Eesti Satanistlik Foorum • View topic - LOENG MASSOONIDEST\nby Jann » Mon Nov 08, 2010 12:41 am\nSelline üritus siis tulemas, ise kavatsen kuulama minna:\nRe: LOENG MASSOONIDEST\nby Kurat21 » Mon Nov 08, 2010 9:51 pm\nHohoo... seotud vabamüürlastega? See võib põnev olla.\nby Jann » Thu Nov 18, 2010 12:44 am\nKurat, ma kahjuks ei jõua sellele loengule kuna läheme korporatsiooniga samal ajal Murru vanglasse ekskursioonile\naga teised, kes saavad, võiksid kindlasti minna kuna see võib päris huvitav olla.\nby earache » Sun Nov 21, 2010 5:45 am\nlui leegi läheb, tehku siia palun kokkuvõte ehk resümee räägitust samuti\non huvitav mis asju seal räägiti\nmuidu nagu vabamüürlastest palju kirjutatud a discoveris saateid, aga huvitav, mida nad hetkel endast kujutavad\nby Jann » Sun Nov 21, 2010 4:05 pm\nNo ma lähen, et ma võin pärast teha väikse kokkuvõtte siia küll, jah. Tüdruk tuleb ka..soovitan teistelegi, suht odav lõbu ja võime pärast väikse istumise ka kuskil lähedal teha..näiteks Woodstockis.\nby rax6 » Sun Nov 21, 2010 10:37 pm\nsee juba ütleb kõik asja usaldusväärsuse kohta\nby earache » Sun Nov 21, 2010 10:58 pm\nnojah, siis kisub nagu tavalise rahapumpamise poole. ei mäleta täpset saate nime, aga viasati history näitas just eelmisel nädalavahetusel mingit neegrist saatejuhiga saadet, kus käsitleti piiblist väljajäetud raamatuid ja võimalikke põhjuseid. väga hea saade oli sest imekombel oli saatejuhil võimalus küsitleda pädevaid tegelasi kuni vatikani tõsisteni välja. saate rõhuasetus oli sellel, et oluline on piiblis jeesuse õpetus, mitte see, et ta oli jumalapoeg. korralik kogus raamatuid on seepärast algsest piiblist kiriku poolt "väljapraagitud", sest nendes on keskendutud jeesuse õpetustele. imekombel on uude testamenti jäänud luuka evangeelium, mis annab aimu sündmustest, mis tegelikult toimusid. nagu näiteks see, et jeesus oli ristija johannese jünger jne. igatahes otsaga jõuti ka vabamüürlasteni. seletati, et algselt olid tavalised templite ehitajad ja kuna tol ajal ei tuntud telliseid, siis oli tegu oma ala spetsidega, kes oskasid kive tahuda, raiuda, laduda. alles prantsusmaal võtsid aadlikud töölistelt "kombed" üle ja seltskond muutus "elitaarseks". rituaalid aga tulenesid müürseppade distsipliinist ja igapäevastest rituaalidest. "ristimine" oli õpipoisi pühitsemine profiks. miks aga asi aadlike sekka läks oli sellest, et kui telliskivide saabumisel kadus kiviraiumine, aga range distsipliin ja sisemine moraal säilis, siis kombed, talitused, ajajooksul tekkinud kirjandus säilitas oma väärtuse ja muutus "töötute" jaoks veelgi olulisemaks toeks ja tõmbas omamoodi ligi igasugu tegelasi. igatahes kui mitte arvestada külgekleebitud "saladusi" ja muud jampsi, siis tegu üsna huvitava seltskonnaga\nby Jann » Mon Nov 22, 2010 3:00 pm\n50 eek eest pulli kui palju, igatahes korporatsioonist sain ka päris objektiise arvamuse isikult, kes õpib usunditeadust Tartus:\nKui anda mingi väga lühike ülevaade, siis midagi sarnast võiks öelda. Ma usun, et see on objektiivsem, kui isand Lina arvamus:\nVabamüürlaste kultus on suunatud laialt öeldes mingile elukale, keda võiks kutsuda Ülimaks Olendiks - selle sama asja silm vaatab meile vastu 50-krooniselt. Katoliiku kiriku seisukohast on tegu mittekristliku usundiga - ning usundiloolasena leian ise samamoodi. Katoliku kirikusse kuulujal peaks olema siiani ametlikult keelatud seos vabamüürlastega, Eesti luterlikus kirikus suhtutakse neisse nn poolametlikult äärmiselt negatiivselt, kuid kedagi välja ei visata sinna kuulumise eest. Kui anda selle liikumise lühikene ajalugu, siis tekkis ta esmalt valgustuslike ideede (juba 17. saj) ja muuhulgas ka nn demokraatlike väärtuste ja ka inimõiguste kaitseks. Liimeteks olid nii Mozart kui väga paljud oma aja kultuuritegeleased üle kogu maailma ja seda kuni 20. sajandi alguseni. Nende religiooni iseloomust saab kõige paremini ehk aimu Prantsuse revolutsiooni aegse Ülima Olendi Kultuse kohta lugedes. USA samaväärsete liikumiste mõjul on kujunenud sellest liikumisest tänapäeval nn ärimeeste klubi, kes värbab enda sekka ühiskonnas mõjuvõimsal või siis lootustandval positisioonil isikuid. Kui tuua näiteks USA väikelinna vabamüürlikku struktuuri, siis kuulub nende hulka tõenäoliselt kirikuõpetaja, kohalik vürtspoodnik, mõni erus sõjakangelane ja võibolla ka kooli direktor ja kinnisvaramaakler. USA kõrgema intelligentsi hulgas on nad aga ääretult vihatud - mõni ülikooli professor võib lausa sülitama ja ropendama hakata. Katoliiklaste seas Eestis nimetatakse neid omavahelistes vestlustes lutsiferiaanideks, ehk saatanakummardajateks. Teatavat sarnasust kahe liikumise vahel võib tegelikult ka leida.\nEuroopas on nad äärmiselt lahknevate seisukohtadega ning ma kahtlen, kas näiteks Prantsuse ja USA või isegi Eesti vabamüürluse vahel üldse on mõtet otsida 100% mingit seost. Ka de Gaulle oli vabamüürlane - aga ei saa öelda, et ta oleks väga armastanud oma USA vennaskonnakaaslasi - pigem ta põlgas neid. Eestis kuulub nende ridadesse väga suurel hulgal kommuniste, samas väga huvitaval kombel ka tohutult palju parempoolseid poliitikuid - paljud neist ei ole kunagi varjanud oma kuulumist. USAs ei ole ei poliitikas ega äris võimalik eriti suuri tegusid teha, ilma antud organisatsiooniga seost omamata. Ka USA üliõpilaskorporatsioonid on oma olemuselt vabamüürlaste allosakondadeks ning nende seast järgmine samm edasi ongi oma kodulinna loozi liikmelisus. Infoks ka niipalju, et viimane mittevabamüürlasest president USAs oli Kennedy - sest ta oli katoliiklane. Seda ka, et hetkel ei tea ma mitte ühtegi Eesti vabariigi peaministrit, kes ei oleks olnud või ei oleks vabamüürlane (kuigi äkki Vähja Tiit siiski ei ole?).\nEesti ajaloost niipalju, et vabamüürlaste hulka on kuulunud nii Päts kui Laidoner. Võiks oletada, et see oli ka üks põhjuseid, miks neid Stalini poolt maha ei lastud. Läänes oleks võinud ehk keegi küsimusi esitada, et kus on meie vend Konstantin ja Johan. Samas oli ka valdav osa revolutsioonilisi jõude Venemaal vabamüürlased. Muuhulgas on vabamüürlaste organisatsioonide allklubideks ka näiteks Rotary klubi ja Lions klubi. Antud klubide liikmete hulgast hangitakse omale oletatavasti järelkasvu. (Siit võime ka välja lugeda, et ei saaks välistada, et ka meie auvil! Oskar Rütli kuulus vabamüürlusesse, kuigi see ei ole mu meelest siiski täpselt teada).