Interkostaalse neuralgia ravi: klassikalisest meditsiinist mittetraditsiooniliste lähenemisviisideni - Radikuliit 2021\nInterkostaalne neuralgia - mis see on ja kuidas ravida\nPaljudel inimestel, eriti vanemas eas, tekivad rinnavälise neuralgia sümptomid. See haigus on närvisüsteemi kõige levinum patoloogia. Seda tüüpi neuralgiat põhjustavad reeglina selgroo haigused, kuid see võib ilmneda ka keha muude patoloogiliste protsesside tagajärjel. Arstid peavad seda haigust inimeste tervisele mitte liiga ohtlikuks, kuid see provotseerib tugevat valusündroomi, mis häirib tavalise rahuliku elu elamist. Neuralgia raviks on haiguse põhjuse kõrvaldamiseks vajalik sümptomaatiline ravi ja teraapia..\nInterkostaalne neuralgia (nimetatakse ka torakalgiaks) on muljumine, ärritunud või kokkusurutud selgroolüli. Valu tekkimise iseärasuste tõttu (vasakul, südame piirkonnas või südame all) segavad paljud patsiendid esimeste rünnakute ajal haigust südame-veresoonkonna patoloogiatega, näiteks südameinfarktiga. Samuti on oluline eristada rinnavälist neuralgiat kõhuvaludest, neerukoolikutest. Patoloogia erineb südameinfarktist selle poolest, et see ei muuda rõhku, pulssi ja nitroglütseriin ei aita sümptomeid leevendada. Valu suureneb liikumisega.\nInterkostaalse neuralgiaga valu võib tekkida patsiendi keha erinevates osades selgroo lähedal: kogu rindkere piirkonnas, paremal või vasakul tagaküljel, abaluude all. Sageli on valulikud aistingud vöötohatis. Reeglina areneb rinnanäärmevaheline neuralgia selgroo muude haiguste kulgemise tõttu: osteokondroos, skolioos, kasvajate ja selgroolülide vales asendis. Lisaks võivad haigust põhjustada järgmised tegurid:\nPikaajaline kokkupuude madalate temperatuuridega.\nRibi, rindkere, lülisamba vigastused.\nSeljaajus lokaliseeritud kasvajad.\nSpondüliit, kyphosis, muud selgroo haigused.\nSelja lihaste tugev ületreening.\nPatoloogilised muutused rinnus.\nKiire kasv (lastel).\nMenopaus, menopausijärgne periood (naistel).\nSarnaste sümptomite ilmnemisel ja ravi alustamisel ei tohiks te iseseisvalt diagnoosida rinnavälist neuralgiat, kuna selle taga võib olla tõsine haigus, mis nõuab kiiret meditsiinilist sekkumist. Haiguse diagnoosimise meetodid hõlmavad patsiendi uurimist, analüüse ja uurimist spetsiaalsete seadmete abil. Interkostaalse neuralgia olemasolu kindlakstegemine:\nUltraheli. Pole peamine rinnavälise neuralgiahaiguse (suure luutiheduse tõttu) uurimise meetod.\nRöntgen. Aitab näha kõrvalekaldeid inimese luustruktuuris.\nKT-skaneerimine. Tomogrammil on nähtav luu ja pehme kude.\nMüelograafia. Uurimise ajal süstitakse seljaaju kanalisse kontrastaine, mille abil näete haiguse tõttu pehmete kudede muutusi.\nKontrastne diskograafia. Kontrastaine süstitakse roietevaheliste ketaste piirkonda.\nMRT. Võimaldab kahjustatud koe- või luustruktuuride struktuuri täielikku uurimist.\nElektrospondülograafia. Aitab tuvastada patoloogiat esinemise algfaasis.\nEriti ettevaatlikku lähenemist teraapiale pärast haiguse diagnoosimist vajavad naised raseduse ja rinnaga toitmise ajal, kuna paljud ravimid on neile vastunäidustatud. Rindkerevaheline neuralgia võib tekkida selja tõsise koormuse taustal. Kui valu on talutav, tuleb naistele määrata ägedate haiguse sümptomite leevendamiseks füsioteraapia harjutusi, joogat või muid tegevusi..\nLülisamba närvidel on suured tagajärjed, nii et neid mõjutades jäljendab valu sageli südame-veresoonkonna haigusi. Näiteks võib vasakpoolses rindkere piirkonnas olla ebamugavustunne, mis kiirgab abaluu. Vasakpoolse rinnavälise neuralgia ravis, vastupidiselt südamehaigustele, aitavad sedatiivsed ravimid nagu Corvalol, Validol. Valuhoogude sagedus väheneb nende võtmisel märkimisväärselt. Valulikud aistingud võivad tugevneda pöördete, hingetõmmete, kehaasendi muutuste, äkiliste liikumiste ajal.\nInterkostaalse neuralgia haiguse valu on tuim, äge, põletav, paroksüsmaalne. See võib kesta mitu minutit kuni mitu päeva ja möödub sageli pärast mugavas asendis magamist. Lisaks kaasnevad haigusega: kahjustatud piirkondade tuimus, lihaspinged, krambid, suurenenud higistamine, naha "roomamise" tunne, unehäired, pisaravus. Suurenenud interkostaalne neuralgia pärast treeningut või pingutust.\nInterkostaalse neuralgia ravi kodus viiakse läbi erinevate meetoditega. Haiguse ägeda perioodi peamine ülesanne on leevendada valu sündroomi, mis võib patsiendile olla äärmiselt valulik. Valuvaigistite võtmise kõrval tuleb tegutseda patoloogia põhjustanud põhjusel ja läbi viia sobiv teraapia.\nSeljavalude tänapäevane ravi on ebamugavustunde lihtsalt kõrvaldamisest juba pikka aega möödas. Oluline on käsitleda mitte manifestatsioone, vaid nende põhjust. Sellise integreeritud lähenemisviisi näide on MSPVA-de lisamine neurotroopsete vitamiinidega (B1, B6, B12). B-vitamiinid mitte ainult ei võimalda valu sündroomi kiiremini kõrvaldada kui ainult MSPVA-de (nt diklofenaki naatrium) võtmisel, vaid avaldavad ka soodsat mõju närvikiudude füsioloogilistele protsessidele., stimuleerida toitumist ja närvikoe struktuuri taastamist. Niisiis on MSPVA-de optimaalseks lisandiks ravimi Neuromultivit süstid, mis sisaldab terapeutilistes annustes kolme vitamiini B1, B6, B12. Neurotroopsete vitamiinide kasutamine suurtes terapeutilistes annustes võimaldab konsolideerida valuvaigistavat toimet, soodustab närvikiudude taastamist, tänu millele on võimalik saavutada valu sündroomi pikaajaline remissioon. Alustage ravi ravimiga igapäevaste süstidega 5-10 päeva, seejärel minge hooldusravile, 2-3 süsti nädalas kahe kuni kolme nädala jooksul.\nValu vähendamiseks soovitavad arstid kanda korsetti, mis toetab selgroogu ja leevendab stressi närvidele. Lisaks aitab kuiv kuumus valuga toime tulla, mis ei kahjusta keha - see meetod sobib rasedatele, kes ei pöördu pillravi poole. Krampide ilmnemise vältimiseks soovitavad arstid patsientidel vähem istuda, mitte võtta ebamugavaid poose, magada tasasel pinnal, välistada võimalikult suur füüsiline koormus, vaid vastupidi, keskmise tugevusega harjutused tuleks muuta igapäevaseks rutiiniks..\nMeditsiiniline ravi aitab patsiendil kiiresti leevendada valulikku valu. Kookidevahelisest neuralgiast ravimite abiga vabanemiseks lähenevad nad teraapiale kompleksselt: nad määravad valuvaigistid, põletikuvastased, lihaseid lõõgastavad ravimid. Kuidas ravida interkostaalset neuralgiat ravimitega:\nLeevendage valu. Seda aitavad sellised ravimid nagu ibuprofeen, diklofenak, ketoprofeen. Need on mittesteroidsed põletikuvastased ravimid, mis lahendavad rinnavälise neuralgia sümptomi kiiresti, kuid seedetrakti probleemidega inimesed ei tohiks neid võtta. Sel juhul aitavad tabletid Movalis, Sedalgin, Panadol, Pentalgin, Baralgetas. Pilli on soovitatav võtta kohe pärast haiguse sümptomite ilmnemist - nii möödub rünnak kiiremini.\nTehke blokaad. See on vajalik, kui patsiendil on haigusest tulenev tugev valu sündroom, mille korral tavalised pillid ei aita. Seejärel süstivad nad novokaiini, lidokaiini, hüdrokortisooni või diklofenaki.\nKasutage piprakrohvi. Aitab mitme päeva jooksul leevendada valu rinnanäärmetevahelisest neuralgiast.\nKõrvaldage selja lihaste spasmid. Selles aitavad lihasrelaksantide rühma ravimid: tisanidiin, Mydocalm, Clonazepam.\nVabane tuimusest. Sageli aitavad B-vitamiinid närvide struktuuri taastada..\nKandke salvi. On ravimeid, millel on väljendunud valuvaigistav toime, näiteks Finalgon, Fastum-gel. Sellised vahendid nagu Apizatron, Viproxal aitavad parandada vereringet, naha ainevahetusprotsesse. Lülisamba liikuvus koos interkostaalse neuralgiaga aitab kohandada kondroksiidi salvi.\nNeuralgia ravi pankadega\nKupumassaaž on tõhus protseduur, mis aitab koos ravimitega vabaneda rinnavälise neuralgiast. See meetod parandab lümfiringet, vereringet ja soodustab kudede uuenemist. Enne massaaži peaks inimene hoolikalt puhastama nahapiirkonnad, kuhu kanistrid pannakse. Lisaks sellele määritakse selle pind kuumutatud õli - eukalüpti või oliiviga. Purkide kinnitamise ajal võib kasutada vatituld tule sisselülitamiseks ja pärast nende asetamist tagaküljele või mehaanilist õhu eemaldamise meetodit (tänapäevastes purkides).\nKoduste rinnanäärmepiirkonna neuralgia korral kodus massaaži tegemisel peate meeles pidama, et seadmed peaksid nahka ainult pisut imema, tõstes seda mitte rohkem kui poolteist sentimeetrit. Pärast purgi kinnitamist algab massaaž: selja mõjutamiseks peate seadet liigutama alt ülespoole, mööda lümfisoonteid. Ärge asetage purke selgroole. Kui see õigesti läbi viiakse, ei põhjusta see patsiendile valu ja haiguse ravimise mõju ei ole kaua oodata..\nFüsioteraapia meetodid ei ole vähem tõhusad kui ravimid raviks. Neuralgiast vabanemiseks määravad arstid patsiendile dünaamilise voolu, mille abil ravimid viiakse kehasse. Interkostaalset neuralgiat ravitakse ka ultraheliga, mis teeb kahjustatud piirkondade mikromassaaži. Nii et patsient saaks haigusega valutult hakkama, on ette nähtud ravi parafiini, muda, osokeriidiga. Terapeutiline füüsiline kultuur aitab patsiendil tugevdada selja lihaseid, leevendades selgroo koormust ja toime tulla kahjustatud närvi survega..\nNõelravi (nõelravi) on iidne viis haiguste, sealhulgas neuralgia, raviks. Selle käigus torgatakse bioloogiliselt aktiivsed punktid spetsiaalsete õhemate nõeltega. Mõju teatud piirkondadele parandab nende seadmete abil verevarustust, ainevahetusprotsesse, leevendab valulikke aistinguid, eemaldab lihaste tasakaalustamatuse ägenemise ajal. Neuralgiaga määravad arstid tavaliselt kaks või kolm nõelravi kursust (üks kuur - umbes kümme protseduuri, kuid sõltub haiguse tõsidusest). Soovitud efekti saavutamiseks tehke kahekuuline paus.\nNõelravi massaaž on mittetraditsioonilise meditsiini ravimeetod, mis on paljude aastate jooksul osutunud efektiivseks rinnavälise neuralgia ravis. Meetodi põhiolemus on toimida bioloogiliselt aktiivsetes punktides, mis on seotud teatud elunditega. Säritusmeetodid on erinevad: kerged löömis- või katsumispunktid, surumine sõrme või peopesaga, tugev sügav surve (seda saab teha sõrmega või spetsiaalsete vahenditega, terad, tikud).\nPressimine, silitamine tuleks läbi viia naha pinnaga risti. Kui see silitab, peaks see olema pidev ja toimuma protseduuri algusest lõpuni samas tempos. Interkostaalse neuralgia korral on valu sündroomi oluliseks vähendamiseks reeglina vaja umbes 10-15 protseduuri. Pärast professionaaliga konsulteerimist saab patsient massaaži teha iseseisvalt. Fotode ristamistevahelise neuralgia mõne punkti paigutus:\nSiseruumides geranium. Rebige taimilt leht, hõõruge sellega valu piirkondi, mähkige villase teki või salli sisse - see aitab vähendada valu rinnavälise neuralgia piirkonnas.\nTähendab mesilasvaha, mesi, sibul. Salvi ettevalmistamiseks ühendage sibulate mahl, valge liilia sibula mahl, natuke mett ja mesilasvaha. Määrige valus koht seguga, mähkige sooja saamiseks korralikult sisse ja minge magama.\nShilajit taruvaiguga. Need ained on juba ristsidemevahelise neuralgia raviks tuntud. Nende kombineeritud kasutamine tagab kahjustatud kudede taastamise, põletikuliste protsesside eemaldamise. Efekti suurendamiseks kasutatakse segu mitte ainult väliselt, vaid ka seestpoolt..\nRaudrohi. Selle taimega infusiooni ettevalmistamiseks valage suur lusikatäis ürte klaasi keeva veega, jätke tund aega, mähitud rätikusse või tekki. Saadud lahus kurnata. Jahedana võtke rinnavälise neuralgia valu leevendamiseks supilusikatäis kolm korda päevas..\nTärpentin vaseliiniga. Segage tooteid vahekorras üks kuni kaks, hõõruge kahjustatud piirkondadesse. Aja jooksul taandub interkostaalne neuralgia.\nVideo: kuidas tuvastada ja ravida rinnavälist neuralgiat\nOn äärmiselt oluline õigesti tuvastada rinnavahedevaheline neuralgia, et mitte segi ajada seda südame-, mao-, neeruhaiguste või südameatakiga. Esimese närvikahjustuse korral võivad inimesed paanikasse sattuda, saamata aru toimuvast. Juhtiv kardioloog räägib üksikasjalikult rinnavälise neuralgia tunnustest, mida iseloomustab konkreetne valu piirkond, selle valutav või torkiv iseloom, õhupuudus, suurenenud inspiratsioon ja aitab mõista, kuidas see erineb südamehaigustest. Vaadake videot, mis võimaldab patoloogiaid ära tunda ja ütleb teile, kuidas neuralgiat ravida.\nKui rindkere valutab: interkostaalne neuralgia ja selle sümptomid\nInterkostaalne neuralgia on põletikuline haigus, millega kaasneb tugev valu.\nSelle kliinilised sümptomid on sarnased paljude organite ja süsteemide, sealhulgas südame patoloogiate ilmingutega..\nIse ravimine on vastuvõetamatu, vajalik on õige diagnoosimine ja piisav ravi.