Dzheyson Bekker valdas tõeliselt haruldane talent, sest ainult ta võiks nii meisterlikult valitsema kitarr. Targemaid ja kõige olulisem hetki selles suurepärases muusik, jätkame.\nDzheyson Bekker sündis 22. juulil 1969 Richmond (California, USA). On teada, et isa muusik teadis, kuidas mängida klassikalist kitarri. Ta ehitas muusikalise karjääri ja tema onu Ron, kes teenis elatist lauldes blues laule. Seetõttu vähe Jason varases lapsepõlves on aktiivselt püüdnud jäljendada tema andekas perekond.\nTuleb märkida, et Becker esimese kiirenes kitarr, kui ta oli vaid 5 aastat vana. Tool nii nagu poiss, et ta pidi lahkuma ei tahtnud teda minut. Jason isa ütles mulle, et poiss ei jätnud oma ruumi 10 tundi.\nOn öeldud, et inspireeritud poiss sel ajal olid Andres Segovia ja Fernando Sor - kuulsa hispaania klassikalise kitarristid. Hiljem Jason juhtis tähelepanu andekate Jeff Beck ja Dzhimmi Hendriksa. Lisaks Becker aktiivselt uuritud Mozarti teosed, Bach ja Vivaldi.\nNoored ja oluline kohtumine\nIn 16 aastat, Dzheyson Bekker kohtus kuulus kitarrist Marti Fridmanom. Noor muusik oli nii muljet talent Jason, mis kohe tegi temast ahvatlev pakkumine - osaleda oma vastloodud projekt nimega Ebakõla.\nEsimene debüütalbum - Speed Metal Symphony - ilmus stuudio Šrapnellid Records (kõik kunstnikud Šrapnellid Records olid virtuoos kitarrist). Pärast seda edu, bändi komplekt tööd uue albumi - Go Off. On öeldud, et nii albumite hästi vastu Jaapanis ja Euroopas. Ameeriklased muusikud jõupingutusi ei maksa palju tähelepanu.\nKuna kodus ei saavutatud oodatud edu, Jason ja Marty otsustada lahustumist rühma. Nüüd nende peamine eesmärk - soolo aktiivsus.\n1998. kitarri mängija saab tööd oma esimese albumi - Perpetual Burn (Dzheyson Bekker peaaegu kõik oma laulud koosneb ise, kuid mõned neist on kirjutanud tema sõber - Friedman).\nKoostöös stuudio Šrapnellid Rec jätkub. Siin Jason vastab Richie Kottsenom ja Gregom Hou - tuntud Ameerika kitarristid.\nAlates sellest hetkest Coetzee Becker ja ühendab tugev sõprus. Alguses muusikud ühiselt osaleda moosi, mis on korraldatud maja Marc Warnie. Mõni aeg hiljem, Dzheyson Bekker muutub tootja oma debüütalbumi Kotz välja 1989. aastal.\nKui Jason on 20 aastat vana, Devid Li Roth pakub asendamine trummar Steve Vai. Becker ei kõhelnud nõus mängima meeskond American rokklaulja. Aastal 1990, Jason sai parima kitarrist (Guitar Magazine Magazine).\nEdasine noor kitarrist koos Li Rota käivitab kirje album Lil 'ei piisa. Selleks, muusikud liiguvad Kanada (Vancouver).\nOn teada, et kuulata Lee Roth Dzheyson Bekker ärkas terav valu oma vasaku jala. Siis see riik kitarrist ei pööra tähelepanu, sest sarnaseid juhtumeid on toimunud minevikus. Los Angeles, Becker otsustab läbivad täieliku arstliku läbivaatuse, mille käigus ta pani kohutav diagnoos - amüotroofiline lateraalskleroos või Lu Geriga haiguse (haigus närvisüsteemi, kus on kaotus ajukoores). Prognooside kohaselt arstide muusik jäänud elada vaid 5 aastat.\nVaatamata sellele, et Jason piinasid tugevat valu, ta ikka jätkuvalt salvestada album. Muusik korduvalt taasesitatud pool ja segaduses stringid. On öeldud, et meeskonna liikmed Lee Roth ei tea midagi Becker tõbi. Alles hiljem kitarrist jagas oma probleem Stephen Hunter. Et ta on korduvalt aidanud Jason, mida Becker hiljem meenutada aukartust ja kiindumust.\nPärast vabastamist album American kitarrist otsustab lahkuda grupist, sest töö andnud talle kõik raskem. Jason naaseb koju. Tema isa jätab töö ja pühendab kogu oma aja oma pojale.\nDzheyson Bekker (Jason Becker), diskograafia on käesolevas artiklis kirjeldatud, on tunne, et tingimus halveneb iga kord. Mõne aja pärast, muusik käsi lõpuks lakkab kuuletub. Aga selles olukorras, Becker ei jäta oma lemmik põhjus. Muusik hakkab koostama preparaadid arvuti abil.\nTänu Jason jõupingutusi ta 1996. välja oma albumi nimega Perspective. Tuleb öelda, et ketas ilmub esimene Jaapanis, kuid hiljem abiga Eddie Van Halen, uuesti vabastatakse Warner Bros. Samal ajal muusik seisund halveneb veelgi. Becker on peaaegu ei liigu. Aga isegi siin, Jason ei loobu Raja salvestamise kasutades programme, mis suudavad jälgida liikumist silmad.\nPraegu Dzheyson Bekker immobiliseeritud, kuid ta on võimeline näha, kuulda, haista ja tunda puudutust.\n2007. vabastati DVD Legendaarne kitarr Jason Becker.\nSiin see on - tegelik võim!\n"King ja Kloun": diskograafia ja vabastamata soloalbumit\nVäike - see tähendab, et muusika? Tähendus sõna "väike"\nVlad Sokolovsky. kunstnik elulugu\nIlnar Sayfiev - elulugu ja teosed\nLoe kohaldada õigusriigi vasakpoolses\nAutosunburn "Loreal Sublim Bronze" (geel): ülevaated. Iseteenindav geel L'OREAL Sublime Bronze\nKirjandusmuuseum, Krasnojarsk: kirjeldus, ajalugu, kokkupuute, aadress ja ülevaateid\nMis on vältida pärilike haiguste?\n"Fosamax" Tabletid: kasutusjuhised, kirjeldus, koostis ja ülevaateid\nElektrooniline rasedustestid: tugevad ja nõrgad küljed\nSamuti puu Pokata. Ajalugu relvade ammustest aegadest ja täna


Rohkem isiklikkust! — Sirp\nMõnikord on toonitatud, et Eesti piiratud ressursside juures tuleks eelistada universaalseid filmiprojekte: teemasid, mis köidaksid võimalikult paljusid vaatajaid, ning esitlusviise, mis oleksid arusaadavad ka kõige lihtsakoelisemale vaatajale. Nii tõestaks eesti film oma elujõulisust rahvale. Sellele utilitaarsusele vastukaaluks üritab mõni jäärapäine autorikino entusiast tõestada, et küsimus pole kvantiteedis, vaid kvaliteedis. See ei tooks kinno masse, aga läheks seda tõhusamalt väikese, ent lojaalse publikumi hinge.\nMa arvan, et Rainer Sarneti “Tabamata ime” versioon on just selline isiklik film. Vilde on ainult suitsukate, autor räägib talle olulistest asjadest ja läheb sealjuures põlema. Siin on hoiakulisust, millest jäi pisut puudu tema eelmises lavastajatöös “Libahundi needus”, kus šarmantne lavastus takerdus etteantud krimimüsteeriumi skeemi otsa ning autoripositsioon jäi pisut leigeks. Nüüd on autoril olnud vabad käed jutustada seda lugu, mida ta ise tahab, ehk üht kurba ja vihast, ehk pisut autobiograafilistki lugu luhtunud ambitsioonidest, reetmisest ja üksindusest.\nFilmi moraal on jalustrabavalt lihtne: andekatele on küll palju rohkem lubatud kui tavalistele lihtsurelikele, kaasa arvatud inimlik mölaklikkus ja relatiivne eetika, aga nad vastutavad selle eest oma loominguga. Kui selgub, et kunstniku geniaalsus on ülesblufitud müüt, tuleb ka karistus kahekordne. Ta tõugatakse üksindusse, aga sellele eelneb ka avalik naeruvääristamine – kuni õhtulehe kaanelooni välja.\nRainer Sarnet õiendab arveid ka intrigaanlusega, millest meie tilluke kultuuritootmismasin (nagu ka poliitika ja ärimaailm) kubiseb. Ideed ei maksa, anded ei maksa, pühendumus ei maksa midagi. Loevad egoism ja võimujanu, telgitagused huvid ja diilid. Kes keda paneb nii otseses kui ülekantud tähenduses. Film lõpeb siiski optimistliku noodiga: “Tabamata ime” intrigantidest peategelasi tabab lõpuks sama saatus, mis Pierre de Laclose “Ohtlike suhete” markiisitari – sotsiaalne isolatsioon ja igavene häbistus. Isikul, kes kasutab teisi ära sillutiskividena karjääri parnassile, ei ole sõpru ega lähedasi, ainult suhted. Ja need suhted pudenevad õige kähku laiali, niipea kui algab allakäik. Ka Lilli (Mari Abel) ja Leo (Taavi Eelmaa) lähisuhe on võlts ja hüsteeriline. Neil on teineteist vaja ainult iseenda üleskütmiseks. Lilli hoiab Leost kinni omanikukirega, Leod aga iseloomustab üldine armastusetus kõige muu kui iseenda vastu. Ka Eevat ihaldab Leo eelkõige kui publikut. Ta vaatab teatri grimeerijale Eevale (Liina Vahtrik) silma ja näeb iseennast sealt vastu peegeldumas, ta lausub armastusavaldusi, et kuulata oma dramaatiliste repliikide kõla. Filmi peategelased on üksikud ja vaevatud hinged: nii nagu Leo möriseb enesehaletsuses ja paranoias lavataguse hämarais koridorides, nii kiunub Lilli armastuseigatsuses oma klaasist ja terasest lukskorteris ja vahib välja öhe, kus käib tõeline elu. Nähes, et Leo on kontrolli alt välja libisemas, otsustab ta tõmmata mehe põhja kaasa. Algab destruktiivne ahelreaktsioon: ebalojaalsus genereerib truudusetust ja truudusetus kutsub üles reetmisele ning see ei peatu enne, kui omaenda kätega üles ehitatud hiilgus on samade kätega varemeteks lammutatud. Lilli käsitleb Leod kui omaenese suurt loomingut ning kui loodu ei tunnusta loojat, siis peab selle ohverdama. Luuletuste põletamine on iga poeedi privileeg.\nVõiks oodata, et kõigest sellest on saanud rusuvalt realistlik lugu. Aga Sarnet on fantaasiarikas ja pillav, nagu alati. Leo Saalepi portreteerimisel pole õelusega koonerdatud. Vaene mees on pundund jäsemetega, koledasti riides, elvisesoenguga mömm. Ta taarub kandiliselt nagu karu ja ägiseb reumaatiliselt. Tekib õigustatud küsimus, kuidas siuke saab üldse rahva lemmik olla. Lilli maneerides ja kõneviisis on üsna täpselt jäljendatud üht tuntud produtsenti, kellega Raineril kana kitkuda oli. Liikudes küll paroodia piirimail, on see Mari Abeli bravuurne kehastus kõigist “Tabamata ime” filmide bitch’idest kõige usutavam, võib-olla seepärast, et tugineb reaalsele isikule.\nJuhan Ulfsaki, kellega Leo manager Lilli kepib, et tollele peaosa saada, kehastatud neurootilisele filmirežissöör Kullile oleks soovinud rohkem ekraaniaega. On ju episood, kus Kullile tehti ultimaatum võtta Saalep filmi peaossa ning nõuti vaimset tervist kinnitavat tõendit, üks mõjusamaid üksikstseene kogu “Tabamata ime” projektis. Üks südantpitsitav kõrvaltegelane filmis on Toomas Hussari kehastatud Nuttev Näitleja, läbihigistatud kampsuniga tundeline mees, keda seirab alaline ebaõnn. Tema väiksed traagilised äpardused on sedavõrd kurvastavad, et Leo hingetõmblused tunduvad selle taustal veelgi ebameeldivamad.\nHeas mõttes on vint üle keeratud ka teatritükiga, milles Leo mängib peaosa. Rainer Sarnet julgeb üsna avalikult irvitada selle kuulsa “teatrimaagia” ja “nimetu miski” üle, mida teatrikriitikud nii andunult ihalevad. Punase valgusega täidetud laval liiguvad rõhutatud aeglusega loomapeadega poolinimesed ja ajavad kõmiseva paatosega Vilde teksti suust välja – Harold Pinter meets “Mõmmi ja aabits”.\nKaru ja mee problemaatika näikse üldse olevat Raineri filmi kinniskujund. Mesi kui eluvirre või kui taevalik nektar või andekuse kehastajana, karu kui meetaru rüüstaja, kui meest toituv kiskja – oeh, selleks, et kõiki neid tähendusi analüüsida, peaks hakkama Jan Kausiks.\nMuusika kasutamine on üks Sarneti tugevamaid külgi. Ta lükib pateetilisi orkestratsioone sisse ja välja samasuguse spekulatiivse iseteadlikkusega, nagu Jean-Luc Godard oma parimates filmides. Näiteks immitseb teatrietenduse taustaks Grünbergi metafüüsilisi ülemhelisid “Hukkunud Alpinisti hotellist”. Nii annab muusikataust filmile veel ühe, ajaloo- ja žanriteadliku kihistuse. Nagu muusika puhul, on ka kadreeringuis ja montaažis kasutatud mängleva nõtkusega mitmeid stiilielemente. Siiski ei ole see lõpuni järjekindel taotlus. Intensiivselt orkestreeritud stseenid nõupidamiste laua taga ja kodus vahelduvad aeglasemate ja “realistlikumate” (aga ka visuaalselt räpakamate) stseenidega grimmitoas. Kui aga kunstlikkuse pedaal liiga põhja vajutada, kummitab manerismi oht. Noateral libastumist tuli ette vahest ainult ühes kohas: kohvikuaknal väänlev ja agooniliselt möirgav Leo finaalis oli vist küll liigne osatamine.\nTulles tagasi veel kord isiklikkuse juurde. On täiesti paradoksaalne, et üks mees oskab oma loometee mädapunnist välja pigistada rohkem filmi kui teised mitmeaastase aretustöö ja sadu kordi suurema raha ja kallite välismaiste spetsialistide ja vabariigi parimate professionaalide kaasamisega. Aga sellest Rainer Sarneti film räägibki: kui korraks jätta kõrvale kõik muu, poliitika ja glamuur ja see, kes keda paneb, siis on viimane sõna öelda ikkagi andel.