\nIgal juhul - tulnukaid nende hulgas ei ole ja väikeste laste verd nad ei joo. Samas usundiloo uurijana peab tunnistama, et tegu on mittekristliku ususektiga - mitte küll nii jube kui mormoonid või jehoova tunnistajad, aga midagi väga lähedale neile. Nende esoteerilised riitused pärinevad samuti ajast, kus toimus aktiivne hingedega suhtlemine, ennustamine jne jne. Samas - meil on demokraatlik ühiskond ja igal inimesel on õigus otsustada, kuhu kuulub.\nJüri Lina aga minge kuulama rohkem huumorivõtmes\nby Jann » Mon Nov 22, 2010 3:18 pm\nKui nüüd täiesti aus olla. siis on see liikumine üpriski elujõuline ja üpriski mõjukas - ja seda kuni tänase päevani. Asi on ainult selles, et nad toimivad kui sotsiaalne võrgustik. Nad annavad üksteisele siseinfot, sõlmivad ärikokkuleppeid, panevad paika poliitilisi plaane. Samas ei tee nad seda kindlasti mingi nn ülemaailmse vandenõu korras. See ongi pigem poliitiline ja äriline ühendus - ehk kui korporatsioonis oleks eesmärgiks seatud võimu haaramaine, raha teenimine ja muud säärased asjaolud - siis oleksime ka meie vabamüürlased oma olemuselt. Mul üks sõber kes nende hulka kuulub on muuhulgas maininud, et seal pidid olema hinnas ka meestevahelised suhted. Läbi ajaloo on sinna ka kuulunud igasuguseid finantspettureid, kelme ja üleüldse ääretult kahtlast rahvast.\nNende tegutsemise alus on see, et nad arvavad, et mingi ülim olend või ma ei tea mis asi juhib nende tegevust. Lisaks kuna neil on seos muistsete katedraaliehitajatest kiviraiduritega, siis nad arvavad veel ka seda, et nad on nn pühad templiehitajad. Ühesõnaga kristlikud kirikud (ma mõtlen siin siiski mainstream kirikuid) on üpriski üheselt tunnistanud selle liikumise ususektiks või kultuseks. Nad ise muidugi üritavad väita, et tegelikult nad on ka kristlased ja et see nende elukas on tegelikult samuti kristlik jumal. Miskipärast aga paavst ei ole neid kuulda võtnud. Mu meelest on mingi kuradi eluka silm, mis igalt poolt vastu vaatab, pigem judinaid tekitav.\nAga nende kritiseerimisega avalikult tasub olla ettevaatlik. Sa ei või kunagi teada seda, kes nende hulka kuulub ja kustkohast ta välja kargab. Selle liikumise esindajatel on arusaam, et nad valdavad igavest tõde ja nad ei jäta kasutamata võimalust oma kritiseerijatele kätte maksta. Neid on täis kogu riigikogu, neid on täis ajakirjandus ja neid on täis kogu äriringkonnad. Seega - asja tasub arutada kamina juures konvendis või puhvetis meeldivas seltskonnas - mitte aga liiga avalikult.\nby rax6 » Mon Nov 22, 2010 5:29 pm\nJann ära lahmi oletustega! ei viitsi ropendamisi ja p***** saatmisi kustutada\nby Jann » Mon Nov 22, 2010 6:23 pm\nSee viimane ega ka eelviimane pikem kiri pole minu, vaid selle usuteaduste magistrandi ja filosoofi oma, mis ma sellele samale kirjale vastuseks sain, mis siingi esimesena on olemas. See kuulutus. Nii et ei mina lahmi. Käin kuulan selle palagani ära ja satakale omase kriitikaga kuulan kõrv kikkis ja poleks paha vahele ka mõni intrigeeriv küsimus lennutada...i dont mind.\nby Jann » Tue Nov 23, 2010 11:10 pm\nTAGASISIDE JÜRI LINA LOENGULT.\nSai siis ära käidud sellel loengul. Mind võttis ausalt öeldes pahviks. 50 krooni eest sai vähemalt kõige ehtsamat klounaadi nautida, oh jeerum!\nAlustan siis algusest. Loeng hakkas sellega, et astusin aulasse koos reb! Niilo, oma neiu ja b!vil! Rihkrandiga, olles just Murru Vanglast tulnud. Saalis oli ca 75% eakaid inimesi ja ülejäänud veerand olid siis tudengiealised või alla 40 eluaasta. Sellel Jüri Linal oli juba esimesel silmapilgul ehtsa hullumeelse näoilme nagu oleks kuskilt lahti lastud. Esimene teema, millest rääkima hakkas, oli oma uue raamatu reklaam, kus peaasjalikult pidi juttu olema rahvameditsiinist. Kui ta jõudis teema juurde, milleks oli "Massoonide salajastest tegemistest", siis aina hullemaks läks. Küll väitis, et nad tegelevad mingisuguse musta maagiaga ja inimkolpade ja -verega, tsiteerides ühe Rootsi 19. sajandi alguse riigipöördekatses osalenu raamatut. Kõik see, kuidas ta omaarust fakte esile tõi, oli naeruväärne. Rõhutas iga sõna nagu hullumeelne.\nÜks näide, mida ta illustreeris ka väikese filmilõiguga, oli päris Jaapanist. Seal väideti, et nii muusika, sõnumine kui ka paberile kirjutatud sõna näitamine VEELE, mis oli anumas, tõi vees esile muutusi. Hiljem see vesi jäätati ja selle kristallikestes oli mingi eriline efekt esile kutsutud. Sellega ta omast arust tõestas needmise olemasolu, kuna ka inimene koosneb suurelt jaolt veest. Kui inimeselegi halvasti öelda, siis ka tema kristallikesed muutuvad... Markantseid jaburdusi leidus veelgi. Näiteks on iga asja taga massoonid ehk vabamüürlased, mis siin ilmas halvasti lähevad. Jah, needsamad, kes kummardavad kuradit ja kelle altareid oli Rootsist kuningapaleest leitud, kus oli vere ja inimkolbaga rituaale läbi viidud. Ta oli nagu vaimuhaige, kes nägi igal pool ja igas asjas massoone.\nSeejärel näitas Lina 1940. aastast pärit videolõiku, kus toimus vabamüürlaseks võtmise riitus, kuhu ta aga polnud jõudnud tõlget alla panna ja siis samaaegselt luges peale nagu Kanal2 lastesaates\nKui see videolõik vaadatud sai, siis hakkas ta KORRAGA rääkima, kui tähtsad on D-vitamiinid ning kui valesti me toitume, hoides samaaegselt käes D vitamiini topsi. Vanurid jälgisid suu ammuli pealt koguaeg ja küsiti väga tarku küsimusi, et mis selle rohu nimi on ja kust seda saab ja kui looduslik see on. Lina vastas, et tema uues raamatus on ainuüksi D-vitamiinile pühendatud 18 lk. Seejärel, kui ma lootsin, et ehk nüüd minnakse massoonide temaatikaga edasi, tuli aga järgmine tops lagedale! K2 VITAMIIN! Kui tähtis see ikka on ja tänu massoonidele meie sellest vitamiinist midagi ei teagi muide! Kui massoonid poleks farmaatsiafirmade taga ega juhiks globaalset majandust, siis kasutaksid kõik K2 vitamiine! Tõi ka järgmise võrdluse: hetkel kasutavad inimesed muid ravimeid ja tänu sellele saavad ravimifirmad ca 40 miljardit (või oli see 400 miljardit...vahet pole) kasumit aastas, aga kui inimesed tarbiks K2 vitamiine, siis oleks selleks arvuks 4 miljonit vms. Selle kõige taga on massoonid, kes siis veel?\nKui see vitamiinijutt oli juba pool tundi väldanud, siis mul oli karikas täis. Käsi püsti ja kui sõna sain, siis küsisin, et kas Te oleksite nii kena ja ütleksite, kas tänases loengus jõutakse veel massoonideni tagasi ka või tänaseks piirdutakse siiski vitamiinide ja rahvameditsiiniga? Vastus oli, et see kõik ongi massoonidega seotud. Selle peale paar-kolm vanurit veel esireast kaebasid, et palun lase loengu pidajal rääkida ja ära sega! ...no andke andeks, ma vaid küsisin. Seda ma muidugi ei öelnud, kuid õnneks tuli minuti paari pärast vaheaeg ja mulle aitas. Mina, mu neiu ja reb! Niilo lahkusime. Teist kahte tundi sama jama kuulata!? Tänan EI! Kindel EI!