Näitan 30 postitust - vahemik 31 kuni 60 (kokku 96 )\nMõned räägivad sedagi, et ka taimed tunnevad valu, nii et mine sa võta kinni. Tuleb vist söömine üldse maha jätta.\nKüsin veel – mis on see kodumaa mullas ja puus kasvatatud taim, mida eestlasest vegan 12 kuud järjest sööb? Kanade menstrueerimine ja lehmade tiinus ei huvita.\nNo ei olegi. Süüakse seda mis kasvab teisel pool planeeti, tegelikult vegan hävitab loodust, sest toidu siia tirimine on väga keskkonda reostav. Suur konteiner laev kulutab ühes tunnis 15 tonni masuuti, üks kaubalaev tossutab oma reisiga sama palju kui 100 000 autot. Vegan nii kaugele ei mõtle, tema mõtleb ainult sellele kanakesele kes on ehtne dinosauruse järeltulija, sõrmeotsa suuruse ajuga ja kana nokib kõik teod ja tegelased endale sisse. Kui kana oleks suur nagu maja, siis sööks ta inimesed ka ära.\nTaimekasvatus tapab ja sandistab meeletul hulgal loomi, kas see pole julm? Naaber, kes ei söö põhimõtteliselt kedagi, kellel on ema, paneb oma aias rahumeeli mürki muttidele, siilidele, hiirtele. Mürgitamine on tapmine eriti piinaval moel. Põllutöömasinad lõikavad jalad alt lindudel jne.\nAsendage jah piim soja-, mandli- ja mis iganes piimaga. Nende taimede kasvatamiseks võetakse maha tohutul hulgal metsa, surma saavad kõik loomad. Lisaks tapab meeletul hulgal loomi otseselt ja kaudselt transport. Meie kliimas on pea võimatu vaid kodumaiseid taimi tarbida.\nInimeste toitumisharjumused on välja kujunenud aastatuhandete jooksul – mida külmem kliima, seda rohkem loomseid toiduaineid.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.06 08:03; 12.06 08:14;\nTäpselt samuti kahjustab tervist liigne taimesöömine – friikartulid, makaronid, sai on puhtalt taimetoit.\nTervislik on tasakaalustatud kodumaine segatoit.\nei ole ise vegan, aga mõned siinsed argumendid on üsna rumalad.\na) väga suur osa taimedest läheb söögiks loomadele, sh “bensiini täis tiibadega lennukitega” toodud soja jm.\nb) kui taimed tunneksid valu, olekski neile mõeldes kenam süüa ise ainult taimi, sest, nagu öeldud, suurem osa taimi läheb söögiks loomadele ja loomi süües “teeksid valu” palju rohkematele taimedele kui süües ainult taimi\nc) ega veganid ainukesena meloneid ja avokaadosid söö, miski 98% inimestest on segatoidulised, kelle toidulauale need “teisest maailma otsast” toodud asjad jõuavad\nNagu lambaga räägiks.\n1. Loom vajab kasvamiseks ja elus püsimiseks süüa ja juua.\n2.Seda loomasööta ei kasvatata Eestis vaid ka seal kaugel ookeani taga.\n3. Lennukikütust kulub selleks sama palju.\n4. Kuna loomakasvatuseks kulub loomasööta ja vett rohkem kui taimse toidu kasvatamiseks, siisbkokkuvlttes on loomakasvatus palju kulukam kui taimekasvatus.\n4. Oma eelmises postituses kirjutasin ka, et minu puhul pole tegemist vegan iga, aga oma suures lambapimeduses ei ole sa võimeline selgelt lugema ega teksti mõistma.\nMulle hakkab tekkima tunne, et sa oledki lammas.\nSest mõtlev inimene ei usuks seda veganite ila, et L-Ameerikast tuuakse meie sigadele ja lehmadele tonnide viisi sööki kohale ja siis piimaliiter maksab poes 69 senti ja sealiha 4€/kg.\nP.S. Palun kõikide lammaste eest vabandust. Sest sinuga lammast võrreldes ma solvasin lammast.\nkui inimene on erialase haridusega ja tõepoolest allikakriitiliselt artiklid ja teadustööd läbi lugenud, siis ta ilmselt ei oleks vegan ja vaktsineeriks ennast. aktspeteerida saab muidugi igasuguseid inimesi ja on ka väga toredaid inimesi, kes on veganid ja/või vaktsineerimisvastased…\nVaata see, mida sa usud või mitte, ei puutu siin absoluutselt teemasse. Loogiliselt mõtlev inimene saaks aru, neist asjadest, milleni sinu mõistus ei küündi.\nKahju, et neid provoteemasid teeb erakordselt juhm inimene, kes ei taipa, et pole ühtki õigustust tarbida ka ühtki imporditud taimset saadust, nt kohvi ja teed, rääkimata kodumasinatest ja autodest – inimene ei vaja neid mitte kuidagi.\nIgasugune tootmine kahjustab igasugust eluslooodust, sh ka faunat.\nkas te olete arvestanud et lennukite hooldus toimub Eestis, sh sulgimisprerioodil\nkes elus kordki vikatiga heina niitnud, tunneb konna häda\nAga muidu sorry, veganid, teil on küll häid pointe, aga see maailmapilt on liiga sinisilmne. Ostan ise töötlemata toite. Liha ja kala tarbin väga harva, piima üldse mitte, aga muna küll. Saan kõik oma vajalikud ained kätte ja midagi juurde tarbima ei pea. Mingid vorstid, pihvid või viinerid isegi ei maitse mulle, minu poolest võiks sellised tooted üldse olemata olla. Milleks neid vaja on? Piimatoodete lett on ka täis igasugust pahna, mis lihtsalt maitseb inimestele ja muud eesmärki polegi. Magusate piimatoodete sorte on ebanormaalselt palju. Ilmselgelt pole see meie ellujäämiseks vajalik toit, kõik on rajatud lihtsalt egoistliku naudingu saamiseks.\nTööstuse loomade tingimused peaks ka olema palju paremad, et nendega ei käidaks ümber nagu suvaliste masinatega, mis inimese vajadusi rahuldavad. Nad on siiski elusolendid.\nMitte ainult piimatoodete lett, vaid terve pood on “täis igasugust pahna, mis lihtsalt maitseb inimestele”. Mis seal siis halba on? Ja maitsebki inimestele. Sa ei osta kunagi midagi sellist, mis sulle lihtsalt maitseb?\nNo siin käib jutt loomade ekspluateerimisest, seega ka on ka näited otseselt just liha- ja piimatoodete vallas. Küsimus on ju selles, kuidas teha paremini ja kas parim variant on siis veganlus. Need naudingud tulevad teise elusolendi kannatuste arvelt ja paljud ju tahaks seda vähendada. Meil on poes suurel hulgal ebavajalikke loomseid tooted, mis võiks vabalt olemata olla. Me saaksime ilma hakkama. Mul on muidugi lihtne rääkida (ja see on ka vastus su küsimusele), sest ma tõesti valmistan oma snäkid ja maiustused ise. Nagu ma kirjutasin, siis piimatooteid ma ei tarbi ja ainuüksi see seab juba suured piirangud poest asjade ostmisele. Lisaks väldin liigset suhkrut sisaldavaid tooteid. Lihtsam on vastavalt oma maitsele ise valmistada.\nKui sa valmistad kõike ise, siis on sul lihtsalt palju vaba aega. Kui sa oleks näiteks autojuht, siis sul poleks selleks mingit aega. Teiseks inimesed tahavad vaheldust, seepärast poed on täis palju erinevat kaupa mis sisult on ikkagi üks ja sama. Jope on jope, mis siis et 20 erinevat värvi ja tegumoodi. Veneajal oli ainult üks jope müügis ja ka ei meeldinud inimestele selline elu.\nTänane veganlus saab baseeruda ainult heaoluühiskonnale. Eestis pole talvel üldse midagi rohelist võtta. Ilma nende mujalt toodud kurkide, tomatite, isegi kapsaste puudumisel oleks meie pood nagu nõukaajal. Kartul, porgand, sibul, kaalikas jne. Väga vaene oleks.\nVeganlusel pole ka sellest mingit mõtet, kuna inimeseorganism suudab ainult loomsest toidust palju ühendeid kätte saada. Elada veganina võid lõpuks vajalike ainete puudusel raske haiguse saada. Tänane elu on pigem ületarbimine, paljud kes end veganiks peavad on nii paksud. Kõike söövad koos suhkruga? Aga arusaadav ka, tänases maailmas on vaja maandada stressi ja selleks peab tarbima, midagi uut proovima. Kui süüa kõike nii vähe kui võimalik ja nii palju kui vaja, siis kulub toidule metsikult vähe raha.\nEestis ei kasvatata loomasööta? Mis pagana lolli juttu Sa ajad.\nTeine tarkur teatab, et kana muneks muidu kuus ainult ühe muna, kui inimene ei sekkuks.\nMILLISED teadmised ikka 😀\nGoogle abil võib muidugi mida iganes leida aga see, kes väidab, et inimene kanast munad igapäevaselt “välja pigistab”, on pea peale kukkunud või seeni söönud.\nMinu lapsepõlves olid maal kanad täiesti vabalt õue peal ringi lippamas ja iga jumala päev oli neil suur tung pesale pääseda, et oma muna muneda, seejärel oma kanatoimetusi rõõmalt edasi toimetada. Keegi ei sekkunud.\nKui 4h päevas on palju vaba aega, ju siis on. Selle jooksul pean ma jõudma ka kooliasju õppida ja eksamiteks valmistuda. Sel ajal, kui mina töölt tulen, normaalsed inimesed juba magavad. Kõik on ainult oma tahtmises ja mugavustsoonist välja tulemises kinni. Ma lihtsalt pakkusin oma variandi, mis on minu meelest parem kui ületarbimine või veganlus.