Hea nipp mõistmaks, kui palju su meeskond sind tegelikult usaldab - Meeskonnakoolitused, motivatsioonikoolitused ja juhtimiskoolitused\nHea nipp mõistmaks, kui palju su meeskond sind tegelikult usaldab\n29/04/2020 Kommentaare pole\nNii nagu paljudes paarisuhetes, toimub ka tööl ja meeskondades sageli üks suur peituse mäng, kus töötajad teevad näo, nagu teeksid nad pühendunult tööd, ja juhid teevad näo, nagu nad hooliksid päriselt, kuidas töötajad end meeskonnas tunnevad. Jah, eks tegelikult ju iga juht hoolib sellest, kuidas töötajatel tööalaselt läheb, aga inimesed ei vaja ainult seda, vaid ka seda, et juht nendest kui inimestest hooliks.\nAlguse saab see kõik avatusest ja usaldusest. Kuigi esmasel vaatlusel võib juhile ja töötajatele endalegi tunduda, et meeskonnas on kõik korras ja asjad toimivad, ei ole sügavamal vaatlusel aga kumbki päriselt rahul – juhid tunnevad, kuidas meeskond suudaks tegelikult palju enamat (kui nad vähegi seda sooviks), ja meeskond ise tunneb, et nad võiksid palju enamat pakkuda, kui juht neid vaid lõpuks mõistma hakkaks.\nKui juhi ja töötajate vahel on kuristik\nSelliste olukordade kujundlik väljendus võiks olla kuristik, mille kummalgi serval juht ja töötajad seisavad. Nad võivad küll üksteisele hõisata üle kuristiku, mis oleks vaja täna ära teha, ja mida teine pool selleks hädavajalikult vajab, aga külg-külje kõrval tunnet ei teki. Ja kuidas seda saakski tekkida, kui nende vahel kuristik laiutab?\nMeeskondades väljendub see kurstik mõnikord otseselt – näiteks meeskonnad, kus juht Tallinnas, ja töötajad regionaalselt üle Eesti laiali on. Aga mõnikord ka lihtsalt emotsionaalselt – juht ja töötajad istuvad ühes ruumis, aga emotsionaalselt on nende vahel siiski kuristik.\nSellises emotsionaalselt distantseeritud olukorras on tegelikult meeskonnatöö pärsitud, sest inimesed ei mõista üksteist täielikult. Ning kuni täielikku mõistmist ei ole, käibki esimeses lõigus nimetatud peituse mäng – juht ei tea, mida meeskond tegelikult mõtleb, tunneb ning vajab, ja meeskond ei anna selle kohta ka ausat infot, sest nad kardavad. Nad ei usalda.\nPiisab vaid ühest kõnest …\nKui sa soovid juhina testida, mis olukorras oma meeskonnaga tegelikult oled, võid läbi viia väga lihtsa eksperimendi. See toimib hästi nii juhul, kui olete geograafiliselt oma meeskonnaga üksteisest eemal, aga ka juhul, kui istute samas ruumis.\nVariant a: asute füüsiliselt eraldi\nTestimaks, kui lähedal sa emotsionaalselt oma geograafiliselt distantsil olevate töötajate suhtes oled, tee ühele nendest üks telefonikõne reedel kl 16.45. Eeldusel, et tavaliselt sa oma inimestele reedel kl 16.45 ei helista (või kui juhul, siis ainult kriisiolukorras), võibki juhtuda, et teiselt poolt vastab väga hirmunud ja ettevaatlik töötaja – ta lihtsalt ei tea, mis nüüd tulemas on.\nSeetõttu võib ta sinu lihtsatele küsimustele nagu “kuidas nädal läks?” väga ettevaatlikult ja kidakeelselt vastata, sest ta ei usu, et sa päriselt selle pärast helistasid. Ta ei usalda sind. Kuna sa helistad tavaliselt võib-olla ainult juhul, kui midagi valesti on läinud või mingi probleem on kerkinud, ei usalda ta sind piisavalt, et võid talle helistada lihtsalt küsimaks, kuidas tal läheb.\nEsimene kõne võib teil jäädagi väga lühikeseks. Ära suru liialt. Küsi oma küsimused ära ja lase tal minna. See on ju alles esimene samm.\nJärgmisel reedel (või ka neljapäeval) tee sama. Helista jälle niisama lihtsalt uurimaks, kuidas tal läheb. Suure tõenäosusega ei ole olukord eriti parem kui esimesel korral, sest inimene ei usalda sind ikka veel. Ta võib mõelda, et sul oli eelmisel nädalal lihtsalt hea tuju või mingi oma “konks” selleks kõigeks, mitte siiras huvi, kuidas temal läinud on. Ka sel korral ära suru liialt – tehke oma small talk ära ning minge päevaga edasi.\nPraktika näitab, et inimesed hakkavad rääkima keskmiselt alles neljandal korral. Neljandal korral on tekkinud nende algne usaldus, et sa päriselt juhina tunned huvi nende tegemiste vastu, mitte ei helista ainult selleks, et mingit oma asja ajada. Ja seetõttu võid nähagi neljandal korral, kuidas teie vahel sisuline dialoog tekib.\nMida selline olukord näitab? Mõtle loogiliselt. Kui sinu enda ülemus, kes muidu helistab sulle ainult juhul, kui midagi nihu on läinud, helistab sulle nüüd ootamatult reede õhtul kl 16.45, siis missugune su enda esimene mõte oleks? Jah, tõenäoliselt arvaksid ka ise, et mingi jama on, ning sa võid isegi kahelda, kas kõne vastu võtta. Sa lihtsalt ei taha oma nädalavahetust ära rikkuda.\nSama on sinu töötajaga. Kui teie suhtlus on seni baseerunud “juht – töötaja” mängul, mille käigus arutlete ainult tööga seotud asju, millest enamus on probleemse alatooniga, võibki ta alguses üsna üllatunud ja ettavaatlik olla, kui sa talle seekord “inimene – inimene” tasandilt helistad. Tema on alguses ikka “juht-töötaja” tasandil kinni, mistõttu lähebki 3-4 korda vaja selleks, et teda inimese tasandil suhtlema saada. See on aeg, mil tal tekib sinu kui inimese vastu usaldus. Ta näeb, et sa hoolid.\nVariant b: asute füüsiliselt samas kohas\nKui sa asud oma meeskonnaga samas majas või isegi ruumis, ei ole telefoni mõtet kasutada. Küll aga võid sama asja läbi teha teda reede õhtul enne kojuminekut 1-1 vestlusele kutsudes. Efekt on siin tõenäoliselt sama – ka sel juhul arvab töötaja, et midagi on valesti (ehk soovid teda isegi vallandada vms). Ja ka sel juhul võid avastada, et alguses ta ei avane, mistõttu vajad halvemal juhul mitut nädalat, et teda päriselt rääkima saada.\nEduka meeskonnatöö võti on usalduslikus läheduses\nMa ei tahaks siin liiga “pehmoks” minna, aga viimaste aastate praktika meeskonnakoolitajana näitab üheselt, kuidas oma haavatavuse ja tegeliku olemuse ülesnäitamine ning avamine võib ka kõige keerulisemates meeskondades imet teha. Kõik me tahame end töö juures normaalselt tunda. Kahjuks ei saa me seda aga alati teha, sest kõik mängivad mingit mängu. Juhid mängivad meiega mängu, kuidas nemad on eksimatud superjuhid, kes teavad alati, kuidas asjad peaksid olema. Ja kui nad isegi nii ei arva, ei julge nad ikkagi oma haavatavust üles näidata, vaid püüavad erinevate tehnikatega inimesi lihtsalt tööle saada. Enda tegelikku ja tõelist palet siiski näitamata.\nMeeskond vastab sellisele käitumisele aga alati samamoodi – nad võtavad distantsi. Kui nad ei näe, et juht on valmis jääma inimeseks, ja neid ka inimestena võtma, hakkavad nemad mängima ka töötajaid. Ning töötajatena ei hooli nad ei juhist ega meeskonnast, vaid eelkõige isiklikest huvidest. Kui nad tajuksid aga ehedalt, kuidas juht ja ülejäänud meeskond kõik maskid heites päriselt inimestena üksteisest hoolima hakkavad, suureneks ka nende valmidus endast rohkem pakkuda.\nEsimene samm avatuma ja usaldusväärsema töökeskkonna ning sisekultuuri loomiseks peaks tulema aga alati juhilt. Juhid aga ei tea, kuidas seda teha – kui sa oled 5 aastat juhti mänginud, ei pruugi sa lihtsalt osata enam “lihtsalt inimene” (koos kõikide oma inimlike nõrkuste ja puudustega) töö juures olla. Ja siin aitabki sind sageli vaid 1 lihtne kõne küsimaks oma töötajalt, kuidas sul päriselt sel nädalal selle kliendiga läks. Ning kui ta kohe ei avane, ära anna alla. See on täiesti normaalne. Ta vajab aega, et sinusse uuesti uskuma hakata, ja sinu kui juhi ülesanne on talle seda aega anda.\nMinu lubadus sulle on aga üks: kui sa julged jääda inimeseks, tunnistada oma nõrkusi ja vigu juhina, teeb seda ka sinu meeskond. Kui sina näitad nendele, et sa päriselt hoolid nendest kui inimestest, vastavad nad sulle samaga. Kuni sa aga mängid mängu “mina olen juht ja juhin teid kui meeskonda”, oled sa emotsionaalselt nendest eemaldunud ja pead hakkama saama üle kuristiku hõigates.\nKas tervislik konflikt või luukered kapis?\n“Mulle juhina oli seda koolitust väga vaja!”, Priit Laug, Ermeesia OÜ tegevjuht\n“Olen saanud mõtteid, mida teha ja olen teinud ka” – TAGASISIDE\nMillal tasub ja millal ei tasu tellida koolitust?