\nÜks positiivne iva muidugi on: ei pidanud minema Seewaldi hullumajja, et ehtsat vaimuhaiget näha. Minuteada oli ka Jossif Stalinil sama haigus, et kõik peavad talle vandenõud ja igal pool on keegi paha. Stalini jaoks olid tema vaenlased, Lina jaoks massoonid.\nPS! Parim Lina näide MAAGIAST oli ikka see, et roosa värv muutvat inimest rahulikuks ja tegema musklid jõuetuks. Tõi siinkohal näiteks ka pildi USA vangikambrist, kus olid seinad roosad. See on siis tema arvates maagia. Iga loogiliselt mõtlev inimene saab aru, et värvid mõjutavad loomulikult inimese emotsioone jms. Näiteks oranž värv tekitab söögiisu (paljude sööklate seinad oranžid) ja punane teeb närviliseks, mistõttu ei maksa seinu kodus kunagi punaseks värvida jne jne.\nLühidalt, alguses oli naljakas, kuid hiljem muutus see isik juba täiesti vastuvõetamatuks ja ei tahtnud kriitiliste küsimustega teda enam pommitadagi. See oleks liiga lihtne olnud ja maaslamajat ei lööda. Kahe sõnaga: täitsa perses.\nby Jann » Wed Nov 24, 2010 2:14 pm\nEelneva täienduseks veel nii palju, et see ei olnud mitte kriitika, vaid puhtalt minu emotsioon peale seda loengut. Kriitika koostamine võtaks 10 lk vähemalt, tuleks veel tutvuda tema kasutatud allikatega jne.\nby issues » Wed Nov 24, 2010 5:26 pm\nka minulegi ei meeldinud seal kui asi hakkas puudutama meditsiini..Poiss ääkis,et ta saab vanakeskestest aru kuid tõesti polnud sel mingit pistmist vabamüürlusega..Üks klipp oli kust ta sellest rääkis kuid see oli ka ka kõik.ülejäänud asi nagu ennem sai jannil öeldud keerles vitamiinide ja tema raamatu ümber..tsirkust sai seal täielikult omasoodu.\nby mina » Sat Dec 04, 2010 12:35 am\nSiin veel massoonidest:\nPaar linki veel:\nSiin üks Leo Lyon Zagami intervju Viacheslav Smirnoviga ( M:. W:. Bro. Assistant Grand Master Gran Lodge of Russia,GM:.SGC:. A:.P:.R:.MeM), kes on Vene Suurlooži esimehe Andrey Bogdanovi asetäitja. Tehtud konverentsil just enne Tallinna tulekut:\nJoined: Tue Nov 16, 2010 10:39 pm


Finnairi tippjuht: alla 500 kilomeetri pole mõistlik lennata - Logistikauudised\nFinnairi jätkusuutliku arengu direktor Kati Ihamäki.\nFinnairi ühe tippjuhi Kati Ihamäki sõnul on tänapäeval sageli kahe linna vahel odavam lennata kui rongiga sõita, kuigi rongiga oleks keskkonnasäästlikum.\nIhamäki esines möödunud reedel Paides Arvamusfestivalil. Intervjuus Äripäevale selgitas ta jätkusuutlikkust lennundussektoris, rääkis kulude kokku hoidmise viisidest ning mõtiskles odavlennufirmade ärimudeli tuleviku üle.\nKuidas mõista jätkusuutlikkust lennunduse kontekstis?\nKõigi sektorite jaoks on oluline vähendada oma mõju keskkonnale. Samuti on olulised sotsiaalne ja majanduslik mitmekesisus ja vastutustundlik käitumine. Lennundusvaldkonna jaoks on keskkonnamõjud muidugi eriti suured. Meie eesmärk on luua väärtust ühiskonnale ja samal ajal olla keskkonnasäästlik.\nMis see ühiskonna seisukohast tähendab?\nMe loome palju töökohti ning teisalt loome ühendusi erinevate ettevõtete vahel. Ma arvan, et viimase üks hea näide oli eelmisel aastal, mil olin ÜRO poliitikafoorumil Soome delegatsiooni üks liige.\nTegu oli väga suure sündmusega. Seal oli ka Aafrika esindajaid, kellest üks ütles, et nad vajavad lennundust just selleks, et oma tooteid turgudele viia ning oma riiki arendada. Samas peab seda kõike tegema jätkusuutlikult. Turism on samuti oluline.\nKui rääkida Euroopa lennundusturust, siis missugused ärimudelid on jätkusuutlikud? Võtame näiteks odavlennufirmad, kus piletid on odavad, samas ka töötajate palgad on madalad… Kas seda saab jätkusuutlikuks pidada?\nMa saan küll ainult Finnairi poolelt rääkida, aga kui tahta rahuolevaid kliente, peavad olema ka rahulolevad töötajad. See tähendab omakorda palkasid ja muid boonuseid, mida maksta. Need peavad olema tasakaalus.\nKui rääkida aga keskkonna kohta, siis kuigi ma olen lennundussektorist, võin ma öelda, et süsiniku hind on liiga madal ja pileti hinnas ei peegeldu see üldse. Tänapäeval on sageli kahe linna vahel odavam lennata kui rongiga sõita, kuigi rongiga oleks keskkonnasäästlikum. Seda mõistagi siis, kui raudtee on juba olemas. Me Soomes ütleme, et pole mõttekas lennata alla 500 kilomeetri, sest see ei tasu end ära.\nKas inimesed hoolivad sellest? Lennukiga saab ju kiiremini.\nMa arvan, et inimesed muutuvad jätkusuutlikkusest aina teadlikumaks, kusjuures noorem generatsioon näib olevat palju teadlikum. Nii toit, eluase kui ka reisimine – seda kõike peab vaatama tervikuna.\nKui inimesed saavad teadlikumaks, siis kas võib öelda, et lõpuks keegi enam ei kasutagi odavlennufirmat?\nSee oleneb. Odavlennufirmadel on sageli väga uued lennukid ja heitgaase on seega vähem. Ma ei ütle, et üks ärimudel on jätkusuutlikum kui teine. Mõtleme kas või luksuslennukitele, mis on raskemad ning saavad kanda vähem reisijaid, sest reisijal on näiteks oma isiklik ruum. Ma arvan, et jätkusuutlikkust peab vaatama tervikuna. Nagu te ütlesite, siis on siin ka küsimus selle kohta, kui palju makstakse töötajatele, kui rahuolevad on reisijad.\nKas te lennundusvaldkonna eksperdina tunnete, et lennundusfirmad lähevad jätkusuutliku ideega kaasa?\nVõrreldes varasemaga on kogu tööstus muutunud keskkonnateadlikumaks. Keegi pole selle vastu. Esile on kerkinud erinevaid teemasid, näiteks mis toitu lennul pakutakse ehk kas toit on tervislik, kuidas kasutatakse ja käiakse ümber plastiga. Nüüd lihtsalt peab edasi liikuma sotsiaalsete küsimuste juurde.\nVeider olekski olla jätkusuutlikkuse vastu. Samas on tegu ju ettevõtetega, mille eesmärk on teenida kasumit. Kuidas tasakaalu leida?\nKeskkonna aspektist on lihtne. Meie suurim kuluallikas on kütus, seega on mõistetav, et me püüame kütust säästa. Biokütus on küll kallim, aga seegi tasub meil pikas plaanis ära, sest me valmistume biokütusele üleminekuks.\nÜhiskondlikus plaanis on aga keerulisem, sest mõnikord sa pead maksma rohkem, et olla kindel, et sul on need asjad ka pikas plaanis olemas. Inimeste seisukohast on oluline, kui palju sa neile maksad ja kuidas neid kohtled. See tuleb ka kliendikogemusena tagasi, sest see kajastub teeninduses.\nRäägime lennukikütusest. Aastaks 2050 peaks kütusest 25% moodustama biokütus. Kui palju see praegu on?