\nMinu meelest istud sa terve elu perekoolis\nTunnen, et pean maainimesena seda väidet kommenteerima. Jah, ka näiteks kanadele on võimalik sojat sisaldavat toitu osta, kuid Eestis on viimasel aastal palju pingutatud selle nimel, et kodumaisel toorainel põhineva söödaga farme varustada. Hinnavahe ainult Eestimaist toorainet (ja loomulikult siin toodetud) kanasööda ja soja sisaldava sööda vahel on juba nii olematu, et ilmselt ka need, kes pole põhimõtteliselt GMO toorme ja välismaise sööda vastased, eelistavad seda. Lisaks on see soja vaid üks suhteliselt madala osakaaluga komponent söötades, valdava osa moodusab Eestis kasvatatud teravili ning silo ei hakka keegi tuhandetele Eesti lehmadele kaugelt maalt tooma. See toodetakse ikka siinsamas Eestis, kodumaisest heinast. Ka Läänemerest pärit väikesest kalast tehakse loomasööta ja kalakasvanduste kalade sööta.\nSojat keegi loomasöödaks lennukitega nagunii ei transpordi, kuid see on tõsi, et ka maismaad pidi või laevadega transport on keskkonnale koormav. Lisaks on suured sojapõllud üsna keskkonnavaenulikud ka seal, kus soja kasvatatakse. USAs on valdav osa sojast GMO ja ka mujal on just soja sageli GMO. GMO ei ole küll põhimõtteliselt paha (nagu nuga pole iseenesest halb), aga paraku on praegused GMO-põllukultuurid aretatud selle mõttega, et saaks rohkem mürgitada. Mitte-GMO kultuurid ei kannatagi sellist mürgi kogust välja. Aga aja jooksul, muudkui mürgitades, sisuliselt aretatakse mürkitaluvaid umbrohtusid (väga tugev suunatud evolutsiooniline valik). Siiski on Eestis soja asemel loomasöödas järjest enam kodumaine raps ning vilja on Eestis alati nii palju toodetud, et jätkub ka ekspordiks. Ka kodumaisest heinast on alati jagunud.\nKeskkonnast ja eriti loomadest-lindudest hooliv inimene peaks lisaks ka palmiõli ja mandlipiima vältima. Õlipalmi- ja mandliistandused on tohutud monokultuurid, mille rajamisel kunagi mitmekesised (ja praegu väga ohustatud) elupaigatüübid lihtsalt hävitatakse, loomulikult koos kõige sealse elustikuga. Monokulutuursed, intensiivselt majandatavad õlipalmi- ja mandliistandused ise aga suudavad vaid väga vähestele organismidele elupaika pakkuda.\nKuidas saab selline rumal inimene, nagu sina, üldse eksisteerida?\nVõta oma leheräbal ja mine näri seda kuskil mujal.\nJa oioioi, kas see on nüüd rassism ja sallimatus lihasööjate vastu? Sellest tuleb kindlasti kuhugi teada anda!\nKäed eemale, sa arimata ing, kust me veel teada saaksime, et kasvatada tuleb ainult neitsist lehmi (mingi eelmine tema) lemmikloomana, kes ei tohi kunagi rasestuda ja linnubeebidest!!\nMulle võiks veel lahti seletada seda, et kui mu neitsist lehmale ligineb suur must pull innaajal, ja ma ta kaikaga minema ajan, kas saan siis rassismisüüdistuse kaela?\nMa liiga vaene veganluse jaoks.\nNeid eelnevaid kommentaare ei viitsi isegi lugeda, need on alati ühed ja samad silmakirjalikud õigustamised. Jah, teemaalgatuses toodud väited on õiged. Kui tahta olla võimalikult eetiline ja mitte silmakirjateener, siis tuleks olla vegan. Ka tervisele kasulikum. Mina ise söön loomset ka, kuigi taimetoit maitseb rohkem. Teadvustan endale, et toetan sellega julmust, aga olen lihtsalt mugav ja allun vanadele harjumustele. Kui tuleb isu mingi vana lapsepõlvelemmiku järele, siis seda teen ja söön.\nInimesed võikski lihtsalt tunnistada endale, et liha ei saa mitte kunagi olla eetiline ja süüa seda vähem. Sama ka piimaga. Ei pea hakkama kohe end õigustama ja mingitest maheloomadest rääkima. Vähem loomset on ka tervislik ning tegelikult ei peaks ükski inimene sööma igapäevaselt loomset, see on toitumissoovitustega vastuolus ja need on meil isegi liberaalsed.\nMa olen ilmselt selles 2 aastat vanas teemas vastanud, aga võiks teada, millised ökoloogilised tagajärjed on avokaadode, mandlite jms massilisel tarvitamisel, lisaks veetakse neid tankeritega, mis kasutavad naftat ehk taastumata loodusvara. Eestis kasvatatud juurikate, puuviljadega ja seemnetega vegan ära ei ela. Mõistlik inimene, kes mõtleb ka tulevaste põlvede peale, sööb seda, mis kasvab, toodetakse või püütakse veekogust tema kodu lähedal. Lehmapiima ostmine on oluliselt säästlikum, loodussõbralikum, kui mandlipiima.\nKui tahta olla võimalikult eetiline ja mitte silmakirjateener, siis tuleks olla vegan. Ka tervisele kasulikum. Mina ise söön loomset ka, kuigi taimetoit maitseb rohkem. Teadvustan endale, et toetan sellega julmust, aga olen lihtsalt mugav ja allun vanadele harjumustele. Kui tuleb isu mingi vana lapsepõlvelemmiku järele, siis seda teen ja söön.\nSiis peaksid endale teadvustama, et ka taimse söömine on sama julm. Ainult, et kuna oleme taimedest piisavalt erinevad, ei suuda enamus meist taimede ja nende tunnetega samaväärselt samastuda nagu loomade omaga. Kas oled näinud, kuidas taimeke seemnest kasvades püüdlikult oma juuri laiali ajab? Tead, et puud suhtlevad omavahel maapinnas oleva seeneniidistiku kaudu ja annavad edasi signaale sellest kui keegi näiteks saega mõne puu kallale läheb? Taimed n täpselt sama elusad kui loomad ja nende söömine on täpselt sama julm. Pisut vähem julm on ehk viljade söömine, kuna neid loovutavad taimed vabatahtlikult.\nKana muneb loomulikul teel kord kuus ja ühe muna? Njaaaa. Ma enne arvasin veganitest paremini, endagi lastest üks vegan. Ja veel üks taime-kalatoitlane.\nKuigi ka see tädi on mul teravalt silme ees, kes mõne nädalaga tegi kannapöörde lihasööjast, kelle käes kuketapp oli käkitegu, veganiks ja ei suutnud ilma ohjeldamatut jälkust tundmata ja nutuhoogu saamata isegi külla tulla, kui esikus kellegi täisnahast kingi nägi.\nJa seda veganist vanameest tean ka, kes valib kogu oma taimetoidu selle järgi, et maitseks võimalikult nagu liha. “Jube hea, täitsa nagu suitsukoot”, “Ah, kuis kere hele, ei tea, kui lihamaitseainet panna, kas saab need porgandikotletid maitsema nagu päris kotletid?”.\nJa seda onukest tean ka, kes töökoha sööklas sööjate lauast möödudes, kui vähegi viitsis, ütles igaühele, kes parasjagu praadi sõi: “Laibaõgija!”.\nJa mäletan ka seda inimesemoodi asja, kes sügaval nõukogude ajal samuti töökoha puhvetis, ainult et teises kohas, tavatses demonstratiivselt käe eest oma pükstesse ajada, seal natuke ringi sobrada ja siis näpu mõne liha sööva inimese prae sisse torgata. No et võitleb nagu loomade õiguste eest ja lihasöömise vastu vat selliste vahenditega.\nNo ja muidugi meenub üks vananev vegan-neiu, kes kurtis kunagi, et miks ta peab mööduma liha- ja kalaletist, selleks, et suures poes jõuda mineraalveeni. Tülgastav. Kohutav. Ja ise pidas taksikoera, keda ta paaritas nagu jaksas ja siis lasi lihtsalt jooksuajal kesklinnas tänavatele lahti, kui ei jaksanud. Sest kutsakene tahab ju emarõõme maitsta ning inimesed tahavad ju väikeseid kutsakesi. Nii umbes 8-12 korda koera elu jooksul. Ka siis, kui koer juba jalgu järel vedas pidevast kurnatusest ja esimene kord alla 10 kuu vanuselt. Loomade õigused.\nJa kas ma ikka olen maininud seda loodus- ja metsakaitsjaks ja veganiks hakanud naist, kes jumaldab suuri autosid, veel 3-4 aastat tagasi sõitis Hummeriga, nüüd on mingi hiiglaslik kastiga Toyota kolakas ja ta käib sellega ka 350 meetri kaugusele poodi ja tööle muidugi ka. Või no paremal päeval põristab ühega oma motikatest. Elades väiksemas linnas, ehk max 1 km töökohast. No ja puhkused pärast väsitavat metsakaitsmist olgu ikka vähemalt teisel pool maakera, kuhu on maksimaalselt kaua lennukiga lennata.\nTead, TA ja sarnased, olge aga vegan edasi, aga katsuge teha pööre ja saada ka inimeseks.\nKulla taimeõiguslane, sa teadvustad endale ikka, et 1kg liha saamiseks kuluvatest taimedest saab vegan 3 nädalat söönuks? Hoolid taimede heaolust – hakka veganiks. Vastasel juhul jälle üks silmakirjateener, kes ükskõik kust vabandusi otsib, selle asemel et endale lihtsalt tunnistada, et jah, olen julm. Ma ei saa aru miks see nii raske on.\nEnne rasestumisvastaste vahendite leiutamist olid ka fertiilsed naised kogu aeg rasedad (või imetasid). Kui rasedus katkes või vastsüninu suri (mida juhtus sageli), siis ka mitu korda aastas. Ja kuigi vasikad võetakse tänapäeva tootmises jah üsna ruttu lehma kõrvalt ära, siis ilma ternespiimata ei jää keegi. Läheb ikka päris mitu päeva, enne kui värskeltpoeginud lehma piim inimtoiduks kõlbuliku piima hulka jõuab. Ning – millest Sinu arvates on tehtud vasikatele mõeldud piimaasendajad – ikka sellestsamast lehmapiimast, lihtsalt vesi onvahepealse mugava transpordi ja säilitamise nimel välja aurutatud .