\nHaiguse üksikasjalik kliiniline pilt\nInterkostaalne neuralgia - torakalgia - valusündroom, mis on põhjustatud rinnanäärmetevaheliste närvide kahjustustest (rikkumise, ärrituse, infektsiooni, hüpotermia tõttu).\nHaigus mõjutab igas vanuses inimesi, kuid enamasti täiskasvanuid.\nrindkere piirkonna lülisamba song;\nherpes zoster (postherpeetilise neuralgia kohta leiate rohkem siit).\nMõelge, kuidas ära tunda rinnavälise neuralgiat, millised on täiskasvanud meeste ja naiste sümptomid ja nähud, valu iseloom vasakul ja paremal, eest ja taga (rindkere, lülisammas, selja ja ribid, süda ja abaluud).\nKuidas avaldub rinnanäärmetevaheline neuralgia?\nRindkere ühepoolne terav läbistav valu, mis levib rindadevaheliselt ja ümbritseb pagasiruumi (lumbago).\nHalb enesetunne suureneb arsti palpeerimisel.\nRünnak jäljendab stenokardia ilminguid.\nAlumiste ribide lüüasaamisega on valu iseloom sarnane maksa koolikutega - järsk äge kramplik lumbago alaseljas, annab jalale või kubemele.\nHerpesinfektsiooniga kaasneb neuralgiaga lööve ribides. Esiteks muutuvad roosad laigud vesiikuliteks, seejärel kuivavad välja, sümptomiga kaasneb sügelus.\nKas ja kas võib esineda temperatuuri interkostaalse neuralgiaga? Temperatuur võib ilmneda tugeva põletikulise protsessi korral, selline sümptom ilmneb harva ja möödub kiiresti.\nHingamisraskused (lämbumine) võivad tekkida juhul, kui rindkerevalu on põhjustatud emakakaela osteokondroosist, kui väga tugev valu koos rinnavälise neuralgiaga halvab rindkere, on raske hingata.\nKöha. Kui närvilõpmeid pigistatakse rinnavälise neuralgiaga, on hingamisteede innervatsioon häiritud, tekib neelu lihaste patoloogiline pinge, mis väljendub köhimisel.\nInterkostaalne neuralgia võib põhjustada vererõhu tõusu ja hüpertensiivse kriisi arengut. Rõhk tõuseb tavaliselt järsult.\nTorakalgia sagedased sümptomid:\nraske on sügavalt sisse hingata;\nvalulikud aistingud intensiivistuvad köhimisel, aevastamisel, naermisel;\ntuimus valu piirkonnas;\nvalu süveneb palpatsioonil;\nvalu kiirgub abaluule, õlale;\nMeditsiinilist abi vajavad ohtlikud sümptomid:\nsagedane röga tekitav köha;\näge valu maos, rinnus;\nkülmatunne kätes ja jalgades.\nManifestatsioonide tunnused sõltuvalt valu lokaliseerimise küljest\nSiin tuleks selgitada, kus ja kuidas valutab rindkerevahelise vasaku ja parema külje rinnavälise neuralgiaga, kus valu antakse, kui kaua sümptomid kestavad.\nSõltuvalt mõjutatud närvi asukohast (rindkere vasakul ja paremal küljel) võib interkostaalse neuralgia sümptom kiirguda kämbla, südame, rindkere, selja, külje, ribide, epigastriaalse piirkonna, piimanäärme, hüpohondriumi jne külge..\nParemal ja vasakul, ees ja taga\nParemal ees ja taga:\nValulikud aistingud äkki tulevad ja lähevad.\nSümptomi manifestatsioon paremal küljel suureneb inspiratsiooni ja liikumisega.\nValulikkust süvendab parema külje palpeerimine, jääb mõnda aega puhata, ei kiirga teistesse piirkondadesse.\nTundlikkuse kaotus rindkere paremal küljel.\nValu südame piirkonnas ja kiirgab käsi, õlga.\nSümptom ilmneb siis, kui ilm muutub ja suvekuudel puudub täielikult.\nLülisamba kumerus vasakule.\nMuljumisnärv põhjustab vöökoha valu rünnaku, mis järgneb ribi kontuurile ega kiirgu teistesse piirkondadesse.\nPaljud inimesed ajavad ülaltoodud sümptomid segamini südamehaigustega. Torakalgia eripäraks on vähene paranemine öösel. Ainult valuvaigistid ja soojad kompressid päästavad kõlbmatusest.\nVasak ees ja taga:\nValu sarnaneb stenokardia rünnakuga (küpsetamine, annab abaluule, vasakule käele, selgroole). Kuid stenokardia valu ei sõltu liikumistest ja taandub pärast nitroglütseriini võtmist.\nVasakul küljel asuv nahk on tuim, desensibiliseerunud, punetab või muutub kahvatuks.\nHingamisraskused, pearinglus ja minestamine.\nSümptom kaob, kui inimene võtab sunnitud fikseeritud positsiooni.\nÄge manifestatsioon toimub füüsilise koormuse ajal, mõjutab selgroogu.\nTuimus mõnes vasaku käe piirkonnas.\nPiimanäärmetes tekivad valulikud aistingud rindkere lülisamba neuralgia ja päikesepõimiku korral. Valu on tunda rinna kinnituskohas.\nLimaskesta aparaadi pinge ilmneb piimanäärmete longuse või suure suuruse korral, see põhjustab rindkere interkostaalse närvi ärritust.\nSpetsiaalsed märgid naistel ja meestel\nSarnase diagnoosiga naistel ilmneb valu sageli südame piirkonnas, on suur tõenäosus nende ilmnemiseks menopausi ajal hormonaalse tasakaalutuse tõttu.\nSamuti iseloomustavad naisi torkevalud piimanäärmete piirkonnas, mis antakse nibule. Alaseljahaigust peetakse sageli ekslikult günekoloogilisteks probleemideks.\nInterkostaalse neuralgia rünnakud on tsüklilise kuluga, kui äge valu vaheldub selle nõrgenemise perioodidega.\nRaseduse ajal väljendub rinnavaheline neuralgia selliste sümptomitega nagu: erineva tugevusega (alates kergest kuni kõige intensiivsemateni) valuaistingud, ilmnevad raseda abaluudele, alaseljale, kõhulihaste ja hingamissüsteemi nõrkus.\nMeestel esinevad läbistavad valud peamiselt keha vasakpoolsel küljel, alumistel ribidel. Valu kestus meestel on lühem kui naistel.\nInterkostaalse neuralgiaga valusündroom on intensiivne, pikaajaline, ei lase lahti. See põhjustab põletustunne.\nValu suureneb toonuse suurenemise või lihasspasmide korral, kui patsient kallutab keha, liigutab õla või abaluu.\nKuidas rünnak avaldub??\nSamuti tuleb märkida, kui kaua kestab rinnavaheline neuralgia, s.o. kui kaua kestab rinnavälise neuralgia rünnak ja kui palju võib kahjustatud piirkond haiget teha.\nValu kiirgub selgroost rinnale. Valulikud aistingud püsivad pikka aega ja kui neid ei ravita, võivad need kesta kuni 48 tundi või rohkem. Esiteks on valu kipituse kujul, siis see süveneb ja võib muutuda väljakannatamatuks.\nValusündroomiga kaasneb hüperemia, naha kahvatus, lokaalne hüperhidroos (interkostaalse närvi moodustavate sümpaatiliste kiudude kahjustuse tõttu).\nParoksüsmi 2-3 minuti jooksul külmub patsient sissehingamisel ja hoiab hinge kinni, et vältida rindkere liikumist ja suurenenud valu. Mõned inimesed suruvad valu vältimiseks köhimisel, aevastamisel või naermisel peopesa rinnale.\nInterkostaalse ruumi rünnakute vahelisel perioodil võivad tekkida kõdistamise ja hane muhud.\nMõelge, kuidas määratleda rinnanäärmetevahelist neuralgiat. Torakalgia diagnoosimise kohustuslikud protseduurid:\nManuaalne ja neuroloogiline uurimine - vastavalt selle tulemustele on võimalik kindlaks teha haiguse põhjus.\nValu manifestatsioonikoha loomine, lihaste seisundi hindamine.\nJäsemete sensoorse kahjustuse hindamine.\nEsiteks põhineb diagnoos patsiendi kaebustel ja arsti läbivaatusel:\nTugev paroksüsmaalne valu või pidev, põletav, äge, valutav, tuim valu.\nValu on iseloomuliku vööga ja suureneb liikumisega.\nValu suureneb arsti palpeerimisega, see tuleb selgroost ja spetsialist saab seda tunda mööda närvi.\nValu süvendab rindadevaheliste ruumide palpeerimine.\nArst märgib muutusi nahas, nad kaotavad kahjustatud piirkonnas tundlikkuse, muudavad värvi.\nArst selgitab välja, millistel asjaoludel valu tekkis.\nSamaaegsete sümptomite ilmnemisel võib arst pärast küsitlemist ja uurimist välja kirjutada täiendavaid diagnostilisi meetodeid.\nalaselja kiiritusega seotud valu korral on ette nähtud üldine vereanalüüs (leukotsütoos ja leukotsüütide valemi nihe vasakule) ja uriin (veri uriinis) - see diagnoosib neeruhaigusi;\nveri herpesviiruste antikehade tekkeks (kui kahtlustatakse nakkuslikku närvikahjustust);\nbiokeemiline vereanalüüs võimaldab teil tuvastada kõrvalekaldeid kõigi organite ja kehasüsteemide töös, on ette nähtud, kui kahtlustate siseorganite patoloogiat.\nelektrokardiograafia - on ette nähtud südamepatoloogia välistamiseks;\nLülisamba ja rindkere elundite röntgenograafia - aitab kindlaks teha luukoe struktuuri ja traumaatilise olemuse muutusi;\nRindkere piirkonnas (songa, kasvaja) mahuliste protsesside määramiseks viiakse läbi lülisamba CT ja MRI;\ndensitomeetria määrab luutiheduse (kui osteoporoosi, osteokondroosi kahtlustatakse);\nelektromüograafia võimaldab teil määrata skeletilihaste ja perifeersete närvilõpmete seisundit;\nUltraheli ei ole peamine diagnostiline meetod, seda võib välja kirjutada siseorganite kahtlustatavate haiguste korral.\nMillistest haigustest tuleks vahet teha\nKuidas eristada rindadevahelist neuralgiat teistest sarnastest kliiniliselt esinevatest haigustest? Näiteks vasakul asuva valu lokaliseerimisel:\nSüdame-veresoonkonna haigused - valu ei sõltu füüsilisest aktiivsusest ja kaob pärast südameravimite võtmist.\nSeedetrakti haigused. Gastriidiga on pärast söömist nälga ja valu, võib esineda iiveldust ja oksendamist, leevendus saabub pärast antatsiidide võtmist.\nKopsupõletik, pleuriit - valu rinnus suureneb köha ja aevastamise korral. Vajalik on täiendav diagnostika.\nVöötohatis - mida iseloomustab lööbe teke kahjustatud närvi piirkonnas.\nParemal asuva valu lokaliseerimisel:\nParempoolne kopsupõletik toimub pleuriidi arengu taustal ja seda väljendab torkiv valu kahjustuse küljel, mida süvendab köha ja õhu sissehingamine. Valu sündroom koos pleuriidiga väheneb inimese kallutamisest tervislikule küljele.\nMao limaskesta põletik, peptiline haavand.\nNüüd teate, millised on rindkere neuralgia sümptomid, kus võib esineda valu (rindkere vasakul ja paremal küljel, südames, hüpohondriumis, rinnaku all, rinnaku piirkonnas jne).\nInterkostaalse neuralgia kliiniline pilt sarnaneb paljude haigustega. Suurim oht on sarnasus kardiovaskulaarsete patoloogiatega..\nPatsiendi poolt valusümptomite üksikasjalik kirjeldus muudab arsti diagnoosimise lihtsamaks ja kiiremaks. Patoloogia ilmingutel pole soolisi põhimõttelisi erinevusi.\nRindkerevalu on raske ravida ja see nõuab pikaajalist ravi. Haiguse põhjuste õigeaegne ja õige diagnoosimine kiirendab paranemisprotsessi.\nTerav valu rindkere vasakus servas inimestel hirmutab neid. Lõppude lõpuks peetakse seda müokardiinfarkti peamiseks sümptomiks. Arvestades, et kõige sagedamini kutsub ebamugavust esile rinnanäärmetevaheline neuralgia. Patoloogia on seotud närvijuurte kinnijäämisega rindkere lülisammas. Seetõttu on ravitaktika suunatud põletikulise protsessi allasurumisele ja lihasploki kõrvaldamisele. Ainult arst saab õige diagnoosi panna. Eneseravimisega kaasnevad rasked tüsistused.\nEkspertide vahel pole konsensust interkostaalse neuralgia päritolu ja selle esinemise põhjuste osas. Sellest hoolimata näevad paljud arstid patoloogia arengu aluseks selgroo selgroolülide vahelise närvikiudude muljumist. See on kõhrekoes esinevad degeneratiivsed protsessid - osteokondroos, mis on peamine taust, mille taustal on rinnanäärmetevahelised närvid kokku surutud ja põletikulised. Diagnostilised protseduurid kinnitavad arsti esialgseid järeldusi.\nLisaks lülisamba patoloogiatele on rinnavälise neuralgia põhjused:\ntraumaatilise iseloomuga rindkere organite kahjustused;\nlülisamba kroonilised haigused - näiteks skolioos või spondüloos;\njoobeseisund - sisemine, seotud elundite patoloogiate käiguga või väline - ravimite võtmise, kahjulike töötingimuste tõttu;\nnakkushaigused - tuberkuloos, brutselloos, süüfilis;\nnärvisüsteemi kahjustused - tsentraalsed või perifeersed;\nKuid selleks, et üks ülaltoodud põhjustest põhjustaks valu rinnanäärmete piirkonnas, on vajalik ühe või mitme provotseeriva teguri olemasolu. Nii et iseenesest ei põhjusta roietevaheline hern valu, kuid hüpotermia korral või füüsilise ülekoormuse tõttu aitab see kaasa rinnanäärmetevahelise neuralgia ägenemisele. Naiste jaoks on päästik stressiolukorrad, hormonaalsed häired ja dieedist kinnipidamine..\nValu kui neuralgia peamine sümptom\nArvestades peamisi neuralgia tunnuseid, küsib spetsialist inimeselt hoolikalt valu sündroomi ilminguid. Ebameeldivad aistingud tekivad reeglina äkki - pärast närvikiudude ühe haru pigistamist. Palju harvemini mõjutab kahjustus mitut juuri korraga..\nAlguses kutsub rookidevahelise neuralgia rünnak esile tuima, valutavat iseloomu ebamugavust - rindkere ühel küljel. Kuid patoloogia edenedes muutuvad valulikud paroksüsmid intensiivsemaks, muutuvad põlevaks, väljakannatamatuks.\nInterkostaalse neuralgia valu tunde suurenemine toimub ebamugava liikumisega, keha pööramisega, painutamisega. Köha ja aevastamine, sügava sissehingamise katsed põhjustavad ebamugavustunde suurenemist. Haiguse ägenemise tipus olev inimene proovib aeglaselt liikuda, hingab harvemini, on positsioonis, mis vähemalt põhjustab valu.\nKuivad termilised protseduurid aitavad kõrvaldada rinnanäärmetevaheliste lihasrühmade lihasspasme ja hõlbustavad seeläbi inimese heaolu. Näiteks kui rakendate põletikupiirkonnale soojenduspadja, väheneb valu sündroomi raskusaste. Seda kasutab enamik inimesi, kes seisavad silmitsi neuralgiaga. Sellegipoolest nõuavad rinnavälise patoloogia peamised sümptomid integreeritud lähenemist ravi taktikale..