Ralfi nurk: "Captain America: The Winter Soldier" (2014)\nN.B. Kui soovid kohe filmi kohta lugema hakata, alusta julgelt kolmandast lõigust!\nAlustuseks tuleb öelda, et Avengersi-nimelise trupi liikmete seiklusi kujutavatest koomiksifilmidest oli "The First Avenger" minu jaoks esimene (ja paraku mitte viimane) suur pettumus, sest režissööri tähelepanupuudulikkuse pärast on selle arusaam superkangelase kui sellise põhimõttelisest olemusest väga lihtsameelne. Minu meelest ei suuda too film veenvalt näidata, milleks Steve Rogers saama peaks, kui temast tehnoloogia abiga Teise maailmasõja käigus üliinimene tehakse: teistele sõduritele eeskuju andvaks liidriks ja hävitamatuks sõjarelvaks. Film keskendub liialt sellele, kas tal õnnestub blond sekretär linade vahele saada või ennast täis juua ning unustab tulemusena, et kui Captain America luuakse õilsa eesmärgiga natside vastu võidelda, peaks ta mõne ka reaalselt maha koksama, mitte neil kilbiga silmi siniseks lööma (samas mulle jäi kestev mälestus sellest, kuidas üks ohvitser Johann Schmidti käsilasist hädakisa saatel lennukipropellerisse lendas ja hetkega bologneseks sai). Küll aga tundsin "The Winter Soldier'i" vastu huvi, sest treileri järgi paistis see natuke tagasihoidlikum löömafilm olevat ja tõotas seega pakkuda vaheldust suurejoonelisele, kuid ebapraktilisele linnalammutamisele, mis pärast "The Avengers'is" ja selle sõsarfilmides nähtut minus enam erutust tekitada ei suuda. Ei salga, et ehkki mul traditsiooniliste Marveli kangelaste vastu täielik allergia tekkinud on, tundsin isegi teatavat ootusärevust, kui filmi eel Candy Kingist neid šokolaadiglasuuriga vahukomme varusin, mida mu hambaarst vist peatselt kiruda saab.\nThe Punisheri pole, tundub mulle, lootust rohkem kinolinal näha, kuid "Guardians of the Galaxy" ja "The Fantastic Four'i" tuleku ning Spider-Man'i universumi plaanitava laiendamisega on vähemalt põhjust uskuda, et Marvelil õnnestub jälle esitleda värsket põnevat verd. Võrratu, sest vähemalt minul on sellest silmaklappi kandvast ja naeratama keelduvast töllmokast Nick Fury'st ning ärahellitatud kekatsist Tony Starkist nii siiber kui üldse olla saab; samuti ei pole ma midagi erilist näinud Black Widow's, kelle üleseksualiseerimine läks vahepeal nii häbematuks, et ta ei tahtnud mõjuda millegi enama kui tarbetu tillipaisutajana. Suur lemmik ehk Bruce Banner/Hulk on seni kahjuks vääritud tähelepanuta jäänud, aga nagu aru saan, on mu poisil lootust Mark Ruffalo kehastuses õige pea korralikult soolot teha!\nMinu empiiriline arusaam on, et ühes korralikus koomiksifilmis peaks vähemalt tajutavalt välja joonistuma kindel sisemine konflikt. Väga oluline on see juhtudel, kus alter ego olemus on eriti vastandlik — tüüpiline näide sellest on muidugi Superman, kes on nii hämmastavate võimetega purustamatu tulnukas kui nohiklik reporter Clark Kent, aga miks mitte ka näiteks Hulk. Populaarsete koomiksifilmide seast on sellega kõige tublimalt hakkama saanud "Iron Man'i" filmid, kus Starki sisemine konflikt on eriti mõistetav: ühest küljest hoiab rüü teda elus, teisalt aga tapab teda. "Iron Man 3" on niivõrd õnnestunud, kuna pärast kahte eelmist, mis näitavad, kuidas suuresti meditsiinilistel põhjustel muutub Stark rüüst aina rohkem sõltuvaks, tuleb tal korraga käituda kui kangelane ilma selleta. Niisiis need, kes on pahurad, et Iron Man'i on liiga vähe, ei saa filmile lihtsalt pihta — filmis on Iron Man'i rohkem kui küll, lihtsalt ta ei lenda taevalaotuses ringi ega maandu kolksatusega. Mida ma selle all mõtlen? "Iron Man 3" on film sellest, kuidas Tony Starkist saab Raudmees, ilma et tal läheks vaja rüüd, mis talle nime algselt andis. Kas "The Winter Soldier" kätkeb sellist poeesiat?\nHui. Ma ei tea siiani täpselt, mis Captain America teistest sangaritest täpselt eristuma paneb (igaühel on ju unikaalsed tunnused), sest olen koomiksivõõras ja filmid pole seda õpetada suutnud. Siiski on mul Steve Rogersist ajapikku kujunenud arvamus kui kainemõistuslikust, enesekindlast ja loogilisest, aga ka sugukülmast ning kohanemisvõimetust mehest. Minu kahtlused on vääramatud selle osas, kas Chris Evans Captain America rolli täiesti sobib, aga pean tõdema, et mees on ennast tõestada suutnud küll, eriti silmas pidades, et kostüüm ei ole alati kõige tõsiseltvõetavam välja näinud. Siinkohal väärib "The Winter Soldier'i" puhul äramärkimist, et ta ei kanna eriti maski, mis "The Avengers'is" vahepeal nii totter välja näeb, et ta meenutab pigem mõnd jorssi, kes palgatud lasteaeda vastava atribuutikaga rääkima tulema, kes see Kapten Ameerika täpselt on. "The Winter Soldier" ei lase meelest ka eelmainitud Natasha Romanoffi, kellele antud õnneks küllalt tegevust, et ei jäägi muljet, nagu naise eesmärk oleks figuuriga kolmeteistaastastes poistes seansijärgeteks öödeks ilusaid unenägusid tekitada.\nKui jätta kõrvale mannetu melodraama, retoorika ja tootereklaam, mida "The Winter Soldier'is" on liigses koguses, võib filmi samastada mõne poliitilise thrilleriga. Seejuures on teine täitsa kaasakiskuv ja vaheldusrikaski, sest ohus ei ole tsiviilisikud, vaid S.H.I.E.L.D.'iga seotud inimeste turvalisus. Ka Steve Rogers, kes pole ikka suutnud 21. sajandi eluga harjuda, avastab, et tema ümber toimuvad salajased mahhinatsioonid, millest tal aimugi polnud. Korraga algab kangelasele klaperjaht ning mees ei saa seejuures usaldada õieti kedagi, sest olgu tegu naabri, bürokraatide või sõduritega — igaühel on kindlad omakasupüüdlikud motiivid. Pean lugu tõsiasjast, et vahelduseks ei moodustu film pornograafilisest kogusest arvutigraafikaga loodud efektidest.\nÜldjoontes on neist loobutud klassikalise kitlisseandmise kasuks, mida tänu kodumaiste telekanalite järjepidevusele teame-armastame näiteks vanadest Bruce Willise märulitest. See ei tähenda, et filmist moodsad hollywoodilikud lahendused täiesti puuduvad — seekord ei ole need lihtsalt korraliku süžee ja karakteriasenduse substituut, mõjudes valdavalt teisejärgulisena ja eksisteerides pigem kaasaegsuse huvides. Süžeed on "The Winter Soldier'is" üle keskmise palju ja olgugi et vahepeal on see ebaloogiline või nüri — kas või värskuse mõttes on köitev näha Marveli filmi, mis ammutab inspiratsiooni pigem spioonilugudest ega püüa rabada kaootiliste lahingutega, ja väiksemad pisiasjad nagu Henry Jackmani oivaline muusika ja hea heli teenivad filmile tublisti boonuspunkte. Suurepäraseks oleks "The Winter Soldier'it" nimetada ehk liig, aga vähemalt läheneb see koomiksifilmile teistmoodi ja suudab tänu sellele hiljutiste Marveli filmidega konkureerida kenasti.\nSildid ★★★★★★, film, nägin kinos


Lavex - Kosmeetikatooted\nVeDELSEEP MARINE 5L RENOVA\n5601028006545 Vedelseep Marine 5l Renova Tasakaalustatud pH-tasemega merelõhnaline vedelseep. Koostis: vesi, Sodium Laureth Sulfate, kokoamidopropüül betaiin, kokoglükosiid, Cocamide DEA, soodiumkloriid, glütseriin, sidrunhape, parfüüm, DMDM Hydantoin, CI 42090. Biolagunev. Kasutamine: lisa...\nVEdelseep Dermo 5l Renova\n5601028014847 Vedelseep Dermo 5l Renova Koostis: vesi, Sodium Laureth Sulfate, kokoamidopropüül betaiin, kokoglükosiid, Cocamide DEA, soodiumkloriid, glütseriin, sidrunhape, parfüüm, DMDM Hydantoin, CI 14720. Kasutamine: lisada vedelseepi kätele ja hõõruda see laiali. Seejärel loputada k...\nPAlsam oliiv?i baasil 250ml La Chinata\n8421401335584 Palsam oliivõli baasil 360ml La Chinata Koosneb extra virgin oliiviõlist, mis hooldab sügavuti ja taastab juuksestruktuuri. Sisaldab rikkalikult E-vitamiini. Lisab juustele elujõudu ja sära, muutes need pehmeks ja kergesti kammitavaks. Sobib kõikidele juuksetüüpidele. Parima t...\nVAhuseep 750ml Renova\nREisitarvete komplekt La Chinata\n8421401400411 Reisitarvete komplekt La Chinata.Dushigeel.Koostis: vesi (demineraliseeritud vesi), soodium laureetsulfaat, disoodium laureet sulfosuktsinaat, kokamidopropüül betaiin, disoodium peg-8 palmi glütseriidi sulfosuksinaat, kokamiid DEA, peg-7 glütserüülkokoaat, oliiviõli peg-7 estri...\nVEDELSEEP PUMBAGA 500ML CLINEX\n5907513273936 Vedelseep pumbaga 500ml Clinex Kvaliteetne vedelseep igapäevaseks nahahoolduseks. Kerge puhastav aine teeb naha pehmeks. Seep ei ärrita nahka, eemaldab tõhusalt mustuse. kaitseb nahka kuivamise ja pragunemise eest. Koostis: sisaldab vähem kui 5% anioonseid pindaktiivseid aineid, ...\nNÄogeel meestele v?skendav 50ml La Chinata\n8421401663304 Näogeel meestele värskendav 50ml La Chinata.Neitsioliivõli ja termilise veega. Kanda iga hommik ja õhtu näole ja kaelale.Koostis: vesi (demineraliseeritud vesi), alkoholi vaba, glütseriin, hüdrokeenitud, metüülsilanol, tsüklopentasiiloksaan, naatriumpolüakrülaati, olea euro...\nHAbemeajamiskreem oliiv?i baasil 150ml La Chinata\n8421401696913 Habemeajamiskreem oliivõli baasil 150ml La Chinata Koosneb extra virgin oliiviõlist, mis sisaldab rikkalikult nahka niisutavaid rasvhappeid. Jätab naha sametiselt pehmeks ja niisutatuks. Kasutamine: lisada kreem nahale ning masseerida õrnalt laiali, kreem tagab mugava raseerimise...\nKätekreem aaloe 130 ml\n5901501001228 Kätekreem aaloe 130 ml.Kreem on ette nähtud igapäevaseks nahahoolduseks.Sisaldab aaloe, glütserooli ning looduslikke õlisid, mis on niisutava ja rahustava toimega.Kreem kaitseb nahka naha loomuliku kaitsvat barjääri hävitavate detergentide ja väliskeskkonna ainete kahjulike m...