Kohalike omavalitsuste portaal 04.-08. veebruar 2013 nr. 05\n04.-08. veebruar 2013 nr. 05\n1. Arutelud seoses Euroopa Komisjoni direktiivi ja määruse ettepanekutega isikuandmete kaitse valdkonnas.\n2. Arutelud EL järgmise finantsperioodi 2014-2020 eelarve üle.\n3. Ülevaade ettevalmistustest 2013 aasta Avatud Päevadeks.\n4. Regioonide Komitee loodusvarade komisjoni (NAT) ettepanekud raportööride määramise ja omaalgatusliku raporti koostamise kohta.\n5. Euroopa Liidu küberturbe strateegia.\n6. Euroopa Parlamendi täiskogu istungi põhiteemad.\nEuroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon menetleb kahte raporti projekti:\nEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD)) Raportöör: Jan Philipp Albrecht raport\nEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD)) Raportöör: Dimitrios Droutsas, raport\nRaportöör Jan Philipp Albrecht leiab oma arvamuse eelnõus, et „võttes arvesse Prantsusmaa Senati, Belgia Esindajatekoja, Rootsi Riksdagi, Itaalia Saadikutekoja ja Saksamaa Liidunõukogu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele. Palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada.\nRaportöör Dimitrios Droutsas on veendunud, et tehnoloogia kiire areng on põhjustanud uued probleemid isikuandmete kaitse valdkonnas. Jagatavate ja kogutavate andmete maht on oluliselt suurenenud. Tehnoloogia võimaldab avaliku sektori asutustel, sealhulgas õiguskaitseasutustel ning eraõiguslikel üksustel, kasutada isikuandmeid enneolematus ulatuses. Üksikisikud avaldavad isikuandmeid üha avalikumalt ja ülemaailmsemalt. Tehnoloogia on muutnud nii majandust kui ka ühiskonnaelu.\nGlobaliseerunud ja omavahel ühendatud maailmas, mis tugineb võrgusidevahenditele, on isikuandmed kättesaadavad, neid säilitatakse, kasutatakse ja hinnatakse igapäevaselt ja enneolematus ulatuses. Järgnevatel aastatel ja aastakümnetel peab Euroopa otsustama, kuidas kasutada kogu seda teavet, eriti seoses õiguskaitse valdkonnaga ja kuritegude tõkestamise ja nende vastu võitlemisega, reetmata põhiõigusi ja norme, mille arendamiseks me nii palju oleme võidelnud. Ainulaadne võimalus on töötada välja kaks kõrgetasemelist ja hästi tasakaalustatud õigusakti.\nRaportöör väljendab suurt heameelt jõupingutuste üle, mida komisjon on teinud, et luua ühtsustatud andmekaitseraamistik ja ühtlustada erinevaid süsteeme ELi liikmesriikide vahel, ja loodab, et ka nõukogu täidab täielikult oma kohustusi.\nSamas on raportöör on veendunud, et kavandatud direktiiv ei vastanud mitmes aspektis andmekaitse kõrge taseme nõuetele, mida komisjon kirjeldas „eriti olulisena” (vt põhjendus 7), ja see ei olnud õiguslikult vastavuses väljapakutud määruse sätetega. Lisaks leiab ta, et väga tähtis on, et kahte õigusakti (andmekaitsemäärus ja -direktiiv) käsitatakse seoses ajakava ja hilisema vastuvõtmisega paketina.\nNeed kaks õigusakti ettepanekut on tekitanud CEMRis ja tema liikmeks olevates liitudes suurt vastukaja. CEMR on kujundanud ühisseisukoha üldise andmekaitse regulatsiooni kohta http://www.ccre.org/en/prisespositions/view/142 ning saatnud kirja Euroopa parlamendi raportöörile Mr. Dimitrios Droutsas´ele, milles öeldakse, et :\nNad kardavad, et pakutud regulatsioonid suurendavad olulised administratiivset koormust ja toovad kaasa täiendavaid kulusid kohalikele- ja piirkondlikele omavalitsustele;\nKohalikud omavalitsused ei kasuta isikuandmeid kommertshuvides ja seetõttu tuleks nad teatud punktides sätestatud regulatsioonidest välja jätta;\nTööhõive tingimused tuleks määruse reguleerimisalast välja jätta;\nMitmete artiklite sisu tuleks täiendavalt selgitada.\nVastava fookusgrupi poolt on koostatud ka konkreetsed ettepanekud Euroopa Komisjoni määruse ettepaneku muutmiseks. Eriti aktiivselt osalevad muudatusettepanekute koostamise protsessis Taani, Soome, Austria ja Rootsi. Lisan nende poolt koostatud võimaliku muudatusettepanekute nimekirja. Kuna arutelud on veel käimas ja muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on veebruari lõpus, siis on veel võimalik välja tulla omapoolsete ettepanekutega.\nEriti murelikuks teeb neid EP raportööri poolt pakutud uus punkt, millega tahetakse ette kirjutada, et iga omavalitsus peab palkama andmekaitsespetsialisti ning samuti selle, millistele nõuetele see isik peab vastama:\n“(75a) The data protection officer should have at least the following qualifications: extensive knowledge of the substance and application of data protection law, including technical and organizational measures and procedures; mastery of technical requirements for privacy by design, privacy by default and data security; industry-specific knowledge in accordance with the size of the controller or processor and the sensitivity of the data to be processed; the ability to carry out inspections, consultation, documentation, and log file analysis; and the ability to work with employee representation. The controller should enable the data protection officer to take part in advanced training measures to maintain the specialized knowledge required to perform his or her duties.”\nTegevuste kalender Euroopa Parlamendis\nRaporti eelnõu esitlemine\n2013 Märts (20 või 21.märts)\n24/25 Aprill 2013\n7.-8.veebraril 2013 toimunud EL Ülemkogu arutelude alusdokumendiks oli esitatud eelnõu: https://docs.google.com/viewer?url=http://static.euractiv.com/sites/all/euractiv/files/Draft+conclusions+feb+summit.pdf&chrome=true, kus on jätkuvalt pakutud meile struktuurivahendite piirlaeks (punkt 45) 2,59% SKPst, samas kui üldine lagi jääb 2,35% SKPst peale.\nEelnõu punktides 50- 53 nähakse ette täiendavad investeeringud teatud riikidele, nagu Kreekale, Hispaaniale, Portugalile, Iirile, Itaaliale, saarriikidele. Lisaks nähakse eelnõus ette täiendavad rahaeraldised ka Saksamaa, Belgia, Ungari ja Tsehhi teatud piirkondadele.\nAnsip kinnitab, et Van Rompuy uus ettepanek eelarverahade jagamise kohta on kooskõlas kõigi Eesti peamiste soovidega - Ansip, kuid on aga saanud kinnitust, et ühes küsimuses pole siiski loodetud lahendust veel saavutatud. See puudutab põllumeeste otsetoetuste suurust 2014. aastal, mida kuluaarides tuntakse „hamba“ küsimuse nime all. Van Rompuy eelarvekavas 2014. aastaks ette nähtud EL-i makstavate otsetoetuste tase on väiksem, kui praegu, 2013. aastal põllumajandusse suunatavate EL-i ja riigi enda täiendavast lisast kokku tulevate toetuste määr. Edaspidi oleksid pakutavad summad juba suuremad - delfi uudised\nNimelt oli juba novembris välja pakutud esimeses eelarvelahenduses tekkinud olukord, kus Eesti põllumeestele küll lubatakse seitsme aasta jooksul märkimisväärset otsetoetuste suurenemist, kuid muude muutujate tõttu oleks toetused 2014. aastal väiksemad käesoleva aasta määradest\nSaksa uudistes kajastati ka läbirääkimiste hetkeseisu: saksa TV\nNeljapäeva õhtul mitmetunnise hilinemisega alanud Euroopa Liidu riigi- ja valitsusjuhtide kohtumine polnud hommikuks ikka veel lõppenud. Liikmesriikide liidrite peamine aur läks kavandatava mitmeaastase eelarveraamistiku üldise mahu üle vaidlemisele. Seejuures on erinevate lähenemiste vahe olnud eelarve kogumahtu arvestades minimaalne – 5..6 miljardi euro suurune veelahe suurte EL-i riikide nägemuses eelarve kogumahust, mis ulatub natuke üle 900 miljardi euroni seitsme aasta peale - uudised\nPraegu kestval ülemkogul jõuti ööga netomaksjate kärpesurve all nii kaugele, et Van Rompuylt oodati uut ettepanekut, kus kohustuste suurus pidi olema ca 957 miljardit eurot ja maksete numbriks 908 miljardit. Seega, sõltuvalt kust poolt vaadata, on kärbitud 16 või siis üle 30 miljardi euro.\nKokkuleppe saavutamise teeb raskeks eriti asjaolu, et kõik 27 liikmesriiki peavad sellega nõustuma.\nRaske on teha kärpeid põllumajandustoetuste ja ühtekuuluvuspoliitika arvelt. Tõenäoline on, et kärbitakse transpordi, telekommunikatsiooni ja komisjoni administratsiooni kulusid, kirjutavad BBC uudised: http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-21377378 Euroopa kulutab jätkuvalt rohkem lehmadele kui noorte tööhõive suurendamisele.\nNeljapäeval, 7.veebruaril kogunesid Balti riikide põllumehed taaskord Brüsselisse, et teha oma hääl kuuldavaks eelarvet arutavale EL Ülemkogule. Meeleavaldus toimus k. 14.00-17.00 tavapärases kohas Schumanni ringi Cinquintenaire´i pargi poolsel küljel. Seekord toimus suur ühislaulmine. Lauldi Eesti, Läti ja Leedu rahvuslikke, rahvalikke, isamaalisi jm toredaid laule. Eestist olid eeslauljateks Kait Tamra ja kitarrist Aldo Järve, Lätist oli kohal põllumeeste koor ning Leedust hulk laulvaid noortalunikke.\nMeie põllumajandusminister kirjutab Maalehes artikkel, et „Aasta otsa tegutsesid Eesti põllumehed ühtse löögirusikana, kuid viimasel paaril nädalal on vaieldud selle üle, mis on tähtsamad − kas otsetoetused või maaelu arengutoetused. Põhjuse selleks andis novembris peetud ülemkogu, kus oli ettepanek otsetoetuste tõusuks, kuid pakuti välja maaelu arengukava summade vähenemine. “See sundis eri huvigrupid oma huvid selgelt välja ütlema.”\n“Õigus on mõlemal poolel,” ütleb minister. Suuremad otsetoetused on tema sõnul kasuks kõigile põllumeestele, aga rohkem võidavad suurtootjad. On veel teinegi risk: toetused lähevad sageli maaomanikule, mitte põllumehele.\nMaaelu arengukavva saab riik aga kirjutada sisse oma prioriteedid, seega paremini oma põllumajanduspoliitikat suunata.\nMinistri meelest on võimalik, et saavutame otsetoetuste tõusu perioodi lõpuks 75 protsendini ELi keskmisest ning lisaks sellele saame aastatel 2014 ja 2015 Euroopa Liidult kompensatsioonisummad siseriiklike toetuste ehk top-up’i ärajäämise eest.\nKui otsetoetuste kaitsmine on Eestile kergem, siis skeptilisem on minister MAKi osas. Tema soov on, et MAK jääks vähemalt samaks, sest siin saab Eesti teha oma põllumajanduspoliitikat.\nTäpsemalt lõplikult kokkulepitust juba järgmises nädalakirjas, kus selgub, kas Eesti sai soovitud tulemuse või mitte.\nKuigi taotluste esitamise tähtaeg, osalemaks 2013 aasta Avatud Päevadel, mis toimuvad 7.