\nVäike. Null koma millegagi protsenti. Praegu on nii, et kui kogu toodetav biodiisel peaks muudetama lennukikütuseks, moodustaks see üksnes 2% kogu lennukitööstuse kütusevajadusest. Ma arvan, et meil peaks olema eraldi algatus välja töötatud, et saaksime selle numbri suuremaks. Ma olen ka varem öelnud, et biodiisel võiks minna pigem lennukitööstusele, sest muudes transpordivaldkondades on kütusevalik suurem. Kõige rohkem biodiislist läheb siiski maanteetranspordiks. See on aga alles nüüd hakanud muutuma.\nBiodiisel on kolm korda kallim kui tavaline kütus ja kuivõrd kütus on suurim kuluallikas, siis me ei saa endale lubada, et sõidame ainult sellega.\nLennundustööstuse seisukohast on päris keeruline, sest biokütuse puhul peab ju kindlaks tegema, et see näiteks ei külmu ära, kui lennuk õhus on. Kas tehnoloogia pole veel piisavalt arenenud?\nJa lisaks küsimus selle kohta, kuidas hoiustada kütust ning kuidas hoiustamine seda mõjutab. Tehnoloogia on arenenud küll, aga on veel kallis. Tootmine on väga kallis ning tarneahel pole veel valmis. Me oleme oodanud kolm aastat, et tuleks kinnitus, et saaks hakata kasutama teist tüüpi biodiislit. Selle tootmine on sarnane teetranspordis kasutatava diislikütuse tootmisega ja seda saaks toota samal ajal. Eraldi taristut pole ka vaja. See tähendab võitu hinnas. Me ootame siiamaani, kahjuks on see kinnitus veidi ka poliitiline teema.\nKütuse kokkuhoidu peaks toetama ka kergemad lennukid?\nMeie uued lennukid kulutavad 25% vähem kütust kui eelmise generatsiooni omad. Pardal kasutatavad esemed on kõik hoolikalt läbi mõeldud ja kaalutud, et vähendada kogukaalu. Näiteks kasutame me äriklassis Marimekko nõusid, mis on poole kergemad kui need, mida poes müüakse. Varem oli meil pardal ajalehed, nüüd saab neid lugeda ekraanilt. Samuti vaatame, et meil oleks pardal piisavas koguses toitu, aga mitte üleliia.\nAga pagasireeglid? On ju räägitud, et suure pagasiga reisimine tahetakse ära keelata. Tõsi, seda küll odavlennufirmade puhul.\nMe arvutasime, et kui iga Finnairi reisija jätaks pagasis kaasa võtmata ühe kilogrammi jagu asju, saaksime me selle kütusega teha 20 lendu Tokyosse.\nInimesed ei taipa sageli sellistele asjadele aga mõelda, et nad saavad ka ise mõjutada seda, kui jätkusuutlikud me oleme. Mulle endalegi meeldib reisida vaid käsipagasiga, jätkulendude puhul on hea, et pagas on minuga alati kaasas.\nLoe täismahus intervjuud Äripäevast.


Nähtud ja nägemata: Horns\nFilmi lühikokkuvõte: Pärast oma tüdruksõbra saladuslikku surma, ärkab noormees ühel hommikul leides oma otsmikult väiksed sarvenupsud.\nTaas kord üks raamatu ekraniseering. Joe Hilli samanimelise raamatu järgi on tehtud naljakas „õudus“ ja fantaasiafilm Daniel Radcliffega peaosas.\nIg (Daniel) on lapsepõlvest saati olnud armunud ühte tüdrukusse, pärast seda kui tüdruk talle kirikus ristiga valgusega morse koodis sõnumeid saatis. Nad on aastaid koos olnud, kuid ühtäkki, just siis kui Ig plaanib Merrinile (Juno Temple) abieluettepanekut teha, jätab tüdruk ta maha ja järgmisel hommikul leitakse tüdruk jõhkralt mõrvatuna. Ig ei mäleta õhtust midagi, sest peale lahkuminekut jõi ta end pildituks, kuid tema esimesed sõnad politseile, kui nad küsisid, millal ta viimati Merrinit nägi oli – kui Merriniga midagi juhtus, siis see oli minu süü. Seega, loogiliselt on ta ka süüdi. Kuid …\nKui sarved kasvama hakkavad avastab ta, et tänu nendele paneb ta inimesi tõtt rääkima ja ka tegema asju, mida nad muidu teha ei julgeks. Seega tunnitavad talle tõtt nii ta vanemad, kui ka vend ja parimad sõbrad ning ka esile tulnud tunnistajad.\nJulmade paljastuste ja õõvatavate piinavate meenutuste käigus selgub lõpuks ta, kes tegelikult Merrini tappis – pärast tüli ja lahkuminekut restoranis, võttis Merrini koju viimise enda peale Igi vend Terry (Joe Anderson), kuid poolel teel nõudis Merrin auto kinnipidamist. Terry jäi tee äärde ootama, et Merrin metsast tagasi tuleks, kuid hommikul ärgates oli tal käes verine kivi.\nTerry autole sõitis järgi Igi ja Terry parim sõber Lee (Max Minghella), Igi advokaat ning poiss, kes parandas ära lapsepõlves Merrini risti kaelaketi ja on sellest ajast saati temasse salaja armunud, seega …\nOh jah, kui alguses oli film veel huvitav ja lõbus, siis mida edasi (kui see tõe rääkimise osa juba sisse tuleb) muutub film üha mõttetumalt jõhkraks ning ka labaseks. Ning lõpp …\nMa ei tea, kas raamat on sama lõpuga või kas raamat on sama palju täis sellist südametut jõhkrust, kuid filmis on seda küll liiga palju. Ma tean, et inimesed on kenad ja viisakad vaid selle pärast, et meid on nii õpetatud ja nii on kombeks, kuid kas ma inimkonna tõelist palet ka tegelikult kehvakeses fantaasiafilmis näha tahan … tegelikult mitte.\nKokkuvõttes ei olnud väga õnnestunud film.\nPostitaja: Diana kell 7:51 AM\nSildid: Book adaptation, C, Daniel Radcliffe, Drama, Fantasy, Horror, Joe Anderson, Juno Temple, Max Minghella


TalTechi virtuaaltuur on nomineeritud Euroopa disainiauhinnale < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nViimati muudetud: Epp Joala, 05.06.2019 16:14\nAasta alguses valmis saanud TalTechi virtaaltuur on nomineeritud Euroopa disainiauhinnale. Tulemused selguvad 7.-9. juunil Varssavis toimuval festivalil.\nEuroopa disainiauhinnaga (European Design Awards ehk ED-Awards) tunnustatakse silmapaistvate tulemuste eest parimaid Euroopa disainereid. Seni on Eestist konkursi finaali pääsenud vaid üksikud tööd, mistõttu on nominatsiooni saamine märkimisväärne tulemus. Sel aastal on konkursil üle 2000 osaleja tervest Euroopast.\nÜldjuhul on virtuaaltuurid lihtsalt 360 kraadi fotod, mida saab liigutada ruumis või asukohas ringi vaatamiseks. TalTechi virtuaaltuur eristub teistest aga selle poolest, et seda juhib virtuaalne giid, kes ülikooli humoorikas võtmes tutvustab. Ainulaadne on selline tuur nii Eestis kui ka mujal maailmas.\nVirtuaaltuur valmis TalTechi rahvusvahelise turunduse ja vastuvõtu talituse eestvedamisel. Tuuri arendas Lauri Veerde (TUUR), disainis Bit Finer OÜ.\nEesti kõige innovaatilisema virtuaaltuuriga saab tutvuda siin: https://virtuaaltuur.taltech.ee/


📄 Millisena mind näevad sõbrad? | Majandus\nMilliseid jreldusi saad sellest enda jaoks teha ?\nKas teised n‰ evad mind samasugusena nagu n‰en mina ise?\nEnda paremaks tundma_ppimiseks on kasulik teada, kuidas teised Sind tajuvad.\nHinda ennast iga omadusepaari puhul 5-pallisel skaalal (n‰iteks: 1 - suletud, 2 - pigem suletud, 3 – keskmine, 4 – pigem avatud, 5 – avatud).