Endise Tamsalu valla külad Tapa vallas\nKüla on esimest korda mainitud 1564. aastal Eyouer nimega, 1796. aastal Eiawer ja 1913. a. Eiawerre. Algse nimega Äiavere küla. Aavere mõis rajati Kiltsi karjamõisana 1765. a., omaette mõis aastast 1775. Pärast Aavere küla mõisastamist 19. sajandi keskel hakati Äiaveret kutsuma Aavereks. 1977-1998. aastatel kuulus Aavere Kuie küla alla. Äiavere nime algusosa pärineb tõenäoliselt isikunimest. Järvamaal oli veel Eye nimi 1564. aastal eesnimena kasutuses. Aavere küla idaosa on endine Mäetaguse küla, mis liideti 1977. aastal Aavere külaga.\nTähelepanu väärib peamiselt 19. sajandi teisel poolel kujunenud hooneterikas Aavere mõisaansambel. See rajati Kiltsi karjamõisana aastal 1765, omaette mõis aastast 1775. Neogooti elementidega peahoone ehitati 1877. a. Põles 1996. a. Kõrvalhoonetest väärivad tähelepanu mitmest ehitisest koosnev kinnise sisehooviga lautade-tallide kompleks ja dekoratiivses maakivi-pae segatehnikas kahekorruseline ait (mõlemad pärinevad 19. sajandi teisest poolest). 5,2 ha suurune park on vabaplaneeringuline, puiesteedega; peahoone ees on avar väljak.\nAavere küla lääneosas asub Pandivere äärealade kaunim karstijärv - Mängupealne. Lumerohkete talvede järel valgub madal heinamaa kurisute kaudu vett täis. Siis ulatub veevälja pikkus üle kilomeetri, vahel isegi rohkem. Paari kuu möödudes hakkab vesi samade karstiavade kaudu alanema ja kaob tavaliselt 10 päevaga täielikult, nii et sügiseks kogutakse järve põhjast hea heinasaak. Aavere küla keskel esineb veel teinegi ajutine järv.\nAavere külas heinamaal asuvad väikesed karstilehtrid ehk lohud, mida rahvas nimetab Kalevipoja jälgedeks. Eriti hästi on Kalevipoja jäljed vaadeldavad õhust või reljeefikaardilt. Paarisaja aasta vanune hiigelkuusk paikneb Puusepa kinnistul, see on siinse metsa üks huvitavamaid looduse üksikobjekte. Järsi külas Metsamõisal, kus Järvamaa ja Lääne-Virumaa kokku puutuvad asub suur kivi, mida kutsutakse Soovikiviks. Järsi metsa asuvat terava tipuga kivi kutsutakse Varanduse kiviks. Metsamõisa metsapargis kasvab suur kask, mille vanust hinnatakse 150 aastale.\nRiikliku kaitse alla kuulub Kalmu pere väravas asuv massiivne kivirist. Rahvajutu järgi asetatud see pulmarongide võitluses langenud peigmehe mälestuseks. Tegelikult tähistab see vana külakalmistut.\nVanarahvas teab rääkida: Ühe Rootsi väepealiku haud asub maantee ääres põllul. Sääl on olnud ka kivist rist haua pääl, kuna nüüd on see toodud risttee nurgale. Ühenduses selle hauaga nähakse välja pääl tuld liikuvat. See on mitmevärviline tulekera, rusikast suurem. Teda nähakse peaaegu iga aasta sügisöödel. See tuli vilkuvat umbes viis minutit ühe koha pääl, siis aga tõusvat aegamööda üles. Ühel aastal olevat kaks meest läinud nähtust vaatama ja hakanud seda taga ajama. See aga veerenud eest ära. Viimaks lasknud mehed revolvrist ja tuli kadunud. Tuli peibutavat uudishimulikke eemale Rootsi kuninga hauast ja sellesse koos kindraliga maetud kuldmõõgast.\nHuvitava kokkusattumisena on aga avastatud, et just nendel õhtutel, kui tuld on nähtud, on keegi sellest külast surnud.\nVeel vanarahva tarkust: Aavere rahvas otsustanud endale ka kiriku ehitada, kuid Vanapaganale ei olevat meeldinud, et jälle ehitatakse üht kirikut. Kui Aavere kirik valmis saanud, otsustanud Vanapagan selle kiviga puruks visata. Ta pistnud kolm kivi vesti taskusse, et neid Reinu kiriku pihta visata. Kiviviskamisel siiski ükski kivi ei olevat kirikut tabanud. Kivid kukkunud kõik kiriku lähedale maha. Kõige lähemale kukkunud üks suurem kivi, mida nüüd Reinu kivi ja Reinu kivikülvina tuntakse.\nTänapäeval jääb Aavere küla osaliselt Tapa valda ja osaliselt Väike-Maarja valda. Aavere külas elas 2016. aastal 18 inimest.\nAavere mõisa härrastemaja\nAavere mehed saaniga\nVajangu kohta on teateid külana (Wavenkaio või Wavenkaro) aastast 1525. Tänase Vajangu küla piiridesse jääb ka 1977. aastast Kerguta (1432 Katkul) ja Kõdeküla (1477 Kotteküll). Aastani 1930 kuulus Vajangu küla Einmanni valda, kuid aastatel 1936-1950 moodustati Vajangu vald Järvamaal Tapa mõjupiirkonnas, kuhu kuulus ka Tamsalu alevik. Vajangu külas asub tänaseni ajalooline Vajangu vallamaja, mille nurgakivi pandi 13.05.1900. Samuti asub Vajangul Einmanni Haridusseltsi poolt ehitatud rahvamaja. Ehituse alguseks on märgitud 11. märts 1929.\nVajangu koolil on väga pikk ajalugu. 1842. aastal ehitati Kuie mõisahärra parun von Ükskülli eestvõttel Vajangu külla esimene koolimaja. Selles oli avar ahjuga tuba, eluruum ja kivist rehealune. Hoone plaan on seega sarnane Eesti talupoegade jaoks tavalise rehielamuga. Materjal hoone ehituseks saadi mõisalt. Uue koolihoone valmimise järel jäi vana hoone talumajaks. Talu nimeks oli Üksküla (Külaotsa). Koolmeistriks oli Hans Uuslall, kes õpetas lugemist, kirjutamist ja laulmist, korraldas maja ümbrust, remonti ja istutas õunapuid. Kooli ülalpidajaiks olid mõis ja vald. Mõis andis koolile kasutada maad, mille rendiks arvati 35 rubla. Vald maksis 10 rubla rahas ja tasus koolmeistri riigimaksud. Iga pere pidi viima koolile 2 jalga puid. Magasiaidast anti koolmeistrile veel küünalde muretsemiseks 1 setvert, 4 setverikku kaeru. Koolis käidi 3 aastat – 6 päeva nädalas, neljandal aastal 3 päeva, siis 2 päeva ja lõpuks 1 päev nädalas kuni leerini. Pärimuse järgi käis Uuslall ka iga laupäeva õhtul Kuie mõisas palvetundi pidamas ja lapsi loetamas (pühakirja õpetamas?). Kihelkonna koolihärra – Kuie mõisa omanik parun Engelhardt, patseerinud siis läbi ja vaadanud pealt, kui Uuslall lapsi loetanud. Kuie mõisnik parun Engelhard kinkis 1868. aastal vallale 19 tiinu 288 ruutsülda (ligi 21 ha) maad "Kooli koha" nime all Vahemetsas. Ehitama kohe ei hakatud. 1901. aasta koolide inspektori aruandes on hoone vanuse ja ehitusmaterjali kohta märgitud: "puuehitus 1875. aastast". Mõisa poolt antud palkidest ehitatud koolimaja valmis arvatavasti alles 1877. või 1878. aastal. Seega oli 1878. aastal uus koolimaja valmis. Uus koolihoone ei meenutanud enam rehielamut. Selle ehitamisel lähtuti nüüd tsaaririigi poolt soovitatud üle-Venemaalistest tüüpprojektidest. Hoones oli suur 5 aknaga klassituba, koolmeistri 3-toaline korter köögiga, sahvrid, eeskoda ja garderoob. Eesti Vabariigi ajaks oli kool uute vajaduste ja rohkete õpilaste jaoks väikseks jäänud ning see otsustati üle viia ruumikamasse Kuie mõisa häärberisse. 1923. aasta sügisel lõpetaski Kuie külakool oma tegevuse. Vana koolimaja Vahemetsa ääres jäi vana õpetaja elukohaks. Õpetaja Jaan Jaam käis siit veel uues koolis tunde andmas kuni 1925. aastani, siis jäi ta pensionile.\nVajangu küla asub endise Türi–Tamsalu kitsarööpmelise raudtee ääres, mistõttu oli paikkonnal hea ühendustee lähemalasuvate asulatega ja suuremate linnadega. Osaliselt on raudteetamm tänaseni säilinud. Vajangu endine raudteejaam on eravalduses. Türi–Paide–Tamsalu raudtee oli 62 kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudtee Türi ja Tamsalu raudteejaamade vahel. Türi–Paide raudteeharu ehitati koos Tallinna–Viljandi liiniga ja avati ajutiseks liikluseks oktoobris 1900, Eesti Vabariigi ajal pikendati raudteed Paidest Tamsaluni. Türi–Paide–Tamsalu raudtee oli kasutusel 1920–1972. Raudteel liikusid reisi- ja kaubarongid. 1937. aastal võeti reisijateveo kiiremaks, mugavamaks ja säästlikumaks muutmiseks kasutusele rööbasomnibussid Ro-11 ja Ro-12, mis ei täitnud reisijate ootusi ning asendati üsna ruttu reisivagunitega.\nKülas asub lasteaed ja põhikool, mis on endise Kuie külakooli (1869) õigusjärglane. Peamisteks ettevõteteks on Vajangul põllumajandusühistud, aktiivselt tegutseb Vajangu Tuletõrjeühing ja rahvamaja.Vajangu külas tegutseb raamatukogu, mis sai aluse 1907. a.\nVajangu küla kese on nihkunud: ajalooline küla asub praegusest tihedamalt hoonestatud osast lõunas. Vajangu lääneosas olnud saunaküla kutsuti Kobakülaks. 1977. aastal liideti Vajanguga Kuivakaare ja Kõdeküla.\nVajangu külas elas 2016. aastal 317 inimest.\nVajangu jaamahoone 1930. aastatel\nLäti Henriku kroonikas on märgitud: 23. september 1253 sõlmis Tallinna piiskop orduga Järva kümnise asjus lepingu. Ordu loovutas kümnise eest piiskopile maavaldusi sealhulgas 20 adramaad Järsi külast, mis on ka ühtlasi Järsi küla esmamainimise fakt, tookord Gerveselle nimega. Hiljem, 1735. aastal on Järsi küla nimekuju olnud Jerselt, 1922. a. aga juba Järsi. Järsi küla idaservas asub paarisaja meetri laiune Järsi järv, mis veevaestel suvedel on kahanenud või kadunud. Järsi järved olla laiunud küla keskel praegusel heinamaal. Vahel oli aga neil järvedel komme ära kaduda. Rahvasuus levinud legendi kohaselt olid külamehed käinud järvel loomi jootmas, aga kord tahtnud üks talumees oma lehmad järves puhtaks pesta, mispeale järv pahandanud ja otsustanud mõneks ajaks ära kaduda.\nJärsi-Võhmuta vahelise tee äärde jääb kaitsealune Kalmukünka kivikalme. 1929. aastal sündis Järsi külas Müüsleri-Mündi peres koorijuht Kuno Areng, kes õppis Võhmuta algkoolis, mis tol ajal asus Võhmuta mõisas. Müüsleri-Mündi talu peremees istutas Kuno Arengu sündides tamme. Pereisal oli 4 poega ning ka tammel on 4 haru. Tamme latv oli murdunud noores eas. Kuno Arengu tamm on sama vana kui armastatud dirigent Kuno Areng. Järsi metsas asuvat terava tipuga kivi kutsutakse Varanduse kiviks. Legendi järgi olnud Piibemaantee röövlil hea röövsaak. Õnnetuseks olnud teeröövli ohver visa ning hakanud röövijat jälitama. Teeröövel saadud kätte, kuid oma saladusest ta ei reetnudki. Kuulu järgi peitnud röövel oma saagi Järsi metsa terava tipuga kivi alla, kus ka istumise jälg. Sellest ajast saadik käivat inimesed selle kivi juures kaevamas ja varandust otsimas ning seni polevat seda varandust kätte saadudki.\nJärsi külla jääb tänasel päeval ka Metsamõisa. Poolmõisana tekkis Metsamõisa 1847. aastal, mil eraldati 3/5 maad Võhmuta mõisast. 1857. aastal kuulus see Seliküla mõisnikule Paul von Dehnile ja arvatakse, et 1858. aastal oli mõisavalitsejaks Karl Mühlhausen. Alates 1900. aastast kuulus Metsamõisa krahvinna Virginia Zoege von Mannteuffelile ning pärast tema surma sai selle pärimise korras krahv Ernst Mannteuffel, kelle omandiks oli mõis 1938. aasta novembrini. 1930. aastal kuulus mõis Vajangu valda ning seal elas Ernst Mannteuffel juunior. Metsamõisa ostis 1938. aasta novembris Arnold Adler. Nõukogude ajal paigutati Metsamõisa hooldekodu. 1996. aastast kuulub Metsamõisa mõis eraomandisse. 2009. aastast on rajamisel Puhta vee teemapark, mille keskus paikneb Metsamõisa maadel. Puhta vee pargi rajamise tegevustega alustati 2009. aastal. Selle ajaga on Metsamõisa hoonete müüre konserveeritud, taastatud kiviaeda, hooldatud juurdepääsuteed, korrastatud metsaparki ja mõisaparki koos tiigiga ning pargi keskusehoonega. Metsamõisa talu Puhta Vee teemapargis käib põllumajanduslik tootmine 50 hektaril, metsamajandamine 40 hektaril, metsamaja, meelteaed, 15 km õpperadu, 1 km ratastooliradu, on 19 mesitaru ja üks vaatlustaru, kaks indiaani püstkoda, kuus 3 km kiviaeda õppekeskus, 200- aastane võlvkelder, täpsusorienteerumise püsirada, MOBO rada ja lokaalne taastuvenergiavõrk.\nJärsi külas elas 2016 aastal 1 inimene.\nVõhmuta mõisa veski\nHans Tiesenhausen, Võhmuta mõisnik\nTürje (Tyrgel) küla kohta on ürikutes esmased andmed alates 1564. aastast, kui küla kandis nime Turgell, 1615. a. on mainitud Tyrgell, 1708. a. Türjelt, 1788. aastal Turja ja 1883. aastal Türje. Hiljem ehitati Türjele Võhmuta karjamõis (1864).\nTürje küla kuulus ajalooliselt Järvamaale Võhmuta valda. Aastatel 1961-1963 läbiviidud nõukoguliku haldusjaotuse käigus väiksemad külanõukogud liideti ning korrastati nende piirid, mille käigus Võhmuta ja Türje külad liideti Tamsalu külanõukoguga.\nTürje küla territooriumil asusid Võhmuta kunagine raudteejaam ja ka vallamaja. Türi-Tamsalu kitsarööpmeline raudtee oli kasutuses alates 1918. aastast ning suleti 3. mail 1972. aastal. Nõukogude ajal asus Türje külas kolhoos „Sangar“, mis liideti 1951. aastal Metsla ja Karinu küla baasil moodustatud kolhoosiga „Õiguse Võit“.\nTürje külast Oru talust on pärit esimene kutseline ajakirjanik Helene Õiglas (1883-1966), kelle mälestuste järgi käisid tal külas sellised tuntud kultuuritegelased nagu Miina Härma, Paula Brehm-Jürgenson, Otto Münter jt. Helene Õiglas on maetud Järva-Jaani Kirikaia kalmistule. Türje külas elas aastal 2016 kokku 10 inimest.\nPorkunit on esmakordselt mainitud 1407. aastal Porhu nimega, 1732. aastal on aga nimi juba Porkholmi. 1479. a. ehitas Tallinna piiskop Simon von der Borch Porkuni Küngassaarele linnuse. Seda piiras kõrge kivimüür, mille sisekülgedel asusid pikad ja kitsad ruumid, linnuse õuel aga piiskopile määratud kirik ja kaev. Peale väravatorni oli müüri nurkades ja küljel seitse torni. 16. sajandil peeti kindlustatud piiskoplinnuse pärast hulgaliselt lahinguid. 17. sajandi alguseks oli see juba nii varemeis, et kindlustatud kohana enam ei mainitud. Varemete rahvapärane nimi on Vana Linn. Porkuni sai oma nime linnuse ehitajalt (vanal kujul Borkholm). 17. saj kingiti Porkuni maad Tisenhusenitele, kes asutasid siia mõisa. 1874. aastal ehitati saarele mõisahoone. Samuti ehitati välja terve mõisakompleks, kuhu kuulus mitmeid kivihooneid - valitseja maja, tallid, meierei, viinavabrik, magasiait jne. 20. saj algul oli Porkuni vallakeskus, vald likvideeriti 1939. Mõisa maad natsionaliseeriti 1920 aastatel, 1924 asus mõisasüdamesse Riigi Kurttummade kool. Ümberkaudsed maad jagati kohalikele.\nRahvapärimuste kohaselt viinud kindluse nurgast läbi Järve Ilumäele püstpalkide otsa ehitatud salatee. Pikad maa-alused käigud ühendanud Porkunit ka Rakvere ja Kiltsi lossidega. Piiskop ise olevat maetud küngassaare lõunaosas asuvale Kabelimäele. Kunagine Piiskopi küla Porkunist põhja pool on aegade jooksul muutunud Piisupiks. Sajandeid kõneleb rahvasuu kurjast vaimulikust, kes oma orjad heinasületäitega järve lükanud: nendest saanudki Porkuni järve ujuvad saared, mis tuule käes ühelt kaldalt teisele purjetavad.\n1944 a. sügisel toimus Porkuni maadel üks verisemaid vennatapulahinguid, kui taganevad saksa väeosad kohtusid pealetungivate vene vägedega. Mõlemal pool võitles ka eestlasi. Langenutele on rajatud kalmistud - vene poolel Loksa külla, saksa poolel Vistla külla. Peale sõda loodi Porkunis kolhoos, mis hiljem ühendati Põdrangu sovhoosiga. Sovhoos ehitas Porkunisse 1960 a. kultuurimaja. Sellel ajal kujunes Porkunist väga populaarne kokkutulekute ja ürituste korraldamise koht, siin peeti maakonna suvepäevi jne. Vanas meiereis tegutses 1970 - 80 aastatel ulukikonservide vabrik, mille toodang oli väga populaarne. Taasiseseisvuse saavutamise järgselt jätkas põllumajandusliku tootmisega Porkuni Põllumajandusühistu.\nPorkuni Küngassaarel asub 1966 a. avatud mälestuskivi Eesti Kurtide kooli asutajale Ernst Sokolovskile ja 1976 a kurtide kooli 110. aastapäeval avatud skulptor Aime Jürjo kurtide kooli õpetajale pühendatud skulptuur "Porkuni ema". Saarel on hulganisti taieseid, mis on tehtud erinevate skulptorite poolt Porkunis korraldatud paepäevade raames. Aastatel 1953-56 ehitati eriinternaatkooli õppehoone, arhitekt Raoul-Levroit Kivi.\nPorkunis on tähelepandav sügav ürgorg, mille lammil paikneb kaunis Porkuni järv (41,5 ha).Ta koosneb tegelikult omavahel ülevooludega ühendatud neljast järvest Suurjärv, Aiajärv, Iiri järv ja Karujärv. Järv on allikatoiteline, mitu suuremat allikat on ka nime saanud(Kaieallikas, Külmallikas). Järv on Valgejõe lätetel üles paisutatud paisjärv. Teda on mitu korda süvendatud. Porkuni järvest saab alguse Soome lahte voolav Valgejõgi. Rahvapärimuste järgi olnud Valgejõgi 13. sajandil nii veerohke, et Taani laevad tulnud Soome lahest Porkuni alla. Selle järgi nimetatakse ka Porkunist Võhmetu-Lemmküla poole suunduvat orgu Taani oruks.\nPargis leidub suuri lehiseid, Porkuni veski taga aga kasvab looduskaitse all olev põline mänd. 1920. aastatel tekkis mõisa maadele Porkuni asundus, millest hiljem mõisasüda eraldati Porkuni asundiks, 1977. aastal liideti mõlemad külaks. Porkuniga liideti 1977. aastal ka Jõeotsa küla. Porkunis elas 2016 aastal 150 inimest.\nPorkunis asus väga pikka aega kurtide kool\nPorkunis asus väga pikka aega kurtide kool. See avati Porkuni mõisahoones 11. jaanuaril 1925. aastal. Kool on kandnud väga erinevaid nimetusi, ikka vastavalt antud ajastu seisukohtadele, soovitustele. Kaua aega oli nimeks Porkuni Kurtide Kool (enne veel Porkuni Kurttummade Kool), siis Porkuni Eriinternaatkool, viimati siis Porkuni Kool.\nÕppinud on siin peamiselt kurdid lapsed. Siia kooli suunati õpilased arstliku komisjoni alusel, vastavalt kuulmise määratlusele. Enne kahetuhandeid aastaid asusid Porkunisse õppima liitpuuetega lapsed (need, kel oli mitu puuet, näiteks invaliidid, pimekurdid). Lastele loodi mõisahoonest üks tiib, kus olid ka ratastoolilastele kõik vajalikud tingimused loodud. Siit algasidki vajadused muudatuste tegemiseks, need võtsid aega kümme aastat. Kooli suunati ka lapsed (õpilased), kes vajasid privaatruume (taunid, autistis), see tähendas üksikut tuba vaid ühele. Kooli söökla asus keldrikorrusel, kasvatajad teenindasid ratastoolilapsi. Ratastoolidele rajati majast väljumiseks kaldteed.\n2009. a. jaanuaris sõlmisid tollane haridusminister Tõnis Lukas ning Riigi Kinnisvara AS juhatuse liige Elari Udam kokkuleppe Porkuni Kooli ümberkorraldusteks. See tähendab, et riik ehitab Porkuni Koolile uue hoone ja saab vanad hooned endale.\nReaalne ehitustegevus algas 2010. aasta aprillis.\nMõisakompleksist kolis Porkuni Kool välja 2011. aastal. Kool töötab nüüd uues erivajadustega arvestavas majas. Uue koolihoone omanik on Riigi Kinnisvara AS.\nMõisakompleks pandi müüki. Pikki aastaid seisis mõisakompleks tühjana ja lagunes. Aastal 2017 leidus ometigi kompleksile ostja. Selleks osutus Suurbritannia ettevõte Aql (Financial) Limited.\nPorkuni järve keskel asuvale saarele rajati 1479. aastal linnus, mis hävis juba Liivi sõja (1558-1583) ajal. Järele jäi vaid väravatorn. Aastasadu Porkuni mõisa juurde kuulunud torni on säilitamise huvides renoveeritud. Peale II Maailmasõda kuulus torn Porkuni koolile. Torni 500 aasta juubeliks (1979) remonditi torn tolleaegse koolidirektori eestvõttel ja Eesti Kurtide Ühingu rahadega. Renoveeritud torn võeti kasutusele kooli puhkeruumina. 1991. aastal koostati siin väljapanek kurtide õpetamise ajaloost Eestis, 4. juunil 1992 lisandus Marko Pomerantsi ettevõtmisel paenäitus. Seda aastat loetaksegi Porkuni Paemuuseumi algusaastaks.\nLäbi torni viie korruse on võimalik saada ülevaade Eesti rahvuskivist - paekivist. Ekspositsioon tutvustab paekivi tekkelugu, kivistisi, levikut ja kasutust. Siin on rikkalik kollektsioon paenäidiseid üle Eesti. Torni tipus asub vaateplatvorm. Siit saab heita pilgu Porkuni järvele, mõisakompleksile ja ümbruskonnale. Paemuuseum on sobiv koht täiendavate teadmiste saamiseks nii kooliõpilastele kui ka tudengitele. Huvilistel on võimalik ise paekivinäidiseid uurida ja töödelda ning kivistisi määrata. Asjakohast infot jagavad giidid, kes tutvustavad ekspositsiooni ja Porkuni kultuuriloolisi paiku.\nKuie küla mainitakse esmakordselt 1448. aastal Kuyvetock nimega, 1525. aastal on nimi olnud Kuyeck, 1708. a. Kui ja 1732.aastal Kuie. Küla nimi on lühend kunagisest Kuivjõe nimest (Kuyeck - 1525). 1920. aastate algusest peale on Kuie asundus ja küla, mis liideti 1977. aastal. Kuie metsapoolset idaosa, endist saunaküla on nimetatud Sandikülaks.\nKuie küla on esmakordselt mainitud 1525. aastal. Kuie mõis eraldati Roosna mõisast 18. sajandi algul. Viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Ernst von Stackelberg. Kuie mõisa peahoone ehitati 18. sajandil vanabalti planeeringus ühekorruselise murdkelpkatusega krohvitud puitehitisena, mis 19. sajandi keskpaigas ümber ehitati. Rahva mäletamist mööda oli Kuie viimane mõisnik lihtrahvaga suhtlemisel uhke ja kõrk. 1905. aasta revolutsiooni ajal olevat ta liitunud karistussalgaga ning pärast Vabadussõda lahkunud Saksamaale. Pärast mõisa riigistamist asus alates 1923. aastast peahoones Einmanni, hilisema nimega Vajangu algkool. Endist härrastemaja ehitati veelgi ümber. Kuie mõisas olnud Vajangu kool, mis jagas ümbruskonnas 50 aastat vaimuvalgust, lõpetas tegevuse 1974. aastal. Mõisa ümber oli park, mille serva jäid hobusetall ja pritsikuur. Mõisapargis oli kaks tiiki – Saame tiik ja Vabriku tiik, mis talvel kenasti jäätusid ja millele koolipoisid jääkarusselle tegid.\nKuie külas kasvab pargis omapärase kujuga pärn (ümbermõõt 1,3 m, kõrgus 18 m). Oma kahe juureharuga sarnaneb pärn hobusega, mistõttu teda nimetataksegi Hobusepuuks. Külas on muistne Hiiemägi ja selle lähedal ohvrikivi. Kaitse alla on võetud ka 1834. a. ehitatud tuuleveski, ainus töökorras tuulik maakonnas.\nKüla lähedal esineb kevaditi karstijärv. Põltsamaa jõe põhjapoolseim algusojake alustab oma teekonda Risu ja Mäetaguse küla heinamaajärvedest, mis suveks kuivavad. Ainult kevaditi võib siin nautida maalilisi järvepilte ja ette kujutada neid kaugeid aegu, kui siinsed ojad panid veerema vesiveskite rattaid. Lähestikku asusid siin mitmed vesiveskid (Oti, Vanaveski, Põlendveski jt.).\nÜldse on Risu küla ümbrus rikas muististest ja rahvapärimustest. Saja-aastase metsa all on palju kivihunnikuid, arvatakse, et siin on kunagi põllud olnud. Üht küngast küla servas nimetatakse Hiiemäeks. Läbi Risu küla läks vanaaegne Paide-Rakvere maantee. Tee ääres olnud kaks kiviristi, mis legendi põhjal püstitatud kahe pulmarongi võitluses langenud pruudi ja peigmehe mälestuseks. Üks ristidest on tee veeres veel säilinud. Risu Saunaküla lasknud Vao mõisnik maha lõhkuda. Kui inimesed küsinud, kus nad nüüd peavad elama hakkama, vastanud mõisnik: "Maailm lai ja ruumi küll."\nVanimaid koole Järva-Jaani kihelkonnas – Kuie külakool – rajati 1842. aastal Kuie mõisahärra parun von Uexkülli eestvedamisel. Koolmeistriks olnud keegi Hans Uuslall, kes õpetas ümbruskonna lastele lugemist, hoidis korras koolihoonet ning hooldas sell ümbrust, istutas kooliaeda õunapuid. Kuie uus koolimaja ehitati 1878. aastal 19 tiinu ja 288 ruutsülla suurusele „Kooli“ krundile, Mille Kuie mõisnik K. von Engelhard oli 1868. aastal vallale kinkinud. Koolmeistrina alustas 16.oktoobril 1878. aastal tööd Jüri Saarmo, kes oli õpetaja 1887. aastani. Järgmine koolmeister oli vallasekretär Jaan Jaama, kes oskas mängida nii orelit kui ka viiulit ja juhatas koori. Kolmeklassilises koolis toimus õppetöö 15. oktoobrist 15. aprillini. Talvel ööbiti koolis, koolmeistri toas olid selleks magamisasemed. Kuie koolis töötas ka veel kodukool eelkooliealistele ja järelkool vallakooli lõpetanutele. Koolimajas peeti pidusid, klassitoa eesnurgas oli kolmnurkne teisaldatav lava, kus mängiti isegi näidendeid. Kuie külakool suleti 1923. aastal. Samal aastal alustas Kuie mõisa härrastemajas koolitööd Einmanni 6- klassiline kool, kuhu hakkasid käima nii Einmanni kui Kuie lapsed. Kuie koolimaja omandas 1989. aastal Eesti Vabaõhumuuseum õp Jaan Jaama järglastelt.\nEesti Vabariigi ajal asutati Kuiele 1938. aastal veeühing, mille asutajateks olid 17 talupidajat. Külas oli pood, mida pidas Karl Ploompuu. Tegutses Turbaühing. Kuiel asus ka tuuleveski ja nahaparkimise töökoda.\nKuie külas elas 2016 aastal 16 inimest.\nAlgkool Kuie mõisas\nAssamalla küla asub Tartu - Rakvere ja Assamalla - Kadrina tee ääres. 2000. a.\nVanimad teated asula kohta pärinevad aastast 1241 ning see on Väike-Maarja ümbruskonna vanemaid ja tuntumaid külasid. 1253. aastal mainitakse kohta Asamula nimega ja on juba küla, 1556. a. Assmull, 1586. a. Aszemahle ja 1796. aastal Assama nimega.\nKüla lähedal muutub pinnamood vahelduvaks. Siin esineb väiksemaid metsaga kaetud moreenkühme ja kupleid, kuna külast põhja poole, Kadrinasse ning Rakverre viivate teede vahele jääb niiske puisniit - Assamalla luht. See on populaarseim Kalevipoja-lugudega seotud paik Lääne-Virumaal. Eepose järgi toimus siin sõda ristirüütlitega. Siin hukkus Kalevipoja hobune, kelle kehaosadest ja rakmetest tekkisid ümbruskonna pinnavormid: "Sadulast sai Salumägi, valjastest sai Varesmägi, rihmadest sai Risumägi, ohjadest sai Otimägi, jõhvidest sai Jõesuumägi, maksast sai Maksamägi, kopsust sai Koplimägi, hammastest sai Arumägi, raudadest sai Rajamägi, Haudteemäel on tema haud ja Assamalla luht on tema nahk". Assamalla luhas on 97 lehtrist koosnev karstiväli. Neid lehtreid peetakse Kalevipoja hobuse jälgedeks.\nEnamik mägesid on väikeste kühmudena Assamalla lähemas või kaugemas ümbruses tänapäevani tuntud.\nAssamalla oli 13. sajandi alguses juba üle keskmise suur, nimelt 18 adramaaga küla. Et küla on tõesti vana ning et kauges minevikus on seal pulbitsenud täisvereline elu, sellele vihjab arvukate Kalevipoja muistendite seostumine Assamallaga. Asumine olulise ühendustee ääres Tarvanpää ja Tarbatu vahel tähendas aga seda, et Assamalla jäi 13. sajandist alates kõigile Virumaale toimunud sõjakäikudele jalgu, ning võib arvata, et ta korduvalt viimase tarekeseni maha põletati. Visa ja kodukohasse kiindunud rahvas ehitas aga küla ikka ja jälle üles. Põhjasõja koledale laastamisele ja maa peaaegu inimtühjaks teinud katkule järgnenud poolteise sajandi jooksul oli 1886. aastaks, mil Assamalla talud krunti pandi, jõutud sinna siiski ehitada juba 28 talu, 13 vabadikusauna, vallamaja ja koolimaja. Talumaade kruntideks mõõtmisel suunati osa talusid ja peaaegu kõik vabadikud küla ääremaadele. Nõnda sündisid Koiduküla, Koplitaguse, Seeneküla ja Vadiküla. Talude päriseks müümist alustas Porkuni mõisnik 1892. aastal. Sellega seoses lahkus külast veel paar peret. Nõnda oligi välja kujunenud Assamalla, mis püsis pool sajandit. 1940. aastal pealesurutud kommunistlik kord tõi aga kaasa suured muutused. Perede arv vähenes ligi kolmandiku võrra. Kui mitte arvestada paari elamut ristmikul, siis on küla põhjaots praeguseks tervikuna hävinud. Asula lõunaotsa ehitati küll uusi maju, kuid need ei sobinud stiililt vanade hoonetega.\n39 aastat oli Assamallas kooliõpetajaks Juhan Elken (1851-1931), kes oli tegev kõigi Väike-Maarja seltside asutamisel ja juhtimisel.\nPorkuni valla Vabadussõja ja I maailmasõja mälestustahvel Assamallas avati 17. II 1935. a. Porkuni vallamaja seinal. Peideti 1940. a. Taas asetati 15. III 1942. a. Uuesti peideti 1949. a. sügisel.\nTeistkordselt taas asetati 3. või 30. VI 1989. a. vanas kohas, valamaja seinal. Tahvel on hästi säilinud - 1918-1920 Isamaa ilu hoieldes, waenlase wastu wõideldes langesid Porkuni wallast - 7 nime. 1914-1918 Ilmasõjas langesid ja kadunud - 36 nime.\nAssamalla vallakooli kohta on 1880. aastast teada järgmised andmed: Kool asub Eestimaa Kubermangus, Viru kreisis, Porkuni vallas Assamalla külas, on vallakool, mida peab üleval vald ja mõis. Kool on asutatud 1851. aastal. Koolis käivad nii poisid kui ka tüdrukud, tundidesse tullakse kodust ning koolimaksu ei võeta. Kool on 1- klassiline, kolmes jaos ühe koolmeistriga. Kool algab 15. oktoobril ja lõpeb 15. aprillil. Koolitöö käib eesti keeles, kuid käsitööd ja põlluharimist ei õpetata. Õpetatakse koorilaulu. Koolis käib 24 poeglast ja 14 tütarlast, kes on kõik luteriusku. Vanemate seisus on talupojad. Kool asub omas puust majas, mis on valla ja mõisa poolt asutatud. Koolmeister on Juhan Elken, koolivanem M. Glindeman, talitaja abi K. Lessel. Assamalla külas elab 2016. aastal 102 inimest.\nAssamalla kooli õpilased ja õpetajada\nSuurvee ajal on järv kuni 6 m sügav. Vesi kaob sellest pikkamööda karstivormide kaudu maa alla. Enne kaob see põhjapoolsest "Eesjärvest", mis on madalam.\nSavalduma karstiala lõunaosas, s.o. "Tagajärves" püsib vesi suuremal või vähemal alal aasta läbi, sest siia pumbatakse heitveed. Need reostavad looduslikku järve ja põhjavett, kuna vesi voolab astangu jalamil leiduvates kurisudes maa alla.\nNaistevälja külas kultuuriliseks keskuseks ja lahutamatuks osaks külakogukonnast oli saja nelja aasta jooksul Järvajõe Algkool (1856 - suleti 1. 09. 1960). Selles aja jooksul oli koolil vähemalt 22 õpetajat, kes kõik olid isiksused, kes oskasid ja suutsid noortele eluks õpetlikku kaasa anda. Omaette koolihoone ehitati Järvajõe Algkoolile (ilmselt 1870), mis läks maksma 501 rubla 5 kopikat, millest 100 rubla tuli kohalike inimeste annetustest. Koolile oli antud valla poolt rendile ka 36 tessatiini maad, mille renditasuks arvestas vald aastas sada rubla, kuid seda õpetajalt sisse ei kasseeritud, vaid see oli koolmeistrile lisatasuks tema rahapalgale. 1908. a. ehitati uus koolihoone Järvajõe Algkoolile. 1925. aastal ehitati Järvajõe koolile kõrvalhoone, mis 1936. aastal läbis kapitaalse remondi, mille käigus sai kool uue katuse.\nJuba 1929 asutati Naistevälja külas Põllumeeste Kogu. 18.-19.02. 1929 võtsid Naistevälja küla Põllumeeste Kogu esindajad (A. Sepman, H.Roosmann, E. Uudemets) osa VI üleriigilisest Põllumeeste Kongressist Tallinnas. 23. 05. 1923 asutati Naistevälja külas masina-rehepeksuühistu (Naistevälja Masinatarvitajate Ühisus), mis toimis kuni 1937. aastani. Masinaühistu omas lokomobiili "Marshal" (osteti 1922), rehepeksumasinat Floter (osteti 1922), sindlimasinat (osteti 1923), servikkividega jahuveskit (osteti 1923) ja turbapurustajat. 1937 loodi Naistevälja-Järvajõe Masinatarvitajate Ühing Järvamaal, mis eksisteeris kuni nõukogude võim selle sund likvideeris faktiliselt alles peale teist maailmasõda. Ühistule osteti 1937 uus Rootsi rehepeksumasin "Munktells" ja traktor "Fordson" (võetud pangalaen kustutati ühistu poolt 1937-1939). Naistevälja külas oli Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu Salk (10-15 liiget külaelanikest), pritsimeeste salgal oli küla rahva poolt ostetud hobuvankriga veetav tuletõrjeprits. Naistevälja küla ehteks oli kuni 1947. aastani mäeveerul seisnud hollandi tüüpi puust tuuleveski, mis teise maailmasõja järel vist õnnetu tulekasutuse tõttu hävis. Naistevälja külas on ikka olnud ettevõtlike inimessi, kuid vahel pole nende ettevõtmised päris edukad olnud: nii prooviti ühes talus panna käima koorekompvekkide- ja limonaadi tootmist (selleks võetud suured pangalaenud viisid talu pankrotti).\nHobuvanker Naistevälja külas\nPiisupi küla mainitakse esmakordselt 1583. aastal Piszep-Jecki nimega, 1586 on mainitud küla nimeks Piszepecke ja 1796. a. Pisop. Küla asub Valgejõe kaldal endistes Tallinna piiskopi valdustes ja ilmselt on nii jõgi kui ka küla 16. sajandil kandnud Piiskopijõe nime. Piisupiga liideti 1977. aastal Laiamäe küla. Külas on Piiskopimägi, mis olevat nime saanud sellest, et sinna olevat maetud Porkuni linnuse asutaja piiskop Simon von der Borch.\nPiisupi asub Pandivere kõrgustikul. Tänu sellele on ka Piisupi maastik künklik ning seal asub ka erinevaid veekogusid. Piisupil asub Piisupi järv, mis suviti ära kuivab, kuna see on isoleeritud teistest veekogudest ning selles ei asu allikaid. Piisupilt voolab läbi ka Valgejõgi ning seal asub ka allikas, mis suubub Valgejõkke. Samuti on ka Piisupil oja. Piisupi küngaste vahel asub ka suur soine ala, mis on vana Valgejõe põhi ehk Valgejõe org. Valgejõgi olla kunagi olnud laevatatav ning seepärast rajas ka Tallinna piiskop Simon von der Borch kõrval asuvasse külla Porkuni, oma linnuse. Linnus hävitati Liivi sõja ajal.\nPiisupi lähedal metsas asub seitse-kaheksa väikest järve, millest üks kannab ka Piisupi järve nime. Järvedes on vett suurvee ajal, suveks need aga kuivavad. Tegemist on Porkuni-Lemmküla järvestikuga, mis on kuni viis kilomeetrit Porkunist põhja poole ulatuv, üldjoontes põhja- lõunasuunaline järvede ahel.\nUus Eesti, 9. oktoober 1936. a. kirjutab järgmise loo:\nVirumaal on tänavu tehtud rida avastusi ja leidusi muinasteaduse valdkonda kuuluvaist asjust. Huvitavam on viimane, mis neil päevil sai teatavaks. Nimelt avastati Porkuni v. Piisupi külas asuva talupidaja Jüri Tahti karjatalli vundamendis end. piiskopilossi vapp. Vapp on müüritud seina kaks aastat tagasi, kui talupidaja ehitas uue talli. Vapp kujutab endast umbes 40 sm. pikkust ja sama laia telliskivipaksust paetahvlit, milline müüri asetatult on ümbritsetud telliskividega ja igale möödaminejale kui tänava pool asuv on hästi silmapaistev. Paetahvlile on raiutud kolm tuvikest, nende kohal on midagi piiskopi mütsi taolist ja selle kohal väikene rist. Kahel pool äärtel on veel ristikujutusi keerukate ornamentidega. Vapikivi saamislugu on ka huvitav. Piisupi küla asub nimelt endisest Porkuni ordulossist umbes paar kilomeetrit eemal Porkuni järve suunduvate ojakeste piirkonnas. Küla nimi on nähtavasti tuletatud ka sõnast “piiskop”. Porkuni mõisniku poolt teostati aastat kuuskümmend tagasi Piisupi küla ja Porkuni mõisa vahel asuva soo kuivendamist. Kraavimistööde juures tuligi kivitahvel välja, mis äratas tähelepanu oma õigenurkse kujuga ja milliselt lähemal vaatlusel leiti kujutusi. Kivi viis enda juurde Piisupi põllupidaja Jakob Meelmann, kelle talu õuel kivi vedeles kümneid aastaid, kuni kaks aastat tagasi tema naaber Tahti hakkas endale ehitama uut karjatalli ja viiski kivi oma hoonele nurgakiviks. Porkuni loss, milline asutatud 1479. a., on saanud oma nime teatavasti oma asutajalt taanlasest piiskopilt Simon von der Borchist. Lossist on säilinud praeguseks vaid 8- kandiline väravatorn ja müüriosi. Lossil on olnud vanade ürikute andmetel välisküljel peale alaloleva väravatorni seitse tornitaolist eelehitust. Väravatorni küljes on olnud mälestuskivi, millisel asunud Borchi ja Tallinna piiskopkonna vapid. Tõenäoliselt on leitud vapis tegemist Borchi või siis piiskopkonna vapiga. Loodetavasti toimetatakse ta talliseinalt nüüd muuseumi, kui ajaloolise väärtusega muinsusese.\nPiisupi külas levib ka Kalevipoja muistend: Kord kündnud Kalevipoeg Piisupi ja Saksi vahel Kullimäel. Tööga lõpule jõudnud, pannud ta saha vankrisse ja hakanud Assamalla poole sõitma. Teel tulnud vankril ratas alt ära ja läinud katki. Kalevipoeg visanud selle ühte järve, saha teise järve ja läinud ainult hobusega edasi. Nõnda saanud Sahkjärv ja Ratasjärv omale nime.\nNõukogude ajal asus Piisupis Põdrangu sovhoosi Järvajõe osakond. Peakontor oli siis Naisteväljal.\nPiisupi külas elab 2016 aastal 48 inimest.\nUudeküla mainitakse esmakordselt 1564. aastal Usculle nimega, 1620. aastal Udekyl ja 1782. a. Udenkülla. Uudekülas asus mõis, mis eraldati Nõmmkülast 1769. aastal. Mõis oli olnud parun Ed. Julius Maydelli omanduses. Uudeküla mõis oli karjamõis. Pärast 1919. aastal vastuvõetud maaseadust ja Vabadusssõda müüdi Uudeküla mõisa maad talupoegadele. 19. sajandil kuulus Uudeküla Nõmmküla valla koosseisu Järvamaal. Järvamaa ja Virumaa piiriks oli Uudeküla lähedalt läbivoolav Valgejõgi. 1950. aastal nõukogude ajal asendati maakonnad rajoonidega. Uudeküla kuulus kõigepealt Väike – Maarja rajooni ja siis Rakvere rajooni koosseisu. Eesti taasiseseisvumise järel oli Uudeküla üks Tamsalu valla küladest Lääne-Virumaal.\nUudeküla küla peeti vanasti omapäraseks ja ka kõige jumalavallatumaks külaks kihelkonnas. Eriline oli see küla kõigepealt seepärast, et siinsete elanike perekonnanimed olid tuletatud küla nimest: Uudeküla, Uudeküll, Uudeväli, Uudelinn, Uudevald, Uudelepp, Uudemets, Uudeberg. 20. sajandi esimesel poolel oli Uudeküla keskmise jõukusega küla. Esimese Eesti Valitsuse lõpuks oli külas 33 talupidamist kogupinnaga umbes 600 ha. Talude suurus ulatus 10 hektarist kuni 30 hektarini. Suuremad talud olid Kubja, Kassaka, Jüri, Juhani ja Mardi. Majapidamised asusid küla keskel, vahetult ümber küla paiknesid põllud, nende taga talumetsad. Metsapind moodustas kolmandiku kuni poole talumaast. Külas oli kaks metsakasvatustalu – Pätsimäe ja Väljaotsa. Peale selle oli kaks talu, mis olid tegelenud lubjapõletusega. Paemurru talu lubjaahi on päris hästi säilinud tänaseni.\nOsa talumaju asus ja asub tänapäevalgi küla äärealadel ja küla läbivate maanteede ääres. Küla lõunaserval kõrgema künka otsas paiknes maakividest ehitatud suur tuuleveski. Veskil käidi vilja jahvatamas ka ümberkaudsetest küladest, sest mitte igas külas ei olnud veskeid. Uudeküla veskil sai teha leivajahu ja jahu loomasöödaks. Nisupüüli ja mannat käidi jahvatamas Amblas või Kadilas. Möldriks oli seal August Meinhart. Saale Seljamaa (Uudmäe), kes kasvas vanaema ja vanaisa Juhan Uudmäe juures Kubja talus, meenutab, et mölder oli muheda olemisega. Tüdruk pidi tihti käima küsimas, kas jahu on valmis, siis lubas mölder ikka veski ülemisel korrusel ära käia, seal oli huvitav ringi vaadata.\nKülas tegutses masinaühistu. Masinaühistule muretseti ühiste jõududega hooajatöödeks vajalikud masinad, mida talupidaja üksi ei oleks jõudnud osta. Masinaid hoidsid korras külasepad Heinrich Tammark ja Aleksander Inno. Nemad rautasid ka hobuseid ja tegid vajalikke sepatöid. Uudeküla elanikud on tuntud olnud ka hea läbisaamise poolest. See avaldus näiteks küla ülesehitamisel peale suurt tulekahju juunis 1933. aastal, kui tuli hävitas paari tunniga viie talu 17 hoonet. 26 inimest jäi peavarjuta. Tapalt sõitis tuld kustutama tuletõrje erarongiga. Õnnetuse põhjustas tulega hooletu ümberkäimine. Ühiste jõududega püstitati paari aastaga uued ja nägusad hooned. Küla keskel oli kaev, mis ei saanud kunagi kuivaks, ka kõige kuumemal ja külmemal ajal. Aastal 1939/40 oli väga külm talv ja suurem osa küla kaevudest oli kuivanud, siis oli kaevu juures pidevalt järjekord, hobused regedega ja veenätsikud peal. Isegi Tamsalust tuldi vee järele.\nUudekülas Kassaka talu maadel kasvab Eesti jämedaim pihlakas, mille ümbermõõt on 2 m 45 cm. Kui Uudeküla ristist Lasila peale keerata, sealt veel 400 meetri edasi sõita, jõuabki puu juurde. Pihlaka tüve tuleb mõõta kahe inimese kätepaariga. Eesti Vabariigi ajal asus külas vaestemaja, seal on ka kalmistu. 1920. aastatel mõisa maadele tekkinud asundus liideti 1945. aastal külaga.\nTamsalu 6-kl algkool on tekkinud endisest Uudeküla vallakoolist mis oli asutatud 1868. aastal. 1909. a. on nimetatud vallakool ümber muudetud Nõmmküla 2-kl ministeeriumikooliks, mis töötanud 4 jaoga ja 42 õpilasega. Ehitatud ka uus koolimaja, mis ühes kooli avamisega 1909. a. õnnistatud. 1917. a. muudetud 6-kl rahvakooliks. 1920. a. asunud kool Tamsalu mõisa härrastemajja, kus avatud ka VII täiendusklass. Ruumid ei ole nõuetele vastanud, olnud pimedad ja kitsad. Et maja pealegi lagunemisel, siis viidi kool 1930/31. õppeaastal Uudeküla mõisa härrastemajja üle, kus sellekohased ümberehitused tehti. 1934. aastal oli kooli juhatajaks H. Turbo.\nAastal 2016 elab Uudekülas 104 inimest.\nAluperest. „Kolme Jaani küla" on see sellepärast, et seal peale kolme kange Jaani kedagi palju enam polegi. Esimene ja kõige kangem on Jaan Luuk, wallawanem, s. t. külawanem ja pururikas mees. Sõitis omal ajal neljahobuse tõllas, et las tüdrukud waatawad, kuidas üks peigmees sõidab. Naist Jaan siiski ei leidnud ja on weel praegugi wanapoiss. Teine, Jaan Plooman on Luugi naaber ja wõistleja. Ta ehitas omale kiwist karjalaudad nagu kiriku, ja kardab nüüd, et pikne wõiks need põlema lüüa. Muidu on ta mõistlik mees, aga kui napsu saab, no, siis juba Jaani wastu keegi ei saa. Kolmas, Jaan Meski on weel alles noor, kuid küllap temastki saab teistele Jaanidele wõrdne mees, juba nüüd “õpetab” ta wahel isat. Igatepidi hakkaja mees Aluperes on weel Eduard Einpaul, kellel töö tagajärjed näha rabas, kus maailmatu larakas uut põldu, ja lapsi on tal ka terwe kari. Alupere ainukene pops on Hendrik Münther, kadunud kirjaniku Otto H. Müntheri wend. Hendrik on suur muusikamees ja wanasti juhatas ta pasunakoori. Nüüd on aga kõik hambad suust läinud, mispärast ei puhu enam pasunat, waid nohiseb niisama omaette.\nOtto Heinrich Münther Alupere külast\nKoiduküla tekkis, kui Assamalla küla talud 1884. aastal kruntideks mõõdeti, mistõttu osa Assamalla talupoegi pidi siirduma ääremaadele. Varem olid seal Assamalla saunad. Koidu küla oli kuni 1977. aastani, seejärel kuni 1998. aastani ametlikult Kullenga küla osa. Küla sai oma nime sellest, et ta asus Assamallast koidu poole, s.o. idas. Nime fikseerimine vallakirjades on toimunud 1925. aasta paiku.\nKoiduküla kohta on säilinud Kalevipoja legend: Assamallast idas, Koiduküla põhjaotsas Palgimetsa metsa edelaserval Voldemar Panso vanaisale kuulunud Otsa talu põllul on üks suur Kalevipoja poolt huntide pihta heidetud kivi. Kalevipoja hobune old Palgimetsas söömas. Hundid tulid kallale. Kalevipoeg loopinud huntide pihta kive. Üks kukkunud siis Nurmetu raja metsa.\nVirumaa Teataja, 5. detsember 1938 kirjutab tublidest Koiduküla meestest järgmist: Assamalla küla tuntumate meistrimeeste töö tulemustest. Üheks nimekamaks meheks sellel alal on Assamalla n. n. Koidukülas elunew „Pärtli" talu noorperemees Artur Luht. „Pärtlile" minnes annab esimese tunnistuse talus elawatest meistrimeestest juba talu tugew õuewäraw, milline warustatud praktilise seadega wärawa automaatseks sulgemiseks. Kuna talu hoonestik on juba aastaid enam-wähem lõplikult wäljaehitatud ning ei waja peale jookswa remondi suuremat tööd, on ka noorperemehel jätkunud suuremal määral aega kodukaunistamiseks ning mugandamiseks kui mõnel teisel perepojal. Astudes tuppa näitab noorperemees lihtsalt käega ja ütleb, et kõik, mis siin näete, on oma tehtud. Ja näha on siin üsna paljugi: kaks tuba täis moodsaimat mööblit ja teistes ruumides weel küllaldaselt lihtsamat. Mees ise hindab 2 toa sisustust tagasihoidlikult 500- 600 kroonile, kuid asjade tõeline hind wõiks olla kaugelt suurem. Wäärtuslikumaks üksikesemeks osutub suur, moodne, peegeluksega riidekapp, milline kuulub samas ühtlases stiilis hästi wäljatöötatud walge magamistoa üldsisustuse hulka. Kõige rohkem olnud aga peamurdmist diiwani walmistamisel. Peamisteks õpetajateks olnud siin ärimehed, kelledelt osteti materjal. Tähelepanu wäärib weel korralik kirjutuslaud, milline olnud esimeseks raskemaks tööks oma toa sisustamisel ja sellega nagu mõneks meistrieksamiks. Kuid selgub, et noorperemehe töö ei piirdu ainu-üksi mööbliga, millest ainult üksikud suuremad esemed siin nimetatud, waid oma tehtud on ka maja uksed ja aknaraamid ning korteris tehtud maalri- ja tapitseerimistöö. Samuti hakkab silma tema töötulemusi igalpool talu kuuris wõi aidas ja õuel, siin wõiks eriti mainida mitut paari häid suuski, oma konstrueeritud ja walmistatud lintsaagi, hööwelpinki ja palju muud. Kuna ka talu wanaperemees on läbi ja läbi meistrimees, siis nagu selgub õuel ringi waadates, pole kogu talus midagi wõõraste tehtud. Edasi minnes teistesse Koiduküla taludesse, selgub et sealgi pole meestele kirwe ja sae käsitamine wõõras ega hööwelpink riist, mis kusagil nurgas tulutult kõduneb. Üks ehitab hooneid, teine wärwib neid, kolmas teeb juba mööblit wõi koguni lihtsamaid põllutöömasinaid. Nii on seal noorperemehed Woldemar Soom ja Artur Wall peale hoonete ehitamise ja mööbli walmistanud kumbki omale harjadega laialtkülwimasinad, millised olewat palju paremadki wastawatest müügilolevatest wabrikutoodetest.\nKülas ei ela 2016. aasta seisuga mitte ühtegi inimest.\nPõdrangu küla esmamainimine on olnud 1536. aastal Poddernysse külana, 1540.a. Podernase nimega küla, 1583. a. Pöddernis aga juba mõisana ja 1732. a. Pödrango. 1586. a. on olnud veel mõis ja küla, 1725-1726. a. küla enam ei olnud. 1920. aastatel tekkis asundus, mille kõrvale hiljem tekkis mõisasüdamest asund. 1977. aastal ühendati mõlemad külaks.\nPõdrangu vallakooli kohta on 1880. aastast teada järgmised andmed: Kool asub Eestimaa Kubermangus, Viru kreisis, Põdrangu vallas Loksa külas, on vallakool, mida peab üleval vald ja mõis. Kool on asutatud 1849. aastal. Koolis käivad nii poisid kui tüdrukud, tundidesse tullakse kodust ning koolimaksu ei võeta. Kool on 1- klassiline, õpetus on kolmes jaos. Kool algab 15. oktoobril ja lõpeb 15. aprillil, õppetöö käib eesti keeles. Koolis käsitööd ja põlluharimist ei õpetata, küll aga koorilaulu. Koolis käib 22 poissi ja 20 tüdrukut. Usutunnistuse järgi on kõik luteri usku. Vanemate seisus on talupojad. Kool asub omas puust ehitatud majas ja on kooli jaoks valla poolt ehitatud.\nPõdrangul tegutses veel 1930. aastal Põdrangu Põllumeeste kogu laulukoor, mis oli asutatud 1870. aastal. 1930. aastal oli koorijuht O. Grüntal. Põdrangul asus algkool, 1934. aastal oli koolijuhatajaks Johannes Grüntal. 1933. aastal loodi Põdrangu kartuliühing, tegutses Põllumeeste kogu, mille esimees oli Arnold Mathiesen.\nNõukogude perioodil loodi külla Põdrangu sovhoos.\nPõdrangu külas elab 2016. aastal 67 inimest.\nPõdrangu mõisa viinavabrik Põdrangu külas\n16. sajandil ( 1564) on mainitud kohta Locksza nimega, 1591. a. Loxi külana ja 1726 .a. Loxa küla Porkuni mõisa järgi. 1977-1997 oli ametlikult Loksaküla nime all, et eristuda teistest samanimelistest kohtadest.\nAastal 2016 oli külas 33 elanikku.\nLoksal asub vennashaud. 21.09.1944 II Maailmasõja lõpul leidis aset üks verisemaid lahinguid, kus 2-tunnise sõjategevuse tagajärjel langes ligi 600 meest. Loksa lahing oli üks kolmest Eestis aset leidnud “vennatapulahingust”, kus eestlased võitlesid nii Saksa kui ka Nõukogude poolel. Korpusemehed maeti Loksa külla, leegionärid kolme erinevasse hauda.\nVennashaud on punasest graniidist mälestussammas, mille peal on kiri: ”Igavene au kangelastele, kes on langenud lahingus meie kodumaa vabaduse ja iseseisvuse eest 1941-1945.” Sama tekst on ka vene keeles. Vennashauda on maetud 8. Eesti Laskurkorpuse 249. Eesti laskurdiviisi 925. laskurpolgu võitlejad, kokku 72 võitlejat, kelle isikud on tuvastatud ja 8 tundmatut võitlejat. Vennashaud avati 29.05.1965. 1985 aasta kevadel vennaskalmistu rekonstrueeriti ning paigaldati uued nimetahvlid.\nSamal päeval, 29.05.1965. avati ka Loksa külas mälestuskivi lahinguvälja asupaigas. Lahing toimus 21.09.1944 Punaarmee 8. Laskurkorpuse 249. Eesti laskurdiviisi ja Sinimägedest taanduvate Saksa armee (Eesti vabatahtlikud 20. SS-diviisist ehk Eesti Leegionist ja piirikaitserügemendid) vahel. Mälestuskivile asetatud tahvlil oli tekst: ”Lahinguga siinsetel põldudel ja metsades 21.IX 1944. a. murdis Nõukogude armee 8. laskurkorpuse 249. diviis Saksa faschistlike väeosade tõsise vastupanu Eesti mandril.”\nKivi asetati kohale, kus oli asunud lahingu ajal 925. laskurpolgu staap. 1992. aasta 9. mail uuendati tahvlit. Tahvel ise oli vana, ainult tekst raiuti uus. Nüüd seisab tahvlil kiri: “Porkuni lahinguväli. Siin toimus 21.09.1944 okupatsioonivägedes teeninud eestlaste vennatapulahing.”\nAadurahva talu heinaküüni lähedal - 73 hukkunut.\nSaueväljal on hukkunute ja sinna maetute ühishaua juures rist ja mälestuskivi tekstiga: “Aeg sangareid ei unusta. 21.09.1944.” Lisaks oli ka mitmeid üksikmatmisi. Osad neist on tänaseks Vistlasse ümber maetud.\nSääset on mainitud alles 1923. aastal. Alevik on tekkinud Sauvälja küla Sääse talust, mille David Julius Limberg ostis 1870. aasta paiku Põdrangu mõisnikult. Maatükkide juurde ostmisega moodustus suurtalu, millele rahvas pani nimeks Sääsemõisa. Limbergil oli ka lubjatehas ja pärast II Maailmasõda loodi Sääsele Põdrangu sovhoosi osakond. 1970. aastatel on nimekirjas Sääse asundina, mis 1977. a. nimetati alevikuks.\nAsulas on endise Põdrangu sovhoosi peahoone (1974–75) ja linnukasvatuskeskus (Tamsalu linnuvabrik). Huviväärne on ka eramuks ümberehitatud, juugendstiilis endine härrastemaja (1912–13). Nüüdse aleviku kohal olid 19. sajandil Tamsalu mõisa Sääse karjamõis (Arkly) ja Sääse saunaküla. Dawid Julius Limbergi (1845-1913) peetakse Tamsalu lubjatööstuse rajajaks. Tema haldas XX sajandi algupoolel ka Kaarma ja Sääse mõisaid. Ehkki Tamsalu mõis rajati juba keskajal (esimesed teated pärinevad 1512. aastast), jäi see järgnevatel sajanditel vähese põllumaaga mõisakeseks, kus elanikke oli alla saja. Mõnda aega oli Tamsalu ühiste omanike kaudu seotud Moe mõisaga. Ka iseloomustab Tamsalu mõisa sage omanike vahetus. 19. sajandi jooksul nimetatakse valdajatena von Löwensterne, von Wendriche, von Harpesid. 20. sajandi algupoole kuulus mõis Elisabeth Ueksküll-Güldenbandtile, kes ise elas Riias, 1898. aastast elas mõisas aga rentnik Motitz Ueksküll-Güldenbandt. Peale Sääse abimõisa nimetatakse Tamsalul veel tol perioodil Händliku karjamõisa. Sääse karjamõis oli pigem suvemõis, mis kandis esindusfunktsiooni. Sellele viitab säilinud hoonestus – elumaja, kelder, abihoone (tõenäoliselt tall-tõllakuur + ait), eelkõige aga mõisamaja esinduslik arhitektuur, mille autoriks loetakse tuntud Tallinna arhitekti E. Kühnerti.\nSääsel asub praegu Tamsalu valla hooldekodu ja Tamsalu lasteaia Krõll üks osakond.\nSääse alevikus oli 2016. aastal 391 elanikku.\n1918. a. avati koolile 4. klass, 1922 – 5. klass, 1923 – 6. klass. Praegu asub kool endises Kuie mõisa härrastemajas. Õpilaste arv kõigub 150 ümber; õpetajaid on 6.\nEinmanni mõisa viinavabrik Kursi külas\nEinmanni kooli tunnistus 1920-1921 õa\nEinamanni mõisnik Carl Wilhelm Ernst von Stackelberg