-10. oktoobrini Brüsselis, on alles 6.märts, on alanud ettevalmistused ühenduste loomiseks ning partnerite otsimiseks.\n2013 aasta Avatud Päevade üldine moto on „Euroopa piirkonnad ja linnad teel aasta 2020 poole”, kus keskendutakse kolmele põhilisele teemale:\n•\tToimetulek muutustega 2014.–2020. aastal;\n•\tSünergia ja koostöö;\n•\tVäljakutsed ja lahendused.\nOleme saanud kutse (lisatud) Poola regionaalselt esinduselt, et osaleda konglomeraadis kolmanda teema all: väljakutsed ja võimalused, kus arutelude keskmes on demograafilised muutused ja nendega toimetulek. Tähtaeg oma osalemissoovist teada anda oli 7.veebruar. Tänase päeva seisuga ei ole liidud avaldanud soovi selles kaasa lüüa. Poola üleskutsega ühinenud partnerite avaüritus toimub 13. veebruaril.\nTäna saabus kutse Flandria esinduselt korraldada üritus teemal „piirkondlik partnerlus targad klastrid uue tööstusrevolutsiooni jaoks“ (kutse ja kirjeldus lisatud). Nad soovivad vastust 14.veebruariks. Partnerite koosolek on kavandatud 18.veebruariks 2013.\nPeab ka arvestama, et selle aasta oktoobris toimuvad kohalikud valimised, mis ilmselgelt pärsib meie osalemist.\nKolmas võimalus on korraldada debatt koos Euroopa Komisjoni Regionaalarengu peadirektoraadiga (ürituste teemad ja tingimused on lisatud dokumendis) teemal: toimetulek muutustega 2014-2020 aastal koos 5 teise omavalitsusliiduga (Šoti, Walse, UK,( Austria, Leedu- on veel lahtised)). Esialgne mõte on korraldada seminari teemal, mis keskendub järgmise finantsperioodi 2014-2020 regulatsioonis pakutud uute lahenduste rakendamisele ning temaatiliste prioriteetide innovaatilistele rakendustele koostatavates partnerluslepingutes, omavalitsuste kaasamisele selles protsessis ning nende vajaduste arvestamise/mittearvestamisega. Loodan, et Šoti esinduse poolt koostatakse varsti konkreetne ürituse kirjeldus, mille saadame siis Euroopa Komisjonile. Siin olen oma „jah“ sõna öelnud.\nEelmisel aastal osalesime koos CEMRi, Regioonide Komitee ja Komisjoniga seminaril, mis keskendus kohaliku arengule järgmise finantsperioodi ettepanekutes . Mihkel Juhkami esines seal ettekandega. Kuna see üritus oli edukas, siis mõtlesime, et võiks seda korrata. Kui Euroopa Komisjon mingil põhjusel ei soovi seda teemat, siis saadame taotluse Regioonide Komiteele konglomeraadi moodustamiseks.\nLisaks traditsioonilistele üritustele on Regioonide Komitee välja pakkunud idee korraldada näituste kett „100 EUrban solutions“, kus lisaks Regioonide Komitee ruumides ja Euroopa Komisjoni ruumides võivad regionaalsed esindused korraldada oma ruumides oma kulu ja kirjadega näituse, mis lisatakse siis osalejatele pakutavasse marsruuti. Näituse korraldamises võivad osaleda ka need regionaalsed esindused ja linnad, kes ei osale üheski seminari, debati ega töörühma korraldamises (osalemistingimuste kirjeldus lisatud). Selge on see, et meie oma esinduses üksinda sellist näitust ei korralda, kuid on veel võimalus, et katusorganisatsiooniks on CEMR, kus siis erinevad liidud saavad CEMR maja I korrusel korraldataval näitusel osaleda (see ei ole veel otsustatud, kuid CEMR kaalub seda võimalust).\nEuroopa Komisjoni esindaja kinnitas, et nemad on paindlikud ning valmis kaaluma erinevaid taotlusi. Esikohal on nende jaoks nende poolt läbiviidud uuringu käigus analüüsitud projektide tutvustamine ning RegioStars auhinna finalistide projektide tutvustamine. Kuid nad on valimis kaaluma ka muid hea praktika näiteid. Oma osalemissoovist tuleb samuti teada anda hiljemalt 6.märtsiks ning oma otsuse teevad komisjon ja CdR teatavaks 5.aprilliks.\nKogu informatsioon osalemise teemade ja tingimuste kohta on leitav:\nJudith Sorensen- tel: +32 22822138 e-mail: opendays@cor.europa.eu\nKatrien Van Audenhaege- tel: +32 22985577; e-mail: Katrin.van-audenhaege@ec.europa.eu\nKuna 21.veebruaril toimuma pidanud koosolek tühistati, siis kooskõlastatakse e.maili teel uute raportööride määramine järgmiste arvamuste koostamiseks:\nJohan Sauwens (BE/EPPE) arvamusele teemal „Teatis: E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava: innovatiivne tervishoid 21. sajandil” COM(2012) 736 final;\nJosé Antonio Monago Terraza (ES/EPP) arvamusele teemal „Ettepanek: direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta” COM(2012) 788 final;\nRené Souchon (FR/PES) NATi komisjoni esimehena ja muude kandidaatide puudumisel arvamusele teemal „Turuolukorra muutumine ja seejärel piimakvootide süsteemi sujuva järkjärgulise kaotamise tingimused – teine „pehme maandumise” aruanne” COM(2012) 741 final.\nLisaks andsid poliitilised koordineerijad oma nõusoleku Jerzy Zająkała (PL/EA) ettepanekule koostada omaalgatuslik arvamus maapiirkondade jätkusuutlikkuse teemal. Vastav taotlus esitatakse juhatusele heakskiitmiseks. Arvamuse eesmärk on partnerluspõhise lähenemisviisi kaudu aidata tagada maapiirkondade parim võimalik jätkusuutlikkus. Maapiirkonnad seisavad silmitsi eriliste arenguväljakutsetega. Maapiirkondade rahvastiku kahanemine ja samuti seal elamine osalise ajaga tekitavad märkimisväärset survet teenustele maakogukondades. Kooskõlas majanduse jätkusuutliku taastumise lähenemisviisiga strateegias „Euroopa 2020” tuleb neid piirkondi kaitsta nende potentsiaali edasise kaotamise eest ja tagada kasvuressursside kasutamine.\nKüberturbe strateegias – „Avatud, ohutu ja turvaline küberruum” – on esitatud ELi terviklik visioon sellest, kuidas kõige paremini ära hoida küberhäireid ja -rünnakuid ning nendele reageerida. Strateegia abil püütakse edendada Euroopa vabaduse ja demokraatia väärtuseid ning luua digimajanduse kasvuks turvaline keskkond. Selles on infosüsteemide kübervastupanuvõime parandamiseks, küberkuritegevuse vähendamiseks ja ELi rahvusvahelise küberturbepoliitika ja -kaitse tugevdamiseks ette nähtud konkreetsed sammud.\nStrateegias kajastatakse ELi küberturbe visiooni viie prioriteedi kaudu:\nvähendada oluliselt küberkuritegevust,\ntöötada välja küberkaitsepoliitika ning arendada ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga (ÜJKP) seonduvat suutlikkust;\narendada küberturbe tarbeks tööstuslikke ja tehnoloogilisi vahendeid;\nkehtestada Euroopa Liidu jaoks sidus rahvusvaheline küberruumipoliitika ning edendada ELi põhiväärtusi.\nELi rahvusvahelisel küberruumi poliitikal on mitu eesmärki: edendada ELi põhiväärtuste järgimist, määrata kindlaks vastutustundliku käitumise normid, edendada küberruumis kehtiva rahvusvahelise õiguse kohaldamist, aidates samal ajal mitte-ELi riikidel arendada küberturbesuutlikkust, ja edendada küberküsimustes rahvusvahelist koostööd.\nEuroopa Parlamendi täiskogu toimus 4. kuni 7. veebruarini Strasbourgis. Kõnega esinenud Prantsusmaa president François Hollande ütles ühenduse eelarvest rääkides, et see peab olema küll kokkuhoidlik, kuid ei tohi nõrgestada majandust. Eelarvest tuleb eraldada piisavalt vahendeid ühtekuuluvuspoliitikale ja põllumajandusele, samuti peab olema piisavalt rahastatud innovatsioon ja kõige haavatavamate toetamine ning et Euroopa ei saa karistada lõputu kokkuhoiuga. Euroopa Parlamendi debatil osalenud Euroopa Komisjoni juht José Manuel Barroso hoiatas, et kriis ei ole veel läbi, sest „töötuse määr on vastuvõetamatu. Meie konkurentsivõime reformimine on äärmiselt oluline." Jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks on Barroso sõnul vaja investeeringuid ja õige vahend selleks on ELi eelarve.\nTuneesia president Moncef Marzouki ütles, et "need, kes kardavad, et araabia kevadele järgneb islami talv, ei pea muretsema, sest araabia revolutsioonide puhul ei ole tegemist natsionalistlike või ksenofoobsete revolutsioonidega.“ Seejuures tunnistas ta Euroopas paremat elujärge otsivate noorte väljavoolu ja islamiekstremismi ohtu.\nMõned tunnid pärast seda, kui kolmapäeval tuli uudis Tuneesia opositsiooniliidri Chokri Belaïdi mõrvast, esines istungitesaalis liigutava kõnega Tuneesia president, kus tema pöördumine ja Tuneesia revolutsioon teenisid parlamendiliikmete sooja aplausi.\nPikalt oodatud ühise kalanduspoliitika reform sai kinnituse kolmapäeval. Eesmärgiks on ülepüügi ja soovimatu püügi lõpetamine. Soovimatu püük tähendab, et kuna osa püütud saagist ei sobi suuruse või liigi tõttu, siis visatakse need kalad merre tagasi. Kahjuks suur osa neist sureb. Lisaks näeb reform ette, et kalavarude hindamisel ja planeerimisel tuleb aluseks võtta teaduslikke uuringuid.\nTeisipäeval võtsid saadikud seisukoha, et Euroopa 23 miljonit väikeettevõtet vajavad spetsiaalselt neile mõeldud pangalaene, ligipääsu sobivale riskikapitalile ja maksete kiiremat sooritamist teiste firmade poolt.\nLiiklusmüra võib muutuda vähem tüütuks, kuna kolmapäeval, 6. veebruaril andsid saadikud heakskiidu uutele autodele rakenduvatele eeskirjadele. Nimelt peab toodetavate sõidu- ja veoautode müratase tulevikus langema, samuti on vaja käivitada sõidukite mürataseme märgistamise süsteem. Vastupidine lähenemine kehtib aga elektriautodele – jalakäijad peavad masina lähenemist kuulma.\nTäiskogu dokumendid on leitavad siit:


Kus pinna puhastamine vajab suurt abrasiivsust, või pole majanduslikult otstarbekas kasutada pehmet ja delikaatset soodapritsi, seal tuleb appi liivaprits. Liivaprits sobib tugeva aluspinnaga detailide või objektide puhastamiseks, nagu kivi ja betoon ning metallkonstruktsioonid.\nKuivliivapritsi puhastust saab kasutada juhul, kui tekkiv tolm ei ole probleemiks või saab kasutada tolmu ärastamiseks seadmeid. AirSmile OÜ-l on olemas kogemused ja seadmed tolmuprobleemi vähendamiseks tundlikes kohtades, nagu näiteks kortermajad.\nFassaadide puhastamiseks ja graffiti eemaldamiseks kasutame tavalist märgliivapritsi, kus liivajoale lisatakse tolmu vähendamiseks vesi, või spetsiaalset patendeeritud märgliivapritsi süsteemi Torbo. Torbo märgliivapritsis segatakse vesi ja liiv juba seadmes, nii ümbritseb igat liivatera veemull. Selline puhastamine on tavalisest liivapritsist pehmem ja keskkonnasõbralikum. Märgliivapritsi puhastus sobib rohkem välispindadele, kuna vee ja liiva segu tuleb peale pritsimist maha pesta survepesuga.