Eesti võimud veeretavad SS-monumendi küsimust\n14:15 23.08.2019 (Uuendatud 08:59 23.08.2019)\nTALLINN, 23. august — Sputnik. Waffen-SS 20. (Eesti) grenaderidiviisi automaaturit kujutav graniidist mälestustahvel võib septembris naasta Lihula kalmistule, kust see 2004. aastal vabariigi valitsuse otsusel ära viidi.\nEesti Leegioni Sõprade Klubi soovib "kangelasi austada"\nTaotluse Eesti SS-lastele pühendatud monumendi taaspüstitamiseks esitas MTÜ Eesti Leegioni Sõprade Klubi. On tähelepanuväärne, et taotlus esitati Lääneranna vallavolikogule, mille piiridesse pärast haldusreformi Lihula jäi, peaaegu samaaegselt Eesti endise siseministri Margus Leivo surmaga, kelle korraldusel monument demonteeriti.\nMTÜ Eesti Sõprade Sõprade Klubi juhatuse liikme Hardi Rajase sõnul takistasid Saksamaa poolel võidelnud eestlased Punaarmee edasiliikumist, päästes sellega paljude Saksa tagalas viibinud eestlaste elu. Ta usub, et nende inimeste soovi ei saa eirata ainuüksi rahvusvahelise kriitika tõttu, teatas ERR.\nKui vallavolikogu lükkab SS-monumendi koopia paigaldamise taotluse tagasi, lubas ta hakata Lihula elanike allkirju koguma. Tulevikus on Eesti Leegioni Sõprade Klubi eesmärk tagastada Lihulas algne monument, mis pärast mahavõtmist asub Tallinna lähedal Lagedil vabadusvõitluse eramuuseumis.\nMTÜ Eesti Leegioni Sõprade Klubi registreeriti 2009. aastal. Klubil on võrguleht ja konto sotsiaalvõrgustikus, kus on palju fotosid natside poolt Eesti SS-leegioonist moodustatud Waffen-SS 20. grenaderidiviisi sõjaväelastest. Eesti SS-vabatahtlike leegioni moodustasid sakslased 1942. aastal okupeeritud Eesti territooriumil kohalikest käsilastest.\nMonumendi sümboolikaga t-särk\nLisaks Hardi Rajasele, kelle konto sotsiaalvõrgustikus on täis tema pilte Teise maailmasõja aegses Saksa (SS) mundris, kuuluvad Eesti Leegioni Sõprade Klubi juhatusse veel Ain Kask ja Marti Mikhelson.\nPeaminister pesi oma käed SS-i monumendi otsusest puhtaks\nPeaminister Jüri Ratas ei võtnud Eesti leegioni sõprade klubi algatust kommenteerides vastutust endale ja delegeeris SS-meestele monumendi paigaldamise otsustamisõiguse Lääneranna vallavolikogule.\n"See on tema territoorium, tema maa, see on nende otsustada ja nii see peabki olema," ütles ta.\nSõltumata sellest, millise otsuse vallavolinikud teevad, rõhutas peaminister, jääb kunagi maha võetud monumendi originaal Lagedi muuseumisse.\nVolikogu saadikud jäid mõttesse\nLääneranna vallavolikogus pole Lihula SS-laste mälestusmärgi osas, mis kunagi selle väikese Eesti linna kogu maailmas kuulsaks tegi, endiselt üksmeelt. Eesti Leegioni Sõprade Klubi taotluse küsimuse pidid kohaliku volikogu saadikud otsustama hiljemalt neljapäeval, 22. augustil, kuid volikogu otsustas moodustada viieliikmelise komisjoni, mis peab koostama mälestist puudutava otsuse eelnõu. Volikogu langetab selles küsimuses lõpliku otsuse 2019. aasta septembris.\nPraegu seisnevad volikogu esimehe Arno Peksari peamised etteheited SS-laste monumendile peamiselt ebatäpsustes sellel kujutatud sõduri püstolkuulipilduja ja vormi detailides ja selle allosas olevatele numbrites "1940-1945".\nSS-laste monumendi Lihula kalmistule tagasitoomise vastu võttis sõna reformierakondlasest saadik, endine Riigikohtu esimees Rait Maruste, kes nimetas Eesti Leegioni sõprade klubi algatust provokatsiooniks. Tema sõnul ei ole volikogul õigust otsustada monumendi taastamist isegi koopia kujul, kuna selle mahavõtmise otsustas vabariigi valitsus.\nLihula monumendist sai EKRE trump\nSputnik Eesti on juba kirjutanud, et kõigepealt paigaldasid Eesti natsionalistlike parteide ja organisatsioonide aktivistid mälestuskivi Waffen-SS 20. grenaderidiviisi sõduritele 2002. aastal Pärnus, kuid kuna see põhjustas skandaale ja proteste, monument demonteeriti.\nPärast Eesti ja rahvusvahelise üldsuse proteste demonteeriti monument taas Juhan Partsi valitsuse nõudmisel, kes kartis, et monumendiga seotud skandaal mõjub negatiivselt Eesti mainele ja soovile saada NATO ja EL-i liikmeks. Otsustavat rolli mängis seejuures USA suursaadiku seisukoht, kes reageeris natside käsilaste ülistamisele äärmiselt negatiivselt. Praegu asub skandaalne monument Tallinna lähedal Lagedil Eesti vabadusvõitluse eramuuseumi territooriumil.\nKõneleb Mart Helme\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) alustas 2018. aasta septembris oma valimiskampaaniat SS-laste monumendi koopia ajutise paigaldamisega Lihula kalmistule. Üritusel esinesid mitmed parteijuhid: praegune siseminister Mart Helme, Euroopa Parlamendi liige Jaak Madison ja Riigikogu esimees Henn Põlluaas.\nKõneleb Jaak Madison\nJuulis 2019 tõstatas EKRE esindaja ja Lääneranna vallavolikogu liige Meelis Malk teisaldatud monumendi mälestustahvli omandiküsimuse. Vallavolinikud ei suutnud ei kinnitada ega ümber lükata, et mälestustahvel kuulub Lääneranna vallale kui haldusreformi järgselt Lääneranna valla koosseisu tulnud Lihula valla õigusjärglasele.\nEKRE, monument, vallavolikogu, Waffen-SS, Lihula, Eesti


Hiina väetise Screener tootjate, tarnijate, tehase ja hulgi - Jiangsu Liangyou International masinaehitus Co., Ltd\nKodu > Tooted > Väetise masinad > Väetise Screener\nKombineeritakse funktsioonide 1、Three liikuvate transpordiliikide st ringõmblusi, elliptilised ja sirgjooneline, tulemuseks hea peegelduse. 2、Belt on vastu juhtimiseks screener Põhja. Diagonaal kaalud on tasakaalustatud ja madala müra. Läbivaatuse hull voolumõõtejaam tugi on täiustatud elastne... Rohkem\nRoller läbivaatuse (ehk drum screener) kasutatakse peamiselt tuulamise orgaaniliste ja anorgaaniliste väetiste niiskusesisaldusega alla 35%. See funktsioonide stabiilsed töötab, madal müratase, väike tolmu, suure võimsusega ja lihtne hooldada. Rohkem\nFFJZ seeria vibreeriv screener kasutatakse laialdaselt erinevate liitväetised ja orgaanilise väetise tuulamine. Omadused: See on vibreeriv mootor ja omadused: kõrge vibratsiooni sagedus, lihtsa struktuuriga, madal energiakulu ja madala müratasemega. Tooraine võib hoida suurem... Rohkem\nJiangsu Liangyou International masinaehitus Co., Ltd on üks juhtiv Hiina väetise screener tootjad ja tarnijad, Tere tulemast hulgi odavad väetise screener, väetise sifter, väetise liigitaja ja väetise sõelumine kohapeal meie tehasest.