Tapeetide tüübid - Disain Digesto\nTooted > Tapeedid > Tapeetide tüübid\nNagu eespool öeldud, on meie pabertapeedid valmistatud nii nagu neid sajandeid tagasigi valmistati, alates paberist kuni naturaalsete värvideni välja.\nFliis on täna kõige levinum tapeedimaterjal, sellest materjalist on lausa 89% tapeetidest. See “hingab” nagu pabertapeet ning mustri- ja tekstuurivõimalused on lõputud. Fliis on pressmaterjal ning selle suureks plussiks on see, et fliistapeet ei veni. Paigaldamisel piisab seina liimiseks tegemisest ning kuiv tapeet vajutatakse vastu liimist seina. Ongi kogu paigaldus!\nTekstiiltapeet on sisuliselt seina peale liimitud kangas. Aluskihina kasutatakse paberit, ning tapeet liimitakse seinale nagu pabertapeetki.\nTeise variandina on kasutusel tekstiilalus ning sel puhul kasutatakse paigaldamisel spetsiaalset tekstiiltapeedi liimi.\nTegemist on väga erilise ja kauni tapeediga, aga arvestama peab, et selle puhul jäävad näha tapeedi liitekohad. Samuti on suurem mustri ujuvus ehk muster nö mängib. Selle tõttu pannakse paanid ühtima silmade kõrguselt, üleval ja allpool võib muster aga elada pisut erinevat elu.\nMõned tekstiiltapeedid on ka fliispõhjal ning nende muster mängib vähem.\nFlock print ehk sametpinnaga tapeedid\nSamettapeet on väga eriline ning väga kaunis seinakattematerjal. Sametpinnaga tapeedi eripäraks on aga see, et see nõuab regulaarset tolmuimejaga puhastamist.\nVinüültapeet on sisuliselt fliistapeet, mille pealmine kiht on vinüülist. Vinüül võimaldab hästi efektseid lahendusi, näiteks mitmesugust reljeefsust, läikeid jms.\nTegemist on väga eksklusiivsete tapeetidega, mille pealispinda kaunistavad näiteks peale õmmeldud dekoratiivsed detailid, narmad või lilled. Materjalidena on kasutatud ka kulda, pärleid või metalli.\nEritellimustapteedid / Prinditud tapeedid\nKui juhtub, et meie kataloogides ei ole sobivat mustrit, aga sa oskad oma soovi täpselt kirjeldada, siis sellise tapeedi saab lasta eritellimusel valmistada. Fliispõhjale on võimalik lasta printida ükskõik millist graafikat ning meie partnerid suudavad tapeedile trükkida ka sädelusi jm erilisi nüansse. Oleme lasknud olemasoleval pilttapeedil muuta näiteks värvilahendust ning üks väike poiss sai oma tuppa tapeedi, mida ei ole kellelgi teisel maailmas.\nKui ei soovita kasutada seinas ei värvi ega tapeeti ning tegemist on näiteks sellise avaliku ruumiga, mis nõuab midagi palju luksuslikumat, siis Maya Romanoffi seinaplaatide valikust leiab kindlasti midagi sobivat. Puidust, kullatud või pärlikarpidest seinaplaadid on vaid mõned näited.\nTegemist on ühevärvilise lihtsa alustapeediga, mida kasutatakse seinte ebatasasuste silumiseks ning mis on mõeldud jääma dekoratiivse tapeedi alla. Tasandustapeeti võib ka lihtsalt värvida.


Kohvikupidaja superministeeriumis veini müümisest: meil on õigus majandustegevusele!\nKohvikupidaja superministeeriumis veini müümisest: meil on õigus majandustegevusele! (30)\nGeidi Raud, 26. oktoober 2017 17:13\nSuperministeeriumi kohviku veiniriiul.Foto: Stanislav Moshkov\n„Vein muutub paremaks ajaga, mina muutun paremaks veiniga,“ seisab superministeeriumi kohviku veiniriiulil oleval sildil. Kuigi ministeeriumite kantslerid on veinimüügi peale pahased ning minister Ossinovski lubas, et veiniriiul saab maha võetud, pole kohviku juhatajal praegu plaaniski veinivalikut kohvikust eemaldada.\nOTSUSTATUD | Superministeeriumis nihutatakse veiniriiul teise kohta (18)\nSotsiaalministeeriumi kantsler Marika Priske saatis esmaspäeval nelja ministeeriumi koduks oleva maja haldusfirmale Riigi Kinnisvara AS (RKAS) kirja, milles avaldas pahameelt kohvikupidaja tegevuse üle: superministeeriumi fuajees asuvasse kohvikusse ilmus veiniriiul. „Kohvik alustas sisuliselt tööd veinipoena,“ tõdes Priske.\nKantsler lisas, et see ei ole üksnes tema isiklik probleem, vaid sama asja arutati kohtumisel teiste ühishoones töötavate ministeeriumite kantsleritega ning häiritud olevat olnud ka nemad.\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski kinnitas teisipäeval „Aktuaalsele kaamerale“, et tema pole märganudki, et ühisministeeriumi kohvikus veini müüakse. „Minule teadaolevalt on palutud RKAS-ilt see valik eelmaldada,“ sõnas ta.\nKohvikupidajal on aga teised plaanid. „Ma ei oska praegu küll öelda, kas meil on plaanis veiniga kauplemine lõpetada või mitte. Vaatame, mis tulevik toob. Tõenäoliselt minister Ossinovski ütles seda emotsiooni ajendil. Tegelikult ju oleme meie selles majas samamoodi rentnikud nagu ministeeriumidki. Neil on õigus oma tegevusele ja meil on õigus oma majandustegevusele,“ ütleb superministeeriumis asuvat kohvikut VA2 pidava ettevõtte S.E.E. Piraaja OÜ juhatuse liige Aivar Jõgi.\nVeinivalik on superministeeriumi kohvikus päris arvestatav. „Kevade“ Toots ütleks riiulit nähes ilmselt: „Küll on kirjud sildid!“ Kõige kallim pudel ei maksa seal aga kaks rubla nagu Lati Pats, vaid hoopiski 24 eurot. Kõige odavama veini saab kätte üheksa euroga. Jõgi märgib, et veinid, mida ministeeriumi töötajatele müüa, aitas välja valida tema hea tuttav. „Ma usaldan tema valikut!“\nSuperministeeriumis töötab üle tuhande inimese. Kui suurt kasumit on veiniga kauplemine kohvikule toonud? Jõgi hakkab küsimuse peale muhelema. „See on alles kolm-neli päeva üleval olnud, et me ei saa mingist kasumist seal rääkida.“\nJõgi tunnistab ausalt, et ka talle endame mekib vein. „Kindlasti ma joon veini ning kindlasti kõik, kes ministeeriumis töötavad, on ka kunagi veini joonud. Ma usun, et kogu Eesti täiskasvanud elanikkond on veini joonud või proovinud,“ arutleb ta. Intervjuu lõpus teatab ta ka ajakirjanikule: „Tulge ostke veini!“\nOTSUSTATUD | Superministeeriumis nihutatakse veiniriiul teise kohta


Priit Lumi muljeid Egiptuse squashilaagrist - Uudised\nKülastasin Paavo Piigi ja Martti Õigusega novembri alguses Alexandriat, et näha, kuidas näeb välja üks egiptlaste squashilaager. Teen väikese kokkuvõtte nähtust-kogetust.\nKõik algas sellest, et külastasime Paul Piigi ja Martti Õigusega selle aasta jaanuaris Sharm el Sheiki, et tema isekeskis väike spordilaager. Otsisime üles kohaliku squashiklubi ja saime mängida sealsete harrastajatega, kuurordis kedagi eriti head ei olnud. Küll aga kohtasime üht säravate silmadega squashifänni egiptlast, kes töötas Alexandrias ühe suurettevõtte müügiesindajana. Tema utsitas meid kindlasti Alexandriat külastama ning sealseid squashiklubisid väisama. Võtsime tema pakkumisest kinni ning palusime midagi organiseerida sügiseks.\nSuve keskel siis laekus temalt sõnum, kus ta kirjutas, et leidis mulle kontakti, kelle kaudu võiks Alexandria treeninglaagrit ajada - Omar el Sherbini. Jõllitasin seda nime ja mõtlesin, et… ´ei saa olla ju maailmameistriga seos….“. Küsisin üle, ja tuli välja, et tegemist on maailma esireketi Nour el Sherbini vennaga, kes pakkus meile võimalust teha Nouri tiimiga Alexandrias treeninglaagrit. Käed hakkasid värisema, süda puperdas. Mida võimalust? Kui esmasest šokist olin üle saanud, rääkisin Omariga edasi ning ta kinnitas, et ärgu me muretsegu, ta hangib meile nii treenerid kui mängukaaslased ning korraldab üleüldse kõik ette-taha ära. Ja seda lubadust pidas ta fantastiliselt. Meil oli korraldatud nii transport lennujaama ja tagasi, kui ka näidati ja pakuti kõike parimat , mida Alexandrias näha, kuulda, süüa saab.\nAlexandria on Eesti standardite järgi korralik kolmanda maailma pommiauk. Kui need oaasid-spordiklubid välja jätta, siis elavad inimesed kehvades tingimustes täiesti kohutava õhusaaste sees. Iga kord kui taksoga hotellist kluppi sõitsime, jõudsin 15 minutiga saada korraliku peavalu vingumürgitusest. Teed on täis igivanu autosid (eriti Ladad), mis ajavad välja sinist või süsimusta tossu. Loomulikult on kõik autoaknad lahti (palav ju) ja mahe tuuleke puhub seda soga sulle kogu aeg näkku. Üritasime nina katta ja kuidagi end kaitsta, aga ainus adekvaatne lahendus oleks olnud seal olla Hazmat ülikonnas ja gaasimaskiga.\nAlexandrias on kaks squashiklubi – üks on Alexandria Sporting Club ja teine Smouha Sporting Club. Mõlemad paiknevad eraldiseisvate mitme ruutkilomeetrise isoleeritud alade peal, kus on olemas kõikvõimalikud sportimisvõimalused. Klubi liikmelisust on võimalik osta egiptlastel ainult nii, et maksavad ca 50 000 $ ning sellega saavad eluaegse liikmelisuse ning õiguse liikmelisust oma lastele edasi pärandada. Loomulikult tuleb tasuda ka kõigi klubis pakutavate teenuste eest, see summa tagab ainult sissepääsu. Kuna lõviosa egiptlasi seda mingil juhul lubada ei jaksa endale, siis ongi jõuline segmenteerimise süsteem paigas. Alexandria klubis on 12 väljakut ja Smouhas 8.\nEgiptuses teatakse ülihästi peamiselt kahte squashimängijat: Ramy Ashour ja Nour El Sherbini – neil on ka palju sponsorlepinguid. Saime Omarilt teada, et tema korraldab El Gounas toimuvat squashiturniiri kui ka filmifestivali, ning tema turundusfirma tutvustab Nouri üle kogu Egiptuse.\nKlubi on kogunud kõvasti auhindu:\nIgal päeval olid treeningutel kohal ka Zahed Mohammed (maailma 24. reket) ja Nour el Sherbini. Nour oli sõbralik ja alati naeratav, ning jutustas lahkelt oma elust tuuril ning mida ja kuidas ta oma koduklubis trenni teeb.