Elioni uus nutiTV nõuab varsti veelgi kallimat pulti - Kaup ja teenus - Tarbija\nElioni uus nutiTV nõuab varsti veelgi kallimat pulti\n20. oktoober 2014, 10:03\nAasta tagasi uue nutiTVga välja tulnud Elion ärritas toona paljusid kliente, kes pidid selle tellimiseks endale uue 11-eurose nuppudeta puldi soetama. Lähitulevikus on uue nutiTV klientidel võimalik tellida vaid 13-euroseid pulte.\n«Oleme nutiTV jaoks turule toonud uue ja võimsama, aga ka kompaktsema digiboksi Arris, mis vahetab välja seni müügil olnud Motorola digiboksi. Uue digiboksiga jõuavad müüki ka uued puldid, mille puhul pakume nüüd klientidele valikuvõimalust numbriteta ja numbritega puldi vahel,» selgitas Elioni avalike suhete juht Marek Unt.\nTema sõnul on veel mõnda aega neil, kes ei ole raadiosagedusel digiboksi juhtimisest huvitatud või kellel on pult katki läinud, võimalik ka vanema põlvkonna pulti tellida. «Hetkel on neid veel piisavalt,» kinnitas ta. Lähitulevikus jäävad müügile aga vaid 13-eurosed puldid. «Mida vähem pulte on valikus, seda lihtsam kliendile. Tahame segadust vältida,» lisas ta.\nUue digiboksi ostuga saab puldi tasuta kaasa. Eraldi saavad seda osta need, kes soovivad uut nutiTV-d kasutada olemasoleva digiboksiga.\nArrise digiboksi puhul soovitab Unt siiski uut pulti kasutada. «Tehniline võimalus vana puldiga juhtimiseks on tegelikult olemas, aga et pultide ja digibokside kombineerimine klientide elu keeruliseks ei teeks, soovitame sel juhul siiski uut pulti.»\nTa selgitas, et uued puldid võimaldavad Arrise digiboksi juhtida ka nii, et pult ja digiboks ei pea olema otsenähtavuses. «See tähendab, et digiboksi saab peita riiulisse ning puldiga ei pea «sihtima» digiboksi kanalite vahetamiseks. Samuti väheneb raadiosagedusel töötava puldi energiatarve ja patareid peavad kauem vastu,» nentis ta.