Näitan 30 postitust - vahemik 91 kuni 120 (kokku 158 )\nAusat ajakirjandust on siiski veel päris palju. Nende jaoks kehtib veel eetikakoodeks, mida kindlasti ei järgi ei Objektiivi ega Telegrammi sarnased nähtused. https://meedialiit.ee/eetikakoodeks/\nKas ausaks ajakirjanduseks nimetad ka Delfit?\nDelfi võtab oma infot igalt poolt, delfi artiklite kvaliteet on väga erinev. A la naisteleht, mis on puhtalt pastakast imetud, õhtulehe uudised, mis ongi mõeldud olema kollased ja err uudised, mis üldjoontes kajastavad üsna sarnast infot, mida rahvusvaheline kvaliteetajakirjandus.\nAga see n.ö. rahvusvaheline kvaliteetajakirjandus lööb palli üsna selgelt koroona teemadel vaid ühte väravasse. Nagu ka ERR.\nÄkki sellepärast, et see ongi … tõde?\nSest kvaliteetajakirjandus peab toetuma faktidele. Kui miski on tõestatult sensatsioonimaiguline, on sellel nii suur rahaline väärtus taga, et ükski uudistekanal ei jätaks seda kajastamata. Seega kui need tunnustatud meediaväljaanded, millel kvaliteedikontroll päriselt ka toimib, midagi ei kajasta, on üsna suur tõenäosus, et vähemalt hetkel pole sellele uudisele võimalik piisavalt tõendusmaterjali leida.\nSa pole märganud, et see nende kajastatav… tõde on pidevas muutumises, iga natukese aja tagant jälle uued seisukohad, mida alles pool aastat varem välistatud on?\nJust nimelt – suuri erinevusi ei ole 🙂\nKas see üldtunnustatud Reuters sellest ka kirjutas, milliste ettevõtete juhatuses nende endine CEO veel liikmeks on?\nReutersi saidil peab see James vajalikuks ennast Jimiks nimetada 😀\nAga sa pole märganud, et niimoodi maailma avastataksegi? Tõde ongi see, mis on tollel ajahetkel faktidega kinnitatud parim teadmine. Kahe kuu pärast võib tõde juba muutunud olla, kui on leitud uusi fakte.\nAppi, ta on ikka nii loll, et ei saa sellest loogikast ju aru.\nHahaa, ilmselt küll 😀.\nSeega kui need tunnustatud meediaväljaanded, millel kvaliteedikontroll päriselt ka toimib, midagi ei kajasta, on üsna suur tõenäosus, et vähemalt hetkel pole sellele uudisele võimalik piisavalt tõendusmaterjali leida.\nVõi ei taheta seda mingil põhjusel teha.\nJust see nad usaldusväärseks teeb. Uue asja kohta tulebki pidevalt uut infot ja vastavalt sellele hinnatakse teadmised ümber. Meie saame siiski lähtuda parasajgu teadaolevast.\nJa valitsus tahab oma riigile ja rahvale halba sellepärast et…?\nmeediaväljaanded, millel kvaliteedikontroll päriselt ka toimib…\nKvaliteedikontroll on nummi nimetus kallutatuse kohta\nTeema tuletas mulle meelde mu paari vestlust äiaga, kes on väga armas inimene muidu aga kelle söömisharjumused on minu/meie pere omast kardinaalselt erinevad.\nTa tahab väga külakostiks lauale tuua midagi, lastele tahab maiustusi tuua jne. Eks pensionär valib kõige odavamaid tooteid ja paraku need on kõik siis kõige hullemate E-ainete kombod.\nMeie eelistame mahedat, E-vaba, otse taludest. Ühesõnaga oleme üsna teadlikud toidu kasvatamise, käsitlemise jm teemade osas.\nÜkskord, kui hakkasin ääri veeri üht tordi pakendit lugema (nn šokolaadi tort, mille šokolaadi sisaldus oli 0%) ja talle rääkima, et millest see tort tegelikult koosneb… Ta reaktsioon oli selline, et vaatas mind nagu mingit uhhuud ja vandenõuteoreetikut n-ö. Ütles, et torti reklaamitakse teles, seda müüakse suures kaubandusketis, meil on terve armee ametnikke, kes vastutavad, et toit oleks kvaliteetne ja tootja ju ometigi ei tee ju solki. Uuringud asovärvide ja naatriumglutamaadi kahjulikkusest on jura- kui need on kahjulikud, miks neid siis kasutatakse, eksole!? Et tema usub küll, et need e-ained jm koostisosad on tervisele ohutud.\nÜhesõnaga, soojalt soovitas usaldada eksperte e tootjaid ja järelevalvet ning mitte üle mõelda ja fantaseerida ega uskuda igasugust jura.\nMinu õppetund sellest oligi, et inimesi, kellel on mingisugune kindel maailmapilt ja USK kuidas asjad ON, on ülimalt keeruline nn valgustama hakata. Nende senine maailm vajuks ju kokku.\nAga miks nõutakse inimestelt sellises olukorras selle uue asja kohta pidevalt muutuva teaduse n-punktis pädevate väidete (mille kohta teadlased teoorias ka ise nendivad, et ei pruugi paika pidama jääda) põhjal oma tervise kaalule panemist? Jah, nõutakse. Ei ole mõtet jauratagi, et süstimine on vabatahtlik – arvete maksmine näiteks ei ole vabatahtlik, töökohti on inimestel siiski vaja hoida.\nAga sa ise oled ju samasugune. Lihtsalt usud teisi asju.\nUuringud asovärvide ja naatriumglutamaadi kahjulikkusest on jura- kui need on kahjulikud, miks neid siis kasutatakse, eksole!? Et tema usub küll, et need e-ained jm koostisosad on tervisele ohutud. Ühesõnaga, soojalt soovitas usaldada eksperte e tootjaid ja järelevalvet ning mitte üle mõelda ja fantaseerida ega uskuda igasugust jura.\nArvad, et sured poest ostetud toitu tarbides? Sellel vanemal härral on õigus.\nAga miks nõutakse inimestelt sellises olukorras selle uue asja kohta pidevalt muutuva teaduse n-punktis pädevate väidete (mille kohta teadlased teoorias ka ise nendivad, et ei pruugi paika pidama jääda) põhjal oma tervise kaalule panemist?\nSest alternatiiv on veel hullem – lõputud ühiskonna sulgemised, lõputud piirangud, suremuse suurenemine teistesse haigustesse tänu plaanilise ravi seisakutele. Samal ajal immuunpuudulike inimeste organismides muteeruvad covid viirused saavad võimaluse veel ohtlikumaks muteeruda, kuna covid tase ühiskonnas püsib jätkuvalt liiga suurena.\nAlati ei ole võimalik valida hea ja halva vahel. Vahel on valikud vaid halva ja veel halvema vahel.\nHakkab juba juhtuma, muidugi teised haigused on süüdi….\n– 81-aastasel mehel 1 päev pärast 3. vaktsiiniannust isheemilise ajuinfarkti (siinustromboosi) teket;