\nKlubi peatreener oli mees, kelle hüüdnimi oli hellitavalt Vito. Siin üks lühike klipp (tema mustas), kus ta teeb Zahed Mohammediga mängu. Väga testosteroonist pakatav värk.\nMeie treeningute puhul sai normiks see, et hommikuti teeme eratreeneriga ning õhtul teeme matchplayd kõikvõimalike erinevate tegelastega, kes parajasti kohal on. Praktikas olid need tihti kuni 15-aastased juuniorid, eriti palju oli tüdrukuid. Teisel õhtul tegime Paavoga kolm matši järjest ja olime pingutusest kurnatud. Vastasteks olid enamjaolt 14-aastased tüdrukud, kellega pidi kurja vaeva nägema, et neid võita. Sisuliselt tehniliselt on nad niivõrd osavad ja taktikaliselt halbu valikuid ei tee – ainus võimalus on ajada tempo maksimaalselt kiireks, et nad enam nii täpselt lüüa ei saaks. Kohe kui tempo alla võtsime, pandi meid mõlemaid jubeda surve alla. Põhimõtteliselt nägi asi välja nii, et meie jooksime hästi palju ja tõime palle ära, ja nemad väsisid ära meie jooksutamisest. Paavot tabas juba teisel õhtul ajutine eksistentsialistlik kriis – kes ta on? Miks ta on Egiptuses? Mida ta seal teeb? Miks 34-aastane üle 20 aasta squashi mänginud suurepärases vormis Eesti koondislane peab end segaseks jooksma, et 14-aastaseid tüdrukuid võita? Kas see on tema elu madalseis? Kuhu ta on omadega jõudnud?\nÕnneks sai Paavo sellest kriisist üle ning kogus iga päev üllatuskilkeid tüdrukutelt kui ka ahhetusi publikult kui ka meie eks-Egiptuse-koondislasest-treenerilt Hassanilt ja ka maailmameistrilt Nour el Sherbinilt endalt. Tammsaareliku tööeetikaga jooksis ta väljakul väsimatult diagonaale ning tõi kõik pallid ära kuni keskel seisev vastane ära väsis ja frustratsioonist palli plekki peksis. Hassanilt teenis Paavo hüüdnime Ämblikmees ning ta nentis ühtlasi, et füüsilise vormi poolest oleks Paavo kahtlemata maailma esisaja squashimängija hulgas. Paavo ise nii vaimustuses oma jooksmisest ei olnud ja otsis pigem nõuandeid, kuidas vähem joosta ja paremini squashi mängida. Hassani muidugi jõudis ka mitmeid kordi nii minu kui Paavoga mängides karjatada „Stop running !! you guys are crazy ! „\nNouri vend Omar viis meid vahepeal imelistesse kohtadesse sööma ning külastasime ka tema pere kodu, kus oli kohal pereisa El Sherbini.\nRoadtrip oli väga lõbus:\nJa siin Sherbinide residents:\nSeejärel vedas Omar mind ja Paavot massaaži, üle tee olevasse absoluutselt luksuslikku Hiltonisse, kus oli mitu korrust pühendatud erinevatele hooldusteenustele. Kõige glamuursem massaaž kindlasti , mis elus olnud on.\nVideo väljaspoolt Hiltonit.\nMõned videod juunioride trennidest ning meie matšidest:\nKohe alguses palus üks pisike egiptuse tüdruk, et saaks meie kõigiga geimi teha:\nJuuniorid – õpime palli vaatama!\nNeed 14-aastased tüdrukud olid umbes nii head nagu siit videost näha on. Paavo ahmis lihtsalt taustal õhku, kuna see oli mingi 9s järjestikune veerev crosscourt nick juuniori poolt. Täiesti sürreaalne.\nViimane punkt mängust maailma endise top50 hulka kuuluva Farah Meguidiga (Omar Abdel Meguidi õde). Kuidagi ikka nihverdasin viienda geimi endale, Paavo madistas ka temaga ja oli viiendas 9-6 ees ning siis kaotas ikkagi 9-11.\nPressure session 1:\nPressure session 2:\nPressure session 3 , ees istub Nour\nPressure session 4\nKlubi peatreener Vito mängib Nouriga:\nCrosscourt nick harjutus:\nVito teeb ühele juuniorile trenni:\nIga päev sai iga juunior korra mängida eratreeneriga, see on üks ambitsioonikamaid tegelasi seal, tema oli peatreeneri käe all. Vito ütles talle ilmselt 1 hea sõna aasta jooksul ning ei jätnud kasutamata ühtegi võimalust pall niimoodi ära taguda, et väiksel poisil vähimatki lootust polnud.\nVeel üks sama:\nSiin üks näide sellest, kuidas iga hommik erinevad treenerid tegid lastega eratrenni. Alati oli vähemalt üks pealtvaataja ja poolehoidja – võsukese ema istus ja elas talle usinalt kaasa.\nJa siin veel üks samast trennist. Lihtsalt võrratu. Selline jooksmine kestis erinevaid mustreid mööda tund aega. Üldse ei imesta, et selleks ajaks kui nad on 14, on nad juba väga väga head. Minu mäletamist mööda oli Nour el Sherbini juba 13-aastaselt esimest korda juunioride (alla-19 aastaste) maailmameister.\nNeljandal päeval andis Omar meile teada, et Smouha klubis algab neljapäeval kohalik Egiptuse-sisene juunioride võistlus, et võiksime kindlasti vaatama minna. Ilma edasi lugemata pakun võimaluse ära arvata, mitu juuniorit sellel kohalikul võistlusel osales?\nOlen küsinud mitmete käest Eestis, ja suurim number, mis keegi mulle välja pakkus, oli 400. Ei, ei ole 400. Sellel üldse-mitte-kõige-tähtsamal kohalikul võistlusel osales 1150 (????) juuniorit.\nSiin tabelite peal on näha siis POOL kõigist osavõtjatest. Näiteks U11 võistlusel oli 128 osavõtjaga kvalifikatsiooniturniir, kust parimad 8 pääsesid põhiturniirile, et mängida esimese 8 asetusega mängijaga. Kogu võistlus kestis 5 päeva varahommikust hilisõhtuni. Kuna see turniir oli vähetähtis, siis mingit suurt au selle võitjad ei saa, aga neil on seal näiteks võistlused, mis on sama suured või suuremad, kust võetakse iga vanuseklassi top 2-4 ja saadetakse Jaanuaris toimuvale British Junior Openile hävingut külvama ja kõiki karikaid koju vedama.\nSiin üks top64 U11 qualifierite punkt:\nIgal juhul meie tööeetika ja valmidus palju kannatada läks egiptlastele hinge ja nad pakkusid ka varianti osaleda nende treeninglaagris El Gounas järgmisel kevadel.\nReis oli eepiliselt äge ja motiveeriv! Järgmise korrani squashisõbrad!


Autorent Hobart Lennujaam - Auto rentimine Hobart\nAuto rentimine Hobart\nOdav rendiauto Hobart\nOdav autorent Hobart korraldades on võimalik mugavalt uurida riigi maantee. Autorent-online.com pakub kõik saadaval auto palkab võrdlus eri tarnijatelt, koos juhtivate autorendifirmad on meil parim kvaliteedi auto rentimine Hobart. Ühele leheküljele, te kuvatakse kõik sõiduautod ja nende määrad. Broneering protsess on väga lihtne ja kiire. Valida erinevaid sõidukid, mis saab endale online kodulehelt.\nKui soovite nautida kauneid ranniku, mägesid Hobart on ideaalne sihtkoht ja odav auto rental Hobart on ideaalne viis see saada. Kui kavas on läbida pikki vahemaid, valige piiramatu kilometraaž. Hobart liiklus ei ole liiga halb ja on kerge mõista süsteemi teede ja maanteede. Läbi meie saidi, säästad aega otsides parima rendiauto Hobart. See on suurepärane koht külastamiseks aastaringselt lummav maastik ja talvel kell saab pakkuda spordialade nagu suusa.\nMida me pakume autorent asukohas Austraalia lennujaam, linnad, raudteejaam, keskus: Suur valik, garanteeritud parimad hinnad, kvaliteetsed renditud autod. Tänu mugavatele ja turvalistele online autorenditeenust saate valida täiendava lisavarustuse, näiteks lapseistme, GPS-i, katuseraami jne. Lumeketid, mis toetavad talve transporti. Autorent-online.com toob teieni suure valiku soodne autode rentimine Hobart, nii et ärge viivituseta, olete broneerinud oma puhkuse nüüd broneeri rendiauto.\nAutorent Hobart Lennujaam\nHobart Lennujaam on palju võimalusi odav auto rendi teenuste puhul. Muidugi on car hire parim viis veetma suurepäraseid tegevusi ja nautida vaatamisväärsusi, mis teevad linna nii kuulsaks. See võimaldab teil leida odavaimad autorent asukohas Hobart Lennujaam mõnes minutis. Valige maailma kaubamärkide suurtest pakkumistest ja broneerige rendiauto ainult mõne klikiga. Auto rentimine Hobart lennujaamas on võimalik ka veebipõhiste allahindlustega, nii et saate mugavalt rentida auto odavaima hinnaga kodus.\nÄra jäta võimalust, kiiresti ja lihtsalt parima autoga auto rental Hobart lennujaamas. Kui te lennukist saabute, koostage oma lennunumber auto rentimise ajal, kuna autorendib sageli seda teavet. Soodsam auto rental Hobart Lennujaam laiast valikust saab rentimiseks väiksemaid ja ökonoomsemaid sõiduautosid.\nAutorent asukohas Hobart Lennujaam


Ikeat süüdistatakse maksudest kõrvalehoidumises\n15. veebruar 2016 kell 6:00\nIkea pood Horvaatias Zagrebi lähistelFoto: epa\nEuroopa Parlamendi roheliste fraktsiooni raportist selgub, et Rootsi mööbligigant Ikea on aastail 2009-2014 jätnud maksmata ühe miljardi euro jagu makse.\nIkeat süüdistatakse väga suures ulatuses maksudest kõrvalehoidumises. Nädalavahetusel avaldatud raportis seisab, et Ikea Hollandis asuv tütarettevõte aitas Ikea Euroopa poodide vahel raha liigutada. Seejärel jõudis maksustamata raha Lichtensteini või Luksemburgi.\nEuroopa Komisjon on teatanud, et uurib asja.\nIkea pole CNN Money saadetud küsimustele seni vastuseid andnud. Teised meediaväljaanded on aga Ikea sõnu vahendanud järgnevalt: „Ikea Group on täielikult pühendunud sellele, et meie tegevus oleks vastutustundlik ning jätkusuutlik, me maksame makse vastavalt nii riiklikele kui rahvusvahelistele regulatsioonidele.“\nRaportist selgub, et ainuüksi 2014. aastal jäi Saksamaal Ikea maksudest kõrvalehoidumise tõttu saamata 35 miljonit eurot, Prantsusmaal 24 miljonit eurot ning Suurbritannial 11,6 miljonit eurot. Rootsi, Hispaania ja Belgia kaotasid igaüks 7,5-10 miljonit eurot.