\nKaasnevad kliinilised nähud aitavad kogenud spetsialistil eristada rannikuala närvikiudude juurte põletikku muudest haigustest:\ntundlikkuse rikkumine - omamoodi tuimuse, kipituse või hanepunnide ilmnemine piirkonnas, kus närvijuur oli näputäis;\nnaha tajumise puudumine kahjustatud piirkonna kohal - puudutamisel kisendab inimene midagi külma / kuuma tunnetest, kuid mõnikord ei tunne inimene selles piirkonnas üldse midagi;\nhingamine muutub sagedaseks, samuti pealiskaudseks - sellel on kahetine iseloom, seda nii sügava inspiratsiooni ajal suurenenud valusündroomi kui ka närvikiudude motoorse osa kahjustuse ja hingamisteede lihaste halvatuse tõttu põletiku taustal;\nvegetatiivsed häired on väljendunud kudede värvi muutuses, nende punetuses või kahvatuses, samuti kehatemperatuuri kõikumises ja rikkalikus higistamises.\nLisaks kõigile ülaltoodule muretseb inimene närvikiudude rinnanäärmetevahelise põletiku taustal piiratud liikumise. Lihaste pinge, mis tingimata kaasneb neuralgiaga, provotseerib suutmatust käsi tõsta, kotti liigutada. Vajalik on võtta poos, kus on vähem valu.\nKõrge kvalifikatsiooniga spetsialist paneb juba inimese esmasel konsultatsioonil esialgse diagnoosi - näiteks neuralgia rinnaku all. Seejuures tugineb ta valuaistingute olemusele, nende lokaliseerimisele, kaasnevate sümptomite olemasolule. Uuringust saadud teave aitab - seljaaju juurte valulikkus, lihasrühmade pinge põletiku piirkonnas.\nInterkostaalse neuralgia korral peaks diagnoos sisaldama ka instrumentaalseid kontrollimeetodeid. Need võimaldavad teil välistada muud haigused, mille sümptomid on sama laadi. Järgmised diagnostilised meetodid annavad arstile inimese tervise seisundi kohta lisateavet:\nSiseorganite ultraheli - põletiku välistamiseks, mis mõjutab selgroo närvijuurte seisundit;\nRöntgenikiirgus - selgub selgroolülide segmentide praod ja luumurrud;\nkompuutertomograafia on kaasaegne meetod, mida kasutatakse üksikjuhtudel ebaselge diagnoosiga, et seda täpsustada, näiteks vähikahjustuse kahtluse korral;\nmüelograafia - kontrastilahuse süstimisel on pildid selgemad, mis võimaldab tuvastada pehmete kudede neoplasme;\nmagnetresonantstomograafia on väga informatiivne, kuid mitte alati kättesaadav uuring, mille abil arstid diagnoosivad tihedate ja pehmete elundite isegi väiksemaid kahjustusi.\nSellegipoolest otsustab arst, kuidas määrata rindadevaheline neuralgia, võttes arvesse patsiendi kaebusi, tema neuroloogilise uuringu tulemusi, samuti haiguse alguse põhjuseid..\nInterkostaalse neuralgia rünnaku sümptomid sarnanevad mitmesuguste sisemiste patoloogiate tunnustega. Seetõttu ei suuda iga arst olukorda algusest peale mõista. See nõuab teadmisi seotud meditsiinilistest erialadest..\nNiisiis, kõige sagedamini sarnaneb luudevaheliste juurte rikkumine kliiniliste ilmingutega pingutusliku stenokardia kulgemisega. Eriti kui põletik on tekkinud rindkere vasakus servas. Inimene on mures südame piirkonnas suruvate, põletavate valude pärast, samuti hingamispuudulikkuse ja liigse higistamise pärast, samaaegselt vererõhu kõikumisega. Temast saab üle paanika ja surmahirm. EKG täitmine paneb kõik oma kohale.\nMõnel juhul on maohaavandite ilmnemine ebatüüpiline - valu rünnakud antakse täpselt rinnale. Neid suurendab toidu tarbimine, mis võimaldab diferentsiaaldiagnostikat. Samal ajal on patsiendil kibedus suus, iiveldus, hapu röhitsemine. Diagnoosi tegemisel on abiks fibrogastroskoopia.\nHerpes zoster on veel üks haigus, millega neuralgia ilminguid võib segi ajada. Esialgu tunnevad mõlemad end kohaliku valu rünnaku kaudu - rinnavälise ruumi piirkonnas. Lihaste turse ja temperatuuri tõus, samuti liikumisraskused on samaaegsed sümptomid. Erinevus seisneb vesikulaarsete löövete ilmumises vöötohatisega monumentaalsetes kudedes.\nArst viib läbi diferentsiaaldiagnostikat lülisamba kasvajatega, herniate ja radikulopaatiatega, mõnikord ARVI, pankreatiidi, püelonefriidiga. Igal haigusel on oma erinevad sümptomid..\nMiks on interkostaalne neuralgia ohtlik?\nInterkostaalse närvi põletik iseenesest ei kujuta ohtu inimese elule ja tervisele. Sellest hoolimata on vaja teha õige diagnoos ja alustada ravi võimalikult varakult - haiguse esimeste tunnuste ilmnemisel. See vabaneb kiiresti ebameeldivatest aistingutest, samuti hoiab ära soovimatud tagajärjed..\nInterkostaalse neuralgia korral kannatab mitte ainult närvisüsteemi vegetatiivne osa, vaid ka vereringe - elundid ja kuded ei saa piisavalt toitu ja hapnikku. Kohaliku ja üldise isheemia tõttu on teiste patoloogiate süvenemine, ilmnevad uued haigused. Täieliku ravi puudumisel on valu sündroom krooniline - koos seljaaju juurte ägenemise ja vaevuste perioodidega.\nSel juhul on rinnavälise neuralgia korral järgmised tagajärjed:\nkehahoia häire - skolioos;\nvererõhu kõikumised - hüpertensioon;\nsüdame isheemiatõbi - stenokardiahoogudega;\nhäireid seedestruktuuride tegevuses;\nkalduvus depressiivsete häirete tekkele;\nenesetapukatsed kahtlastel inimestel.\nKompleksne põletikuvastane ravi aitab vältida rinnanäärmetevahelise neuralgia tüsistusi ja valusündroomi tagajärgi.\nKuna neuralgia ebameeldivate aistingute alus on närvi interkostaalsete kiudude kokkusurumine, on arstide jõupingutused suunatud selgroo juurtest turset leevendavate ravimite valimisele.\nInterkostaalse põletiku raviskeemid:\nmittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kursused - toodetakse tablettide, salvide, süstide kujul;\nlihasrelaksandid - vähendavad lihasspasme, suurendavad liikumisulatust;\nvitamiinravi - hõlbustab närvide juhtivust, aitab leevendada närvikiudude juurte turset;\nhormoonravi - kasutatakse tugeva ja püsiva valusündroomi korral.\nLisaks hõlmavad arstid rinnavaheliste ilmingute vastu võitlemise skeemis füsioteraapia, manuaalteraapia, nõelravi kursusi. Traditsioonilise meditsiini retseptid tulevad appi - paljudel taimedel on põletikuvastane ja valuvaigistav toime. Iga retsepti tuleks arstiga eelnevalt läbi arutada, et mitte tervisele täiendavat kahju tekitada..\nInterkostaalse neuralgiaga on palju lihtsam ja kiirem toime tulla, kui ravi alustatakse õigeaegselt. Seetõttu soovitavad arstid tungivalt pöörduda arsti poole tervise halvenemise esimeste märkide korral..\nMida teha, kui selg on muljumine\nIntervertebraalse ketta ümmargune song\nMiks jalg valutab ja tuimus\nPodagra artriidi ravi rahvapäraste ravimitega\nTilgutajad osteokondroosi jaoksSee degeneratiivne-düstroofne haigus (osteokondroos) mõjutab lülisamba üksikuid segmente ja nõuab pikaajalist kompleksset ravi.\nMida võtta alaseljavalu korral?\nKas jalad võivad selgroo songaga paisuda?


Driftivõistlus leiab esmakordselt aset Eesti kagunurgas\nSel nädalavahetusel sätivad kõik driftifännid oma autoninad Võrumaale Misso valda, sest just seal toimub järjekordne drifti meistrivõistluste etapp. Misso rada on esmakordselt võõrustamas drifijaid.\nVõistlus peetakse Riia-Pihkva maantee ääres Misso vallas Lütas ERAA territooriumil, kuhu märgitakse maha Eesti drifti meistrivõistluste kolmanda etapi rada ning pealtvaatajad saavad rajal toimuvat jälgida ka tribüünilt. „Rada on uus kõikidele sõitjatele, seega tõotab tulla põnev võistlus. Rada on sujuv ning üsna kiire. Pro-võistlejate kiirused küündivad tõenäoliselt 130 kilomeetrini tunnis,“ rääkis võistluste peakorraldaja Marko Opmann. „Kuna Võrumaal ei ole varem ühtegi driftivõistlust toimunud, siis on see hea võimalus kõikidel Lõuna-Eesti elanikel seda vaatama tulla, sest see tuuakse neile nii öelda koju kätte,“ lisas Opmann. Lisaks on oodata välisvõistlejaid Lätist ja Soomest.\nLõuna-Eesti driftikuningas on Võrumaalt pärit Henri Puhmas, kes on praegu pärast kaht etappi hoidmas pro-klassi liidrikohta. Koduraja eelist tal siiski ei ole, sest sel maa-alal tavapäraselt driftimist ei toimu. Pro-klassi teist kohta hoiab praegu Harold Valdma ning kolmandal kohal asub mullune meister Taavi Toomara. Punktivahed Puhmase, Valdma ja Toomara vahel on niivõrd väikesed, et kindlalt ei saa keegi neist veel tunda.\nEesti kõige osalejaterohkema, pro-street klassi jaoks on Võrumaal toimuv etapp järjekorras teine. Juba Saku Suurhalli juures peetud avaetapil osales pro-street klassis 20 võistlejat ning teada on, et garaažides on autosid lõppjärgus veelgi, mis peagi rajale jõuavad. Pärast avavõistlust hoiab liidrikohta Eesti noorim osaleja, 15-aastane Kevin Pesur. Temale jääb napilt punktidega maha Randar Kajo ning kolmandal positsioonil on Ott Kokk.\nSellest hooajast alates on drifti meistrivõistlustel kolm võistlusklassi: pro, pro-street ja street. Ehk pro- ja street- klasside vahele lisandus vahepealne, pro-street klass. Kuna paljud seni street-klassis võistelnud sõitjad kolisid ümber pro- ja pro-street-klassis, siis street-klass on uutele võistlejatele täiesti avatud ning konkurents on kordades väiksem, kui varasematel aastatel. Esimesel etapil osales kuus võistlejat. „Street- ehk tänavaklassis on kõige parem driftimist alustada, sest auto ümberehitused ei ole lubatud ning rajale pääseb täiesti tavalise tagaveolise autoga. Tulge ja pange end proovile!“ kommenteeris Opmann street-klassi väikest osalejate arvu.\nVõistluste pauside ajal esineb tantsustuudio Junksel. Pealtvaatajale pilet 7 eurot, pilet kehtib mõlemal päeval käepaela alusel. Alla 12-aastane pealtvaataja saab tasuta sisse. Lisaks on võimalus kasutada tribüüni, mille lisapilet maksab 2 eurot.\nReede, 6. juuni\n16.00 avatakse väravad pealtvaatajaile\nkuni 16.30 pro-street klassi treening\n16.40 – 17.40 pro-klassi treening\n17.50 – 18.10 pro ja pro-street sõitjate koosolek\n18.20 – 20.00 pro-street klassi kvalifikatsioonid\n20.20 – 21.30 pro-klassi kvalifikatsioonid\nLaupäev, 7. juuni\n11.00 – 11.30 street-klassi treening\n11.30 – 12.00 paus/lõuna\n12.00 – 12.40 pro-klassi treening\n13.00 – 13.45 street-klassi top 8\n14.00 – 15.30 pro-street-klassi top 16\n15.45 – 17.20 pro-klassi top 16


Avaleht » Viimased uudiste artiklid » Rahvusvahelised uudised » Tai Breaking News » Bangkokis leevendati piiranguid, kuna COVID -i arv langes 30%\nRahvusvahelised uudised • Reisiuudised • Ärireis • kultuur • Valitsuse uudised • Tervis Uudised • Hospitality Industry • Hotellid ja kuurordid • Uudised • Ümberehitamine • Vastutav • ohutus • Tai Breaking News • turism • Reisisihtkoha värskendus • Reisijuhtme uudised • Praegu populaarsed • Erinevad uudised\nTumepunaste tsoonide söögikohtades ja restoranides einestamiseks ei pea patroonid olema täielikult vaktsineeritud ja/või läbinud COVID-19 testi.\nBangkok leevendab COVID-19 piiranguid, kuna uute nakatumiste arv väheneb.\nRestoranide külastajad ei pea enam einestamiseks täielikult vaktsineerima.\nKell 9–4 jääb liikumiskeeld siiski kehtima.\nUute nakkuste langevad 30% viimase 2 nädala jooksul rahvatervise ministeeriumi ja teiste huvigruppide palus Tai PM Üldine Prayuth Chan-ocha tulla meetmed, et määrata kindlaks mõju, leevenenud meetmed on arvu infektsioonid.\nVastavalt Tai kuningliku väljaande värskele teadaandele ei pea patroonid nüüd olema täielikult vaktsineeritud ja/või läbima COVID-19 testi, et einestada söögikohtades ja restoranides tumepunastes tsoonides, teatas Bangkok Post.\nSee teadaanne oli vastuolus varasemate teadetega, mille kohaselt pidid restoranid, mis soovivad uuesti avada, piirata einestamisteenust täielikult vaktsineeritud külastajatele ja/või neile, kes on enne sisenemist antigeenikomplektiga läbinud COVID-19 testi.\nKoos teiste COVID-19 ohjeldamiste leevendamisega, mille COVID-19 olukorra halduskeskus (CCSA) heaks kiitis, hakkavad restoranid ja mitmed teised ettevõtted avama, kuid kella 9–4 jääb kehtima, kuigi kõik töötajatel palutakse kodus töötada kuni 14. septembrini.\nAvalikud kogunemised kuni 25 inimesega on taas lubatud tumepunastes tsoonides, kuigi ametivõimude loal.\nIn Bangkok, lubatakse koolidel isiklikku õpetamist jätkata, kui nad vastavad haridusministeeriumi ja kõrghariduse, teaduse, teadus- ja innovatsiooniministeeriumi kehtestatud tingimustele.\nAlates tänasest avatakse uuesti ka ilusalongid ja juuksurisalongid, kuid sisseastumisi ei lubata. Spaad ja massaažisalongid saavad vahepeal pakkuda ainult jalamassaaži.\nLisaks ei piirata enam piirkondadevahelist reisimist tumepunastest tsoonidest. Taweesilp ütles, et ka lennuettevõtjatel lubatakse reisijateveoteenuseid jätkata, kui istekohtade arv on piiratud 75% -ga.\nEraldi on Riiklik tervishoiuamet (NHSO) kutsus külalislahkuse sektori töötajaid 19. augustist kuni 31. septembrini tasuta COVID-3 testi tegema Bangkoki hiiglaslikus valitsuskompleksis, mis suudab iga päev töödelda 1,500 inimest.