– 86-aastasel mehel 22 päeva pärast 3. vaktsiiniannust isheemilise ajuinfarkti teket, millele eelnes tõsine rütmihäire (kodade virvendusarütmia);
– 74-aastasel naisel 1 päev pärast 3. vaktsiiniannust isheemilise ajuinfarkti teket;
– 83-aastasel naisel samal päeval 2. vaktsiiniannusega isheemilise ajuinfarkti teket.\nKui lühikese aja jooksul tehakse väga palju vaktsiine, siis igal juhul peale mõnda vaktsiini sureb keegi ära. Sest inimesed surevad niikuinii. Ka ilma vaktsiinita.\nSuure farma onkel ütleb välja, et tegu on geeniraviga ja teadlikult kohe alguses ei nimetatud asja õige nimega, sest siis oleks inimesed enamuses sellele vastu olnud. Nüüd aga, kui dzinn purgist juba välja lastud on, siis takkajärgi võib teada anda küll, et tegu on siis nimelt geeniraviga:\nLink ka, muidu keegi ju ei usu:\nNo see sõltub, kuidas antud isik defineerib geeniravi. mRNA vaktsiinide tehnoloogiast ei ole mitte keegi saladust teinud. On täielik vale väita, et modifitseeritakse geene. Ei modifitseerita. Küll aga laias laastus, kui kasutada definitsiooni, et geeniteraapia mõjutab geeni ekspressiooni ( ehk siis seda, kas geeni kasutatakse või mitte antud ajahetkel), siis jah, võib seda nii nimetada. Aga absoluutselt kõik vaktsiinid mõjutavad geeniekspressiooni. Keskkond ka mõjutab geeniekspressiooni. Ei maksa ühel sõnal, mille sisust sa aru ei saa, end nii hirmutada lasta.\nTa reaktsioon oli selline, et vaatas mind nagu mingit uhhuud ja vandenõuteoreetikut n-ö. Ütles, et torti reklaamitakse teles, seda müüakse suures kaubandusketis, meil on terve armee ametnikke, kes vastutavad, et toit oleks kvaliteetne ja tootja ju ometigi ei tee ju solki. Uuringud asovärvide ja naatriumglutamaadi kahjulikkusest on jura- kui need on kahjulikud, miks neid siis kasutatakse, eksole!? Et tema usub küll, et need e-ained jm koostisosad on tervisele ohutud.\nPerekoolikas in a nutshell 😀\nAga absoluutselt kõik vaktsiinid mõjutavad geeniekspressiooni. Keskkond ka mõjutab geeniekspressiooni. Ei maksa ühel sõnal, mille sisust sa aru ei saa, end nii hirmutada lasta.\nMiks selles kontektsis siis on vaja mRNA vaktsiinidest kuidagi eraldi rääkida (nagu antud lõigus), kui nad muudest vaktsiinidest ei erine?\nSeepärast, et tavainimene ei tee DNA-l ja RNA-l vahet ja sellest tekib ka hirm RNA vaktsiinide osas.\nPäris hea näide, kuigi tegelikult ei rakendu antud juhul väga hästi, sest eri valdkonnad on erinevalt reguleeritud ja ilmselgelt mingite maiustuste koostisosade (mille suurim kahju on ülekaal ohjeldamatu ületarbimise korral) reguleeritus on hoopis teisest maailmast kui meditsiini. Muidugi on maailmas palju valdkondi, mis polegi reguleeritud ja iga müügimees saab end “teaduspõhise” spetsialistina esitleda, inimene peab kuigipalju ikka ise aru saama, kui oluline antud teema on ja vastavalt ka kes antud teemas usaldusväärsem ja kompetentsem on. Aga olen nõus, et toitumisnõustamisega on asi käest läinud ja igasuguseid posijaid alatest suunda mudivatest šarlatanidest kuni äralobistatud toiduliitudeni on selgelt liiga palju ja seda tuleks korrastada rahvatervise huvides.\nTegelikult rahva tervisele aitaks väga oluliselt kaasa see, kui oleks nö magusamaks, ehk siis suhkur ja mingist protsendist enam suhkrut sisaldavad tooted oleks enam maksustatud. Sest nagu näha ka covidi puhul, inimesed ei ole kuigi altid tervisealaseid soovitusi järgima, isegi kui nad teavad, mis on tervisele parem. Ühiskond aga maksab solidaarselt ebatervislikust eluviisist tingitud kulud kinni.


EMMA ROBERTS (NÄITLEJA) WIKI, ELULUGU, PIKKUS, KAAL, BEEBI, VANUS, POISS-SÕBER, PERE, PUHASVÄÄRTUS, KARJÄÄR, FAKTID - STARSGAB\nEmma Roberts (näitleja) Wiki, elulugu, pikkus, kaal, beebi, vanus, poiss-sõber, pere, puhasväärtus, karjäär, faktid\nKes on Emma Roberts? Sündinud New Yorgis Rhinebeckis, Ameerika näitleja ja laulja. Ta kuulutas tähtkuju peaosa eest Addie Singerina Nickelodeoni telesarjas Unfabulous aastatel 2004–2007. Lisaks debüteeris ta näitlejana üheksa-aastaselt Ted Demme 2001. aasta draamafilmis Blow. Hääletage elulookirjeldusi ja teadke rohkem Emma Roberts Wiki, Bio, Pikkus, Kaal, Beebi, Vanus, Poiss, Perekond, Puhasväärtus, Karjäär ja palju muud tema kohta käivat fakti!\nEmma Roberts Pikkus ja kaal\nKui pikk on Emma Roberts? Ta seisab 5 jalga 1 kõrgusel või 1,57 m või 157 cm kõrgusel. Ta kaalub umbes 55 kg. Tema keha mõõtmed on 34–26–35 tolli. Ta kannab rinnahoidja tassi suurust 33 C. Ta on ka spordifriik. Tal on ilusad sarapuu silmad ja blondid juuksed.\nTegelik nimi Emma Rose Roberts\nHüüdnimi Emma Roberts\nSünnipäev 10. veebruar 1991\nSünnikoht Rhinebeck, NY\nKõrgus umbes 5 jalga 1 tolli (1,57 m)\nPoiss Garrett Hedlund\nBeebi / lapsed Jah\nEmma Roberts Bio, vanus ja perekond\nKui vana on Emma Roberts? Tema sünnipäev on 10. veebruaril 1991. Praegu on ta 29-aastane. Ta omab Ameerika kodakondsust ja kuulub segarahvusse. Tema sünnimärk on Kaalud. Ta sündis Rhinebeckis, NY-s. Tema ema nimi on Kelly Cunningham ja isa on näitleja nimega Eric Roberts. Tema vanemad läksid lahku, kui ta beebi oli. Ta on isa kaudu inglise, šoti, iiri, kõmri, saksa ja rootsi päritolu.\nKes on Emma Robertsi poiss-sõber? 2014. aastal kihlus ta teise Ameerika õuduslugude näitleja Evan Petersiga. Hiljem läks paar lahku. Siis, 2016. aastal, hakkas ta kohtuma Christopher Hinesiga. Pärast seda, 2019. aastal, hakkas ta kohtuma Garrett Hedlundiga ja mõlemad ootavad praegu oma esimest ühist last, poega.\nTal on oma Instagrami konto all peale TikToki tohutu fänn. Alates septembrist 2020 on tal Instagrami konto all 13,9 miljonit jälgijat.