Juuksemaski suurepärane mõju dimeksiidiga - Curling 2020\nIga naise jaoks on tema juuksed uhked, lahutamatult seotud naise ilu kontseptsiooniga. Millistele kaasaegsetele naistele ainult trikke ei lähe, vaata välja mitte halvema kui ajakirjade kaanedega mudelid! Dimeksiidi, laia toimespektriga ravimit, kasutatakse laialdaselt kahjustatud juuste taastamiseks, majanduskasvu soodustamiseks ja tervisliku sära tagamiseks.\nDimeksidiumi - dimetüülsulfoksiidi põhikomponendil on mitmeid unikaalseid omadusi, mis on inimese keha jaoks kasulikud. Tänu oma võimele pinnakudete tungimiseks ja rakkude ainevahetuse kiirendamiseks kiirendab dimetüülsulfoksiid bioloogiliste membraanide kaudu kudede kasulike ainete suurepärast transportijat.\nSamal ajal ei sisalda ravimit ise toitainekomponente, vaid aitab ainult suurendada õlilahustesse sisalduvate vitamiinide ja mikroelementide efektiivsust, mille tulemusena hakkavad nad juuksefolliikulisse ja pea nahka palju tõhusamalt mõjuma. Dimetüülsulfoksiidil on antibakteriaalne toime, samuti võime lahustada orgaanilisi ja anorgaanilisi aineid, sügavalt puhastada juukseid ja valmistada need kasulike toodete toimeks.\nTraditsioonilises meditsiinis peetakse dimeksiidi agressiivseks, tugevateks ravimiteks, mida ei soovitata juuste raviks. Kuid kosmeetikud jätavad selle arvamuse ümber lükka, osutades praktikas selle kasulikule mõjule kasulike ainete kasvu, toitumise, vedeliku ja juuste ja peanaha küllastumisele. Dimetüülsulfoksiidi kasutatakse laialdaselt professionaalses kosmeetikas, mis on peamine vahend hõre nõrgenenud juuste hoidmiseks, et vältida kadu ja taastada looduslik struktuur.\nKuid me ei tohiks unustada, et dimetoksiid on peamiselt farmakoloogiline aine, millel on teatavad vastunäidustused ja mõnikord kõrvaltoimed.\nDimeksiidi juuste maskide ohtude ja eeliste kohta on palju vastuolusid. Mõned naised näitavad tõeliselt suurepäraseid tulemusi nende kasutamisest, teised väidavad, et juuste seisund on muutunud halvemaks kui enne ravi alustamist. Kas see tööriist on teie jaoks kas või mitte?\nSelleks, et suurendada efekti, kandke supelmahuti või katke oma peaga plastikuga, mähitage üleval soe käterätik. Pärast teatud aega loputage juukseid sooja veega ja palsamiga.\nSeda imesussi nimetatakse "vitamiiniks". See sisaldab mitmeid vitamiine, mis aitavad teil väga kiiresti taastada lokkide struktuuri ja tugevust. Eriti soovitatav talvel ja suvel, kui keha puudub looduslikud vitamiinid.\nSegada kõik koostisained hoolikalt ja rakendada 50 minutit. Ravi käigus on 10 protseduuri. Selles maskis sisalduvate vitamiinide maksimaalne kogus aitab juuste välimust taastada väljaspool hooaega ja vältida nende kasvu peatumist, mis tavaliselt toimub külma aastaajal.\nEnamasti kasutatakse seda maski ylang-ylangõli, kuid kui teil on oma lemmikseemneõli, võite vabalt võtta. Täiuslikult jõuavad võid, greipfruud, eukalüpt, teepuu, piparmünt, mürr, mandariin jne. Sega kõik komponendid põhjalikult ja juustele juurte juurtega, mähkida ja jätta 40-50 minutiks.\nPeaaegu kõik maske koos dimeksiidiga stimuleerivad juuste kasvu. Kuid seal on mitu eriti tõhusat mitmikkomponentset maski, mille abil saate kiirendada juuste kasvu kuni 3 cm kuus. See toime saavutatakse mitmete koostisosade kombinatsiooniga, millest igaüks on suurepärane kasvu promootor.\nVõtke virsikuõli teelusikat ja segage sama koguse mis tahes taimeõli (takjas, mandl, oliiv), lisage munakollane ja Dimexidum-tl tl. Kui teil on õline juuksed, lisage veel 3 tl. konjak. Kõik õrnalt segatakse, kohaldatakse juustele, soojas ülal. Peate seda maski hoidma mitte rohkem kui pool tundi, seejärel loputada hästi šampooniga, loputada toatemperatuuril vett sidrunimahlaga või õunasiidri äädikat.\nKolm tassi värskelt pressitud sidrunimahla segatakse 2 tl vitamiine A ja E (õlilahuses) ja 1 tl Dimeksidiumi lahust. Sidrunimahla asemel võite kasutada alkoholi - brändi, alkoholi, viina. Sega kõik koostisosad ja hõõru maski juuste juurtega (ära unusta kanda kindaid). Pese maha 50 minuti pärast. Seda maski kasutatakse kord nädalas. Ravi kestus on 1,5 kuni 2 kuud.\nVõtke üks tükk riisist, takjasordist või kookosõli, lisage 3-15 tilka sidruniõli (kui teil on blondid) või eukalüpti (tumedatele juustele), dimeksidiumi ning vitamiine A ja E teelusikatäis õlilahuses (7 tilka). Pärast segamist tuleb seda kompositsiooni veidi soojendada ja hõõru juuksejuurtega massaaži liigutustega. Soojendage pea, hoidke 40-50 minutit. Kanda mask 1-1,5 kuud, 1 kord nädalas. Siis lase oma juuksed mõneks kuuks puhata.\nDimeksiidi maskid on väga lihtne valmistada. Kõik on nii lihtne kui kaks ja kaks: minge järgmise apteegi juurde ja ostke kõik koostisosad korraga. Ja teie juuksed tänavad täiel määral sellise tähelepanu eest: nad tulevad ellu, nad säravad, nad palvetavad teid nende tervisliku väljanägemise ja jõuga. Lihtsalt õli-vitamiin-dimeksidovy paradiis!\nMa tean demiksiidi pikka aega, aga ainult günekoloogias. Ma mäletan väga hästi, mis tema eriline lõhn on. Pikaajalisel kasutamisel säilib ka suu maitse. Ja mul on küsimus kohe: aga pärast Dimexidum'iga kasutatavaid maske, kas ka juustele on selline lõhn või kas teised koostisained seda tapavad?\nOlen alati väga ettevaatlik, kui kasutate kodus erinevaid maske. Mingil põhjusel muretsesin alati nende meetmete tagajärgede pärast. Kuid hiljuti, poja sünniga, pole salongide külastamiseks piisavalt aega. Kuid hiljuti märkasin, et mu juuksed on muutunud igavaks, elutuks ja kasvanud, ja lootusetult mõtlesin kõik üle ja otsustasin proovida kasutada takjapõhist dimekseksi maski. Olles teinud 2-3 protseduuri, märkasin, et juuksed ei ilmu mitte ainult soovile, vaid ka hakkasid kasvama. Kõigi kriteeriumide järgi sattus see mask mulle, kuid ainus miinus oli ainult põletustunne, mistõttu ma ei suutnud seda 40 minutit seista ja pese maha poole tunni pärast. Ütle mulle, palun, kui mulle selles küsimuses uustulnuk, mida ma tegin maskis mitte nii, et tundsin põletustunnet?\nDimeksiidi juuste mask\nJuuste kaotus ja nende aeglane kasv on probleemiks, mida paljud inimesed tunnevad mitte kuulda. Need, kes on juba meeleheitel pööranud "kolme juukse" välja arukaks, pikkadele juustele, terve ja hiilgava hunnikuga, nõuavad paljudest meditsiinilistest ja rahvatervisega seotud vahenditest. Dimeksiidi juuksemask on nende silmapaistev koht nende väljapaiskumisest. See on üks viis, kuidas muuta juuksed tugevamaks ja tervislikumaks, vältida juuste väljalangemist ja suurendada selle intensiivsust. Kompositsioonil on tugev mõju: selle kasutamine võimaldab juuste kasvu märkimisväärselt suurendada - kuni 3 sentimeetrit kuus kiirusega umbes 1-1,2 sentimeetrit kuus!\nMiracle koostisosa, muutes juuksed uskumatult tugevaks ja sundides kasvama enneolematult kiirusega - uimasti nimega Dimexide. Seda kasutatakse, rikkudes naha terviklikkust ja edendades haavade kiiremat paranemist. Lisaks kasutatakse seda lokaalse iseloomuga valu leevendamiseks, mis tekib näiteks lihastes. Toimeaine tungib rakuseina sisse ja seega transpordib terapeutilised komponendid rakku.\nSee põhimõte on oluline, kui juhendis sisaldub juustuhooldustoodete koostisosade hulka Dimexidum. Tänu temale suureneb mis tahes maski efektiivsus, sest ravim toimib juhi juhi juurtena ja edastab juukseid, mida nad vajavad, kuid sageli kogevad nad ägedat puudust. Selle tulemusena on pirnid küllastunud õlide, vitamiinide, toitainetega. Kõik see loob soodsad tingimused juuste kasvatamiseks ja muudab need kiiremas tempos kasvama. Nende kaotus peatub, kuna Dimexide "taaselustab" juuksefolliikulisid, aitab neil tugevneda ja toita. Juuksed reageerivad hästi Dimexide'ile, on vaja ainult seda suurepärast vahendit proovida.\nMillistel juhtudel soovitatakse Dimexidum'it kasutada?\nÜhendite, mille koostisosade hulka kuuluvad dimetoksiid, kasutamine on näidatud järgmistel juhtudel.\nNõrgendatud, toidulisanditel on mõju, kuid ebapiisav.\nJuuste tugev kaotus ja kõik patoloogiad, mille jaoks see on iseloomulik, ei olnud kindlaks tehtud.\nSelle imelise ravimi maskid võivad sõna otseses mõttes anda oma juustele teise elu, aga te ei tohiks nendega koos minna. Neid kasutatakse nii juuste elustamiseks meetmeid, ning hiljem, kui olukord normaliseerunud oleks parim asendada need eeterlikud õlid või muud füüsilised abinõud.\nMaski tuleks kasutada eelnevalt pestud ja kuivatatud juustele. See on oluline. Vastasel korral satuvad koos kasulike ainetega juustele asetatud mustus kangasse.\nDimeksiid segatakse alati maskiga (tingimata kuumutatakse, kuid mitte keedetud!) Pärast kõigi teiste koostisosade olemasolu. Segu tuleb korralikult segada, kuna dimetoksiidil on ebameeldiv omadus, et settida anuma põhjas.