NIGHT DUAL SIDED BEAUTY PADJAPüüR TOOTE üLEVAADE - TäISKASVANUTE AKNE - NAHAHOOLDUS - DAILYBEAUTY - ILUAMET - NAHAHOOLDUS - 2020\nLet's Just Point to the Point: uusim toode, mida me ei teadnud, on vajalik: kahekordne padjapüür, mis on mõeldud konkreetsetele juuste ja nahatüüpidele. Kuiv? Uneta mulberry siidist külge, et niisutada niiskuse ajal. Õline? Proovige 100-protsendilist bambusest, et niiskust ära hoida ja plekke hoida.\nSamuti võite meeldida: salajane äratamine värskendatuna ilma ilutoodete kasutamiseta\nKui sa tahad rohkem teada saada: kui padjapüür rõngastab $ 100, siis on parem põhjus, miks. Õnneks on NIGHT Dual Sided Beauty padjapüüril ($ 100 - $ 120) mitu korda. Luksuslik, kahepoolne korpus on varustatud kahe erineva kangaga. Üks külg on valmistatud mooruspuu siidist, teine 100-protsendilisest rayon bambusest. See võib tunduda miski, kuid mõlemal küljel on silmas peetud suuri juuste ja naha eeliseid.\nSiidist külg on mõeldud toite ja niiskuse säilitamiseks kuivadele juustele ja nahatüüpidele ning brändi järgi on see külg kõige parem neile, kes otsivad vähest lisavastust vananemisvastastes jõupingutustes (sest kes ei taha hüdraatida naha ajal?). Seda külge soovitatakse kasutada ka külma kuiva kuu jooksul.\nKui teie peamised mured on pigem purunemiste, rasvaste juuste ja nahaärrituse jooned, klappige padi üle. 100 protsenti bambusest on siledam kui puuvill ja töötab niiskuse ja õli eemaldamiseks. Lisaks, kuna see on loomulikult allergia, piirab see ka ärritust ja väidetavalt tõmbab nahka niiskust aurustamiseks, mistõttu on see ideaalne kasutamiseks kuuma, niiske suvekuudel.\nKuigi $ 100 on kindlasti järsk, nii on paljud pudelid öökreemi. Ainus erinevus: see on masinaga pestav.\nPilt / öö\nCopyright 2020 \_ et.womanfitness.info \_ See padjapüür on valmistatud konkreetsetele naha- ja juuksetüüpidele