Kaarma vald tagab õpetajate palgatõusu\nKaarma vald tagab õpetajate palgatõusu (4)\nHaridus- ja teadusministeerium saatis ajakirjandusväljaannetele tabeli, kust võib lugeda, et õpilaste arv on aastaga kahanenud 2700 õpilase võrra, eriti suure õpilaste vähenemise näitena on haridusministeerium välja toonud Kaarma valla.\nEelmisel õppeaastal käis valla koolides 134, sel aastal vaid 89 õpilast. Vallale koolipidamiseks antav riigi toetus kasvab Kaarmal napp 6,3%, kuid õpetajate palgatõus saab Kaarma valla haridus- ja kultuurinõuniku Rein Orni (fotol) sõnul Kaarma vallas igal juhul kaetud.\n“Meie oleme suur vald ja tuleme selles võitluses toime,” kinnitas ta Postimehele.\nKaarma vald on Orni sõnul teinud just seda, mida ministeerium oma hariduspoliitikaga soovib: suleti linnalähedane Kaarma põhikool ja jäeti alles Kuressaarest 15 kilomeetri kaugusel asuv Aste põhikool, misjärel osa lapsi läks linnakoolidesse ja teine osa Aste kooli.\n“Meie oleme oma vallas haridusreformiga tegelenud kauem kui haridusministeerium,” ütles Orn, kelle sõnul tuleb uus kool arvestusega, et seal võiks tulevikus käia kuni 130 last.\nüks kool kinni\nLisatud: 05.01.2013 / 14:57\nteine kool põlema. Õpetajad vabaks! Direktor tuhka valvama ja valvurile palgatõus. Niimoodi siis lehtsalu hallatavas kaarmal.\nLisatud: 05.01.2013 / 16:53\nArvan , et tegu on sellega , et riik karmistab koolidele eraldatava raha järelevalvet . Seega ei ole valdadel lihtsalt enam võimalik koolidele mõeldud raha kantida mujale . Valla omast eelarvest õpetajatele juurde maksta on igati teretulnud , Kaarma on ju suurim vald Saaremaal , seega ka tulud suurimad ja ehitada — ülal pidada ainult üks kool . Hästitasustatud pedagoogilt saab nõuda ka taset .\nLisatud: 06.01.2013 / 03:41\nKaarma valla haridus- ja kultuurinõunik Rein Orn võiks oma kommentaarides täpsem olla : Kaarma kool oli linnast umbes 15 km kaugusel, aga Aste kool asub 12 km kaugusel linnast.(info valla kodulehelt.) Antud juhul pole see küll eriti oluline, kuid üsna Ornilik, mõni km siia sinna… ka õpetajate palgatõusuga juhtub nii,kas tõstetakse paar % või 10,kas paaril või kõigil töötajatel, mis vahet seal on, palka ju tõstetakse .\nLisatud: 06.01.2013 / 09:35\nÕieti olete tabanud Orni Reinu suhtumist!Küll tubli mees, aga ainult sõnades… Saaremaa suurim vald- Kaarma võiks teha oma silmad lahti ja mõelda, kas haridus-ja kultuurinõunik saab olla nii pinnapealne ja vastuoluline…. Ei oska ta hinnata oma valla kultuuritegijaid ja veel vähem tublisid haridustöötajaid…


Autorent Seinajoki - Auto rentimine Seinajoki\nAuto rentimine Seinajoki\nOdav rendiauto Seinajoki\nOdav autorent Seinajoki korraldades on võimalik mugavalt uurida riigi maantee. Autorent-online.com pakub kõik saadaval auto palkab võrdlus eri tarnijatelt, koos juhtivate autorendifirmad on meil parim kvaliteedi auto rentimine Seinajoki. Ühele leheküljele, te kuvatakse kõik sõiduautod ja nende määrad. Broneering protsess on väga lihtne ja kiire. Valida erinevaid sõidukid, mis saab endale online kodulehelt.\nKui soovite nautida kauneid ranniku, mägesid Seinajoki on ideaalne sihtkoht ja odav auto rental Seinajoki on ideaalne viis see saada. Kui kavas on läbida pikki vahemaid, valige piiramatu kilometraaž. Seinajoki liiklus ei ole liiga halb ja on kerge mõista süsteemi teede ja maanteede. Läbi meie saidi, säästad aega otsides parima rendiauto Seinajoki. See on suurepärane koht külastamiseks aastaringselt lummav maastik ja talvel kell saab pakkuda spordialade nagu suusa.\nMida me pakume autorent asukohas Soome lennujaam, linnad, raudteejaam, keskus: Suur valik, garanteeritud parimad hinnad, kvaliteetsed renditud autod. Tänu mugavatele ja turvalistele online autorenditeenust saate valida täiendava lisavarustuse, näiteks lapseistme, GPS-i, katuseraami jne. Lumeketid, mis toetavad talve transporti. Autorent-online.com toob teieni suure valiku soodne autode rentimine Seinajoki, nii et ärge viivituseta, olete broneerinud oma puhkuse nüüd broneeri rendiauto.\nAuto rentimine Seinajoki - Autorent Soome Lennujaam\nSoome Lennujaam on palju võimalusi odav auto rendi teenuste puhul. Muidugi on car hire parim viis veetma suurepäraseid tegevusi ja nautida vaatamisväärsusi, mis teevad linna nii kuulsaks. See võimaldab teil leida odavaimad autorent Seinajoki mõnes minutis. Valige maailma kaubamärkide suurtest pakkumistest ja broneerige rendiauto ainult mõne klikiga. Auto rentimine Seinajoki on võimalik ka veebipõhiste allahindlustega, nii et saate mugavalt rentida auto odavaima hinnaga kodus.\nÄra jäta võimalust, kiiresti ja lihtsalt parima autoga auto rental Seinajoki. Kui te lennukist saabute, koostage oma lennunumber auto rentimise ajal, kuna autorendib sageli seda teavet. Soodsam auto rental Seinajoki laiast valikust saab rentimiseks väiksemaid ja ökonoomsemaid sõiduautosid.


Printsessi unistus sai teoks! William ja Kate tegid tütrele vägagi hinnalise sünnipäevakingi - Kroonika\nPrintsessi unistus sai teoks! William ja Kate tegid tütrele vägagi hinnalise sünnipäevakingi\nPrintsess Charlotte tähistas mai alguses oma seitsmendat sünnipäeva. Kuigi prints William ja tema abikaasa Kate on üritanud oma lapsi võimalikult tagasihoidlikult kasvatada, siis printsessile tehtud kingitus näitab, et kuninglikus perekonnas käivad asjad ikka teistmoodi.\nTegemist pole küll tiaara või kalliskividega, aga üpris hinnaline on see siiski. Nimelt sai Charlotte endale päris enda poni, millega ratsutamas käia.\n"Poni oli kingitus, mida Charlotte üle kõige soovis. Ta on käinud ratsutamistundides juba üle aasta aja ning ta on väga põnevil," ütles allikas US Weeklyle. Kui tavaliselt ei taha lapsevanemaid nii vastutusrikkaid kinke teha, sest lapsed tüdinevad kiiresti neist ära, siis William ja Kate pidavat olema kindlad, et Charlotte'i jaoks pole huvi hobuste vastu vaid lühiajaline. Ratsutamine on au sees ka kogu ülejäänud kuninglikus perekonnas ning arvatavasti tuli seetõttu poni kinkimine Williami ja Kate'i jaoks ka lihtsama otsusena.\nVälismeedia sõnul sai pisiprintsess korraldada lausa kaks sünnipäevapidu. Kõigepealt leidis aset pidu Charlotte'i ema- ja isapoolsete sugulastega ning hiljem kutsuti Kensingtoni paleesse printsessi koolikaaslased.


Ć•ppesisu ja Ćµpitulemused\nAjaarvamisegaĀ seotudĀ mĆµistedĀ jaĀ ajalooĀ perioodid:Ā muinasaeg,Ā vanaaeg,Ā keskaeg,Ā uusaeg, lĆ¤hiajalugu.\n1) kasutab kontekstis aja mĆµistega seonduvaid sĆµnu, lĆ¼hendeid ja fraase:Ā sajand,Ā aastatuhat,\neKr, pKr, araabia number, Rooma number, ajaloo periodiseerimine;\n2) kirjeldab mĆµnda minevikusĆ¼ndmust ja inimeste eluolu minevikus;\n3) leiab Ćµpitu pĆµhjal lihtsamaid seoseid;\n4) vĆ¤ljendab oma teadmisi nii suuliselt kui ka kirjalikult, koostab kava ja lĆ¼hijuttu;\n5) kasutab ajalooatlast.\nAjalugu ja ajalooallikad. Allikate tĆµlgendamine: kirjalik allikas, suuline allikas, esemeline allikas, muuseum ja arhiiv.\n1)teab, et mineviku kohta saab teavet ajalooallikatest;\n2)tĆ¶Ć¶tab lihtsamate allikatega;\n3)kasutab kontekstis ajalooallikatega seonduvaid mĆµisteid: kirjalik allikas, suuline allikas,\nElu linnas ja maal, rahu ja sĆµja ajal, eluolu, tegevusalad, elamud, rĆµivastus, toit, kultuur ja\ntraditsioonid, nende muutumine ajas.\n1) kirjeldab mĆµnda minevikusĆ¼ndmust, mineviku inimeste eluolu;\n2) leiab Ćµpitu pĆµhjal lihtsamaid seoseid;\n3) vĆ¤ljendab oma teadmisi nii suuliselt kui ka kirjalikult, koostab kava ja lĆ¼hijuttu;\n4) Kasutab sĆ¼ndmuste kirjeldamiselĀ ajalooatlast .\nAjaloosĆ¼ndmused ja ajaloolised isikud\nAjaloosĆ¼ndmused ja silmapaistvad isikud kodukohas, Eestis, Euroopas ning maailmas Ćµpetaja\n1) kirjeldab mĆµnda minevikusĆ¼ndmust, inimeste eluolu minevikus;\n4) kasutab ajalooatlast ja oskab tĆ¤ita kontuurkaarti.\nĆ•pik: Milvi-Martina Piir ā€˛Inimesed ajasā€�Ā I-II Avita 2008\nAjaloo ainekava pĆµhikoolile\nKeskaegse Euroopa sĆ¼nd\nKunaningad, krahvid, hertsogid ja rĆ¼Ć¼tlid\nKeskaegse Euroopa naabrid\nKristliku Euroopa laienemine\nEuroopa uute teadmiste otsingul\nUues ajastu algus\nVana kord Euroopas\nEesti Rootsi ja Vene riigi koosseisus\nSuured revolutsioonid, vabadus, vĆµrdsus, vendlus\nLiberalism ja rahvuslik liikumine\nEesti 19.-ndal sajandil\nEsimene maailmasĆµda ja Eesti iseseisvumine\nMaailm kahe sĆµja vahel\nKultuur ja eluolu pĆ¤rast 2. maailmasĆµda\nMaailm 20.