\nNäiteks ei tohiks seda ainet maskida rasedatele naistele ega naistele imetamise ajal. Dimeksiidi kasutamine ei ole soovitatav neerupuudulikkusega, silmahaiguste, raske ateroskleroosiga inimeste puhul. Lisaks sellele võib Dimeksiidi kasutamise vastane argument olla selle aine suhtes banaalne allergia, mis ilmneb eraldi. Kui teete esmakordselt maske Dimexide'iga, ärge unustage testut: võtke naha kompositsiooni tilk seestpoolt küünarnukist välja. Kui nahk selles kohas punetaks, ei ole Dimexide teile sobilik ja peate otsima alternatiivseid vahendeid.\nDimexidi koostiste retsepte on lihtne leida, mida saab teha iseseisvalt kodus, internetis, kuid oleme välja valinud kõige tõhusamad, millel on kõige positiivsem tagasiside.\nSee sisaldab ammoonides dimetoksiidi, B6 ja B12 vitamiine, mis aitavad vabaneda kõõmast ja stimuleerivad juuste kasvu, parandavad peanaha veresoonte seisundit ja soodustavad juuste kasvu, samuti õlide vitamiine A ja E, kastoorõli ja takjasõli ning sidrunimahla.\nAitab tugevdada kahjustatud ja nõrku juukseid. Vaja on õlilahust E-vitamiini (1 tl.), Topsuõli (2 tl.), Kastoorõli (2 tl.), Vitamiini A ampullides (1 spl), dimetoksiidi (1 spl l.), lavendliõli (4 tilka).\nPeate hoidma segu oma juustele umbes pool tundi, seejärel loputa see ära šampooni kasutamisel.\nViige 1 dl dimeksidiumi supilusikatäit ja segage teiste koostisosadega väga hästi.\nTeine imemask on valmistatud Dimexidi ja astelpajuõliga. Vajame astelpajuõli (2 spl) ja dimeksiidi (1 tl.)\nKalla ettevaatlikult Dimeksiidi teelusikatäis, segage see väga hoolikalt kuumutatud õliga ja toode on valmis.\nSelleks, et kompositsiooni koostisosad töötaksid võimalikult efektiivselt, on vaja katta pea kotis või kilega ja rätikuga 1 tund, seejärel loputada kompositsiooni šampooni abil. Tulemus on ilmne - juuksed muutuvad läikivaks ja tugevaks, hakkavad väga kiiresti kasvama.\nDimeksiid on tööriist, millest reeglina võite leida ainult positiivseid ülevaateid ja selle kasutamise tulemused võivad muljet avaldada. Eesmärgi lõpuks saavutamiseks ja juuste tugevdamiseks ärge unustage, et lähenemine peab olema terviklik - juuste tervis sõltub mitte ainult hooldustooteid, vaid ka sellest, kas te peate peanahka koorima, sööte õiges suunas ja kui palju vett te juuksed pestakse.\nJuuste väljalangemine võib olla hormonaalse süsteemi häired või tarbetu stressi, nii et isegi kõige tõhusam mask ei aita alati. Kui teil on kahtlusi, on parem eksperdiarvamuste saamine. Ka Dimexide'i maskide kasutamise alguses võivad juuksed hakata tugevamalt kui enne. Kui te jälgite seda mõju iseenesest, pole seal midagi kohutavat - paljud inimesed märgivad sarnast reaktsiooni. Jätkake protseduure ja veenduge, et see lõpeb kiiresti ja probleem ei häiri teid enam.\nDimeksiid on juustele täiesti ohutu ning maski saab kodus ohutult kasutada, ilma et ta peaks kartma, et see oleks juuksed halvem. Peamine asi - ärge ületage koos ravimit sisaldava koostisosaga ja ärge unustage kompositsiooni kasutamise katkestamist, muidu ei lase dimexidumist väljuva juuksevärvi mask tegelikku tulemust.\nJagage postitust "Retseptid lihtsate juuste väljamõeldud maskide jaoks, milles on dimeksiid juuste väljalangemise vastu"


2014/528/EL: Euroopa Keskpanga suunis, 9. juuli 2014 , täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega ning millega muudetakse suunist EKP/2007/9 (EKP/2014/31)\n9. juuli 2014,\nSuunist EKP/2013/4 (1) on oluliselt muudetud. Kuna teha tuleb täiendavaid muudatusi, tuleks suunis EKP/2013/4 selguse huvides uuesti sõnastada.\nEuroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (edaspidi „RKPd”) teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Üldised tingimused, mille kohaselt EKP ja RKPd on valmis krediiditehinguid sõlmima, sealhulgas kriteeriumid, mis määravad tagatise kõlblikkuse eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks, on sätestatud suunise EKP/2011/14 (2) I lisas.\n8. detsembril 2011 ja 20. juunil 2012 tegi EKP nõukogu otsuse täiendavate krediidikvaliteedi parandamise meetmete kohta pankade laenuandmise ja euroala rahaturu likviidsuse toetamiseks, mille hulka kuuluvad ka meetmed otsuses EKP/2011/25 (3). Viited reservimäärale suunises EKP/2007/9 (4) tuli viia kooskõlla Euroopa Keskpanga määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) muudatustega, (5) mis tehti Euroopa Keskpanga määrusega (EL) nr 1358/2011 (EKP/2011/26) (6).\nOtsuses EKP/2012/4 (7) sätestati, et RKPd ei peaks olema kohustatud eurosüsteemi laenuoperatsioonide tagatisena vastu võtma kõlblikke pangavõlakirju, mille on taganud Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all olev liikmesriik või liikmesriik, kelle reiting jääb alla eurosüsteemi läve, mis kehtestab kõrgete krediidistandardite miinimumnõude.\nOtsusega EKP/2012/12 (8) vaadati läbi ka suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.2.3.2 sätestatud lähedalt seotuse keelu erand seoses osapoole poolt endale tagatiseks emiteeritud ja valitsuse tagatud pangavõlakirjadega.\n2. augustil 2012. aastal asendati otsus EKP/2011/25 suunisega EKP/2012/18, (9) mille RKPd rakendasid oma lepingutes või õigusaktidega. Suunis EKP/2012/18 võimaldas eurosüsteemi krediiditehingutes osalevatel osapooltel suurendada endale emiteeritud valitsuse tagatud pangavõlakirjade, mis neil oli 3. juulil 2012, kasutust tingimusel, et EKP nõukogu on erandjuhtudel andnud selleks eelnevalt loa. Taotlusele EKP nõukogu eelneva heakskiidu saamiseks tuleb lisada rahastamiskava.\nSuunist EKP/2012/18 muudeti 10. oktoobril 2012. aastal suunisega EKP/2012/23, (10) millega otsustati ajutiselt laiendada kriteeriume, millega määratakse eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides tagatisena kasutatava vara kõlblikkus, ning kõlbliku varana rahapoliitika operatsioonides vastu võtta ka turukõlblikke võlainstrumente, mis on vääringustatud Inglise naelades, jeenides või USA dollarites. Nende turukõlblike võlainstrumentide suhtes kohaldati väärtuse allahindlust, mis kajastaks asjaomase vahetuskursi volatiilsust minevikus.\nSuunis EKP/2013/2 (11) täpsustab pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide ennetähtaegse tagasimakse menetlust osapoolte jaoks, et tagada samade tingimuste kohaldamine kõikide RKPde poolt. Eelkõige kohaldatakse sanktsioonide korda, mis on sätestatud suunise EKP/2011/14 I lisa 6. liites, kui osapooled ei ole RKP-le tähtaegselt, osaliselt või täielikult teostanud arveldust, mille osas nad ennetähtaegset tagasimakset taotlesid.\nSuunist EKP/2012/18 tuli täiendavalt muuta, et hõlmata ka otsuse EKP/2012/34 (12) sisu, ning tagada, et RKPd ei oleks kohustatud eurosüsteemi laenuoperatsioonide tagatisena vastu võtma kõlblikke tagatud pangavõlakirju, mis on: a) emiteeritud neid võlakirju kasutavate või temaga lähedalt seotud osapoolte poolt ning b) täielikult tagatud liikmesriigi poolt, kelle krediidihindamine ei vasta eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele ning kes EKP nõukogu hinnangul vastab Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi tingimustele.\nSelguse tagamiseks ja lihtsustamise huvides asendati suunis EKP/2012/18 20. märtsil 2013. aastal suunisega EKP/2013/4, mille RKPd rakendasid oma lepingutes või õigusaktidega.\nSelguse tagamiseks ja lihtsustamise huvides hõlmati otsuste EKP/2011/4, (13) EKP/2011/10 (14) ja EKP/2012/32 (15) sisu suunisega EKP/2013/4 koos teiste eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega seonduvate ajutiste meetmetega.\n5. juulil 2013. aastal muudeti suunist EKP/2013/4 otsusega EKP/2013/22 (16) ja 12. märtsil 2014. aastal suunisega EKP/2014/12, (17) et võtta arvesse euroala liikmesriike, kes EKP nõukogu hinnangul vastavad Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi tingimustele ning kajastada muutusi eurosüsteemi tagatisvarade raamistikus. Seoses euroala liikmesriikide, kes vastavad Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi tingimustele, nimekirja muutmisega tuleb suunist EKP/2013/4 täiendavalt korrigeerida.\nOtsusega EKP/2013/36 (18) korrigeeritakse väärtuskärpeid ja teenuse järjepidevuse sätteid, mida suunises EKP/2013/4 sätestatud eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonidega seotud täiendavate ajutiste meetmete kohaselt kohaldatakse varaga tagatud väärtpaberite suhtes, ning muudetakse kõlblikkuskriteeriume, mida kohaldatakse täiendavate krediidinõuete suhtes.\nSelguse tagamiseks ja lihtsustamise huvides tuleks otsuste EKP/2013/22 ja EKP/2013/36 sisu hõlmata käesoleva suunisega.