DISHONORED 2 UUS GAME PLUS REŽIIM ON NÜÜD SAADAVAL XBOX ONE, PS4 JA PC TASUTA VÄRSKENDUSENA - MÄNGIMINE\nDishonored 2 uus Game Plus režiim on nüüd saadaval Xbox One, PS4 ja PC tasuta värskendusena\nDishonored 2 režiim New Game Plus on tasuta värskenduse osana nüüd saadaval Xbox One'is, PlayStation 4 ja PC-s, teatas kirjastaja Bethesda.\nHäbiväärne 2 Uue Game Plus režiim on nüüd varjatud pealkirja esimese tasuta värskenduse osana saadaval Xbox One'is, PlayStation 4 ja PC-s, teatas kirjastaja Bethesda. Võib-olla olete saarte impeeriumi trooni ammu tagasi nõudnud kas Emily Kaldwini või Corvo Attanona, kuid rannikualal asuvas Karnaca linnas on veel palju meelelahutust pakkuda, kui peaksite otsustama tagasi pöörduda. Pärast mängu esimest lõpetamist kummagi peategelasena avaneb uus režiim koheselt, mis võimaldab mängijatel lugu uuesti läbi vaadata koos kõigi kangelaste täielike võimete komplektiga ning kõigi teie eelmisest läbimängust kogutud Bonecharmi tunnuste ja ruunidega, Pressiteade.\nEelmisel kuul ülalnimetatud platvormidel välja antud We Got This Covered Chad Goodmurphy andis Arkane'i järjele originaalile Häbiväärne temas neli ja pool tähte viiest ülevaade , märkides, et Dishonored 2-l on olnud palju suuri ootusi, et neid täita ... See pole mitte ainult omaette mäng, vaid see on ka fantastiline järg, mis laieneb eelkäijale mitmel meeldejääval viisil. Vaatamata positiivsele vastuvõtule Häbiväärne 2 PC-versioon kannatas pärast avaldamist mitmete jõudlusprobleemide all, ehkki mängu põhjal otsustades Steam leht , näib, nagu oleks Arkane enamiku murettekitavaid põhjuseid kõrvaldanud.\nTulevaste värskenduste osas võivad fännid eeldada, et jaanuaris hakkab mingil hetkel tööle teine tasuta plaaster, mis sisaldab kahte uut funktsiooni: missioonivalik ja täiendavad kohandatud raskusseaded. Viimane võimaldab mängijatel väljakutset isikliku maitse järgi veelgi kohandada.\nArkane ei ole veel kinnitanud, kas ta kavatseb välja anda tasulise DLC-i Häbiväärne 2 , kuid arvestades sooja vastuvõttu esimese mängu laiendused oleme üllatunud, kui selliseid asju veel pole.\ndixie südames 1. hooaja 1. osa\ndraakonipalli z-filmid Netflixis\nkas nad teevad jeepers roomikuid 3