Tribal Soul viiruk Copal – Angala Väekoda\nAvaleht › Tribal Soul viiruk Copal\nTribal Soul viiruk Copal\nDefault Title - €2,80 EUR Default Title - €2,80\nTribal Soul viiruk Copal - kaks ühes looduslik viiruk, pakis ~12 tk. Indias käsitsi valmistatud. Kingituseks on kaasas väike värviline suleke.\nViirukit suitsutatakse meelte ja tajude avardamiseks, energeetilise vibratsiooni tõstmiseks, aura ja energiavälja tasakaalustamiseks ja puhastamiseks. sobiva meeleolu loomiseks, meditatiivse seisundi saavutamiseks, tänu ja palvete edastamiseks, erinevate riituste ning tseremooniate läbiviimiseks.\nKasutamine: sõnasta oma taotlus, süüta viiruk. Vii suitseva viirukiga läbi vajalikud puhastustoimingud / rituaalid või jäta suitsev viiruk lihtsalt viirukialusele tossama. Arä jäta põlevat viirukit järelvalveta!\nCopal on pärit asteekide Nahuatili sõnast “Copalli” ja viitab mitmesugustele vaikudele. Juba tuhandeid aastaid tagasi kasutasid Copalit maiad ja asteegid Mehhikos ja Kesk-Ameerikas, pidades seda pühaks vaiguks. Maiad pakkusid seda jumalatele kui ühte kõige väärtuslikumat asja lisaks tubakale ja kakaole. Tänapäevalgi kasutatakse Copalit šamanistlikel tseremooniatel energeetilise kaitse loomiseks ja energeetilise puhastuse läbiviimiseks. See on suurepärane vahend ka positiivsete muudatuste tegemiseks. Copalil on rikkalik magus männihõnguline lõhn, mis loob rahu ja harmooniat.


Jõgi kuivab, meri tõuseb, ori maksab — Sirp\n5. VI esilinastus maailma ca 50 riigi Internetis ja televisioonis Prantsusmaa tendentslik dokumentaalfilm meie planeedi keskkonnast.Dokumentaalfilm „Kodu” („Home”, Prantsusmaa 2007, 93 min), režissöör Yann Arthus-Bertrand, produtsent ja evijuht Luc Besson (Distribué par EuropaCorp Distribution). Esilinastus 5. VI ETVs ja Von Krahli teatris. Vaidluses sündivat tõde, aga targem andvat järele. Mine tea. Aga et inimesed üldse vaidlema tükivad, ehkki jagavad justkui sama aegruumi (loe: keskkonda), on tõsiasi ja sellisena ilmekas näide, et me ei ela ühes ja samas maailmas. Ja kas igaüks eraldigi elab seal, kus ta elas hetk tagasi? Kahte korda samasse jõkke ei saavat astuda, aga samale kaldale? Maailm muutub ja isegi amööb saab sellest aru, kui võrdleb lemmikraadiojaama uue nädala tippkümmet eelmise nädala edetabeliga. Üks vaatab filmi kitsetallest ja saab katarsise, kui väike Bambi kiskja eest plagama saab. Teisel pool seina vaatab teine filmi savannist ja hakkab nutma, kui poegadele sööki muretseva gepardiemme eest järjekordne bämbi põgenema pääseb. Kõik on kinni vaatepunktis.\nNii ka filmis „Home” („Kodu”), mille globaalne esilinastus sokutati rahvusvahelisele keskkonnapäevale ja mille väljahõikaminegi leidis aset aasta varem just samal päeval, 5. juunil. Keskkonnapäev sellisena on muidugi õõvastav leiutis, peaaegu sama nuri nagu emadepäev. Viimase möönduseks võib ju arvata, et ehk tõesti mõni veatu renomeega kaanetegelane vajab koosolekute, komandeeringute, kosmeetika, aeroobika ja muu säändse sekka kalendrisse trükitud meeldetuletust, et aeg on mutile vanadekodusse sms saata, normaalse inimese jaoks on ema olemas 365 päeva jutti, ilma variserliku meediatrianglita kord aastas. Ja seda võiks olla ka keskkond! Too pole ometi kosmonaut, kaevur, Jõul ega Jaan, et korraks teeb rõõmu, aga kui kaineks saada, on juba selja taga. Muud peale patuleevenduse funktsiooni sellistel kalendrimäärimistel olla ei saa. Ja mis moodi üldse peaks lihtsurelik imelist keskkonnapäeva tähistama? Sikutab õuemurust välja tervisest pakatava võilille ja läheb supermarketisse silitama „uut, nüüd ka sidrunilõhnalist” kapsast? Või raputab tuhka pähe, kui on vetsus pirni põlema unustanud, sest see viimane ju olevat lausa üks suuremaid ökokatastroofi põhjuseid?\nIlus ja valus, aga …\nDokumentaalfilm „Kodu” on ilus vaadata, imposantne asi. Rakis on lihtne ja dogmaatiliselt didaktiline: inimene on pähh ja ilma temata oleks meil siin palju parem elada. Ühte sellist oleme Al Gore’i saatel varem näinud. Viimase ainsaks eesmärgiks oli maksustada arenenud piirkonnad ja arenemata piirkondadel keelata arenemine sootuks – kuna makse nad ju maksta ei suuda. Mis sest, et totaalse paljaksröövimise tõttu on viimaste impordiekspordi saldo nii tore, et meie võimulolijad sellisest unistadagi ei julge. Loomulikult elab inimkond looduse suhtes valesti, see on selge. Kuid kui palju on selles süüdi „inimene” ise – pean silmas seda 98 protsenti, kes sellest valesti elamisest tulu ei saa, küll aga kahe protsendi tulusaajate võimu- ja mõnuiha kinni maksab? Või on „inimene” ise süüdi, et globalistid imearmsa loba saatel on kõikjal pärssinud lokaalse hakkamasaamise ja imenud „vabaks” saanud riigid globaalsesse lüpsimasinasse, kus meil puudub vähimgi kontroll, mida, miks, kus ja kuidas toodetakse ja ohvriks tuuakse? Fakt on karm: veel möödunud sajandi keskel tootis inimkond ühe kalori fossiilkütusega kaks kalorit toitu.\nTäna toodetakse 10 fossiilkütuse kaloriga üks kalor supermarketi toitu! Ja me maksame selle kinni! Ise rahul pealekauba. Oskamata imestadagi, et kuidas mõned sajandid tagasi jaksas eesti pere ära toita 10 last, aga täna tuleb juba kahe lapse ninaesise puhul alustada diskussiooni „riigi” tugipakettidest, kuigi oleme ju läbinud fantastilise „progressi”, mida 12 aastat järjepannu koolitunnis jutlustatakse? Ning kuigi pimeda feodaalajaga võrreldes koorib praegune nn riik erisuguste maksudena mitu korda rohkem, üle 90 protsendi lapsevanema tööviljast, jultub ta veel soovitada inimestele ise hakkama saamist! Kuid imestada pole muidugi midagi, sest sajandeid tagasi polnud muudki toredat, näiteks globaalset pangandust. Ega relva-, kütuse-, toidu-, ravimi- ja meediafirmadel ühtesid ja samu omanikke. Ega olnud meil klaasvilla sees geenmumifitseeritud kurki ostes vaja kinni maksta terveid riike puruks pommitavaid rahumissioone koos järgneva „demokraatia ülesehitamise” ja seda kõike saatva „vaba ajakirjanduse” hosiannaga. Millele me aga usinalt kaasa noogutame, sest kui me head lapsed oleme, tuleb klassiõhtule litutama Madonna! Või kes tahes. Ah jaa, ja tohib veel ka Sharm el Sheikhis pladistamas käia. Meie esiisad ju sinna ei saanud, oh õnnetukesi. (Ja see pole pöidlast imetud iroonia, just nimelt analoogilise väite esitas mulle nädal tagasi praeguse Eesti elu kiituseks üks poliitik.) Kui aga keegi tahab arvata, et ta oma pimeda WCga maailma päästab, siis rahu tema ajule.\n„Kodu” on paras soust emotsionaalsest nutulaulust, ühekülgsest taustatekstist ning mõeldud peaasjalikult hoiatuseks, et kohe saab maavesi otsa ja merevesi uputab meid ära. Autor võib ju olla isegi tubli kodanik ja pereisa, aga osutub sellegipoolest kaasalaulikuks neile, kelle mureks pole kopika eestki vesi, vaid vee maksustamine. Ja nõnda nagu Al Gore’i tõde väänavale propagandale, mida meiegi riigiehk nn avalik-õiguslik TV käsukorras näitas, järgnes kui nõiaväel globaalne CO²-maks, nii võime ka kõnealuse filmi totaalse esilinastuskampaania järel kahtlustada järgmist rünnakut, ilmselt veemaksu näol. Saab näha, kas maksustatakse vihm, jõgede pikkus või (saastekvoodi analoogiat kasutades) kollektiivne uriini väljalase. Ja me ei peaks imestama, kui vastav seadus juba valmiski on ja ainult kalevi alt pääsemist ootab. Juba filmi algus on piinlik: „Kodu” paljutähenduslik pealkiri animeeritakse kokku… sponsorfirmade nimedest! Nendest, kes tegelikult maakera lagastavad, aga vastavalt PRõpikule aeg-ajalt ostetud meediakisa saatel paar penni heategevuseks tilgutavad. Mistap on poolteisetunnises filmis vaid moka otsast mõne leebe lause jagu suurkorporatsioonide vastukarva sügamist, põhisüüdlased on ikkagi „inimesed”.\nIsegi kaasaja kõige mürgisemat taudi – põllukultuuride võigast lauspestitseerimist saab paari sekundi jagu näha. Ainult et… väidetavalt sooritame sedagi kõik „meie”! Film sedastab, et teadus tunneb ehk sajandikku maad asustavatest liikidest ja nende omavahelisest suhtestikust ei tea suurt üldse midagi. Ja ometi: olevik on hämar, aga kohe, kui asi puudutab maakera tulevikku, nii on usinatel arvutimudelimeistritel alati vastus varnast võtta, milline elu viie, 10 või 25 aasta pärast välja näeb – ja vaat, kus üllatus! – alati näeb ta välja just selline, nagu globaalsele maksuametile mokka mööda. Peaasi, et saaks tegeleda sümptomite, mitte põhjustega. Ja raha tuleks.\nOtsime süüdlast – ostame peegli\nKuid filmi endagi linastuspäeval (keskkonnapäeval!) algas suurte tapatalgute kõrval peale järjekordne lokaalne veresaun, kus kõnealuseski filmis taganutetavate vihmametsade ja neid kaitsvate Peruu põlisasukate kallale läks taas üks „välismaine investeerija”, kõnealuse filmi sümboolne sponsor. Ja mis tal üle jäi, kui IM Fi ja Maailmapanga heakskiit on olemas ja sai ka lubatud, et „teeme ära”. Tapatööd toimetatakse muidugi kohalike „korrakaitsejõudude” abil, sest politsei ainus fundamentaalne funktsioon läbi aegade on rikaste kaitsmine vaeste eest, kõik muu on treening. Miks üldse Peruus verevalamiseks läks? Ja tuhandetes muudes paikades, kasvõi Eestis, tavaliselt ei lähe? Sellest saab sotti, kui vaadata video.google’ist näiteks dokki „Taken for a Ride” („Sõitma sunnitud”) – jutt sellest, kuidas analoogilisi kuritegusid sooritades USA rahvas meedia ja korruptsiooni abil General Motorsi lobiga lolliks tehti. Aga ju Amazonase indiaanlaste rikkumata ajudele televiisori hammas veel peale ei hakka, neist tuleb tinarahega üle sõita. See dokk vastab muide ka sellele, kuidas Ameerika autostati – erinevalt „Kodust”, mis oma tendentslikkuses üritab selle ja sada muud pattu ikka ja ainult „meie” endi kaela väänata, peaasi et saaks ohvri ja süüdlase suhte pea peale pöörata. „Meie” olevat need, kes tootmise arengumaadesse kolisid, seal kõik ära lagastasid, ja ühtlasi ennast oma kodudes töötuks jätsid. Ja siin Eestis müüme „meie” takkapihta metsadki rootslastele. Isegi paljukannatanud Nigeeria rahvast saab filmis iseenda hädades süüdlane, konkreetsemalt need, kes on endale mõnikümmend aastat vana käula muretsenud ja nüüd tänavale ära ei mahu. Kuid et maailma ülejäänud käulade jaoks „välisinvestorid” Nigeeriat poolmuidu naftast kuivaks lüpsavad ja riiki korrumpeerivad, jäetakse targu mainimata. (Kuidas need asjad ilmas käivad, sellest annab aimu näiteks John Perkinsi „Confessions of an Economic Hitman” („Majanduspalgamõrvari pihtimused“); raamatule lisaks on saada ka videoloeng.)\nOn selge, et „meie” huvisid see süütunnet kultiveeriv „Kodu” ei esinda, „meie” asja see mustkunst ei aja. Ja traagelniidid paistavad. Raske on kevadise sulavee kaadreid võtta kliima inimpõhjustatud soojenemise tõestusena. Ja mida hakata peale dramaatiliselt esitatud väitega, et „keskmine temperatuur on tõusnud viimase 15 aasta kõrgeimaks”, saatjaks kaader kuivanud puudega? Isegi kui see tõsi on, mida see siis tähendab? Ka enamik muid tarkusi, näiteks, et „CO² kontsentratsioon pole sadade tuhandete aastate jooksul olnud nii kõrge kui praegu”, on meelevaldsed ja kontekstist irdu ning saavad vajaliku kallutatud tähenduse vaid osavalt valitud õnnetute looduspiltide saatel. Ilmselt eeldades, et teemakohane meedialoputus on „meie” mõtlemisvõime juba täitsa ära nüristanud. Vähe sellest, Lihavõttesaarest maalitakse koguni ähvardav tulevikustsenaarium „meile” kõigile, ehkki keegi ei tea täpselt, mis ja miks rapanuilastega juhtus. Aga see polegi oluline, peaasi on panna vaataja uskuma. Televiisor näitas, ju nii on. Nüüd maksa.\nÕnneks pole dokumentaalfilmi „Kodu” juures kõik lootusetult halb. Positiivne on film ise, ehk see, et ta lootusetult hiljaks on jäänud. Plaani võetud head aastad tagasi, on ta pärit teisest ajast. Enam pole seda maailma, seda jõge ega kallast. Nagu üks kaubanduskeskus Tartus: ehitati kalleimal ehitusajal, lahti tehti vaesuse avapäeval. Mängimaks rohelist ei piisa enam WCs pirni kustutamisest, kui inimesel pole raha pirnigi ostmiseks või pole tal varsti enam oma peldikutki. Nüüd, kus esmakordselt ajaloos saab ühes lauses kasutada sõnu „globaalne” ja „kriis”, on senise maailmaga kaputt. Ükspuha, kaua need, kes ise supi kokku keetsid, paja remontimist etendavad ja uusi makse genereerivad. Püramiidkrediidile rajatud „areng” on läbi, tulevik saab olema hoopis teine asi. Kui valus on vahepealne mahtra, eks paista …\nSenikaua tuleb jälle hakkama saada omapäi ja kaevud golfimuru alt välja kaevata. Saavad ehk inimesteks ka need tibinad, kes toidupoest välja valguvad, ühes käes kokakoola, teises Cosmopolitan, põses tšupatšups. Ja pääseb poliitikute asemel etteotsa ka mõni riigimees, kes kulinast ja kuluhüvitisest sõltumatu ning taipab, kes me oleme, kust tuleme ja kuhu minek. Pärast seda pole ka „Kodu”-taoliste filmidega loodetavasti veel palju aastaid midagi peale hakata. „Kodu” hüpnoosist vabanemist sobib alustada ka ükspuha millise John Pilgeri dokfilmiga. Pilger üksi julgeb asjadest rohkem aru saada kui „Kodu” oma 88 000 kaastöölisega, kellest väga paljud vahest heas usus ei aimanudki, mille tarvis neid ära kasutati.