\n22. mail 2014 otsustas EKP nõukogu, et lisaks suunises EKP/2013/4 sätestatud täiendavatele krediidinõuetele võivad RKPd vastu võtta ka mittefinantsettevõtete emiteeritud teatavaid lühiajalisi võlainstrumente, mis ei vasta eurosüsteemi turukõlblike varade kõlblikkuskriteeriumidele, tingimusel, et nad vastavad EKP nõukogu poolt sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele ja riskiohjemeetmetele. Asjaomase otsuse valguses tuleb suunist EKP/2013/4 täiendavalt korrigeerida.\n3. Artikli 6 lõike 1 ning artikli 8 tähenduses käsitletakse Kreeka Vabariiki ja Küprose Vabariiki Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi tingimustele vastavate euroala liikmesriikidena.\n1. Lisaks varaga tagatud väärtpaberitele, mis on kõlblikud suunise EKP/2011/14 I lisa 6. peatüki kohaselt, on eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks tagatisena kõlblikud ka varaga tagatud väärtpaberid, mis ei vasta suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.3 sätestatud krediidihinnangu nõuetele, kuigi muus osas vastavad kõikidele suunise EKP/2011/14 I lisa kohaselt varaga tagatud väärtpaberite suhtes kehtivatele kõlblikkuskriteeriumidele, tingimusel et neile on mis tahes vastuvõetavaks tunnistatud reitinguagentuuri poolt antud kaks vähemalt kolmekordse B reitingut (19). Need peavad vastama ka järgmistele nõuetele:\nrahavoogu tekitavad varad, mis tagavad väärtpaberit, peavad kuuluma ühte järgmistest varaliikidest: i) eluasemelaenud; ii) laenud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, iii) ärikinnisvaralaenud; iv) autolaenud; v) liisingunõuded; vi) tarbimislaenud; vii) krediitkaardinõuded;\nvaraga tagatud väärtpaberi emiteerimisel tähtajaks tasumata;\n2. Lõikes 1 osutatud varaga tagatud väärtpaberite suhtes, millel on kaks vähemalt ühekordse A (20) reitingut, kohaldatakse väärtuse 10 % allahindlust.\n3. Lõikes 1 osutatud varaga tagatud väärtpaberite suhtes, millel ei ole kahte vähemalt ühekordse A reitingut, kohaldatakse väärtuse 22 % allahindlust.\n5. RKP võib eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide tagatisena vastu võtta varaga tagatud väärtpabereid, mille alusvara hulka kuuluvad eluasemelaenud või laenud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele või mõlemad, mis ei vasta suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.3.2 sätestatud krediidihinnangu nõuetele ja eespool lõike 1 punktides a kuni d ja lõikes 4 osutatud nõuetele, kuigi muus osas vastavad varaga tagatud väärtpaberi suhtes suunises EKP/2011/14 kehtestatud kõlblikkuskriteeriumidele ja neil on kaks vähemalt kolmekordse B reitingut. Need varaga tagatud väärtpaberid on siiski piiratud enne 20. juunit 2012 emiteeritutega ja nende suhtes kohaldatakse 22 % allahindlust.\n6. Varaga tagatud väärtpaberid, mille teenuse järjepidevuse sätted vastasid suunisele EKP/2013/4 ja mis olid kõlblike varade nimekirjas enne 1. oktoobrit 2013, jäävad kõlblikeks kuni 1. oktoobrini 2014.\n„eluasemelaen” (residential mortgage) — hõlmab lisaks eluaseme kinnisvara hüpoteegiga tagatud laenudele garantiiga eluaseme hüpoteeklaenud (ilma kinnisvara hüpoteegita), kui garantii tuleb kohustuste rikkumise korral viivitamata välja maksta. Sellist garantiid võib anda erinevas lepingulises vormis, sealhulgas kindlustuslepingutena, kui need on antud avaliku sektori üksuse poolt või riikliku järelevalve alla kuuluva finantseerimisasutuse poolt. Garandi krediidivõime hinnang peab garantii eesmärgil vastama eurosüsteemi krediidikvaliteedi astmele 3 eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal tehingu tähtaja jooksul;\n„väike ettevõtja” ja „keskmise suurusega ettevõtja” (small enterprise, medium-sized enterprise) — majandustegevusega üksus, olenemata selle õiguslikust vormist, mille aruandlusest nähtuv käive, või konsolideeritud kontserni käive üksuse kuulumisel konsolideeritud kontserni, jääb alla 50 miljoni euro;\n„viivislaen” (non-performing loan) hõlmab laenusid, mille puhul intressi või põhisumma makse hilineb 90 või rohkem päeva ja võlgnik on maksejõuetu vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (21) artiklis 178 või kui esineb alus kahtluseks, et makset ei teostata täies ulatuses;\n„struktureeritud laen” (structured loan) — struktuur, mis hõlmab allutatud krediidinõude;\n„sündikaatlaen” (syndicated loan) — laen, mille annab laenusündikaadis olevate laenuandjate rühm;\n„finantsvõimenduslaen” (leveraged loan) — laen, mis antakse ettevõtjale, kellel on juba märkimisväärne võlakohustus, näiteks väljaostu või ülevõtmise rahastamine, kui laenu kasutatakse laenusaajaks oleva ettevõtja aktsiakapitali ostmiseks;\n„teenuse järjepidevuse sätted”(servicing continuity provisions) — varaga tagatud väärtpaberi õigusdokumentatsioonis olevad sätted, millega tagatakse asendusteenus või asendusteenuse korraldaja (kui asendusteenus pole sätestatud). Kui sätestatud on asendusteenuse korraldaja, tuleb asendusteenuse korraldaja määrata ja panna talle kohustus leida sobiv asendusteenuse pakkuja 60 päeva jooksul alates kohustuste täitmata jätmisest, et tagada õigeaegne makse ja varaga tagatud väärtpaberi teenindamine. Sätestada tuleb ka sündmused, mille puhul tuleb teenuse pakkuja asendada. Selliste sündmuste aluseks võib olla reiting või selle puudumine, st asendava teenuse pakkuja määramine olemasoleva teenuse pakkuja kohustuste mittetäitmise korral.\n2. RKPd, kes otsustavad krediidinõudeid lõike 1 alusel vastu võtta, kehtestavad kõlblikkuskriteeriumid ja riskiohjemeetmed, täpsustades kõrvalekalded suunise EKP/2011/14 I lisa nõuetest. Need kõlblikkuskriteeriumid ja riskiohjemeetmed hõlmavad kriteeriumi, et krediidinõuete suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigust, kus RKP kõlblikkuskriteeriumid ja riskiohjemeetmed kehtestab. EKP nõukogu peab need kõlblikkuskriteeriumid ja riskiohjemeetmed eelnevalt heaks kiitma.\n3. RKP võib EKP nõukogu eelneval heakskiidul vastu võtta krediidinõudeid järgmistel erandjuhtudel:\nta kohaldab muu RKP poolt lõigete 1 ja 2 alusel kehtestatud kõlblikkuskriteeriume ja riskiohjemeetmeid või\nmuu liikmesriigi seaduse alusel kui vastuvõtva RKP asukoha liikmesriik või\nkrediidinõue on krediidinõuete kogumi osa või tagatud kinnisvaraga, kui krediidinõude suhtes kohaldatav õigus või asjaomane laenusaaja (või kohastel juhtudel garantii andja) on ELi liikmesriigist, mis ei ole vastuvõtva RKP asukoha riik.\nTeatavate lühiajaliste võlainstrumentide vastuvõtmine\n1. RKPd võivad eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide tagatisena vastu võtta teatavaid lühiajalisi võlainstrumente, mis ei vasta suunise EKP/2011/14 I lisas sätestatud eurosüsteemi turukõlblike varade kõlblikkuskriteeriumidele.\n2. RKPd, kes otsustavad lühiajalisi võlainstrumente lõike 1 alusel vastu võtta, kehtestavad kõlblikkuskriteeriumid ja riskiohjemeetmed, tingimusel, et need vastavad EKP nõukogu poolt kehtestatud miinimumstandarditele. Need kõlblikkuskriteeriumid ja riskiohjemeetmed hõlmavad järgmisi lühiajaliste võlainstrumentide suhtes kohaldatavaid kriteeriume:\nneed on emiteeritud euroalal asutatud mittefinantsettevõtete (22) poolt. Lühiajalise võlainstrumendi garant (kohastel juhtudel) peab ühtlasi olema euroalal asutatud mittefinantsettevõte, v.a juhul, kui lühiajaline võlainstrument ei vaja garantiid alapunktis d sätestatud kõrgetele krediidistandardite nõuetele vastamiseks;\nnendega ei kaubelda eurosüsteemi jaoks vastuvõetaval turul vastavalt suunise EKP/2011/14 I lisa punktile 6.2.1.5;\nneed on vääringustatud eurodes;\nneed vastavad asjaomase RKP kehtestatud kõrgete krediidistandardite nõuetele, mida kohaldatakse suunise EKP/2011/14 I lisa punktides 6.3.2 ja 6.3.3 sätestatud nõuete asemel;\nneed vastavad suunise EKP/2011/14 I lisas sätestatud eurosüsteemi turukõlblike varade kõlblikkuskriteeriumidele, v.a alapunktides a kuni d sätestatu osas.\n3. RKP ei tohi, v.a teise RKPga sõlmitud kahepoolse lepingu alusel, vastu võtta lõigetes 1 ja 2 sätestatud lühiajalisi võlainstrumente, mis on emiteeritud euroalal:\nasjaomase teise RKP poolt või\nväärtpaberite keskdepositooriumi poolt, mis i) on saanud eurosüsteemilt dokumendis Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations (23) kirjeldatud standardite ja hindamiskorra kohaselt positiivse hinnangu ja ii) on asutatud euroala liikmesriigis, kus on asutatud asjaomane teine RKP.\n4. Käesolevas artiklis tähendab mõiste „lühiajalised võlainstrumendid” võlainstrumente, mille tähtaeg ei ületa emiteerimisel ja mis tahes sellele järgneval ajal 365 päeva.