-nda sajandi lĆµpul\nkasutab asjakohaselt aja mĆµistega seonduvaid Ćµpitud sĆµnu, lĆ¼hendeid ja fraase;\ntunneb mĆµningaid iseloomulikke sĆ¼ndmusi kodukoha ja Eesti ajaloost ning seostab neid omavahel;\nteab mĆµnda ajaloolist asumit, selle tekkimise ja kujunemise pĆµhjusi;\nhindab materiaalset keskkonda kui ajaloosĆ¼ndmuste peamist kandjat;\ntoob nĆ¤iteid muinasaja ja vanaaja kohta;\nmĆµistab vanaaja kultuuripĆ¤randi tĆ¤htsust inimkonna ajaloos ning esitab nĆ¤iteid erinevate kultuurivaldkondade kohta;\nmĆµistab, et ajaloosĆ¼ndmustel ja -nĆ¤htustel on pĆµhjused ja tagajĆ¤rjed, ning loob lihtsamaid seoseid mĆµne sĆ¼ndmuse nĆ¤itel;\nteab, et mineviku kohta saab teavet ajalooallikatest, tĆ¶Ć¶tab lihtsamate allikatega ja hindab neid kriitiliselt;\nvĆ¤ljendab oma teadmisi nii suuliselt kui ka kirjalikult, koostab kava, lĆ¼hijuttu ja kirjeldust ning kasutab ajalookaarti.\nkasutab kontekstis mĆµisteid, lĆ¼hendeid ja fraase sajand, aastatuhat, eKr, pKr,araabia number, Rooma number, kirjalik allikas, suuline allikas, esemeline allikas;\nteab ajaloo periodiseerimise Ć¼ldisi pĆµhimĆµtteid;\nleiab Ćµpitu pĆµhjal lihtsamaid seoseid;\nkasutab ajalookaarti ning tĆ¶Ć¶tab lihtsamate allikatega.\nAjaarvamisega seotud mĆµisted ja ajaloo perioodid: muinasaeg, vanaaeg, keskaeg, uusaeg, lĆ¤hiajalugu.\nAjalugu ja ajalooallikad. Allikate tĆµlgendamine: kirjalik allikas, suuline allikas, esemeline allikas, muuseum ja arhiiv. Ajatelg.\nAjaloosĆ¼ndmused, ajaloolised isikud ja eluolu\nkirjeldab mĆµnda kodukohas aset leidnud minevikusĆ¼ndmust ja inimeste eluolu minevikus;\nteab kodukohast pĆ¤rit silmapaistvaid isikuid ja nende saavutusi;\nkirjeldab eluolu erinevusi maal ja linnas, sĆµja ja rahu ajal ning nende erinevusi minevikus ja nĆ¼Ć¼disajal;\noskab koostada lihtsamat ajaliini ja lĆ¼hijuttu ajaloolisest isikust ning mineviku eluolust.\nAjaloosĆ¼ndmused ja silmapaistvad isikud kodukohas, Eestis, Euroopas ning maailmas. Elu linnas ja maal, rahu ja sĆµja ajal, eluolu, tegevusalad, elamud, rĆµivastus, toit, kultuur ja traditsioonid, nende muutumine ajas.\n1. kirjeldab muinasaja inimese eluviisi ja tegevusalasid;\nnĆ¤itab kaardil ning pĆµhjendab, miks ja mis piirkondades sai alguse pĆµlluharimine;\nteab, mis muudatusi Ć¼hiskonnaelus tĆµi kaasa metallide kasutusele vĆµtmine;\nseletab ja kasutab kontekstis mĆµisteid kiviaeg, pronksiaeg, rauaaeg, varanduslik ebavĆµrdsus, sugukond, hĆµim;\n5. teab ning nĆ¤itab kaardil Eesti ja kodukoha esimesi inimasustusalasid.\nMuinas- ja vanaaja periodiseerimine. Muinasaja arengujĆ¤rkude Ć¼ldiseloomustus: kiviaja inimese tegevusalad, pĆµlluharimise algus, loomade kodustamine, kĆ¤sitĆ¶Ć¶ areng, metallide kasutusele vĆµtmine. Eesti muinasaja Ć¼ldiseloomustus, Pulli, Kunda. Muinasaegsed mĆ¤lestised ā€“ kalmed ja asulakohad ā€“ ning arheoloogilised leiud. Kodukoha inimasustus muinasajal.\n1. selgitab, miks, kus ja millal tekkisid vanaaja kĆµrgkultuurid, ning nĆ¤itab kaardil Egiptust ja Mesopotaamiat;\nkirjeldab vanaaja elulaadi ja religiooni Egiptuse, Mesopotaamia vĆµi Juuda riigi nĆ¤itel;\ntunneb vanaaja kultuuri- ja teadussaavutusi: meditsiin, matemaatika, astronoomia, kirjandus, kujutav kunst, Egiptuse pĆ¼ramiidid ja BabĆ¼loni rippaiad; teab, et esimesed kirjasĆ¼steemid olid kiilkiri ja hieroglĆ¼Ć¼fkiri;\n4. seletab mĆµisteid linnriik, vaarao, muumia, sfinks, tempel, pĆ¼ramiid, preester,Vana Testament.\nVanaaja sisu ja Ć¼ldiseloomustus: ajalised piirid, looduslikud olud.\nVana-Egiptuse riigikorraldus, eluolu, religioon, kultuurisaavutused. Vaaraod Thutmosis III, Ramses II, Tutanhamon.\nIisraeli ja Juuda riik, ainujumala usk, Vana Testament, kĆ¼mme kĆ¤sku.\n1. nĆ¤itab kaardil Kreetat, Kreekat, Balkani poolsaart, Ateenat ja Spartat;\nteab, et Vana-Kreeka tsivilisatsioon sai alguse Kreeta-MĆ¼keene kultuurist;\nkirjeldab Vana-Kreeka kultuuri ja eluolu iseloomulikke jooni jĆ¤rgmistes valdkondades: kirjandus, teater, religioon, kunst, sport;\nvĆµrdleb Vana-Kreeka Ć¼hiskonnakorraldust Ateena ja Sparta nĆ¤itel;\nseletab ja kasutab kontekstis mĆµisteid polis, rahvakoosolek, akropol, agoraa, tĆ¼rann, aristokraatia, demokraatia, kodanik, ori, eepos, olĆ¼mpiamĆ¤ngud, teater, tragĆ¶Ć¶dia, komĆ¶Ć¶dia, skulptuur, Trooja sĆµda, hellenid, tĆ¤hestik.\nVanim kĆµrgkultuur Euroopas. Kreeka loodus ja rahvastik, Kreeta ja MĆ¼keene kultuur.\nKreeka linnriigid. Ć�hiskonnakorraldus ja kasvatus Ateenas ning Spartas. Linnriikide nĆµrgenemine ja alistamine Makedooniale. Aleksander Suure sĆµjaretk ning maailmariigi tekkimine.\nVana-Kreeka kultuur ja religioon, eluolu ja mĆ¼toloogia. OlĆ¼mpiamĆ¤ngud. Homerose kangelaseepika, ajalookirjutus, teater, kunst, arhitektuur, skulptuur, vaasimaal. Vana-Kreeka kultuuri tĆ¤htsus.\nnĆ¤itab kaardil Apenniini poolsaart, Vahemerd, Kartaagot, Roomat, Konstantinoopolit, Ida-Roomat ja LĆ¤Ć¤ne-Roomat;\nteab Rooma riigi tekkelugu ning oskab tingmĆ¤rkidest juhindudes nĆ¤idata kaardil Rooma riigi territooriumi ja selle laienemist;\niseloomustab eluolu ja kultuuri Rooma riigis;\nseletab ja kasutab kontekstis mĆµisteid vabariik, foorum, kapitoolium,Colosseum, patriits, plebei, konsul, senat, rahvatribuun, orjandus, amfiteater,gladiaator, leegion, kodusĆµda, kristlus, piibel, provints, Ida-Rooma, LĆ¤Ć¤ne-Rooma, Kartaago, Konstantinoopol, ladina keel.\nRooma riigi tekkimine, looduslikud olud, kuningad. Rooma Vabariigi algus ja Ć¼hiskondlik korraldus. Rooma vĆµimu laienemine Vahemere maades. Hannibal, Caesar, vabariigi lĆµpp.\nRooma keisririigi Ć¼hiskondlik korraldus. Augustus, Rooma impeerium ja selle lĆµhenemine.\nVana-Rooma kultuur, kunst ja arhitektuur, rahvas ja eluolu, avalikud mĆ¤ngud. Ristiusu teke, Uus Testament.\nkirjeldab ajaloo pĆµhietappe nĆ¤idete kaudu;\nmĆµistab eri ajastute kultuuripanust ning iseloomustab tĆ¤htsamaid ajaloosĆ¼ndmusi, isikuid ja kultuurinĆ¤htusi;\nvĆµrdleb ajaloosĆ¼ndmusi ja -nĆ¤htusi, leiab sarnasusi ja erinevusi, toob esile pĆµhjusi ja tagajĆ¤rgi, arutleb mĆ¤rksĆµnade/kĆ¼simuste toel, kujundab oma seisukoha ning pĆµhjendab seda nii suuliselt kui ka kirjalikult;\nteab Eesti Ć¼hiskonna arengujĆ¤rke ja tĆ¤htsamaid ajaloosĆ¼ndmusi, seostab kodukoha, Eesti ja Euroopa ajalugu maailma ajalooga ning saab aru, et ajaloosĆ¼ndmusi vĆµib tĆµlgendada mitmeti;\ntĆ¶Ć¶tab mitmesuguste ajalooallikatega, kommenteerib ja hindab neid kriitiliselt;\notsib, analĆ¼Ć¼sib ja kasutab ajalooinfot, koostab kava ja mĆµistekaarti, ajalooreferaati ja lĆ¼hiuurimust, esitleb seda suuliselt ja kirjalikult ning IKT vahendeid kasutades;\ntĆ¶Ć¶tab kaardiga ja koostab lihtsamaid skeeme;\noskab asetada end minevikus elanud inimese olukorda ja mĆµistab nii ametite kui ka tĆ¶Ć¶ sisu muutumist ajas;\nmĆµistab ajalooteadmiste vajalikkust igapĆ¤evaelus ning teab ajalooga seotud erialade Ćµppimise vĆµimalusi.\nMaailm keskajal 476ā€“1492\nkirjeldab lĆ¤Ć¤nikorda, feodaalset hierarhiat, seisuslikku Ć¼hiskonda, naturaalmajandust ning talupoegade ja feodaalide elulaadi;\nteab kiriku osa keskaja Ć¼hiskonnas nii kultuuripĆ¤randi sĆ¤ilitajana kui ka maailmapildi kujundajana;\nteab, kuhu tekkisid keskaegsed linnad, ning kirjeldab keskaegse linna eluolu;\niseloomustab Frangi riigi osatĆ¤htsust varakeskaegses Ć¼hiskonnas ja Frangi riigi jagunemise tagajĆ¤rgi;\niseloomustab araabia kultuuri ja selle mĆµju Euroopale, nĆ¤itab kaardil araablaste vallutusi;\nkirjeldab viikingite elu, nimetab ja nĆ¤itab kaardil nende retkede pĆµhisuundi;\ntoob esile ristisĆµdade eesmĆ¤rgid ja tulemused;\nnimetab Eesti muinasmaakondi ja suuremaid linnuseid, iseloomustab eestlaste eluolu muinasaja lĆµpul, Eesti ristiusustamist ning muistset vabadusvĆµitlust;\nteab, kuidas kujunes BĆ¼tsantsi riik ja tekkis Vana-Vene riik;\nseletab mĆµisteid paavst, patriarh, piiskop, preester, munk, nunn, senjĆ¶Ć¶r, vasall, feodaal, pĆ¤risori, Inglise parlament, raad, tsunft, gild, Hansa Liit, MĆµĆµgavendade Ordu, Liivi Ordu, romaani stiil, gooti stiil, koraan, Muhamed, moÅ�ee, Meka;\nteab, kes olid Karl Suur ja Justinianus I, ning iseloomustab nende tegevust.\nKeskaegse maailmapildi mĆµju maailma ajaloole, keskaja Ć¼hiskonna Ć¼ldiseloomustus ja periodiseering. LĆ¤Ć¤nikord, eluolu.\nKiriku ja kultuuri osa keskajal, ristiusu Ćµpetuse alused, ristisĆµjad, keskaja Ć¼likoolid ja teadus, romaani ja gooti stiil.\nAraablased. Araabia Ć¼hiskond, Muhamed. Islam, araabia kultuur ja selle mĆµju Euroopale.\nBĆ¼tsants, BĆ¼tsantsi tugevuse pĆµhjused, Justinianus I, Vana-Vene riik.\nLinnad ja kaubandus, linnade teke ja eluolu, hansakaubandus PĆµhja-Euroopas, tsunftikord, linnade valitsemine.\nPĆµhja-Euroopa ja Eesti. Skandinaavia eluviis ja Ć¼hiskond, viikingite retked.\nEesti keskajal, eluolu muinasaja lĆµpus. Muinasmaakonnad, muistne vabadusvĆµitlus ja ristiusustamine, Ć¼hiskonna struktuur. Valitsemine, Liivi Ordu. Linnad.