Pärnumaa rahvarõivad | Eesti Rahva Muuseum\nAvalehtPoodTrükisedKäsitöö ja rahvarõivadPärnumaa rahvarõivad\nRaamat annab ülevaate Pärnumaa kõikide kihelkondade rahvarõivastest, esitades rikkaliku informatsiooni kihelkonna rahvarõivaste eripäradest, iseloomulikest joontest ja kujunemise loost. Raamatu sisu tugineb teadmistepõhisele informatsioonile andes rikkaliku ülevaate rahvarõivaste kandmisest ja nende kujunemisest. Oluliseks osaks on ajalooliselt korrektse pildimaterjali ja graafika kasutamine illustreerimaks Pärnumaa rahvarõivaste mustreid ja nende kandmist.\nAutor Ülli Kont, Anu Raudmaa, Inna Raud. Kaasautorid: Riina Rammo, Maie Aav, Külli Vähi, Anu Pink, Aldur Vunk


Tervise ja liikumise ülikooli loeng: “Unetusega seotud probleemide leevendamise võimalused” | Tallinna Ülikool\nTervise ja liikumise ülikooli loeng: “Unetusega seotud probleemide leevendamise võimalused”\nTule proviisori, Mariana Džaniašvili, loengusse unetusega soetud probleemidest.\n07.05.2019 kell 17:00 - 18:30\nTule 7. mail kuulama loengut “Unetusega seotud probleemide leevendamise võimalused - alternatiivid ravimitele”, lektoriks proviisor Mariana Džaniašvili.\nLoengu sisu: Piisav uni on tähtis mälu, tähelepanu ja erksa oleku jaoks. Kui uni pole piisav , siis võib inimesel tekkida väsimus, stressitunne või ärevus. Lektor annab nõu, kuidas unetusest lahti saada.\nLektorist: Mariana Džaniašvili väljaõppega on proviisor ja apteegi juhataja. Igapäevaselt töötab Südameapteegis ning nõustab apteegikülastajaid ravimite õige ja ohutu kasutamise osas.\n“Tervise ja liikumise Ülikooli” sarja loeng toimub Tallinna Ülikooli Räägu 49 Tallinna õppehoones. Loeng algab kell 17.00 ja pikkus on ca 1,5 tundi, osavõtutasu on 2€ (maksmine koha peal ja sularahas)\nVaata loenguid ja registreeri end siin: tlu.ee/terviseliikumise


Miks on uni kaalulanguse jaoks nii oluline? | Uni Fond - Uneteemad, Une kvaliteedi kaalulangus\nUuringusse lülitasid teadlased 77 inimest, kellel oli II tüüpi diabeet või eeldiabeet, ja jälgisid neid kuue kuu jooksul.\nKeha armastab süsivesikuid ja taimsest toidust saab neid küllaga. Kui sööd madala glükeemilise indeksiga süsivesikuid nagu erinevaid tervavilju ja rohelisi köögivilju, jagub võhma kauemaks.\nKui teed jõutrenni, võib sul nappida lihaste taastumiseks vajalikku valku Ettevaatust, kui oled valinud eriti karmi, näiteks gluteenivaba, toortoidul põhineva ja madala süsivesikutasemega menüü. Veganitoit on tervislik nii kaua, kuni keha kõik vajaliku kätte saab — see käib ka igapäevase vajaliku valgu kohta.\nVegan peab siiski jälgima tervisliku tasakaalustatud toitumise põhitõdesid Veganlus ei tähenda seda, et tervise peale ei pea nüüd üldse enam mõtlema. Eespool mainitud Loma Linda uuringus osalenud veganid sõid taimetoitu taskaalustatud menüü järgi, loobusid alkoholist ja sigarettidest ning sportisid igapäevaselt. Oluline on ka see, kuidas inimene puhkab.\nUni võib esmapilgul tunduda kaalu langetamise juures väheoluline, ent viimaste uuringute valguses tundub pigem vastupidi - hea uni on äärmiselt tähtis. Hiljuti avaldati Chicagos tehtud uuringu tulemused, milles pandi "joonele" kaks kaalu langetajate gruppi - üks grupp magas öösel 5 tundi, teine grupp 8,5 tundi.\nUskumatud tulemused Tulemused olid päris jahmatavad. Kuigi mõlemad grupid kaotasid laias laastus samapalju kehakaalu, tuli vahe sisse just kvaliteedi arvelt.\nNeed, kes magasid 8,5 tundi, kaotasid märgatavalt rohkem keharasva. Vähese unega grupi kaotus tuli väga paljuski lihasmassi arvelt. Normaalne unegrupp kaotas keharasva arvelt 1,4 kg, lühikese une grupp aga vaid 0,6 g, sealjuures 2,4 kg lisaks lihasmassi arvelt.\nJa need on tulevikku silmas pidades väga kaalukad numbrid. Nii valmistad oma keha ja meele magamaminekuks ette.\nOlgu rutiiniks siis mõni rahustav taimetee või raamatu lugemine. Raamat võiks oma olemuselt olla mitte liiga põnev, kuna põnevat raamatut lugedes võid jälle une eemale peletada. Siinkohal täpsustan, et ma ei vihja selle, et soovitan välja valida enda raamaturiiuli kõige igavama ja tolmusema raamatu, vaid lihtsalt sisu poolest midagi rahulikuma ning positiivsema poolset!\nSoovitan muuta ka oma uinumise keskkond koopa sarnaseks, tähtis on toa tuulutamine ning temperatuur magamistoas võiks jääda kraadi kanti. Varakult võiks hakata tulesid keerama pimedamaks, andes seeläbi kehale märku, et varsti on aeg uinuda.\nMagamistuppa tuleks muretseda valgust neelavad kardinad.


Kes on Eesti parimad õhutemperatuuri ennustajad? | Bioneer\nKes on Eesti parimad õhutemperatuuri ennustajad?\nKeskkonnaagentuuri ja Riigi Ilmateenistuse poolt välja kuulutatud ilmaennustusmäng, kus kutsusime inimesi ennustama, milline on Eesti Vabariigi 99. aastapäeval ehk 24. veebruaril kell 12.00 päeval Eesti keskmine õhutemperatuur, on lõppenud.\nÜks õigesti ennustajatest, 25-aastane koduperenaine Valgamaalt, Muhkva külas elav Kairi Säinas lausus kommentaariks, et nad arutasid temperatuuri pakkumist eelnevalt kodus abikaasaga: „Mees arvas, et võiks pakkuda -1,3* mina jälle, et -1,6*. Hea, et sel korral minu variant kirja sai. Ise ma suur ilmaennustushuviline ei ole, pigem tavaline tarbija. Prognoose ma ikka jälgin, aga kõige rohkem usaldan seda vaatepilti, mis mulle hommikul ärgates aknast avaneb.“\nKui vabariigi aastapäevaks välja kuulutatud ilmaennustusvõistlus oli rohkem meelelahutuslikumat laadi, siis tegelikult on Keskkonnaagentuur inimeste omapoolsest panusest ja initsiatiivist väga huvitatud. „Pean vabatahtlike ilmavaatlejate kaasamist väga oluliseks. Mitte just õhutemperatuuride prognoosis, vaid kriisisituatsioonides operatiivse info jagamise osas.“ lausus Keskkonnaagentuuri direktor Taimar Ala.\n„Eriti oluline on vabatahtlike edastatud info meile just kriiside puhul, kus meil on oluline saada kahjudest kiiret ülevaadet. Puudutab see siis tugevat rahesadu, seda, kus mõni linnatänav on vihmavee uputuse alla mattunud või kust tormituul üle on käinud ja mis suunas edasi liikunud. Nende inimeste poolt saadetud teadete alusel saame oma ilmapilti paremini jälgida, selle kulgu prognoosida ning reaalsuse mõõtme juurde lisada.“ täiendab Riigi Ilmateenistuse ilmavaatluse osakonna juhataja Miina Krabbi.\n21. 07. Ilmaennustusel tuginev hoonete kütmine säästab energiat ja on keskkonnasõbralik\n21. 02. Veedame vastlapäeva prahivabalt


Priit Pullerits: päästke meid hakklihamasinast! - Tänane leht\nHoian eemale Al-Qaeda ja Talibani pundist ning ajan oma asja\nPõud ähvardab nullida tänavuse viljasaagi\nTallinki laeval möllas noroviirus\nKilk ei pea firma vara ärakinkimist imelikuks\nEne Ergma esitas avalduse IRList lahkumiseks\nEKA juhtkond jäi Pärna küsimuses vankumatuks\nEnamik inimkaubanduse juhtumeid on seksuaalkuriteod\nAvariijärgne joomine võidakse võrdsustada joobes juhtimisega\nMinistrid külastasid piiri eriüksuse valvsa pilgu all (1)\nVanglaid muudetakse suitsuvabaks puuviljade ja sudokuga\nPekingi noored ihkavad muutusi TALLINN\nVanade rõdupiirete seisukord muutub järjest hullemaks (5)\nEndised kõrged ametnikud vaidlevad linnaga MAJANDUS\nSuurärimees Gross annab teatepulga lastele üle\nVäikeettevõtjad: riik sunnib varimajandust peale\nEesti ettevõte loobki Mauritiusele Aafrika peakontori\nUurimus: SMS-laenu firmad on oodatust vähem tulusad MAAILM\nPariisis 1910. aastal aset leidnud uputust nimetatakse sajandi üleujutuseks\nVägistamine poole sajandi eest ehk Ungari sangari langus (1)\nSaksa lehe nimekiri: kuus lähiaja pöördelist sündmust\nVälismaa lühiuudised: 2.06.2016\nPrantsusmaal ja Saksamaal on olukord vesine\nMida on Prantsusmaa teinud, et Jumal ta peale nii vihane on?\nTürgi võitleb minevikuvarjudega ARVAMUS\nKeit Kasemets: Euroopa suletuse hinnaks on Eesti ääremaastumine (18)\nTiina Tambaum: mida mõtleb riik, mis nimetab pensioniikka jõudmist «vanadusriski realiseerumiseks»? (4)\nPostimees 1925. aastal: Heino Elleri katseaeg sai läbi\nJuhtkiri: taevas kukub kaela\nHenrik Roonemaa: Darth Putini lühike vangistus ja kuulsusrikas pääsemine (1)\nJürgen Tamme: ühe pesa sipelgad KULTUUR\nFestivalisuve avalöök toimub Kaparockil kummitava Tohisoo mõisa pargis Kohilas\nVaiko Eplikku ja Kristjan Randalu kontserdid jõuavad plaadile\nPalju, kõike, korraga.\nMis juhtub, kui lollilt raha ära võtta SPORT\n25 aastat Kalevi suurvõidust\nTaaramäe: Girol käis korralik pauk ära, aga isu kasvab\nOhmud, ebaõnnesõdurid ja minevikukangelased TARBIJA\nPekingi noored ihkavad muutusi TARTU\nKahe linna aukodanik ja soomepoiss vastab: on küll tunne!\nPrügivedaja vahetus tõi korraliku segaduse (1)\nPunktideta eestlannad ootavad Tartus koerailma\nPriit Pullerits: päästke meid hakklihamasinast! (6)\nJuhan Javoiš: ärge tehke Tähtvere silda! (13)\nÜhtse kogukonna tunne Annelinnas. On see võimalik? (1)\nSuur maalritöö: tänavatele tekkisid sinised jooned (1)\nElvalane Ain Kaalep teab kõigest kõike\nVallikraav täitub mustlastantsijaist\nVälikäimlate puhtus sõltub meist endast (1)\nTartu lennujaam alustas taluhoones ja põllul\nSuvelavastused: ilusat tõsidust ja jantlikku nalja Meelelahutus\nPriit Pullerits: päästke meid hakklihamasinast!\n3. juuni 2016, 9:24\nEsimene reaktsioon pärast rattavõistlusel suure kiiruse pealt kukkumist on tavaliselt šokk: mis nüüd küll juhtus, jäin ma ikka terveks, mida edasi teha? Priit Pullerits seedib Tartu rattaralli finišisirge algul läbielatut. FOTO: Kristjan Teedema\nNiimoodi ei saa Tartu massispordi täht-üritust enam jätkata. Joel Zirel, Kroonpressi trükiosakonna juhataja, on viimasest kümnest rattarallist kaheksal tunnistanud oma silmaga, kuidas viimastel kilomeetritel, kui võistlejad kihutavad parema koha eest võideldes mööda Turu tänavat finiši poole, on mõned lennanud raginaga asfaldile.\nOlin seekordsel rattarallil ise üks noist kukkunuist. Meditsiinipunktis abi saades näis, nagu käiks läheduses sõda. Uusi vigaseid, põlved-puusad-küünarnukid verised või rangluu katki, tuli pidevalt juurde. Midagi tuleb ette võtta, et sellele veresaunale piir panna. Tänavuse võidusõidu aegu kuulsin, kuidas Tartu rattarallist räägitakse juba kui hakklihamasinast.\nLahendus, kuidas muuta Eesti üks põnevaim ja adrenaliinirohkeim massispordivõistlus ohutumaks, on lihtne. Suurtel rattavõistlustel kehtib teatavasti reegel, et kõik, kes kuuluvad gruppi, saavad võrdse aja. Mis siis, et lõpetasid grupi sabas 20 sekundit hiljem kui mehed grupi peas. Aga sellest veel ei piisa, et kahandada rattaralli ohtlikkust, sest võitlus ei käi aja peale, vaid koha nimel. Siit tuleb rattaralli korraldajal, klubil Tartu Maraton, astuda veel üks väike samm.


