral oksjonipidajal kohustus tasuda edasimüüdud teostelt autoritasu 5%, mis arvestatakse maha ilma käibemaksuta summalt ning mille oksjonipidaja tasub talle esitatud arve alusel autorit esindavale kollektiivsele organisatsioonile. Eestis on hetkel enim tuntud autoreid esindavaks analoogseks organisatsiooniks Eesti Autorite Ühing MTÜ.\nSeadus laieneb kõigile neile autoritele, kelle surmast on möödunud vähem kui 70 aastat ning kelle vastavaid õigusi autorite ühingu vahendusel esindavad nende pärijad või ka elukohajärgsed omavalitsused.\nSeoses pärijate teadlikkuse suurenemisega, nimetatud autorite ring, kelle teoste müügilt autoritasu arvestatakse laieneb pidevalt. Näitena võib tuua Eduard Wiiralti, kelle õigusi esindab Eesti riik, või Elmar Kitse, kelle õigusi teostavad pärijad.\nSeadus kehtib igal järgneval edasimüügil.\nOksjonisituatsioonis on see tasu rahvusvahelises praktikas samuti mitmete oksjonite puhul ostja poolt haamri hinnale juurde makstav tasu. Haus Galerii jagab seda kohustust hetkel müüjaga.\nHaus Galerii lähtub müüjaga kokkulepete tegemisel ostja huvidest ning tegutseb eesmärgiga saavutada kunstituru seisukohalt põhjendatud ja adekvaatseid stardipakkumised. Galerii eesmärk on tekitada oksjonilt ostjale professionaalne, aga ka haarav ja mänguline kauplemiskeskkond, mille reeglid on selged ja põhjendatud.\nLoodame, et esimesed sammud oksjonisüsteemi muutmisel viivad meid lähemale enam mängulisematele võimalustele nii oksjoni korraldajate kui kollektsionääride jaoks ning et kaugel ei ole ka see hetk, mil me hakkame oksjoniteoste stardihindade süsteemis kasutama oletuslikke hinnavahemikke (estimate price), mis teevad ostja jaoks oksjonisaalis viibimise ja kaasapakkumised kindlasti põnevamaks ja intrigeerivamaks.\n52 77 334