\n1. RKP ei ole kohustatud eurosüsteemi krediiditehingute tagatisena vastu võtma kõlblikke pangavõlakirju, mis\nei vasta eurosüsteemi kõrgete krediidistandardite nõuetele,\nmille on emiteerinud neid kasutav tehingupool või tehingupoolega lähedalt seotud üksus ja\nmis on täielikult tagatud liikmesriigi poolt:\nkelle reiting ei vasta eurosüsteemi poolt emitentidele ja turukõlblike varade garantidele kehtestatud kõrge krediidistandardi miinimumnõuetele kooskõlas suunise EKP/2011/14 I lisa punktidega 6.3.1 ja 6.3.2 ja\nkes täidab Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi EKP nõukogu hinnangul.\n4. Erandjuhtudel võib EKP nõukogu teha ajutisi erandeid lõikes 3 sätestatud nõudest maksimaalselt kolmeks aastaks. Erandi tegemise taotlus tuleb esitada koos rahastamiskavaga, mille alusel omakasutuses olevate valitsuse poolt tagatud katmata pangavõlakirjade kasutamine taotluse esitaja poolt lõpetatakse järkjärguliselt kolme aasta jooksul pärast erandi heakskiitmist. Kõik erandid, mis on antud pärast 3. juulit 2012, kehtivad kuni nende korralise läbivaatuseni.\n1. Suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.2.1 kirjeldatud turukõlblikud võlainstrumendid, mis on vääringustatud Inglise naelades, jeenides või USA dollarites, on kõlblikuks tagatiseks eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides järgmistel tingimustel: a) need on emiteeritud, neid hoitakse ja arveldatakse euroalal; b) emitent on asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas ja c) need täidavad kõiki muid suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.2.1 sätestatud kõlblikkuskriteeriume.\n5. Välisvaluutas vääringustatud turukõlblike varade suhtes kohaldatakse ainult käesoleva suunise artikleid 1, 3, 6, 7 ja 9.\n2. Eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve ei kohaldata turukõlblike võlainstrumentide suhtes, mida emiteerivad või täielikult tagavad euroala liikmesriikide keskvalitsused, kes on Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all, v.a juhul, kui EKP nõukogu otsustab, et asjaomane liikmesriik ei täida finantstoe ja/või makromajandusliku programmi tingimusi.\n3. Turukõlblike võlainstrumentide suhtes, mida emiteerib või täielikult tagab Kreeka Vabariigi või Küprose Vabariigi keskvalitsus, kohaldatakse konkreetseid väärtuskärpeid, mis on sätestatud käesoleva suunise I ja II lisas.\n1. Käesolev suunis jõustub 9. juulil 2014.\n2. RKPd võtavad meetmed, mis on vajalikud artikli 1 lõike 3, artikli 3 lõigete 2, 3, 5 ja 6, artikli 3 lõike 7 punkti g, artikli 4 lõike 3 punkti c ja artikli 8 lõike 3 järgimiseks, ning kohaldavad käesolevat suunist alates 20. augustist 2014. Nad teatavad EKP-le artikli 1 lõikes 3, artikli 3 lõigetes 2, 3, 5 ja 6, artikli 3 lõike 7 punktis g, artikli 4 lõike 3 punktis c ning artikli 8 lõikes 3 sätestatud meetmetega seotud dokumentidest ja meetmetega seonduvatest asjaoludest hiljemalt 6. augustiks 2014 ning artiklis 5 sätestatud meetmetest EKP nõukogu poolt sätestatud korras.\n3. Artiklit 6 kohaldatakse kuni 28. veebruarini 2015.\n„Kindlasummalise vähenduse arvutamine kontrollimiseks (R6):\nKindlasummaline vähendus: vähendust kohaldatakse kõikide krediidiasutuste suhtes. Iga krediidiasutus lahutab maksimumsumma, mille eesmärgiks on väga väikeste reservinõuete halduskulu vähendamine. Juhul kui [reservibaas × reservimäär] on alla 100 000 euro, võrdub kindlasummaline vähendus [reservibaas × reservimäär]. Juhul kui [reservibaas × reservimäär] on suurem või võrdne 100 000 euroga, võrdub kindlasummaline vähendus 100 000 euroga. Asutused, kellel on lubatud statistilisi andmeid seoses nende konsolideeritud reservibaasiga esitada kontsernina (vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) III lisa 2. osa 1. jaos), hoiavad kohustuslikke reserve ühe kontserni kuuluva asutuse kaudu, mis tegutseb ainult kõnealuste asutuste vahendajana. Seda ainult juhul, kui kontsernil tervikuna on lubatud kindlasummalist vähendust lahutada kooskõlas Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1745/2003 (kohustusliku reservi kohaldamise kohta) (EKP/2003/9) (24) artikliga 11.\nKohustuslik reserv = reservibaas × reservimäär — kindlasummaline vähendus\n1. Suunis EKP/2013/4 tunnistatakse kehtetuks alates 20. augustist 2014.\n2. Viiteid suunisele EKP/2013/4 tuleb käsitada viidetena käesolevale suunisele ja lähtuda tuleb IV lisa vastavustabelist.\nFrankfurt Maini ääres, 9. juuli 2014\n(1) 20. märtsi 2013. aasta suunis EKP/2013/4 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega ning millega muudetakse suunist EKP/2007/9 (ELT L 95, 5.4.2013, lk 23).\n(2) 20. septembri 2011. aasta suunis EKP/2011/14 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (ELT L 331, 14.12.2011, lk 1).\n(3) 14. detsembri 2011. aasta otsus EKP/2011/25 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (ELT L 341, 22.12.2011, lk 65).\n(4) 1. augusti 2007. aasta suunis EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (ELT L 341, 27.12.2007, lk 1).\n(5) Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1745/2003, 12. september 2003, kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (ELT L 250, 2.10.2003, lk 10).\n(6) Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1358/2011, 14. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (EKP/2011/26) (ELT L 338, 21.12.2011, lk 51).\n(7) 21. märtsi 2012. aasta otsus EKP/2012/4, millega muudetakse otsust EKP/2011/25 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (ELT L 91, 29.3.2012, lk 27).\n(8) 3. juuli 2012. aasta otsus EKP/2012/12, millega muudetakse otsust EKP/2011/25 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (ELT L 186, 14.7.2012, lk 38).\n(9) 2. augusti 2012. aasta suunis EKP/2012/18 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega ning millega muudetakse suunist EKP/2007/9 (ELT L 218, 15.8.2012, lk 20).\n(10) 10. oktoobri 2012. aasta suunis EKP/2012/23, millega muudetakse suunist EKP/2012/18 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (ELT L 284, 17.10.2012, lk 14).\n(11) 23. jaanuari 2013. aasta suunis EKP/2013/2, millega muudetakse suunist EKP/2012/18 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (ELT L 34, 5.2.2013, lk 18).\n(12) 19. detsembri 2012. aasta otsus EKP/2012/34 välisvääringus nomineeritud tagatiste kõlblikkuse reeglite ajutise muutmise kohta (ELT L 14, 18.1.2013, lk 22).\n(13) 31. märtsi 2011. aasta otsus EKP/2011/4 ajutiste meetmete kohta seoses Iiri valitsuse poolt emiteeritud või tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega (ELT L 94, 8.4.2011, lk 33).\n(14) 7. juuli 2011. aasta otsus EKP/2011/10 ajutiste meetmete kohta seoses Portugali valitsuse poolt emiteeritud või tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega (ELT L 182, 12.7.2011, lk 31).\n(15) 19. detsembri 2012. aasta otsus EKP/2012/32 ajutiste meetmete kohta seoses Kreeka Vabariigi valitsuse poolt emiteeritud või tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega (ELT L 359, 29.12.2012, lk 74).\n(16) 5. juuli 2013. aasta otsus EKP/2013/22 ajutiste meetmete kohta seoses Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega (ELT L 195, 18.7.2013, lk 27).\n(17) 12. märtsi 2014. aasta suunis EKP/2014/12, millega muudetakse suunist EKP/2013/4 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega ning millega muudetakse suunist EKP/2007/9 (ELT L 166, 5.6.2014, lk 42).\n(18) 26. septembri 2013. aasta otsus EKP/2013/36 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (ELT L 301, 12.11.2013, lk 13).\n(19) Kolmekordne B reiting on vähemalt Moody Baa3, Fitch'i või Standard & Poor'i BBB- või DBRSi BBB.\n(20) Ühekordse A reiting on vähemalt Moody A3, Fitch'i või Standard & Poor'i A- või DBRSi AL.\n(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).\n(22) Mittefinantsettevõtted on määratletud Euroopa Arvepidamise Süsteemis 1995 (ESA 95).\n(23) Avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.\nVäärtuskärbete astmed Küprose Vabariigi emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide jaoks\nValitsuse tagatud pangavõlakirjad ja valitsuse poolt tagatud finantssektorivälised võlakirjad\nSuunis EKP/2013/4 (ELT L 95, 5.4.2013, lk 23)\nSuunis EKP/2014/12 (ELT L 166, 5.6.2014, lk 42)\nArtikli 3 lõike 6 punkt 1\nArtikli 3 lõike 7 punkt a\nArtikli 3 lõike 6 punkt 2\nArtikli 3 lõike 7 punkt b\nArtikli 3 lõike 6 punkt 3\nArtikli 3 lõige 7 punkt c\nArtikli 3 lõike 6 punkt 4\nArtikli 3 lõike 7 punkt d\nArtikli 3 lõike 6 punkt 5\nArtikli 3 lõike 7 punkt e\nArtikli 3 lõike 6 punkt 6\nArtikli 3 lõike 7 punkt f\nArtikli 3 lõike 7 punkt g\nArtikli 4 lõige 3 punkt c