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Mis fiasko tabas eestlaste Moabi rattaekspeditsiooni?\nLoomulikult tuleb ettevalmistada. Mäletatavasti valmistati ette ka presidendivalimiste läbikukkumist. Pidevalt korrutati, et tühjad sedelid keeravad valimise tuksi. Nii juhtuski. Samas on ettevalmistatud ka pikalt keskrefi parteid. Ainuke takistus on sellel olnud prillikristall. Nüüd saab ka see relikt mineviku varju sokutatud ja saabub helge keskrefilik valitsus koos uue presidendiga. Huvitav, et uut presidenti pole siiani välja käidud. Logiline valik oleks kas Kaljurand või Reps, samas lätlaste sõber vist ei lähe eestlastele peale ja hiljuti avalikkuse ette maandunud eksdiplomaat pole rahva jaoks piisavalt tuntud. Aastaid on rahva südameid võlunud aga hoopis kirgliku valemängijate jahtija, sportliku olemisega, limboliku paindlikusega, tuule suunda lennult aimava sulesepa blogipidaja fenomen. Kas selline profiil on keskreformi parteile vastuvõetav, selles on küsimus?\nKas ekspeditsioon jäi ära?\nNuh, staarblogeri reklaamikampaania läks liiva vedama? Bääd karma...\nKas rattad läksid pagasis kaduma?\nAt 11:49, Martin said...\nLoogiline valik oleks Priit Pullerits. Pallimänguklubi "Põlva Peded" toetab palavalt. Pullerits on pro-pallimäng, kuigi ta ei näita seda alati välja.\nPriit Pullerits Presidendiks!\nPõlva Pedede pallurist Martini toetus PP-le on väga humoorikas. Võib-olla on Põlva Pededel tõesti õigus ja ajakirjaniku asemel peaks olema mõni nende sarnane. Kui mõelda, et millistel aladel jäävad peded silma siis need on ikkagi seotud loominguliste elukutsetega. Eestil on omane, et püütakse originaalselt eristuda. Seega ei saaks presidendiks enam olla kirjanik, filminäitleja (see au kuulub USA-le), ärimees (jälle USA), advokaat (igasugused kohtuvõimu ja salateenistus mehed kukuvad seega ära), ekskommunist (...), diplomaat - nimekiri on lõputu. Keda üldse? Põhiseadus ütleb, et presidendi valib riigikogu. Seega on loogiline valik, et ise nad endale sellise seaduse tegid, ise nad seda ka söögu. Pangu presidendiks keegi endi seast. Kui praegusest rivistusest kedagi ei leia, siis kindlasti on mõni varasemalt valitu sobilikum. Sedasi paneme lukku valimi, kelle seast tuleb valida. Valida valitute seast, loogiline! Helme, Reps ja Kallas ei läbinud sõela. Kuid pink on ju pikk. Tõsi Priitu pole sellesse auväärsesse valitute seisusesse kunagi kantud, järelikult tuleb hääletada maha ka Martini toetus Priidule. Samas kuna kogu valimise saaga on erakordseks palaganiks muutunud siis mis on sellel vääriline punkt? Noh, eks igaüks ju täna küsib, et kes see tola küll nüüd on, kes laseb ennast vähema kui 68 pooldaja häälega kandidaadiks esitada? Kuid võtame sõnasabast kinni. Kas kuskil maailmas on tola saanud presidendiks? Miks ei võiks Eesti esimene koht maailmas olla, kus selle ameti esindaja seda väärikat rolli täidab? Igas korralikus kuningakojas on ju oma narr. Rahvusvahelistel riigipeade kokkusaamistel pole viimastel aegadel kunagi ühtegi narri näha olnud. Täidame selle lünga. Hea on kui narr oleks lapsesuuga ja oskaks öelda ka seda kui neil riigipeadel polegi riideid seljas. See muidugi eeldab, et narr peab filigraanselt valdama ka õmbluskunsti nüansse, et suuta oma väiteid ka veenvalt tõestada. Kas riigikogus on olnud sellist inmest, kes vastaks nimetatud originaalsetele nõuetele?\nViktorinka: Kessee seda ämbrit kolistab?! https://www.instagram.com/p/BKxpIX-h8o2/\nAndke minu võhiklikkus andeks, aga kas Anmdmomentsi rattareis on sama, mis Salumäe ja HE reis?\nSalumäe ju sõitis Rattamaratonil, järelikult Moabi reis jäi ära.\nRattamaraton oli enne, kui Moabi reis pidi algama.\nJa alati saab ju grupiliidri asendada, ega see olnud Salumäe reis, tema oli vaid värvatud ninameheks.\nEksid Priit, järjekordselt. Sinust presidenti ei saa. Nii palju eksimusi on andestamatu presidendi ametis. Kodulehel oli selgelt kirjas, et Priit Salumäe on reisijuht.\nV.a. Hr President!\nSini-kollastes triibulistes võistlusvormides palliplatsile jooksvad "Põlva Peded" soovivad Teid Eesti Vabariigi Presidendiks. Ka võistkonna treener Gert Tahvelson on teie poolt. Pühendame oma järgmised võidud teile! Euraasia Kontinentaalliiga Kirde divisjonis on meie järgmisteks vastasteks Minski Traktor, seejärel võõrustame Kouvolan Paskahoususid. Loodame neile ära panna! Vähemalt treener ütleb nii.\nMeeskonna nimi kirjuta kas Põlva Peded või vana korra järgi Põlva "Peded".\nAt 17:35, Eeva said...\nMartin, ei ole naljakas, ei ole...\nAt 18:51, Martin said...\nKui Põlva Peded treener Gert Tahvelsoni juhendamisel platsile jooksevad, siis ei ole tõesti nalja.. Kouvolan pojat teevad püksid täis ... Priit Salumäe käis täna ja eile viksilt tööl. Alustab juba 7:00, lahkub täpipealt 17:00. Ah, et kust ma tean? Allikad, hr Pullerits! &Moments haihtunud reisist - kas sellest ikka on mõtet enam kirjutada? Ei ole. Parem mõne reaalse teemaga edasi minna.\nPullerits peab ennast Moabi eksperdiks, kuigi ta seda pole, ise on Moabi radadest ainult näputäit kogenud.\nVaat see viimane kl 19 mees ajab küll oma ülbe ja asjatundmatu pläraga - kui Lobamokka tsiteerida - sita keema. Mul enamik Moabi radu läbi sõidetud. Vean kihla, et ma pole ainult Eesti, vaid Baltikumi parim Moabi spets. Kui keegi väidab vastupidist, löögu konkreetne nimi letti ja siis vaatame.\nPriit Pullerits, Euroopa parim Moabi ekspert\nAt 20:41, Vello, Aravete kilvaklubi president said...\nKuidas on seotud Major Johnson ja sügis-talvine rattasõit?\nAt 21:12, Kirjanikuhärra said...\n"Priit Pullerits, Euroopa parim Moabi ekspert" meenutab vägisi ühe teise kirjamehe sõnu: "Kiir mõisavalitseja! Kiir minister! Kiir kuningas"!\nMingem üles mägedelle, aga tulgem ka kainenenuna neist alla tagasi. Mõni mees aga jääbki oma liivamägede "kroonimata kuningaks"!\nJa mõni mees, kes ei julge isegi oma enda nime alla ega peale panna, jääbki selles elus tühjaks kohaks... kelle päeva, ei isegi nädala, ei, isegi kogu kuu kõrghetk on siin mu blogis anonüümselt sõna võtta; ei, kraaksatada. That's pathetic, isn't it?\nKes pole Moabis käind, pole õiget rattasõitu näind. (Tartu, Pullerits)\nVello, alustaks vahest sellest, et kes on Major Johnson?\n...Who cares! See on absoluutselt mõttetu kõrvalteema. Kas nii kergesti lasetegi end juhuprovokatsioonidele allutada? Unustage ära need eksitajad, püsige teemas ehk näidake meelekindlust ja selgroogu.\nMuide, viite pealkirja ja sissekande põhiküsimuse vastusele leiate sissekande kõige esimesena viidatud videolt, veidi enne teise minuti täis saamist, kui jälgite hoolega laskumisel tee äärt. Kas märkate? (Peen mäng, kas pole?)\nAt 22:26, Kirjanikuhärra said...\nKas Tartu mees Pullerits on käinud sõitmas dr Ripsi radadel Vooremäel, Enno Eilo radadel Rakkes, dr Holdeni Haanja100 radadel, Alutaguse metsades ja karjäärides, Keava mägedes, Rõuge orgudes, Siplasemäel, Jõelähtme singlitel, Kõrvemaa oosidel ja veel väga paljudel mõnusatel träkkidel kodumaa rüpes? Ei ole! Aga ta olevat õiget rattasõitu näinud!\nPoosetaja, kelle jaoks kõik välismaine on ülim, kodumaa aga on paras soo!\nPriit, võhmamehed peaks küll nii tugeva selgrooga olema, et suudavad paralleelselt ka mitut teemat käsitleda, seda enam, et see Vello oma on ju puhas meelelahutus, kerge mõttekurrutus vaid.\nMa märkan teeääres kivikirja RIP.\nKas see aitab meid mülkast edasi, ajakirjanikuhärra?\nÕnnitlen Priitu võidu üle! Puhtad sedelid tegid seda jälle.\nVello, jäid juba suigakile?\nAt 00:03, Vello, Aravete kilvaklubi said...\nEi veel, 23:12. Töötan läbi vanu "Horisondi" ja "Aja pulssi" numbreid. Kannan fakte sedelitele. Kilvahooaeg on kohe algamas.\nAga tõesti, kes on Major Johnson? Kes teab, mehed?\nPole raske küsimus\nAt 01:37, Vello said...\nAeg tiksub, mehed. Kas siin tõesti pole inglise keele tundjaid?\nPS Hr Pullerits, nagu teid siin kutsutakse: What are you smoking? Vinnis mälumänguklubis on üks mees, kes teab peast kõiki Lääneosariikide rattaradu, sh Moab, UT omi.\nAt 03:05, Martin, TLÜ magistrant, imagoloogia said...\nTohutu rünnak The New York Times-is Trumpi vastu. Toimetajad, kolumnistid, the hired guns. Thomas Friedman jt raskekahurid.\nKas ekspeditsioon jäi ära, kuna ei saadud gruppi kokku?\nTegu oli teosega, õigemini selle kasutamisega autoriõiguse seaduse mõttes. Autoritasu osas ei jõutud Pulleritsuga kokkuleppeni. Kulukate kohtuvaidluste riski vältimiseks otsustas &Moments reisi ära jätta.\nLoogiline jutt, 08:27. :)\nMartin 03:05, see NYTimesi massiivrünnak ei muuda midagi, sest toimub echo chamberis. Teisisõnu: need, kes Trumpi vaenavad, veenavad selles neid, kes vaenavad teda nagunii. See ei muuda Middle America arvamust, sest NYTimes on East Coast Establishmenti (õigemini, sellest väikese tükikese) leht, ainult. NYTimes ei saa eales Fox Newsi vastu näiteks, however hard it tries.\nVello 01:37, ärge ajage jama, seda Vinni (sic!) meest ei ole olemas. Nii läbipaistva blufiga te mind juba ei eksita.\n22:45, tuli ära jah! Aga see kõik ei puutu absoluutselt minusse, muide. Peagi seletan, aga mitte siin ja praegu.\nAitab, 22:39, aitab küll. Seal ju kõik kirjas. Nagu 08:22 viitab, kuigi küsimuse vormis. Ehk kogu värk maeti maha enne, kui see üldse alatagi sai.\nNooh, kas mul polnud see sõnum ägedalt ära peidetud ja siis õigel hetkel välja kaevatud? Õppige, ... (teate küll, kes).\nAt 10:29, Jörmid isamaalased Ülu ja Uunu, kaksikvennad said...\nJuba mitmepäevase vaatluse tulemusena hakkab meile vennaga siin mahajäetud metsatukas kinnistuma mõte, et Eesti saab ajaloo esimese sildpresidendi.\nKas me peamegi sellega leppima, võhmamehed?\nPP, tükk pureda sulle jälle:\nPeremees, millal raamat "Minu Moab" ilmub?\nEesti tippsuusatamine ei olegi RIP!?\nMoab on läbipõlenud ratturitele, õige mees sõidab igal pool ja ei keskendu haiglaselt mingile kohale. Ja mis seal kiviklibu kõrbes nii erilist on, ma ei läheks sinna siis ka, kui mulle topelt kuupalk peale makstaks, masendav koht!\nAt 17:23, Juhan said...\nKüll teil, härra Pullerits, on ikka haiglane ego. Või, et teie olete enamiku Moabi radu läbi sõitnud ? Moabis on sadu ja sadu radu, ja sa tead seda väga hästi, meisterdemagoog. Te olete seal kõigest teatud tuntumad rajad läbi sõitnud, mida turistidele reklaamitakse. Aga mis seal ikka, jätkakem ego tõstmist!!\nMa tean absoluutselt kõiki neid kohti, 10:39, mis seal reisikavas kirjas, olen kõikjal käinud, mõnes kohas ka mitu korda. No surprise, v.a reisi hind.\n11:38, ja kes seda raamatut vajaks? Enamik on ju vist sellis suhtumisega, nagu 16:38. Taevale tänu, et on, ma küll ei taha, et minu Moab saaks selliseks kohaks nagu mingi Hispaania ranniku või Itaalia linnake, kuhu eestlased rataste seljas sadade kaupa kohale lendavad. Jumal tänatud, et seda ei juhtu!!!! Ja taevas hoia selle eest, et seda ei juhtuks ka edaspidi!!!! Mida vähem eestlasi Moabis, seda parem. Do not go to Moab, stupid!\nJuhan, 17:23, mida Juku ei õpi, seda Juhan ei tea. Teie ei ole ikka mitte midagi õppinud, vähemalt mitte minu ega ka Moabi kohta.\nAt 18:51, Tiit said...\nÄkki sai tee otsa? Raja ääres sellised erosioonid. Muud ei oska pakkuda.\nAt 21:51, Martin, tudeng & rattasõitja (linnaratas), Kalamaja said...\nMis mees see Priit Salumäe on? Hawaii Ekspressi turundusjuht? Kas &Moments USA-reisi ärajäämise põhjuseks on &Moments omaniku (?) Hawaii Ekspressi mingid raskused? Kui nii, siis miks me pole neist kuulnud? Rattaharrastajate "haihtumine" paistab olevat laialdasem nähtus kui hr Pulleritsul algselt välja toodud oli.\nMuide, Ahto Lobjakas kirjutab Delfis väga tugevalt. Presidendivalimised viie päevaga - Eesti meenutab Nõukogude Liitu. Väga tugev.\nEt küsiskski siis kohe otse, et mis ja kas nendega juhtus? Et ei ole eriti eetiline põnevust üles kruvida, kui tegemist on mingi õnnetusega. Eks ole naised, Eeva jt minu toetajad. Ei ole ju naljakas?\nAt 08:44, Martin said...\nVähetuntud, aga olulisi seiku ajakirjanik Pulleritsu punasest minevikust. Varsti!\nReis jäi ära huviliste puuduse tõttu. Priit on lihtsalt solvunud, et keegi tema "soovitusi" kuulda ei võtnud ja teda reisisaatjaks (tasuta) kaasa ei kutsunud ja nüüd üritab siin tühja koha pealt mingit skandaali jälle tekitada. Kasva juba suureks, vanamees, sa ei ole ei Eesti ega kogu maailma kõige targem inimene, sinuta saavad teised ka Moabis käidud, seega hoia oma "tarkused" enda teada, või asu ise midagi korraldama.\nJa sama jutt ka sinu Tartu Maratoni kritiseerimise kohta, kui sulle midagi ei meeldi, siis ära osale või korralda ise midagi.\nEi, mina ei taha sellistele reisidele ei tasuta ega tasuliseks vagunisaatjaks ega lasteaednikuks. Kui tahan Moabi minna, siis lähen ise ja teen seal seda, mida tahan. Just täpselt, 10:39 - kui midagi korraldan, siis iseendale, liiati on siis selge, et ka hind on õiglane.\nSee reis jäi ära seetõttu, et hind oli lihtsalt räige. See oli röövimine päise päeva ajal, mis korraldati. Sellele sai ka siin tähelepanu juhitud, võrdluseks tõin enda kulud Moabis. Küllap hakkasid inimesed ka ise aru saama, et neilt kooritakse mitu nahka.\nTegelikult ei ole sellisele Moabi reisile mingit kõrvalist korraldajat vaja, keda siis veel tasuta kohale vedada. Igaüks saab selle reisi korraldamisega ise hakkama, nagu tõestasin sel kevadel ja ka neli aastat tagasi. Reisi korraldamine, muide, moodustab suure osa kogu reisi võludest. Ei maksa sellest võlust ennast ilma jätta.\nEks jah, igal asjal või teenusel peab olema õige hind, et huvilistel huvi tärkaks...\nArvestades seda, et Pullerits on rohkem võhma mees, kes "panna" oskab sirgel rajal ja tehnilised rattavalitsemise oskused on küllaltki puudulikud, siis Moabi radadest ta kindlasti ei võtnud seda, mida tehnilisemad sõitjad saavad sealt. Kogenud jalgsimatkaja liigub Moabi radadel sama kiiresti kui Pullerits seal taguots püsti rattaga, seega on natuke irooniline kuulda Moabi enda omaks tegemisest. “It's not the mountain we conquer, but ourselves.” (Sir Edmund Hillary)\n"Kes pole Moabis käind, pole õiget rattasõitu näind. (Tartu, Pullerits)" Olles ise käinud matkadel jalgsi ning rattaga nii Yosemite ja Utah radadel, Alpides ja Eesti metsaradadel, siis võiks öelda et igal rajal on oma võlu. Ning natuke kõigest on parem kui ühte liiga palju. Kui ühte piirkonda pidevalt sõita, siis paratamatult tüütab see ära. Selline püha graali taga ajamine ja oma tõe kuulutamine on ikka naljakas küll. Igal rajal on omad hea ja vead ning kogenud rattur võtab natuke sealt ja natuke siit ja paneb peas ideaalse raja kokku. Mõnikord on "püha graal" Eestis rabas laudteel rattaga lendamine, Moabis päikesetõusu ajal mööda liivakalju külge alla kihutades või Alpides puude vahel sinka-vonka allapoole kulgedes. Samas täielik läbikukkumise kogemus võib tulla ka Eesti liivastel siledatel lõikudel 10km/h "rammides", Moabi keskpäevases 45C päikesepaiste käes üle 30min sõidunautimist või Alpides pidevas vihmasajus ja mudamülkas "edasi" liikumisest.\nAt 03:58, xumeiqing said...