\nKeskaja Ć¼hiskond Saksamaa, Inglismaa ja Prantsusmaa nĆ¤itel. Saksa-Rooma keisririik, parlamendi kujunemine Inglismaal, Prantsusmaa Ć¼hendamine. Eluolu keskajal.\nAsustus, tegevusalad ja eluolu kodukohas muinasaja lĆµpul.\nMaailm varauusajal 1492ā€“1600\n1. teab, kuidas mĆµjutasid varauusaegset Ć¼hiskonda maadeavastused, tehnoloogia areng ja reformatsioon;\nkirjeldab Eesti arengut 16. sajandil, majanduse ja linnade arengut ning reformatsiooni mĆµju;\nseletab Liivi sĆµja pĆµhjusi ja tagajĆ¤rgi;\nseletab mĆµisteid maadeavastused, reformatsioon, protestandid, luteri usk,renessanss, humanism;\nteab, kes olid Kolumbus, Martin Luther ja Leonardo da Vinci, ning iseloomustab nende tegevust.\nĆ�hiskond varauusajal, tehnoloogia, uue maailmapildi kujunemine. Tehnoloogia areng, majandussuhted, humanism, kujutav kunst, Leonardo da Vinci.\nSuured maadeavastused. Ameerika avastamine, maadeavastuste tĆ¤hendus Euroopale ja Euroopa mĆµju avastatud maades.\nEesti 16. sajandil, reformatsioon, haldusjaotus ja linnad. Liivi sĆµja pĆµhjused ja tagajĆ¤rjed.\nteab, mis muutused toimusid Rootsi ja Vene ajal Eesti vĆµimukorralduses, talurahva elus, hariduses ja kultuuris ning mis olid PĆµhjasĆµja tagajĆ¤rjed Eestile;\nselgitab Prantsuse revolutsiooni ning Napoleoni reformide pĆµhjusi, tagajĆ¤rgi ja mĆµju;\ntoob esile Ć¼hiskonna Ć¼mberkorraldamise vĆµimalusi reformide ja revolutsiooni teel ning saab aru, mille poolest need erinevad;\nteab, kuidas tekkisid Ameerika Ć�hendriigid, ja kirjeldab Ameerika Ć�hendriikide riigikorraldust;\nkirjeldab baroki ja klassitsismi pĆµhijooni;\nseletab ja kasutab kontekstis mĆµisteid valgustus, valgustatud absolutism, reform, revolutsioon, restauratsioon, absolutism, parlamentarism;\nUusaja Ć¼hiskonna pĆµhijooned Euroopas, absolutismi kujunemine, Louis XIV, valgustusfilosoofia, Inglise kodusĆµda ja restauratsioon, Inglismaa ja Prantsusmaa, 18. sajandi valgustatud absolutism Preisimaa nĆ¤itel, Friedrich II.\nEesti Rootsi ja Vene riigi koosseisus, valitsemine, keskvĆµim ja aadli omavalitsus, Balti erikord, PĆµhjasĆµda, Peeter I, Eesti talurahvas 17. ja 18. sajandil, muutused majanduses ja poliitikas, vaimuelu (religioon, haridus, kirjasĆµna).\nUSA iseseisvumine, IseseisvussĆµda, USA riiklik korraldus.\nPrantsuse revolutsioon ja Napoleoni ajastu. Prantsuse revolutsiooni pĆµhjused ja kulg, Napoleoni reformid, Viini kongress ja poliitilised muutused Euroopa kaardil Vestfaali rahu ning Viini kongressi tulemusena, Prantsuse revolutsiooni ja Napoleoni sĆµdade tĆ¤htsus Euroopa ajaloos.\nAsustus ja eluolu paikkonnas 17.ā€“18. sajandil.\nnĆ¤itab kaardil Esimeses maailmasĆµjas osalenud riikide liite;\nteab Esimese maailmasĆµja pĆµhjusi ja tagajĆ¤rgi;\nseletab ja kasutab kontekstis mĆµisteid rahvusriik, monopol, linnastumine, rahvuslik liikumine, venestamine, autonoomia, Antant, Kolmikliit, liberalism, konservatism, sotsialism.\nIndustriaalĆ¼hiskonna kujunemine, tĆ¶Ć¶stuslik pĆ¶Ć¶re, vabrikutootmine, linnastumine, industriaalĆ¼hiskonna sotsiaalne pale, 19. sajandi poliitilised Ćµpetused.\nRahvuslus ja rahvusriigid, rahvusluse kasv Euroopas, rahvusriigi loomine Saksamaa nĆ¤itel, Saksa keisririik.\nEesti 19. sajandil ja 20. sajandi algul, Vene impeeriumi Ć¤Ć¤realade poliitika, talurahvaseadused, rahvuslik Ć¤rkamine, selle eeldused, liidrid ja Ć¼ritused, venestusaeg, 1905. aasta revolutsiooni tagajĆ¤rjed.\nEsimene maailmasĆµda, uue jĆµudude vahekorra kujunemine Euroopas, sĆµja pĆµhjused, kulg ja tagajĆ¤rjed, maailmasĆµja mĆµju Eestile. Eesti iseseisvumine: autonoomiast VabadussĆµjani.\nKultuur 19. sajandil ja 20. sajandi algul: eluolu, ajakirjandus, seltsiliikumine, sh kodukohas.\nMaailm kahe maailmasĆµja vahel 1918ā€“1939\nnĆ¤itab kaardil Esimese maailmasĆµja jĆ¤rel toimunud muutusi;\niseloomustab ning vĆµrdleb demokraatlikku ja diktatuurset Ć¼hiskonda;\nkirjeldab ning vĆµrdleb Eesti Vabariigi arengut demokraatliku parlamentarismi aastail ja vaikival ajastul;\nkirjeldab kultuuri arengut ja eluolu Eesti Vabariigis ning maailmas, nimetab uusi kultuurinĆ¤htusi ja tĆ¤htsamaid kultuurisaavutusi;\nseletab ja kasutab kontekstis mĆµisteid demokraatia, diktatuur, autoritarism, totalitarism, faÅ�ism, kommunism, natsionaalsotsialism, repressioon, Rahvaste Liit, Versaillesā€™ sĆ¼steem, vaikiv ajastu, parlamentarism, Tartu rahu;\nteab, kes olid Jossif Stalin, Benito Mussolini, Adolf Hitler, Franklin Delano Roosevelt, Konstantin PĆ¤ts ja Jaan TĆµnisson.\nRahvusvaheline olukord, Pariisi rahukonverents, poliitiline kaart pĆ¤rast Esimest maailmasĆµda, Versaillesā€™ sĆ¼steem. Rahvasteliidu tegevus ja mĆµju, sĆµjakollete kujunemine Aasias ja Euroopas.\nMaailmamajandus, Ć¼lemaailmse majanduskriisi pĆµhjused, olemus ja tagajĆ¤rjed.\nDemokraatia ja diktatuuri pĆµhijooned. Demokraatia Ameerika Ć�hendriikide nĆ¤itel, autoritarism Itaalia nĆ¤itel, totalitarism NSV Liidu ja Saksamaa nĆ¤itel.\nEesti Vabariik, VabadussĆµda, Asutav Kogu, maareform ja pĆµhiseadus, demokraatliku parlamentarismi aastad, vaikiv ajastu, majandus, kultuur ja eluolu, vĆ¤lispoliitika.\nKultuur ja eluolu kahe maailmasĆµja vahel, uued kultuurinĆ¤htused, teadus, tehnika areng, aatomiuuringud, auto ja lennuk, raadio, kino ja film, kirjandus ja kunst, uued propagandavahendid. Kultuur ja eluolu paikkonnas 20. sajandi algul.\nTeine maailmasĆµda 1939ā€“1945\nteab, milline oli rahvusvaheline olukord Teise maailmasĆµja eel;\nteab, millal algas ja lĆµppes Teine maailmasĆµda, toob esile Teise maailmasĆµja puhkemise pĆµhjused, sĆµja tulemused ja tagajĆ¤rjed;\nkirjeldab ajalookaardile tuginedes Teise maailmasĆµja sĆµjategevuse kulgu;\nselgitab MRP ja baaside lepingu tĆ¤htsust Eesti ajaloos;\niseloomustab Eesti Vabariigi iseseisvuse kaotamist;\nteab, mis riigid tegutsesid koostĆ¶Ć¶s Saksamaaga ning mis riikidest moodustus Hitleri-vastane koalitsioon;\nseletab mĆµisteid MRP, holokaust, kĆ¼Ć¼ditamine, baaside leping, okupatsioon,Ć�RO.\nRahvusvaheline olukord. LĆ¤Ć¤neriikide jĆ¤releandmised Saksamaale. MĆ¼nchen. MRP.\nSĆµjategevuse Ć¼ldiseloomustus, sĆµja algus ja lĆµpp, sĆµdivad pooled. SĆµjategevus, rinded: Idarinne, LĆ¤Ć¤nerinne, Vaikse Ookeani ja PĆµhja-Aafrika piirkond. Holokaust, Ć�RO asutamine.\nEesti Teise maailmasĆµja ajal, baaside ajastu, iseseisvuse kaotamine, juunikĆ¼Ć¼ditamine, sĆµjategevus Eesti territooriumil, NĆµukogude ja Saksa okupatsioon.\nTeise maailmasĆµja mĆµjud paikkonnas.\nMaailm pĆ¤rast Teist maailmasĆµda 1945ā€“2000\nteab kĆ¼lma sĆµja pĆµhijooni ning toob esile selle avaldumist ja vorme, nĆ¤itab kaardil tĆ¤htsamaid kĆ¼lma sĆµja aegseid kriisikoldeid;\nteab ja nĆ¤itab muutusi maailma poliitilisel kaardil 1990. aastail;\n3. kirjeldab tĆ¶Ć¶stusriikide arengut USA ja Saksamaa Liitvabariigi nĆ¤itel;\n4. kirjeldab kommunistlikku Ć¼hiskonda NSV Liidu nĆ¤itel ning Eesti arengut NSV Liidu koosseisus;\n5. toob esile kommunistliku sĆ¼steemi kokkuvarisemise pĆµhjused ja tagajĆ¤rjed;\n6. kirjeldab Eesti iseseisvuse taastamist ja Eesti Vabariigi arengut;\n7. iseloomustab kultuuri ja eluolu muutumist 20. sajandi vĆ¤ltel;\n8. seletab ja kasutab kontekstis mĆµisteid perestroika, glasnost, kĆ¼lm sĆµda, kriisikolle, kollektiviseerimine, industrialiseerimine, metsavennad, plaanimajandus, massirepressioon, Atlandi Harta, Euroopa Liit, NATO, Balti kett, laulev revolutsioon;\n9. teab, kes olid Mihhail GorbatÅ�ov, Boris Jeltsin, Arnold RĆ¼Ć¼tel, Lennart Meri, Edgar Savisaar ja Mart Laar, ning iseloomustab nende tegevust.\nKĆ¼lm sĆµda, kĆ¼lma sĆµja pĆµhijooned ja avaldumisvormid, kriisid ja sĆµjad.\nLĆ¤Ć¤nemaailm USA ja Saksamaa Liitvabariigi nĆ¤itel. USA Ć¼hiskond, sisepoliitika, Ć¼hiskondlikud liikumised, vĆ¤lispoliitika. Saksamaa Liitvabariigi majanduse areng, Ida- ja LĆ¤Ć¤ne-Saksamaa suhted.\nKommunistlikud riigid, kommunistliku sĆ¼steemi teke. NSV Liit, stalinism, sula, stagnatsioon.\nEesti NĆµukogude okupatsiooni all, piiride muutumine, repressioonid, kollektiviseerimine, industrialiseerimine, poliitiline juhtimine, kultuur ja eluolu.\nKommunistliku sĆ¼steemi lagunemine, perestroika ja glasnost, Mihhail GorbatÅ�ov, Boris Jeltsin, Saksamaa Ć¼hinemine.\nEesti Vabariigi iseseisvuse taastamine. Laulev revolutsioon, Balti kett, pĆµhiseadusliku korra taastamine.\nMaailm alates 1990. aastaist, Ć¼ldĆ¼levaade, Euroopa Liidu laienemine, NATO laienemine, uued vastasseisud.\nKultuur ja eluolu 20. sajandi teisel poolel. Teaduse ja tehnika areng, aatomiuuringud, infotehnoloogia, massikultuur, naine ja Ć¼hiskondlik elu, muutused mentaliteedis.\nPoliitilised liikumised, kultuur ja eluolu ning ajalooline mĆ¤lu ja mĆ¤luasutused kodukohas.