Taksokontroll alustas tööd – Pealinn.ee\nTaksokontroll alustas tööd (0)\nLinnapolitseis hakkas tööle eraldi taksokontrolli üksus, mis esimese paari päevaga tutvus rohkem kui 150 taksojuhi tööga.\n12. jaanuarist alustas 19 linnapolitseinikku pealinna taksode kontrollimist. Kontrollitakse sõiduki- ja teenindajakaardi olemasolu, plomme ja printeri korrasolekut. Veel peab taksojuhil olema ette näidata taksomeetri kohandamise tunnistus ja väljavõte töölepingust. Hinnakiri peab olema nii armatuurlaual kui ka parempoolse tagaukse klaasi taga või väljaspool.\nKokku sai kolme päevaga trahvi kümmekond taksojuhti, kel puudusid dokumendid või ei vastanud hinnakiri nõuetele. Kontrollimise käigus ei esinenud mingeid vahejuhtmeid. Trahvisumma suurus sõltub rikkumisest, maksimaalselt võib see ulatuda 12 000 kroonini. Nii suure trahvi saab taksojuht, kellel pole kohandamistunnistust, mis tähendab, et taksomeeter ja printer on kohandamata ja taksoteenust osutada ei tohi.\nKa teenindajakaardi või taksojuhi koolituse tõendi puudumine toob kaela suure trahvi.\nKordistajat, millega kroone nö juurde keritakse, pole taksodest leitud.


Avaleht Taimed Hekitaimed Muud hekitaimed Harilik elupuu 'Smaragd'\nKorrapärase kitsaskoonilise kasvukujuga. Põõsa alaosa on hästi tihe. Säravrohelised püstised võrsed hoiavad oma värvust ka talvel. Mullastiku suhtes vähenõudlik, sobivad parasniisked viljakad mullad. Talub saastunud õhku, kuid on tundlik põua suhtes. Üks enamkasutatavaid elupuu vorme. Kasutatakse üksikult, rühmadena, ka hekiks 2-3 taime jooksvale meetrile.\nMaksimaalne kõrgus: 3-6m\nMaksimaalne laius: 1-1,8m


21. mail on Eestis paljudesse kohtadesse äikest oodata! (20.05.2009 17:34)\nHetkel on äikesekolded Taani ja Rootsi kohalt itta merele liikumas, vaata reaalajas (Strikestar) ja 24 h kokkuvõtet Skandinaavia kohta. Detektorite kokkuvõte.\nBerni Ülikooli satelliidipiltidelt saab jälgida äikesepilvi (pilti uuendatakse 2-4 korda ööpäevas ja vahel võib Eesti jääda serva varju. Äikesepilved tunnete ära lillakate ja ümarate laikude järgi ära – vaata näiteks Rootsi lõunaosas; öisel pildi on äikesepilved samuti ümarad, aga lumivalged).\nÄikest võib juba öösel või hommikul olla ning pole välistatud suhteliselt korralik äikegi. 21. mai õhtu poole ilm selgineb.\nPalume võimalusel äikesepilvi ja välke pildistada ja pildid meile saata!


Keskerakonna suurannetaja sai detailplaneeringu soovitud tühistamise - ärileht.ee\nFahle ParkFoto: erakogu\nEelmisel nädalal tegi Tallinna volikogu Fausto Capitalile, mille üks aktsionär annetas möödunud aasta 21. detsembril Keskerakonnale 20 000 eurot, soodsa otsuse, kui tühistas ettevõttele kuuluva Sossi kvartali detailplaneeringu, kirjutab ERRi uudisteportaal.\nSven Mihailov, kellel on 33,33% osalus kinnisvaraarendamisega tegelevas ettevõttes Fausto Capital OÜ, ütles, et ettevõtte soovitud detailplaneeringu otsus ja annetus ei ole omavahel seotud. "Me oleme seal erinevate projektidega juba neli aastat nüüd toimetanud ja meil on neli või viis erinevat detailplaneeringut juba pikka aega käimas. Kindlasti ei ole omavahel seotud need teemad," märkis Mihailov.\nVarasemalt Mihailov Keskerakonnale annetanud ei ole, kuid tema sõnul on nad varem ka teisi toetanud. "Leian, et see mis [Keskerakond] viimastel aastatel toimetanud on, see on [ettevõtluskeskkonnale] soosiv tegevus olnud ja sooviks seda toetada," lausus Mihailov, kes leiab, et Tallinna linnas on viimastel aastatel asjad paremaks läinud.\nTallinna abilinnapea Andrei Novikov rääkis, et detailplaneeringutega seonduv on kõik täiesti tavapärane linnavalitsuse töö ja kõikides osades lähtutakse seadustest. "Iga volikogu ma käin erinevate tühistamisega. Kes nende äriühingute taga on, mul huvi puudub," rääkis Novikov, lisades et Mihailoviga ta kokkupuutunud ei ole ja ei tea temast midagi.\nFausto Capital esitas möödunud aasta alguses linnavalitsusele taotluse tühistada Sossi kvartali ehk Tartu maantee, Tallinna-Tapa raudtee ja masina tänava vahelise ala detailplaneeringu tühistamiseks, kuna tahtis endale kuuluvad kinnistud liita ja kavandada krundile ehituslik kompleks rekonstrueeritud hoonetest ning nende laiendustest. Tallinna linnavalitsus kiitis plaani heaks 28. novembri istungil.\nKinnisvaraekspert: ehitushinnad peatavad arendusi. Üürileandja peab teadvustama, millised on...\nVIDEO | Kas ärisektori kinnisvaras on liiga suur pakkumine? Kas üürnik on võimsas...


Prantsusmaa 2019: 30.01.2019\nAlgus kell 8.00. Kohal peab olema täpselt. Marketrii klass ja eriti nõudlik Eric. Otsime oma kõrreplaadid välja. Töövahendeid pole. Puudub liim, pintslid, joonlauad, lõikenoad. Olemas on alus, kõrred, kõrrepulk ja tahe. Ei söenda õpetajat varrukast sikutama minna, tal tegemist päris-õpilastega. Siis mingi pool tundi hiljem on tal aega ja tahtmist meid märgata ja ilme stiilis "mis passite". Leiame koos aluslauad kõrte töötlemiseks ja triikraua. Eric läheb meile plaanitud "kõrrekella" alust välja lõikama. Tegelikult teeb seda tüki aja pärast keegi õpilastest ja hiljem ulatab õpetaja meile selle oma võiduka naeratuse saatel.\nSaame pusima hakata. Enne tuleb päris-õpilastelt laenata pintslid, peitlid, joonlaud ja õpetaja rinnataskust terav nuga. Viimane nendest koos hoiatusega, et olge ettevaatlikud. Saame lõpuks ilu kallale. On huvitav ja inspireeriv. Seekord katkestab õpetaja meie hoo : "Tulge vaadake, kuidas ma eebenipuud lõikan". Hästi lõikab. Välimuselt rohmaka lintsaega, aga ca `1 mm paksusteks viiludeks.\nTekstuur on väga omapärane ja puidu kaal ülimalt raske. Ka süsimust saepuru kogutakse kokku. On ikka kallis see neegripuu küll. Tund läbi, kellal mingid osad juba kõrtega liimitud. Merci !\nPärast lõunapausi (seekord 2 tundi) jälle restaureerimises. Mida arvata, ikka alustame tahvlitest ja tolmutame ja pallitades nühime. Paistab, et tuleb järgmisel aastal tagasi tulla. Midagi ei muutu ei tahvlil ega õpetaja näos. Muutused on vaid tegijate ilmes, piirituse kanistrite nivoos ja pimskivi laos.\nEraldame toolid veel väiksemateks elementideks, puhastame ja aretame vajadusel tappliiteid.\nHomsed väljakutsed on juba niigi selged, toolid ja muidugi tahvlite ettevalmistus reinkarnatsiooniks.\nÜsna tüüpiline väikene linnaväljak pügatud plaatanitega\nMarketrii õpetaja Eric ja eebenipuu koos lintsaega\nSaetud eebenipuu viilakas koos eebenipuu tolmuga\nJõhvsaed ja saagijad\nVäljalõigatavad detailid on udupeened\nPostitaja: Andero Saar kell 03:55


Kuidas muudatuste hirmuga toime tulla? - Sekretar\nAutor: Taimi Elenurm • 4. aprill 2019\nKuidas muudatuste hirmuga toime tulla?\n„Õnnelikkuse alguspunktiks on otsingud ja õnnestumise poole juhib mängulust.” – sellisele järeldusele on pikaaegse uurimistöö tulemusena jõudnud tuntuim eesti päritolu USA ajuteadlane Jaak Panksepp.\nTööpsühholoog ja EEK Mainori lektor Taimi Elenurm\nInimene otsib õnne, rahuldust, edu, aga ka väärilist tasu oma tegemiste eest – olgu selleks siis tunnustus, raha või muud hüved, millega mõõdetakse tänapäeval oma positsiooni ja staatust teise hulgas. Inimest valdavad vahel viha ja raev teiste vastu, kes püüavad samu asju, ning hirm neist asjadest ilma jääda, kui konkurentsis alla jäädakse. Soov järglasi saada võib tööelus muutuda sooviks omada järgijaid. Et neid oleks, näitab inimene üles hoolimist ja hoolitseb nende eest, kes kuuluvad talle oluliste inimeste hulka ehk siseringi. Kui inimene tunneb, et ta ei saa üksi hakkama ja et nii saavutamiseks kui ka toimetulekuks on vaja teiste abi, võib ta sattuda paanikasse, sest kunagi pole kindel, kas abi on kättesaadav ja kas seda jätkub seni, kuni inimene jaksab jälle ise edasi minna. Eelnevat aitab siduda, ühendada ja tervikuks põimida mängimise vajadus.\nVastupanu taga on hirm kaotada\nEnamik inimesi nõustub, et muudatused on vältimatud, aga iga kümnes inimene on loomu poolest pigem uuenduste vastu. 2/3 väidab, et nad ei karda muudatusi, kolmandik väldiks neid. Uued muudatused innustavad siis, kui inimene on puhanud ja tunneb end hästi. Kui edusamme kohe ei tehta, loobuvad pooled pingutamast, aga kolmandik on kindel, et ei anna alla. Väsinuna ja ebaselges olukorras võib turvatunnet kõigutada surve loobuda harjunud töövõtetest.\nEnamasti on paraku nii, et igasugune muudatus, mida inimene pole ise välja mõelnud ja mis pole tema algatatud, kutsub temas esimese reaktsioonina esile vastuseisu. Kõige rohkem kardavad inimesed muudatuste sotsiaalset külge. Peale materiaalsete väärtuste kaotamise kardetakse, et muudatused võivad tekitada ohtu ka tõekspidamistele, väärtushinnangutele, turvalisusele ja väljakujunenud sõprussidemetele.\nVastupanu muudatustele saab alguse hirmudest\n• Hirm ebaõnnestuda: kas suudetakse omandada uued oskused? Kui see ei õnnestu, mis saab edasi?\n• Hirm kaotuste ees sisaldab kartust, et soovitud tulemused pole saavutatavad ja see toob omakorda kaasa seniste soodustuste, positsiooni või võimu kaotuse.\n• Hirm ebakindluse tõttu, sest pole teada, mida võivad muudatused põhjustada.\n• Hirm võimetuse ees uute töökohustuste ja -ülesannetega hakkama saada.\n• Mõju hirm: kui selgub, et on vaja teha otsuseid, mis mõjutavad teiste tegevust ja toovad endaga kaasa riski kaotada nende soosing.\n• Teadmatuse hirm: ebapiisav info uue kohta tekitab hirmu uute asjade, ülesannete, tehnoloogia ja tavade puhul, mida pole varem kasutatud.\nSellest, kuidas muudatuste hirmuga toime tulla, kuidas muudatusteks jaksu juurde saada ja muust olulisest loe edasi ajakirjast Personali Praktik.