17 naksikat küsimust, millele annab vastuse tänane tuline lahing Selveri ja Bigbanki vahel - Võrkpall\n(5) Kergitame saladuseloori: koondise nimekirjas on üks üllatus...\nMärt Roosna, loksumas bussiga Taaralinna\n19.aprill 2017 14:39\nKui meeste kohta on küsimusi palju, siis tantsutüdrukute suhtes on kõik selge - nad on taas kohal ja mõtlemispausid mööduvad kiirelt kui silmapilk.\nEesti võrkpalli meistrivõistluste finaalseeria tiitlikaitsja Tallinna Selveri ja põhihooajal esimeseks tulnud Tartu Bigbanki vahel jätkub täna kell 19 Tartu Ülikooli spordisaalis. Eesti Päevaleht ja Delfi on Tartus kohal ja toob võtmesündmused lugejateni.\nPõnevas avamängus tuli Selver eelkõige tänu austraallasest diagonaalründaja Lincoln Williamsi hulludele servidele välja 0:2 kaotusseisust ja võttis 3:2 võidu. Täna toimub finaali teine kohtumine.\nEesti Päevalehe ja Delfi toimetus pani kirja 17 küsimust, mis saavad täna vastuse. Hoiatame lugejaid: mitte päris kõik alljärgnevast ei ole mõeldud absoluutselt tõsiselt.\n1. Kas Tartusse tuleb täismaja? Otsustavat poolfinaali Rakvere vastu jälgis TÜ hallis 800 inimest, kes tekitasid suure mängu tunde. Täna vajab Bigbank tuge veelgi rohkem ja on oodata publikurekordit. Viimasel ajal on virisetud pallimängude vähese publikuhulga üle. Samas kõik on suhteline, näiteks Anett Kontaveiti finaalmängu kõrgetasemelisel Bieli tenniseturniiril vaatas tribüünilt umbes 300-500 inimest ehk enamus istekohti 2500 pealtvaatajat mahutavas uues hallis jäid omanikuta.\n2. Kas otsustavas poolfinaalis Rakvere vastu imelise partii teinud Meelis Kivisilla selg lubab platsile tulla? Eelmisel neljapäeval tegi Kivisild koguni 2,5 tunni pikkuse soojenduse ning hiilgas Rakvere vastu kaheksa blokiga. Pühapäeval peetud finaali avamänguks ta aga selga korda ei saanud. Võib-olla jäi Tartul võidust puudu just paar Kivisilla blokki ja temporünnakut.\n3. Kas Oliver „Lendorav“ edutatakse põhisse? Pühapäeval sekkus Selveri poolel pingilt väga hästi nurgaründaja Oliver Orav, kes kogus 16 punkti. Kas treener Rainer Vassiljev usaldab ta täna Rauno Tamme või Karli Alliku asemel kohe põhikoosseisu?\n4. Mitu korda lubatakse Williamsil servida? Avamängus pani austraallane palli mängu koguni 31 korda (Selver kokku 109) ehk tema serve ei saadud kuidagi kätte. Tõsi, seeriad lõppesid serviveaga, kokku tegi 2 ässa põrutanud Williams ka 10 serviviga. Aga kui oled löönud paar head servi, on viga igati lubatud.\n5. Kas mängu sekkub Tartu vaim? Avamängus sai otsustavaks vaimne pool. „Ju meie meestel ei pidanud kupli all vaim vastu,“ kommenteeris Bigbanki loots Oliver Lüütsepp. Täna on tartlastel abiks kodusaal, vähemalt 1000 fänni ja äkki ka see kurikuulus Tartu vaim, millest palju on räägitud.\n6. Kas kihlveoportaalid eksivad? Üksmeelselt antakse täna kerge soosikustaatus Bigbankile. Miks ei võiks Selver võiduteed jätkata?\n7. Gunter või Williams? Finaalis saab näha liiga kahe parima pommitaja duelli. Avamängus oli austraallane kanadalasest üle. Williams tõi 26 punkti (kasutegur +11, rünnak 49%), Gunter 22 (+8; 46%). Kuuldavasti tegi Gunter veidi häda ka hüppeliigesele, mis on üsna värskelt traumast taastunud.\n8. Kas keegi küündib Andrus Raadiku kasutegurini? Pielavesi Sampo tuli eile Soomes pronksile, taas tegi hiilgava partii nurgaründaja Andrus Raadik. Et tema etteastete väärtusest paremini aru saada, vaadelgem kasutegurit (punktid miinus vead). Raadikul oli see eile +17. Kas keegi tänaste finalistide mängijatest jõuab selleni? Eriti kõva sõna oleks, kui sellega saaks hakkama mõni nurgaründaja, kellel on servi vastuvõtul eksimise võimalusi rohkelt. Avamängus oli edukaim Mart Naaber +14ga.\n9. Kuidas esinevad koondise kandidaadid? Delfi küsitluse põhjal leidsid lugejad, et nö uute meestena peaksid Gheorghe Cretu valikusse mahtuma Robert Viiber (tema poolt hääletas 14 protsenti vastanutest), Mart Naaber (14%), Andrus Raadik (14%) ja Martti Juhkami (14%), järgnesid Taavet Leppik (8%), Oliver Orav (6%), Siim Põlluäär (5%), Kevin Saar (5%), Kristo Kollo (5%), Edgar Järvekülg (4%), Hindrek Pulk (3%), Markkus Keel (2%), Martti Keel (2%), Meelis Kivisild (2%), Siim Ennemuist (2%) ja Taavi Nõmmistu (1%). Neist tulevad finaalis platsile tartlased Viiber ja Naaber. Eesti Päevalehe sporditoimetuse andmetel ei ole kõik 14-protsendi-mehed kutset tegelikult saanud… Väidetavalt on nimekirjas üks üllatus ja võimaluse kätt proovida saab mees, kelle reiting meie küsitlusel jäi alla 6 protsendi. Kes? Kokku on meie küsitlusel üle 1100 vastaja, järelikult on see vaat et kõvem kui Emori uuring ja nõid Nastja kahepeale kokku.\n10. Mida tähendab Siim Ennemuisti eemalejäämine Selverile? Avamängus hüppeliigest vigastanud keskblokeerija hooaeg on läbi, Vassiljev peab hakkama saama Mihkel Tanila ja Reimo Rannariga. Sporditoimetuse siseinfo põhjal on Rannaril täna panused kõrgel, sest kui ta teeb hea mängu, saab kodus abikaasa Triinult musi või kaks.\n11. Kas Mehike jõuab taas kahekohalise numbrini? Kui poolfinaalis kiideti just Selveri head kaitsemängu, siis esimeses finaalkohtumises tõi Selver kaitses palli üles 17 ja Bigbank 25 korda. Kusjuures Eesti koondise libero Rait „Mehike“ Rikbergi arvele kanti koguni 10 päästmist. Võrdluseks: Selveri parimad selles vallas olid Allik (7) ja Williams (6), samuti koondisse kuuluv Denis Losnikov piirdus protokolli põhjal 2 kaitsepalliga.\n12. Kes võiks hakkama saada võrkpalli double-double’iga? Tegemist on äärmiselt harvanähtava teoga, kuid võimatu see ei ole. 10 serviässa keegi ei löö, aga 10 blokki pole hobuse unenägu. Avamängus sai Naaber blokiga 8 punkti ja rünnakul 9. Äkki…?\n13. Kes lööb palli jalaga lakke ja saab kollase kaardi? Emotsionaalseid liigutusi on kohamängude ajal nähtud palju, avamängus välkus ka kollane kaart. Kõige potentsiaalsemad palli lakkelööjad on tartlased – Rait Rikberg, Robert Viiber ja Ronald Järv.\n14. Mida arvab kogu asjast Bigbanki leegionäri Michael Michelau ema? Nimelt on poeg jäänud klubis vahetusmängijaks ning detsembris otsustas Julie Westbrook Mills anda treeneritele ja juhtidele teada, mida asjast arvab. „Veel südantlõhestavam on see, kui näen teda terve mängu jooksul seismas soojendusdressis varumeeste alas. Miks temaga üldse leping sõlmiti? Miks võtsite ta ära perekonna ja sõprade juurest, kui talle mänguaega ei anna? Ta on MVP, tähtede matši mängija, rünnakute osas riigi esikümnes (peab ilmselt silmas USA üliõpilasmeistrivõistlusi – M. R.). Nojah, vähemalt näen teda mõtlemispauside kogunemiste ajal! Naeruväärne!“ kirjutas ta klubi Facebooki lehele. Bigbanki juhendaja Oliver Lüütsepp võiks näidata üles veidi inimlikkust ja saata Michelau vähemalt paar korda servima, et USAs tõenäoliselt striimi vahendusel kohtumisele kaasa elav ema saaks arvuti ees hõisata ega oleks kurb.\n15. Kas kaptenid jäävad jälle pingile? Huvitav, mõlema meeskonna kapteniks on teine sidemängija. Avamängus ei saanud Selveri kapten Tauno Lipp üldse platsile, Tartu ametlik kapten Ronald Järv andis vahepeal Viiberile veidi puhkust.\n16. Kuidas ohjeldavad treenerid mängujärgsel pressikonverentsil närve? Üldjuhul on Vassiljev ja Lüütsepp olnud nii võitude kui kaotuste järel pressiga suheldes marurahulikud. Võidetud finaalmängu järel ärritus aga Vassiljev ootamatult loo autori küsimuste peale, mis puudutasid Eesti koondise koosseisu. Eks näis, kuidas täna intervjuud sujuvad.\n17. Kas Postimehe reporter Mariel Gregor mainib jälle lehe ülevaates Avo Keelt? Eelmisel üheteistkümnel aastal finaalis osalenud Avo Keel on jätnud endast nii kustumatu mulje, et tema puudumine on harjumatu. Ka ajakirjanikud igatsevad taga tema mahlakaid kommentaare. Meie hea kolleeg Gregor alustas võrkpalli finaali eellugu Avo Keelega ja mainis Pärnu lootsi ka esimese finaalmängu ülevaates. Kas tänases kohtumises pakutakse korralikku actionit ja hiljem piisavalt huvitavaid kommentaare, et pole lõpuks enam põhjust Keele poole õhata?\nTallinna Selver sai uudise, mida mitte kuidagi poleks tahtnud kuulda (1) 17.04.2017\nFOTOD: Põnev algus: Selver ja Bigbank rühmasid esimeses finaalmängus viis geimi 16.04.2017\nSelveri vaim ja austraallase vasak käsi lõid tartlaste kupli kõmisema 17.04.2017\nNette Peit püstitas Rootsi pronksiseeria avamängus uue servirekordi 19.04.2017\nTraktorid ja kombainid lõid Tallinna Selveri plaanid sassi (2) 20.04.2017\nTartul on varuks käik, mis võib finaalseeriasse pöörde tuua. Millal Lüütsepp sellega riskib? (4) 21.04.2017


Kuna mul ei tule und (õigemini, und ei saa voodis tavapärasel moel oodata, sest teadupoolest külili hakkasid puusad ja vaagen valutama ja selili lämmatab), siis mõtlesin, et teen plusside-miinuste nimekirja, mis äkki aitaks mul ära otsustada, mida kogu selle sünnitusvärgiga ette võtta. Sest tegelikult on variante ju küll, ma oma vingujahalaga ei tahtnud üldse märku anda, et variante poleks. On, aga need on kõik siuksed pooletoobised. Ideaalne variant oleks see, kui me elaks Tartus. Siis ei oleks mingit probleemi mitte millegagi, pealegi oleks mul vann. Kuna me aga ei ela Tartus, siis tegelikult ongi just see kõikide murede allikas.\nEhk siis, variandid on järgmised.\n1. Tartu, kassidega. Teha mingi orgunn ja ikkagi kassidega koos Tartusse kolida. Plussid: Abikaasal lühem maa metsast tulla; õe ja ema olemasolu; TARTU; sissekirjutamisprotsessid lihtsamad. Miinused: ebavajalik stress kassidele; tegelikult ei tunne ma end ju seal mugavalt ja vabalt (mis olla väga oluline sünnitustegevuse alguses, sest kõik ju rõhutavad, et kodus mugavas tuleks olla nii kaua kui võimalik), sest seal ma olen külas ja pole just kõige ideaalsem variant kasuisa ees uutama ja aatama hakata.\n2. Tartu, kassideta. Teha mingi orgunn ja leida kassidele Tallinnas hoidja. Plussid: vt eelmine. Miinused: kassid on ikkagi ka stressis üksiolekust; ma juba tean ette, kui stressis ma ise sellest korraldusest olen + juba nimetet miinused\n3. Tallinn. Jääda rahulikult paika ja vaadata, kas ja kuidas saaks mäe Muhamedi juurde toimetada – ehk et õde saaks ilmselt siia varemgi juba tulla ja ilmselt saaks ema ka mingi hetk järele orgunnida. Plussid: ma oleksin omas kodus, kus ma tunnen end suhteliselt hästi (st et pole ju muud kohta maailmas hetkel, kus ma end paremini saaks tunda) ja mul poleks midagi selle vastu, et siin ka üksinda alguses uutada ja aatada, ma oleksin vähemalt kodus, saaksin käia duši all ja kasvõi alasti ringi tuterdada kui ma nii peaks valima. Kassid oleks kah siin ja nad peaks kõige kauem üksi paar päeva olema – kui sedagi. Mehepoolne suguvõsa on olemas. Miinused: Abikaasal pikem maa tulla; võimalik, et siin tekib hoopis probleem mehepoolse suguvõsa liigse hoolitsusega; kui kaua ema ja õde siin saavad olla, pole selge.\nMa nii tahaks, et Põrnikas asjad minu eest ära otsustaks. Et ta hakkaks mingi hetk lihtsalt tulema ja et see juhtuks umbes homme. Või ülehomme. Või hiljemalt üleülehomme, aga siis, tõsiselt, mina enam ei mängi. Sest ei ole lihtsalt VÕIMALIK, et võiks veel suuremaks inimene paisuda. Kahjuks on kindlasti võimalik, et olemine saab veel ebamugavamaks minna, sest kohale on jõudnud ka kõrvetised ja ma kohe huviga ootan, et mis kurat järgmiseks.\nKui see kõik ei kõla nagu parim rasestumisvastane reklaam, siis ma ei tea, mis peaks seda olema.\nAhjaa, tellisin selle raamatu endale ka. Sest minu meelest on see maailma PARIMA kaanekujundusega rasedaraamat, rääkimata pealkirjast.\nMa tahaks juba seda adorable osa palun.\nJa ma LUBAN, et homme ma kirjutan midagi, mis ei ole rasedusega mitte kuidagi seotud. Mingist eriti rämedast läbust või millestki. Ausalt.\nSee postitus avaldati hoomamatu kategoorias siltidega daki's list, põrnikas 30. märts 2011 , autoriks daki.