Tallinna keskerakondlastest juhid teenivad äriühingute nõukogudes kopsakat lisatasu - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Tallinna keskerakondlastest juhid teenivad äriühingute nõukogudes kopsakat lisatasu\nTallinna linnapea, abilinnapeade ja volikogu esimehe igakuine sissetulek ei piirdu ametliku palgaga – kõik nad kasseerivad sisse kopsakat hõlptulu Tallinna äriühingute ja sihtasutuste nõukogudes istudes.\nEile kirjutasid Uued Uudised, kuidas keskerakondlik linnavõim on Tallinna äriühingute ja sihtasutuste nõukogud mehitanud peaaegu täielikult oma liikmetega. Koht nõukogus on poliitiline positsioon, kus ei eeldata erialast pädevust – nõukoguliikme töötasu eest ostetakse parteilist lojaalsust.\nNõukogude koosseisu ja töötasusid vaadates hakkab kohe silma, et kõige suurema suutäie linnapirukast haukavad linnapea ja abilinnapead. Pole kahtlust, et linnajuhid peavad äriühingute ja sihtasutuste tööl silma peal hoidma, aga tervele mõistusele jääb arusaamatuks, miks on neile selle eest määratud kopsakas lisasissetulek – sisulist tööd või vastutust nõukogu ametiga ei kaasne.\nTallinna volikogu esimees MIHHAIL KÕLVART saab palka ligi 5300 eurot kuus, ent korralik palgalisa tuleb koguni kolmest nõukogust. Kõlvarti töötasu Tallinna Linnahalli AS Nõukogu esimehena on 750 eurot, SA Tallinna Hambapolikliinik nõukogu esimehena 1000 eurot ning SA Tallinna Lauluväljak nõukogu liikmena 750 eurot.\nKALLE KLANDORF, kes teenib abilinnapeana üle 4200 eurost kuupalka, on samuti kolme nõukogu liige. Linnatranspordi AS nõukogu esimehena saab ta 1000 eurot kuus, AS Tallinna Soojus juhina 1000 eurot kuus ning AS Tallinna Jäätmete taaskasutuskeskus nõukogu esimehena veel 1000 eurot. Peaaegu teine palk lisaks!\nTallinna linnapea TAAVI AASA palk linnapeana on 5300 eurot. SA Tallinna Televisioon nõukogu esimehena teenib ta lisaks 750 eurot ja AS Ida-Tallinna Keskhaigla nõukogu esimehena 1000 eurot. (Alles hiljuti oli Aas ka Tallinna Transpordi AS-i nõukogu esimees, kust ta kasseeris iga kuu veel 1000 eurot.)\nTallinna abilinnapea VADIM BELOBROVTSEVI kuupalk on 4200 eurot. SA Õpilasmalev nõukogu liikmena saab ta lisatasu 375 eurot ning SA Tallinna Kultuurikatel nõukogu liikmena 500 eurot.\nTallinna abilinnapea TÕNIS MÖLDER saab palka 4200 eurot kuus, ent AS Ida-Tallinna Keskhaigla nõukogu liikme koht toob lisaks 750 eurot ning AS Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu liikme koht 750 eurot.\nTallina abilinnapea EHA VÕRK teenib 4200 eurot kuus, aga AS Tallinna Tööstuspargid nõukogu liikmena tuleb juurde 750 eurot ning SA Tallinna Ettevõtlusinkubaatorid nõukogu liikmestaatus lisab tema sissetulekule veel 500 eurot.\n4200 eurose töötasuga abilinnapea ANDREI NOVIKOV saab Tallinna Linnahalli AS Nõukogust lisaks 500 eurot, abilinnapea TÕNIS MÖLDER AS Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogust 750 eurot, abilinnapea AIVAR RIISALU AS Tallinna Tööstuspargid nõukogust 750 eurot ning abilinnapea ZÜLEIXA IZMAILOVA AS Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskuse nõukogust 750 eurot.\nFoto: Korralik sissetulek paneb vuntsi liikuma.


Uus täht 'Mob Wives' Natalie Guercio: 'Inimesed peavad mind tuliseks, aga ma olen lihtsalt mina' - Tõsielu Tv\nUus täht 'Mob Wives' Natalie Guercio: 'Inimesed peavad mind tuliseks, aga ma olen lihtsalt mina'\nPhiladelphia resident ja uus koosseisNatalie Guerciotegi selle ülimalt selgeksAlicia DiMichele Garofalopole ainus uus staar, kes koosseisus osalebMobi naisedsee hooaeg.\nJuures puhkes tohutu kaklusMobi naisedesietenduspidudetsembril New Yorgis, kui üks Guercio lähedastest sõpradest sõdis teise peokülalisega.\nGuercio ütles ainultspiceend.comet ta ka ei kardaräägi tema meelt.\n'Mina, ma olen oma inimene. Ma teen nii, nagu mulle meeldib ja nagu ma tunnen, ”ütles ta Radarile.\nKuumimad tähed reaalsus-TV-st\n'Ma ütlen, mida tahan. Inimesed peavad mind tuliseks lihtsalt sellepärast, et ma olen nii otsekohene, [aga] ma olen lihtsalt mina. '\nKuid see pole veel kõik, mida Guercio oma elust jagama pidi. Vaadake Radari täielikku intervjuud Guercioga:\nRadar: Miks otsustasite liitudaMobi naised?\nGuercio: Põhimõtteliselt otsustasin lihtsalt oma loo ära rääkida. Olen läbi elanud pool sellest, mida daamid on läbi elanud, ja kuidas ma lihtsalt loobusin sellest eemale keskendudes rohkem oma pojale ja oma ärile ning selle kokku saamisele.\nRadar: Kuidas olete teisega ühendatudMobi naised?\nGuercio: Ma tunnen Aliciat varemgi oma endise poiss-sõbra kaudu. Mu endine poiss-sõber, tema sõber on tema vend. Siis teised tüdrukud, see on lihtsalt põhimõtteliselt Alicia kaudu.\nRadar: kas teil on / on maffias pereliikmeid?\nGuercio: Ma ei saa sellest rääkida.\nRadar: rääkige meile korraldatavast matusebüroost ja selle seosest mobiiliga.\nGuercio: Kui olin noorem, veel 80ndatel, 90ndate alguses, oli see sellise eluviisiga Lõuna-Philly's lihtsalt väga suur, põhimõtteliselt siis, kui oli 'kuum aeg'. Umbes siis oli palju surmajuhtumeid ja me olime selle piirkonna üks matusebüroo, mis sai palju väidetavate hittide matuseid.\nRadar: Miks on teie matusebüroo koht, kuhu maffia on alati läinud?\nGuercio: Linnas austati meid hästi. (Oleme rangelt seadustatud ettevõte.) See on suusõnaline teave ja see, millised olid meie põhikirjad tol ajal, ainult lugupidamise ja ärilõpuga, kuidas me alati professionaalsed olime.\nRadar: Kas olete kunagi varem seadustega hätta jäänud?\nGuercio: Mitte minuga. Ei, mu isa tapaks mu.\nRadar: Kuidas selgitasite oma pojale Nunziole, et teda kavatsetakse saate jaoks filmida?\nGuercio: Ma rääkisin talle sellest ja ta oli pardal. Ta oli nagu: „Jah! Me läheme telerisse ja meil on lõbus. ' Ta oli põnevil.\nRadar: Kas teil oli pojale seda tüüpi saate esitamise osas kõhklusi?\nGuercio: Ei, sest see lihtsalt näitab minu elu. Olen üksikema ja olen oma poega kahekesi kasvanud üksi. Tahtsin näidata kõigile sealsetele naistele, et olles üksikema, saate ikkagi kasvatada last, hoida äri ja hoolitseda oma [pere] eest, ilma et teil oleks meest aidata.\nRadar: Mis lugu on Nunzio isaga?\nGuercio: Ta on poja jaoks olemas. Mu poeg, ta on pooleldi hispaanlane, pooleldi itaallane. Minu poja isa, ta elab New Jerseys, seega pole ta lihtsalt etenduse osa.\nRadar: Kas olite abielus Nunzio isaga?\nGuercio: Ma olin tema isaga juba 2001. aastal ja me olime koos 6,5 aastat koos. See ei õnnestunud ilmselgelt. Kuid ta on endiselt poja elus.\nRadar: Kuuldavasti abiellusite 2009. aastal. Kellega te abiellusite?\nGuercio: See on naljakas. Ma polnud kunagi abielus. Räägiti sellest, et me [Guercio endine poiss-sõber pärast seda, kui ta Nunzio isaga käis) abiellusid. See oli mu endine, kes oli tol ajal vangis.\nRadar: Kas olite isegi oma endise poiss-sõbraga kihlunud?\nGuercio: Me polnud veel kihlatud. Me rääkisime abiellumisest. Aga siis, kui ta vanglast koju tuli ... kogu meie suhe oli vale ja ma leidsin selle pärast.\nRadar: see endine poiss-sõber, kas ta on itaallane ja kas teil on maffiaga kogemusi?\nRadar: Mis on selle endise poiss-sõbra asi?\nGuercio: See oli väga halb lahkuminek. See oli minu jaoks keeruline aeg.\nRadar: Kas saaksite mulle öelda oma praegusest poiss-sõbrast Londonist?\nGuercio: Oleme sõbrad olnud umbes 5 aastat. Kui mu poiss-sõber oli vangis, olime lihtsalt platoonilised sõbrad ja ta austas mind alati ega üritanud minuga kordagi liikuda. Ja kui ma oma endisest peigmehest lahku läksin, oli Londonil sõbranna. Ja kui ta sõbrannast lahku läks, oli mul kutt, kellega rääkisin, nii et see polnud kunagi õige aeg ... [kuni] eelmise aastani. Sellest ajast peale oleme koos olnud. See on olnud suurepärane.\nRadar: Kas ta on itaallane?\nGuercio: Ei. Ta on Puerto Rico ja Filipiinid.\nRadar: Kes on teie sõbrad ja vaenlased koosseisus?\nGuercio: Minu väga hea sõber on Alicia. Mina jaDrita [D’avanzo]klõpsati ka sellepärast, et me mõlemad oleme sama tüüpi inimesed: meid tegelikult lihtsalt ei huvita ja me oleme lihtsalt iseenda inimesed.Suur Ang, Ma armastan Big Angit. Ta on lihtsalt kullake ja ta on nagu see ema kuju, kelle juurde sa lähed.Renee [Graziano]... haha. Ma arvan, et peate selle jälgimiseks häälestuma.\nSaakMobi naisedneljapäeva õhtuti VH1-l.\ncaitlyn jenneri rind\non nicole kidman USA kodanik\nmerevaigust portvein bipolaarne\nradar online charlie sära