Londonist Pariisi 2:20 tundi Eurostari rongiga | Salvesta Rong\nKodu > Travel Euroopas > Londonist Pariisi 2:20 tundi Eurostari rongiga\nLugemise aeg: 10 minutit(Viimati uuendatud: 14/05/2020)\nÜks levinumaid ja lihtsamaid viise reisida vahel Londonis ja Pariisis on läbi Eurostar, suure kiirusega rongi ühendab kaks kultuuripealinna. Kuigi seal on terve hulk erinevaid valikuid reisijatele, kes soovivad teha hop, Eurostar jääb üks parimaid võimalusi kiirus, maksumus, ja lihtsus. Rong ära veealuse Eurotunneliga, või “chunnel,” ehitatud Inglismaa ja Prantsusmaa vahel, et sa kiiresti oma sihtkohta.\nallpool, leiad kõik andmed, mida vajate, et aidata teil hallata oma Londonist Pariisi Eurostar reisi.\nSee artikkel on kirjutatud harida kliente rongi saabumise ja tegi Salvesta Rong, Odavaim rongipiletite veebisait Euroopas.\nMiks Travel Euroopas Rongiga?\nEnne alustamist, Selgitame välja, miks Euroopas on parimad kogemused kaudu rongi saabumise- Pealegi, sellel mandril on olnud asustatud tuhandeid aastaid, mis tähendab oma infrastruktuuri sageli kõrgelt arenenud. Muud transpordiliigid on kergesti kättesaadavad, kuid seal on midagi öelda grand Allure rongi saabumise. See kehtib eriti esmakordselt reisijaid, kes saab ära rongiaegu hop pardal vahetult enne ta kõrvale. See on sügav Erinevalt Euroopa lennujaamades, kus teie minimaalne saabumisaeg enne lahkumist on vähemalt kaks tundi, ja sa kulutad täiendavat aega ja raha sõitmisest lennujaama asukoha.\nRääkides sõiduaega, Euroopa on tuntud oma kiire raudtee, mis ületavad kaugelt selle lõpetamise teede ja kohmakad asub lennujaamades. Rongid kogu mandril on kiire ja sageli otsene, mis tähendab vähem aega sõitmisest ja rohkem aega uurides.\nRongijaamad ka eeliseks on mugavalt paiknev suurte turismisihtkohtade ja vaatamisväärsused, nii et see on lihtne maha astuda oma rongi ja pea otse sihtpunkti.\nlõpuks, rongipiletid on kaasavamaks, võimaldab teil tuua pagasi ja valida oma istekohta maksmata kopsakaid lisatasu.\nKõik see tähendab, et, samas Euroopas on palju võimalusi reisijatele, midagi võidab vana hea rongisõitu.\nLondonist Brüsselisse Eurostari rongid\nLondonist Pariisi Eurostari rongidesse\nLyonist London Eurostari rongidesse\nLondonist Amsterdami Eurostari rongid\nBroneeringu Teie pileti Eurostar Train\nÜks rongi ja lennukiga sõitmise parimaid omadusi on see, et Eurostar sõidab kesklinnast kesklinna. Erinevalt kauge lennujaamades nagu London Heathrow ja Pariisi Charles De Gaulle'i, Teie rong väljub London St-Pancras International ja saabub Gare Du Nord, kus saab kergesti jalutada kõik linna parimaid vaatamisväärsusi.\nnagu eespool, kõik Eurostar pileteid vähemalt kaks tükki pagas ja käe kotti. Kui olete tuues palju pagasi, saate valida ka kõrgema klassi pilet, mis võimaldab teie tuua rohkem kotid. Erinevalt, eelarve lennuettevõtjatel võib nõuda vähem oma algse tellimustele, kuid kott tasud ja istme valik tasud kiiresti lisada kuni.\nPiletite hinnad sel teekonnal fluktueerivad palju, seega soovitame osta piletid kohe, kui sa oled võimeline. Üldiselt, need piletid lähevad müüki kolm kuud ette, kuigi sõltuvalt aastaajast on võimalik leida ka neid kuni kuus kuud ette. Soovitame kasutada meie kodulehel leida ja broneerida rongipiletid, mis otsib automaatselt kõik saadaval inventuuri sulle hinna võimaliku hinna, garanteeritud.\nLondonist Antwerpeni Eurostari rongidesse\nLillest Londoni Eurostari rongidesse\nLondonist Strasbourgi Eurostari rongid\nLondonist Rotterdami Eurostari rongidesse\nHinnakujundus ja piletite liigid\nEurostari rong tegutseb kolm klassi kajutid, sõltuvalt oma eelarve. Neile lihtsalt soovivad saada ühest kohast teise, Teise klassi piletid on teie parim valik. Need tööreisil võib asemel eelistavad Standard Premier või Business Premier pilet, mis mõlemad võimaldavad teil istuda esimese klassi bussid ja pakkuda sööki reisi ajal, võimaldame siis õppida natuke Londonist Pariisi rongipiletite kohta:\nHind Liik Võimalused piirangud\n2 tükki pagasi ja ühe käega kotti lisada\nSeat valikuvõimalusi pärast broneerimist\nToit on võimalik osta\nTagastamatu. Enne rongi väljumist, saate vahetada oma pilet. Muutus tasu 40 Euro ja piletihinna vahe kehtib. Kui uus pilet on odavam kui originaal pilet, hinnavahet ei tagastata.\nTäiendatud istmed on rohkem jalaruumi ja premium kogemus\nKerge eine ja joogid serveeritakse oma istme\nTagastamatu. Enne rongi väljumist, saate vahetada oma pilet. Muutus tasu 50 Euro ja piletihinna vahe kehtib. Kui uus pilet on odavam kui originaal pilet, hinnavahet ei tagastata.\n3 tükki pagasi ja ühe käega kotti lisada\nChef kujundatud sööki ja šampust serveeritakse oma istme\nJuurdepääs eksklusiivne salong enne väljalendu\nTakso broneerimiseks teenused on kättesaadavad\nTasuta tühistamise ja piiramatu vahetamist kuni 60 päeva pärast lahkumist kõikidel liinidel vahel UK, Prantsusmaa ja Belgia.\nTasuta tühistamise ja piiramatu vahetamist kuni lahkumise kohta lennuliini Suurbritannias ja Hollandis, pluss tasuta vahetamist kaudsel teel (Thalysi / Eurostar Brüsseli kaudu) kuni lahkumist.\nNagu me varem mainitud, hinnakujunduse varieerub vastavalt oma reisi kuupäevad, nii et sa tahad, et broneerida kord kättesaadavuse avab. Kui teil broneerida piisavalt varakult, saate vaadata maksma umbes 55 dollarit ühe suuna, või 90 dollarit edasi-tagasi. Ootel viimase hetkeni on võimalik sõita hinnad taevani, kuludega peaaegu kahekordistada hiljem ostate pileti. See kehtib nii edasi-tagasi ja ühe suuna piletid.\nTasub märkimist, et Eurostar ei ole kättesaadav kõigile neile, kellel on raudtee läbima, nii et kui sa tahad teha seda reisi köitev ja taskukohane, osta rongipilet ette. Leiate rongide pileteid online erinevatel veebilehtedel, kuigi rongipilet hinnad võib pumbatud võrreldes Salvesta Rong.\nCalaisest Londonisse Eurostari rongid\nBrugge London Eurostari rongidesse\nHaagi - Londoni Eurostari rongid\nBerliinist Londonisse Eurostar rongid\nSisseregistreerimisel London St-Pancras Station\nSõltuvalt teie piletihind klassi, tahad jõuda oma väljumis- vähemalt 40-60 minutit enne rongi väljumist Londonist Pariisi. Kui olete broneerinud esmaklassilise Business Premier pileti Londonist Pariisi, teil on juurdepääs eksklusiivsele salong. muidu, seal on palju poode ja restorane, kus saab tutvuma. Mõned meie lemmik restorani hulka:\nAMT Kohv – Kohvik kahe kohtadest jaamad. See pakub käsitsi valmistatud joogid ja täielikult kompostitavad tassid, mis muudab keskkonna naeratus.\nBarrel Vault – Traditsiooniline Inglise pubi, mis pakub käsitöö õlu, tõeline ale, džinnidele, kohv, alkohol. Samuti on saadaval hommikueine ja klassikaline pubi piletihind.\nChop'd – Tervishoiuteenuse keskendunud restoran, Chop'd pakub erinevaid suppe, salatid, hautised ja wrapid kõigi reisijate.\nJuhul kui sa oled ainult tegemise päevast reisi, jaama on ka Matkatavarasäilö asukohad salvestada oma pagasi. Need säilitamise võimalusi on odavad ja pakuvad sageli pikendatud tööpäeva.\nKölnist London Eurostari rongidesse\nGenti Londoni Eurostari rongidesse\nMiddelburgist Londonisse Eurostari rongid\nLeideni London Eurostar rongidesse\nPardal Eurostar Train\nKui pardal, kogu reisi ajal Londonist Pariisi on ligikaudu 2 tundi ja 16 minutit. Koos oma pre-väljumine, Teie veo kogukestus on umbes 3 tööaeg.\nRong ise pakub standard istekohad samuti tabelid, mis võimaldavad teil tööd ja süüa kergust. Need kipuvad broneerida varakult, kuigi, nii et veenduge, et valida eelnevalt, kui see on, mida soovite. Sõltumata sellest, kus sa istuda, sa tagatud on hea jalaruumi ja pistikud laadimiseks seadmed.\nNagu eelnevalt mainitud, seal on tasuta WiFi pardal, nii et saate kursis kõigi oma e-posti ja sotsiaalse meedia vajadustele. Sõltuvalt teie pilet, võite suunduda söögituba treener, kus saab leida toitu, joogid ja suupisted. Kui sa istuma esimese klassi kajutis, toit tuuakse otse oma istme.\nDüsseldorfist London Eurostari rongidesse\nEssen Londonist Eurostari rongidesse\nMunsterist Londonisse Eurostari rongid\nLeuven London Eurostari rongidesse\nSaabumisel Paris Gare Du Nord raudteejaam\nRongid St. Pancras jaama saabuvad keset Paris, kell Gare du Nord jaam. See gorgeous jaam on kunstiteos omaette, tema fassaadi keskel ehitatud 1800 ja hooldatud ilusti. Võtke hetk nautida hoone enne pealkirja välja külastada linna.\nKuna siis on juba lõpetanud check-in enne lahkumist UK te ei pea täitma saabumise protsessi. See on ka praegu kehtib passikontrolli, kuigi UK lahkumist EL on tõenäoline, et need protsessid olulisi muudatusi.\nSaabudes, Teil on linna südames, kümneid võimalusi toidu, kauplused ja joogid. Kui te otsustate lahkuda jaamad, leiad lähedal Brasserie Terminus Nord, kuulus juugendstiilis restoran otse üle tee kaugusel rongijaamast. muidu, sa pead lihtsalt tiir igas suunas, et leida mõned parimad toiduained ja joogid Euroopas.\nJooksul rongijaam ise, leiad Metro ja RER rongid, samuti rongide kogu Prantsusmaa. Kohalik rööpad ja Metro rongid võivad teid kõiki kogu Prantsusmaa pealinna, paljudele muuseumid, galeriid, ja turistide vaatamisväärsusi.\nKui olete saabunud varakult ja rubriiki otse välja reisi- enne check-in oma hotelli, see võib olla ka hea mõte ära Matkatavarasäilö võimalusi kättesaadavaks rongijaama. Need hoidlad on suhteliselt odav ja võib olla suurepärane võimalus neile, kes soovivad maksimeerida oma päeva.\nNagu omanik Eurostari otsest rongipilet, sa oled võimeline saavutama 2 jaoks 1 juurdepääsu paljud neist muuseumid ja galeriid, mis võib säästa sadu dollareid.\nFrankfurtist Londonisse Eurostari rongid\nMünchenist Londonisse Eurostari rongid\nMoutiers London Eurostar rongidele\nMarseillest London Eurostari rongidesse\nRong Times Londonist Pariisi Eurostar\nEurostari jookseb sageli, kuni 19 väljumised päevas sõltuvalt pühad ja nädalavahetustel. Esimene rong päeval väljub 05:40 ja võtavad kokku 2 tundi ja 37 minutit. See on sageli üks odavamaid pileteid, nii et kui sa ei ole tõrksad tõuseb varakult saate säästa raha ja pea välja vaheaja dawn. Teine kasu see varajane lahkumine on see, et teie saabumisaeg Paris on 09:17, mis tähendab, et olete terve päev enne teid mis tahes tegevusi soovite valida.\nMarsruudi ajad on muidu tunnis või rohkem, mis annab teile palju võimalusi, mille vahel valida. Viimane rong ööd väljub 18:31 ja saabub 21:47, jättes teile palju aega, et saada oma hotelli või isegi pea läbi hilisõhtul sööki ja Peek särava tuled Eiffeli torn. Need öösel rongid võivad olemas magamiskoht autod, mis on hea võimalus haarata mõne minuti magada enne jätkamist oma reisi. Lisaks, mõned rongid võivad liikuda vahel populaarsemaid sihtkohti kogu öö.\nDen Helder London Eurostari rongidesse\nMaastrichtist Londoni Eurostari rongidesse\nDijonist Londoni Eurostari rongidesse\nBonniga Londoni Eurostari rongidesse\nMuud Eurostari rongiga marsruudid, mis pole Londonist Pariisi\nKuigi see artikkel keskendub peamiselt reisimise vahel St. Pancras International Station ja Gare Du Nord, Eurostar tegutseb ka mitmeid lendamist London:\nBrüssel – Rongid sõidavad iga 90 minutit 2 tööaeg. See võtab veidi üle 2 tundi, et jõuda Brussels Midi / Zuid raudteejaam.\nCalais / Frethun- Rongid tunnis või rohkem London ja kogu rongi saabumise on veidi üle tunni.\nväike- Rongid jätnud peaaegu tunni Lille, asub Põhja-Prantsusmaal. Seal on lihtne ühendus Prantsuse TGV võrgustiku teil üleandmine. Teekond on ligikaudu 1.5 tööaeg.\nDisneyland Paris – Rongid sõidavad mitu korda nädalas aastaringselt ja iga päev koolivaheajal. Rongijaam siinsamas Disneyland sissepääs. Sõit kestab alla 3 tundi kokku.\nLyon, Avignon, ja Marseille- Terve aasta rongi tegutseb 1 et 5 päeva nädalas, kuigi see on sesoonselt mõjutatud nii veenduge, et see töötab, kui seda vajate. Buss peatub Lyon Part-Dieu jaama (4.75 tööaeg), Avignoni TGV jaama (6 tööaeg) ja Marseilles St Charles jaama (6.5 tööaeg).\nAime-La Plagne – tegevus-\nAmsterdam ja Rotterdam – Uus teenus, mis algas 2018, sa lihtsalt võtta üks päev rongid Amsterdam, mis sisaldab peatus Rotterdam. Täiesti reisi ajal on umbes 4 tööaeg.\nOn ka teisi hooajalise marsruutide saadaval tegevusi nagu talvel suusatamine, et olla kindel, et vaadata tagasi sageli, kas teenus töötab.\nOn ka võimalik, et jõuda teistesse sihtkohtadesse Euroopas, kasutades ühe vahemaandumisega ja jätkuva edasi alates jaamad asuvad Lille, Brüssel, ja Pariisi. Rongipiletite hankimine on lihtne ja nõuab ainult ühte marsruuti.\nsarnaselt, kui te reisite Londoni mujalt UK, võite valida alustada oma Eurostar reisi Ebbsfleet International Jaamad või Ashford International jaam asemel St. Pancras. See on eriti kasulik neile, kellel sõidukid, nagu Ashford pakub parkimismaja ja vahetu juurdepääs rongijaama.\nBroneeri piletid päästa Train Your Londonist Pariisi Train\nOtsi meie saidi raamat piletid kõik Euroopa parimad sihtkohad, kaasa arvatud Belgia, Itaalia, Šveits ja UK (sealhulgas Londonist Pariisi rongi Eurostar). Meie otsingumootori eesmärk on säästa raha kõik piletid ja ei sisalda ettetellimistasude. Me teeme seda lihtne osta nõustudes mitmel moel maksma, sealhulgas krediitkaardi, Giropay, ideaalne ja palju muud.\nnii, Naudi reisi, kas reisite üksi või koos teistega, võtta paar minutit, et otsida rongipiletid Salvesta rongi, mis pakub madalamaid hindu, garanteeritud.\nKas soovite kinnistada meie blogipostitust saidile? Kliki siia: https://iframely.com/embed/https%3A%2F%2Fwww.saveatrain.com%2Fblog%2Flondon-paris-train%2F%0A - (Kerige näha Manustuskood)\nKui soovite olla lahke oma kasutajate, saate suunata need otse meie otsingulehtedele. See link, leiad meie kõige populaarsem rongiliinil – https://www.saveatrain.com/routes_sitemap.xml. Toas on meie linke inglise sihtlehtedega, kuid meil on ka https://www.saveatrain.com/pl_routes_sitemap.xml ja saab muuta / pl et / NL / või seda ja rohkem keeli.\n#garedunord #stpancras Eurostar London rong Travel travelfrance travelparis uktravel