\n← Möirakaru kirjadest →\nkairit2000 31. märts 2011, 00:18\nMillal sul reaalselt tähtaeg on? Kohe on ju aprill käes, vbla sünnitadki a la hommepäev ära? Millal mees metsa läheb? Lapsed teevad koostööd küll, kogemus on näidanud. Esimest last sünnitasin Rakveres (olin ka ema juures) nii, et mees oli seal ainult nädalavahetustel, muidu nädala sees Tartus ülikoolis. Ja laps sündiski kenasti pühapäeval, kui issi oli kodus. Samas oli sünnitus alla 4 tunni, et mees poleks no way Tartust jõudnud (autot meil siis polnud üldse).\nTeine laps sündis ka pühapäeval, Ülestõusmispüha varahommikul. Kah kena ajastus, sest eelmisel õhtul olin teinud kooki, mida kohe pärast sünnitust süüa sai. Ja ämmaemand jõudis ikka ka koju appi (tal eelmisel õhtul oli Otepääl kursa kokkutulek). Nii et, täitsa soovitan uskuda positiivsesse lõpplahendusse 🙂\ndaki Postituse autor 31. märts 2011, 12:26\nHm, ma ise muidugi olen ka lootnud mailast, samas ühe nägemuse järgi tuli ta mul 8.04 ära (unenägu siis oli selline). Ja täpselt nagu ma arvasingi, oli mu vingjahala läbimõtlemata – sest TEGELIKULT on ju väga paljudel naistel nii, et mees kihutab kuskilt kohale, mul on ta ju ka nädalavahetusel olemas ja tähtajad (16. ja 22) on mõlemad nädalavahetustel, nii et ma ise mõtlengi, et võiks ikka nädala lõpus sündida.\nMul on tuju kohe nii palju parem, et ma enam ei stressagi. Küll kõik saab korda! Muide, te olete mul kõik õudselt armsad!\ntikker 31. märts 2011, 00:27\nja sissekirjutusprotsessid on igal pool ühtviisi lihtsad 🙂 küll kõik läheb hästi!\nAnu 31. märts 2011, 07:13\nHehe, mul oli tähtaeg 24.04.2010. Ämmaemand ennustas juba märtsis, et ah kohe sünnib ära. Lõpuks sündis kaheksandal mail esilekutsumisega… No selles suhtes tegi küll koostööd, et mai on mu lemmikkuu. Agaa… Ülejäänd osas pani ikka väga mööda. 🙂 Ja ma olin iga päev aina rohkem ja rohkem pettunud, et juba ei sünnita.\nKokkuvõttes: kui mulle poleks kinnitatud, et ilmselt sünnib varem ära, siis ma poleks lootnudki. Kuna mul oli tähtaeg nagunii kahtlane enda arust, siis ootasingi mailast.\nJa tegelt meeldis mulle ka see, et oli kindel päev, mil haiglasse minna. Ei pidand ootama mingeid valusid ega vete avanemist ega midagi. Mõtlema, et kuidas haiglasse saab. Sest kui valud lõpuks pärast tabletti pihta hakkasid, siis mina nendest aru küll ei saand. Mõtlesin, et niisama eeltöö. Tegelt olid mingid tugevad “päris” valud.\nMu pika heietuse mõte on see, et mina sinu asemel ei plaaniks üldse midagi. Veel. Esiteks mis sa ikka stressad. Teiseks – äkki töötab siis vana hea murphy. Kes teab. 😀\nSee sissekirjutus/nimepanek – me panime Tartus nime, kuid sissekirjutus on Harjumaal ühes väikses-väikses külas.. Sünnitunnistusel kenasti Tartu linn sünnikohana kirjas ja puha. 🙂\nJana 31. märts 2011, 09:43\nPikk pai sulle! Nii kurb,et sa sellises situatsioonis oled, eriti, kui lõpp on käega katsutav ja peaks olema vähem muresid ja stressi…\nAga tead, et shampus pidi ka aitama last välja meelitada – nii et… 😉 Ise alustan shampaga 1st aprillist, äkki aitab!\nLee 1. apr. 2011, 09:34\nHea Daki! Kui Sa tahad Põrnika tulekule natuke kaasa aidata, võid näiteks massaaži minna (või koju tellida). Mul oli sellest kõvasti abi ja samas olukorras valiks ilmselt sama lahenduse.\nHmm… Huvitav mõte, kaalun:)\nkessu 2. apr. 2011, 19:06\nOot, mis selle sissekirjutusega on? Laps kirjutatakse automaatselt emaga samale aadressile sisse ju. Et kui endal on sissekirjutus Tartus, siis sinna saab ka laps. Ja selle koha peal pole vahet, kas lähed nime panema Tallinnas, Tartus, Elvas või Vana-Vigalas, sissekirjutust (ja sünnikohta sünnitunnistusel) see ju ei muuda.\ndaki Postituse autor 3. apr. 2011, 00:20\nMu uurimused ütlevad, et oleneb omavalitsusest. Nt selleks, et Tartusse lapsele sissekirjutust saada, peab olema ainult ema Tartu sissekirjutusega. Aga et saada Tallinna, peavad olema nii ema kui isa vähemalt kuus kuud enne Tallinnas elanud. Ma pole nüüd viimasel ajal üle vaadanud, aga nii mu meelest oli. Seda, et füüsiliselt ei pea samas OVs kohal olema registreerimist tehes ma ei teadnud, aga see teeb asja muidugi mugavamaks.\nLee 4. apr. 2011, 09:59\nTallinna sissekirjutuseks piisab, kui ema on Tallinna sisse kirjutatud. Toetuse jaoks on vaja, et mõlemad vanemad ja kuus kuud. (Karjuv ebaõiglus üksikemade, vägistatute ja kihluse ajal kallima kaotanute suhtes.)\nKristin 8. apr. 2011, 12:37\nLee ja Daki, te mõlemad eksite Tlna sünnitoetuse osas. Tlnas on nüüd nii, et üks lapsevanem peab olema arvel vähemalt 1 aasta enne lapse sündi:\nTeine võib olla kasvõi 1 päev.\nKui teist kumbki pole Tlnasse regatud praegusel momendil, siis võib Tlna toetusest suu puhtaks pühkida.\nMa igaks juhuks siiski kommenteerin siin, mine sa tea, ehk loodadki Tlna peale (ju vist ikka mitte).\nAga teisalt – kui plaanid Tartust toetust saada, siis seda makstakse ju kolmes osas, viimane lapse 2. süntaril? Aga kuhu sa lapse lasteaiajärjekorda paned, ikka Tlnasse ju, arvan, et sellesse aeda, mis praktiliselt su maja vastas, eks 🙂 (minu oma käib seal, muidu on tore koht, peale ühe faktori)? Selleks pead jällegi Tlnasse olema regatud, Tartu last sa Tlna järjekorda panna ei saa.\nKas ma ajasin nüüd asjad segaseks – ma loodan, et mitte?\nOh nüüd ma vist\nKristin, jah, tean, et mitmes osas makstakse, ei, ma ei kavatse end iialgi Tallinna sisse kirjutada. Lasteaiajärjekorda pole meie elulaadiga inimestel üldse mõtet panna, sest me ei tea sedagi, kus me kahe aasta pärast elada võiksime.\nKristin 8. apr. 2011, 12:39\nMiks mul see poolik lause sinna alla jäi? No teeme nii, et ma nagu oleks tahtnud seda lauset lõpetada nt nii:\n…lõpetan ja lähen teen midagi kasulikku.


Panasonic LX100 II kompaktkaamera tootefotod lekkisid ametliku avalikustamise eel - Photopointi ajaveeb\nAutor: Lauri Veerde 17.08.2018 00:01 Kommentaarid :\n23. august on päris populaarne kuupäev. Vähemalt fototööstuses, sest just sellele päevale on ajastanud oma tähtsad tooteesitlused nii DJI kui ka Nikon. Ning nüüd paistab ka, et Panasonic. 43rumors.com vahendab täna Jaapani veebiväljaannet Nokishita ning postitab internetti lekkinud fotod veel esitlemata Panasonic LX100 II kompaktkaamerast. Selle kaamera esitlus teatakse olevat just nimelt 23. augustil.\nNagu fotodelt näha võib, on Panasonic LX100 II väliselt väga sarnane 2014. aastal avalikustatud ja tänaseni Photopointis müügil oleva LX100 kompaktkaameraga. Veidi on muudetud käepideme disaini ja ilmselgelt ka elektroonilise pildiotsija parameetreid, kuid kõik nupud ja lülitid ja kettad on samadel kohtadel ja samasugused, nagu seni. Ka objektiivi peale kirjutatud andmetest näeme, et ilmselt on ka uuel kaameral seesama suurepäraselt valgusjõuline f/1.8–2.8 ava ja 24–75 mm ekvivalentse fookuskaugusega suumobjektiiv.\nTõenäoliselt on kõik uue Panasonic LX100 mudeli täiustused kaamera sees. Loodetakse suurema lahutusvõimega 4/3 süsteemi sensorit, paremini toimivat autofookust ja 2018. aastale kohaseid profiklassi videorežiime-võimalusi. Tehniliste andmete kohta kahjuks mitte kusagil mingit infot veel pole – kõik, mis meil uue Panasonic LX100 II kaamera kohta hetkel on, ongi needsamad pildid ja avalikustamise kuupäev 23. august. Eks siis näeme täpsemalt.\nSildid: Kompaktkaamerad, Panasonic, Panasonic LX100 II


EKRE ministrite ründamise taga pole mitte nende väidetavad vead, vaid opositsiooni paanika valitsuse püsimise tõttu - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Juhtkiri » EKRE ministrite ründamise taga pole mitte nende väidetavad vead, vaid opositsiooni paanika valitsuse püsimise tõttu\nPole enam mingit kahtlustki, et sotsidest ja reformierakondlastest koosnev opositsioon on ette võtnud taktika, mida USA-s kasutatakse president Trumpi vastu – paisata EKRE ministrite vastu massiliselt süüdistusi (ennekõike valetamises), panna nad ainult selgitustega tegelema ning tekitada sel kombel valitsusele võimetus igapäevatööga tegeleda.\nPoliitikahuvilistel tasub vaid meedia kaudu jälgida Ameerikas toimuvat ja paralleelid on silmapilk nähtavad – ka Trumpi süüdistatakse pidevalt mingil ajal millegi kohta valetamises, vastandatakse teda ametnikega, otsitakse välja üha uusi vastuolusid, ka imepisikesi, pekstakse teda meedia kaudu – peaasi, et tal poleks aega tegeleda piirimüüri, majanduse, immigratsiooniküsimustega ja nii edasi.\nKuna selline Ameerika demokraatide taktika on juba käiku lastud, siis oleks aeg küsida – kus asub see ajutrust, kes rünnakuid koordineerib, ja kes sinna kuuluvad?\nIlmselt on suur osa Eestimaa inimesi silmanud seda mustrit, mis on EKRE-vastastes rünnakutes – kui ühest ministrist on jagu saadud, võetakse ette järgmine.\nKõik algas väliskaubandus- ja IT-ministrist Marti Kuusikust, keda hakata kartma just tema IT-tausta ja seoses sellega ka e-valimiste “vigade” võimaliku paljastamise tõttu – Rakvere reformierakondlased söötsid meediale ette kuulujutuna liikunud “naisepeksu” ja algasid metsikud rünnakud, mis lõppesid ministri taandumisega. Siin sai opositsioon hamba verele.\nMarti Kuusiku kohtuasi on nüüd lükkunud kevadesse ja tõenäoliselt selle tõttu, et uurimisorganitel pole midagi ette näidata. Kui oleks, siis oleks meediale juba “mahlakad” üksikasjad ette söödetud ja surmahoop antud. Ega ilmaasjata rääkinud Vilja Toomast juba, et isegi kui mees ja naine mõlemad eitavad vägivalda, tulevat lähtuda sellest, et nad varjavat tõde, kusjuures naine tegevat seda mehe sunnil.\nVahepeal püüti maha võtta siseminister Mart Helmet tema vastuolude tõttu PPA peadirektoriga, kuid EKRE liider on reformarite bandele liiga tugev vastane. Nüüd on siis Hanno Pevkur taas üritamas, nõudes õiguskantslerilt, et too hindaks siseminister Mart Helme süüdistust, nagu algataks ja lõpetaks prokuratuur kriminaalasju poliitilistel motiividel.\nMinister Kert Kingole loodi algul negatiivne taust tema väidetava keeldumise tõttu välisreisidel käia ja tema keeleoskuse pinnal. Siis aga asuti teda maruliselt ründama just valetamiste foonil, segades mängu ajalise mõõtme, millal ta üht või teist asja tegi või ütles.\nMinister astus Riigikogu ees esinedes opositsiooni marulise tule all lõksu. Mitmed tol hetkel saalis olnud saadikud mäletavad, kuidas põlevil silmil Kingot ründava opositsiooni seast käis mingil hetkel läbi kahin – astus lõksu, ära tegime – ja mõned neist tormasid saalist välja juba meediale ettekannet koostama.\nNüüd on siis rünnaku all maaeluminister Mart Järvik ja taktika on jälle sama – mingil moel tekitatakse ministeeriumis vastasseis ministri ja ametnike vahel (või tekib see ametnike vastutöötamisest), ning siis hakatakse jällegi tormiliselt mängima aegadel, et millal üks või teine asi toimus. Minister aetakse selgitustes nii sassi, et ta eksib mingi ajavahe või faktiga ja siis hõiskab kogu opositsiooni ja peavoolumeedia hüäänikari – näete, see tõbras ju valetab! Maha, ja kohe!\nKogu see stsenaarium on nii üheülbaline ja läbinähtav, et iga inimene peaks mõistma – tegu on mustriga, mille eesmärgiks on pidevate rünnakutega häirida valitsuse tööd, sundida ministreid selgitusi jagama, võtta neid ebatäpsustega vahele, algatada umbusaldusi ja lõpuks sundida valitsust andma teed Reformierakonnale.\nSüüdistustes EKRE ministrite vastu pole kunagi olnud esiplaanil nende kompetentsus, vaid alati mingi “vale” selles osas, kas ta ütles või tegi midagi enne või pärast lõunat – see näitab, et opositsiooni ei huvita mitte Eesti ühiskonna käekäik, vaid oponentidele ärategemine.\nEKRE on juba kaks ministrit kaotanud ja võib nüüd öelda: “Siitmaalt ja mitte enam!” Erakonna liidrid on lubanud Mart Järviku eest seista ja nüüd on möödapääsmatu anda vastulöök Autorollo, VEB Fondi, kümnemiljoni dollari, Malaisia naisteahistajate ja sadade muude alatuste erakonnale.\nTeemad: EKRE ministrid esilugu kuum