Raskejõustikuklubi "Leola": 2014\nLäänemaa MV 2014\n15. novembril toimusid Lihula Gümnaasiumi spordihoones Läänemaa MV-d. Koos Tiidu ja Aabiga oleme seda viimased 4-5 aastat Lihulas teinud. Meil on piisavalt head tingimused ja november ei ole veel liiga külm.\nMeie mehi käis matil 18, kokku oli osalejaid 34. Leolale sel aastal 4 Läänemaa meistri tiitlit.\nSuht tugev seltskond\nTiit võttis võistluse kokku selliselt:\nLihulas selgitati 15ndal novembril käesoleval aastal Läänemaa meistrid kreeka-rooma maadluses. Võistlustel osalesid maadlejad Lihulast RJK Leola, Haapsalust MK Dünamo, Kullamaa KK ja Martnast SK Martna. Võisteldi kahes vanuseklassis: 2003a.sündinud ja nooremad ning noormehed ja mehed alates 2002a. sündinud ja vanemad. Võistlejaid oli kokku 34.\nSelle võistluse kõige oodatumaks kujunes viimane maadlusmatš, kus omavahel võtsid mõõtu raskekaalu maadlejad Janar Sõber (RJK Leola) ja Keiro Raudkats (MK Dünamo). Janar on selle kaalu eelmise aasta Läänemaa meister ja alustaski maadlust meistrile vääriliselt ilusa käsivarre pöördheitega, millega teenis neli punkti.\nVastane noor ja tugev Keiro, kes on selle aasta oma vanuste valitsev Põhjamaade meister, kasutas omakorda Janari hetkelist hooletust ning napsas vastase pea oma haardesse ja sooritas nelja punkti väärilise heite. Edasi noppisid mõlemad kordamööda punkte ja tasavägise võistluse tulemusena väljus seekord võitjana Keiro Raudkats seisuga 8:6.\nLäänemaa meistriteks krooniti:\n2003a ja nooremad – Timmo Kaasik (RJK Leola), Andero Polberg (RJK Leola), Kevin Uspenski (MK Dünamo), Robin Uspenski (MK Dünamo), Raul Reesar ( Kullamaa KK), Eerik Pank (RJK Leola)\n2002a ja vanemad – Kaarel Tamm (SK Martna), Jaanis Soosaar (SK Martna), Markos Merisalu (Kullamaa KK), Markus Pastjan (RJK Leola), Lauri Leier (MK Dünamo), Keiro Raudkats (MK Dünamo).\nMa ei lisaks midagi.\nPostitas MTÜ Lõuna-Läänemaa Raskejõustikuklubi "Leola" kell 12:15 Kommentaare ei ole:\nA. Abergi mälestusvõistlus.\nLaupäeval, 1. novembril 2014. a toimusid Harjumaal Maardus Kallavere Keskkooli spordihoones 43. Aleksander Abergi mälestusvõistlused kreeka-rooma maadluses. Võistlusega mälestati kunagise maailmanime 133. sünniaastapäeva.\nTurniirist võttis osa 167 võistlejat, külalistena ka Läti noormaadlejad. A. Abergi mälestusvõistlusi hoiab elus kunagise maailmameistri nimeline maadlusklubi.\nLihulat esindasid 9 noort maadlejat.\nLihulast seekord sellised\n2005. ja nooremad\n-27kg kehakaalus Timmo Kaasik 8. koht\n-32kg Stefan Lauri Mölder 3. koht, Paul Lomp 8. koht\n-45kg Alvar Nikkel 3. koht.\n-35kg Markus Lille 9. koht\n-40kg Mihkel Sibul 7. koht\n+40 kg Eerik Pank 1. koht\n2000.-2002. a sündinud\n-60kg Roland Söötmaa 5. koht\n1997.-1999. a sündinud\n-63kg kehakaalus saavutas Wener Veiko Kleinod 2. koha\nPostitas MTÜ Lõuna-Läänemaa Raskejõustikuklubi "Leola" kell 12:10 Kommentaare ei ole:\nIV Gustav Vahari memoriaal noortele.\nSel nädalavahetusel toimus Lihula gümnaasiumi spordihoones esimese Läänemaalt pärit maailmameistri, Gustav Vahari memoriaal noortele maadlejatele.\nKohale oli tulnud 88 noort maadlejat 12-st maadlusega tegelevast klubist üle Eesti. Kõige kaugemad osalejad oli kohale tulnud Väike-Maarjast ja Tartust, suhteliselt erakordne ja rõõmustav oli mandril näha Orissaare noori maadlejaid.\nVõistlused avas Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos, kes on nooruses samuti võistlussportlase põnevat elu tunda saanud. Peale rivistust ja vallavanema tervitusi asusid kogenud kohtunikud tööle ja võistlus võis alata.\nVõisteldi kolmes vanuses: 1.-3. klass ehk 2005.a sündinud ja nooremad, 4.-5. klass ehk 2003.a ja nooremad ning 6.-12. klass ehk 1996. a sündinud ja nooremad. Kokku oli 17 kaalukategooriat, nii et iga mees võistles samasse kaalukategooriasse kuuluva maadlejaga.\nSamas toimus ka TRX treeningvahendite tutvustus. Kaia Kollo juhendamisel sai katsetada erinevaid harjutusvahendeid ja võtteid. Huvi vahendite vastu oli suur.\nÜkski tõsiseltvõetavam spordivõisltus ei saa toimuda ilma toetajateta, seekord oli toetajaid kümmekond, kuid eraldi tooks välja Lihula tarbijate ühistu ja Kultuurkapitali, tänu kellele, oli võimalik välja panna aukartust äratav auhinnalaud. Suur tänu kõigile toetajatele.\nVõistlus oli kõrge tasemega mitmes mõttes, vanimate poiste suurimas kaalukategoorias osalenud noormehed arvasid, et tase oli tugevam kui Põhjamaade meistrivõistlustel, tõsi peaaegu kõik suuremates kaaludes matil käinud sportlased kuuluvad Eesti paremikku ja igal neist on kodus erinevaid Eesti MV medaleid.\nKõrget taset oli korraldajate rõõmuks kohapeal tunnistamas-vaatamas Eesti koondise peatreener Henn Põlluste, kelle kuulsaim õpilane on äsja neljanda tiitlivõistluste medali, MM-il raskekaalus pronksmedali, teeninud Heiki Nabi. Põlluste ei jäänud Läänemaa parimate poegade esitust vaadates ükskõikseks ning kutsus vanemaid poisse oktoobri kuus toimuvale juunioride koondise laagrisse.\nMaadlus Lihulas - väge täis\nLäänemaalt olid esindatud kõik kolm klubi SK Martnat esindasid:\nHendrik Rämman, saavutas -35kg kehakaalus 1. koha.\nKaarel Kants, +50kg saavutas 3. koha.\nJaanis Soosaar saavutas -54kg kehakaalus samuti 3. koha.\nHaapsalu Dünamot esindasid:\nLauri Leier, kes saavutas -76kg kehakaalus 1. koha\nSiim Raudsepp -84kg, 2. koht\nHenry Puusepp -84kg, 3. koht\nKeiro Raudkats +84kg kehakaalus saavutas 2. koha.\nReimo Milva, kes oli purunenud huule tõttu sunnitud, samas kaalus, leppima 3. kohaga.\nLihula Leolat esindasid:\n2005 ja nooremad\n8. koht Marcus Reisel\n8. Ats Kaasik\n5. Jakob Kastepõld\n9. Raikko Kanter\n2. Stefan Lauri Mölder\n3. Paul Lomp\n2. Alvar Nikkel\n3. Kevin Leemets\n5. Eric Reisel\n2003 ja nooremad\n5. Siim Urb\n8. Markus Lille\n3. Mihkel Sibul\n5. Martin Mägist\n2. Markus Sõber\n1. Eerik Pank, pälvis Lihula parima maadleja eriauhinna\n1996 ja nooremad\n2. Markus Pastjan\n3. Ainar-Sten Junker\n2. Werner-Veiko Kleinod\n3. Roland Söötmaa\n3. Joonas Kaskmäe\n3. Fred Martin Mägi\nPostitas MTÜ Lõuna-Läänemaa Raskejõustikuklubi "Leola" kell 13:04 Kommentaare ei ole:


One:Career path/Eesti - eRepublik Official Wiki\nExperience Punktid · Karjäär\n1 Karjääri teed\n2 Kogu Karjäär\nElanikud saavad valida kolme peamise karjääri vahel Majandus, Sõjavägi and Poliitika. Osaliselt ambitsioonikas mängija võib teha kõike kolme asja korraga.\nKõik teed on tähtsad nii ,et vali mis sulle meeldib kõige rohkem. Kuid samuti võid teha ka kõike kolme.\nKui sa alustad elu eRepublikus on tähtis ,et sa alustad esmalt elu töötajana. Töötajana teenid sa endale raha ja 30 päeva jooksul järjest töötades saad endale achievemendi mis annab 5 Kulda. Kui sa oled ambitsioonikam võid sa teha endale firma ja saada juhatajaks/omanikuks.\nKui sa saad Level 2 saad sa alustada enda treenimist ja sellega suurendada Strength'i mis on tähtis sõdimisel. Võideldes ja treenides su strength ja auaste tõusevad. Veel võib saada endale achievemendi sõdides.\nKui sa saad Level 7, saad sa ühineda parteiga ja alustada oma karjääri poliitikas. Kui aeg möödub ja sa ehitad üless oma karjääri siis sul on võimalus kandideerida riigikokku, partei juhatajaks või siis veel tähtsamale kohale - Presidendiks!\nRetrieved from "https://wiki.erepublik.com/index.php?title=One:Career_path/Eesti&oldid=369928"\nThis page was last edited on 24 October 2010, at 11:48.


Trakai linnus – Vikipeedia\nTrakai saarelinnus on Galvė järvesaarele ehitatud linnus Leedus Trakais. Linnust on kutsutud Marienburgi ordulinnuse järgi ka "väikeseks Marienburgiks".\nTrakai saarelinnuse varemed. Wojciech Gersoni (1831–1901) maal, 1855\nLinnus Leedu 2 litisel rahatähel.\nLinnuse ehitustöid alustati Leedu suurvürsti Kęstutise käsul 14. sajandi teisel poolel ja lõpetati tema poja Vytautase valitsemise ajal 15. sajandi alguses. Pärast Grünwaldi lahingut kaotas linnus oma sõjalise tähtsuse ja seda kasutati hiljem vanglana. Suurvürst Vytautas suri linnuses 27. oktoobril 1430. Sõjas moskoviitide vastu aastatel 1654–1657 linnus purustati. Linnuse restaureerimist alustati 1951. aastal, 1962. aastast asub seal Trakai Ajaloo Muuseum (leedu keeles Trakų istorijos muziejus).\nTänapäeval on linnus rahvuslike ürituste, festivalide ja kontsertide toimumispaik.\n2004. aastast toimub Trakais üks Baltimaade nn Kolme lossi turniiri (leedu keeles "Trijų pilių taurė", läti keeles "Trīs piļu kauss") etappidest maastikuvibulaskmises. Seda ajaloolistes kostüümides vibuküttide turniiri on korraldatud ka Rakvere ja Turaida linnustes.\nTrakai poolsaare linnus\nSenieji Trakai linnus\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Trakai linnus\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Trakai_linnus&oldid=4247657"\nLehekülje viimane muutmine: 16. august 2015, 14:37\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:37, 16. august 2015.


Üürile on antud valgusküllane kahetoaline korter teisel korrusel.\nHoone fassaad on soojustatud, madalad kommunaalmaksed suvel 80 eurot - 140 eurot.\nKogu korter on heledates toonides.\n*Elutuba: paigaldatud suur garderoobkapp ja on väljapääs rõdule. PVC aknad. Osaliselt möbleeritud.\n*Magamistuba: osaliselt möbleeritud (üheinimesevoodi ja diivan).\n*Köök täielikult varustatud köögimööbliga (laud, külmkapp ja sügavkülmik, ahi ja pliit).\n* Lai esik.\n*WC ja vannituba on ühendatud. Vahetatud on torustik ja torustik.\nGrossi ja Maxim XX toidupood, lasteaiad ja koolid on jalutuskäigu kaugusel.\nÜhistranspordipeatused on samuti jalutuskäigu kaugusel, bussid käivad iga 15-20 minuti tagant.\nKaugus kesklinnast on 10 km.