\nJah ... ma olin see, kes selle kõik maha lõi #jenga @semanovich @iamharrysweeney @sweeneydavidm 🥊🤍\nJagatud postitus Emma Roberts (@emmaroberts) 11. mail 2020 kell 10:56 PDT\nEmma Roberts Karjäär ja puhasväärtus\nKui suur on Emma Roberts netoväärtus? Näitlejadebüüdi tegi Roberts üheksa-aastaselt Ted Demme 2001. aasta draamafilmis 'Blow'. See oli esimene film, mille ta proovis proovis käis. 2005. aastal andis Roberts välja debüütalbumi pealkirjaga Unfabulous and More. Nagu aastal 2020, on tema netoväärtus hinnanguliselt üle 350 miljoni dollari (USD).\nFaktid Emma Robertsist\nNäitleja Evan Petersiga hakkas Roberts kohtuma 2012. aastal pärast seda, kui nad töötasid koos filmis 'Täiskasvanute maailm'.\n2013. aasta juulis, kui nad peatusid hotellis Quebecis Montrealis.\nKeegi kuulis oma toast tulev vaidlust pealt ja kutsus politsei.\nPärast tulist vaidlust olid nad hakanud üksteist lööma.  Politsei saabudes arreteerisid nad Robertsi.\nPetersit ei arreteeritud, kuna Robertsil puudusid kohe nähtavad vigastused.\nPeters keeldus süüdistuste esitamisest ja Roberts vabastati mitu tundi hiljem.\nÜhisavalduses nimetas paar seda kahetsusväärseks juhtumiks ja arusaamatusteks ning teatas, et teevad koostööd, et sellest mööda minna.\n2014. aasta märtsis kinnitas Peters, et tema ja Roberts olid kihlatud.\n2019. aasta märtsis teatati, et Roberts ja Peters olid lahku läinud.\n6262 ingli number\nsusan li rebaseäri\nloni andersoni rinnahoidja suurus\nanna mcnulty netoväärtus


Harkujärve kogukonnakiriku õpetaja aastakiri – Harkujärve Kirik & Kogukonnakeskus\nAjal mil räägitakse, et kirik on langustrendis, mil Euroopas täidetakse tühjenenud kirikuid algse visiooni ja otstarbega vastuolus olevate tegevustega, asutame meie uusi kogudusi ja anname ühtlasi ka tühjaksjäänud kirikutele sisu, mida ümberkaudne kogukond kõige rohkem vajab. Peapiiskop Urmas Viilma juhtis jõuluajal Harkujärvel kõneledes tähelepanu asjaolule, et Eestis on taasiseseisvuse ajal renoveeritud või kasutusele võetud üle neljakümne kiriku ja kabeli. Oleme uhked ja tänulikud, et 27. veebruaril asutati EELK Harkujärve kogudus. Asutamiskoosolekul, mida juhtis praost Jaan Tammsalu, valiti kogudusele juhatus ja nõukogu, saadikud praostkonna sinodile ja revisjon. Koguduse juhatuse esimeheks valiti Hando Laanet.\nVeebruaris tähistasime lapsehoiu „Inglitiib“ viiendat sünnipäeva. Täname lapsevanemaid usalduse ja tunnustava tagasiside eest. Suvel profileeriti väikelaste hoid ümber raske ja sügava puudega laste hoiuks, mille järgi on suur vajadus. Väikelaste hoidu pakub edaspidi Harkujärve Lasteaed. Meil on nüüd juhtiv osa EELK ja Sotsiaalkindlustusameti (SKA) ühisprojektis Raske ja sügava puudega laste abistamine. SKA partner teenuse osutamiseks Harjumaal on EELK Diakoonia. Teenuse juht on Keili Kollamaa-Rander. Osaleme ka partnerluses Töötukassaga ning pakume võimalust vabatahtliku töö tegemiseks meie kirikus. Läinud aastal sai Töötukassa vahendusel vabatahtliku töö võimaluse Harkujärvel 4 inimest. Koguduse liikmetest ja sõpradest vabatahtlikke toimetas kiriku juures erinevate ülesannetega kokku oma veerandsada inimest. Majandustöid on korraldanud Hando Laanet, Remet Rander, Toomas Andres, Risto Abel, Toomas Ots. Eraldi tahan esile tõsta perekond Keremi – Simmo ja Kristini – annetust. Nemad ehitasid ja sisustasid meile köögi. Õpetame seal lastele söögitegemist. Kööki on võimalik koos soklikorruse saaliga ka rentida, olgu siis põhjuseks kurb või rõõmus sündmus.\nKoostöös EELK Diakoonia ja Kohila puuetega inimeste töökeskusega korrastasime kaldtee ja paigaldasime sellele käsipuud. Nüüd pääseb nii lapsehoidu kui kirikusse ka ratastooliga. Eriline ilu on asjaolus, et erivajadustega mehed tegid head tööd erivajadustega laste heaks. Juhendasid Remet Rander ja Kadri Kesküla.\nSuures saalis said puhastatud ja värvitud kõik seinad, parandatud idaküljel akent hoidev tala ning tagauks. Järgmisel suvel jätkame koridoride ja rõduga. Vajalikud on ka välistööd trepi ja kaldtee põskede renoveerimise näol. Oleme tänulikud Tiit Zeigerile ja Akzo Nobel Baltics AS-le nii värvi kui konsultatsioonide eest. Kvaliteetse värvimistöö eest täname Ariel Süvarit, Jane Kassi peret ja Agnus Dei Üprust.\nEsimesel poolaastal tegutses kogukonnakirikus Loovuslabor – Evelina Bartške ja Kaja Roosvee- teisel poolaastal pakuti noortele ja täiskasvanutele meisterdamisvõimalusi Alasniidu seltsi poolt. Draamastuudiot juhib Fea Üprus, Shindo võimlemist jätkuvalt Hillar Pliiats, mustlastantsu õpetab ja trenni juhendab Lehti Kostabi. Huviringide töös osaleb üle poolesaja õpilase. Seda tegevust toetab Harku Vallavalitsus Noorsootöö SA kaudu. Meie lähedasim ja olulisim naaber on Harkujärve Põhikool. Laste ja perede kirik ei saa ilma lasteta. Advendiajal tuli koolipere kirikusse, et üheskoos laulda ja mõista jõulusündmuste tähendust. Osales üle kahesaja õpilase ja täiskasvanu.\nToimus palju erilisi kultuurisündmusi. Kevadest jaanipäevani oli avatud Eesti kunsti näitus Ülo Üpruse erakogust. Eksponeeritud oli üle saja töö (Eerik Haamer, Andrus Johani, Elmar Kits, Eduard Wiiralt, Aino Bach, Hilda Üprus, Alfred Kongo, Ülo Sooster, Amandus Adamson, Voldemar Väli, Peet Aren, Kristjan Teder jt).\nMuusikaelamusi pakkusid Suurupi naiskoor „Meretule“ ja Tabasalu Ühisgümnaasiumi Poistekoor (dirigent Elen Ilves), Saku segakoor „Tuljak“ (Tiina Sooba), Kandleansambel LiuLI, ERKI Kammerkoor (Mareks Lobe), Eesti Koorijuhtide Naiskoor (Elen Ilves), Pärnu Kammerkoor (Elo Kesküla) ja Pärnu Segakoor „Endla“ (Kadri Põder). Tallinna Sotsiaalkeskuse ansambel „Miraaž“ (Vaike Sarn), Kose Kiriku Pasunakoor (Kahro Kivilo) jt. Esietendusid Fea Stuudio lastelood „Lumivalgeke“ ja „Pipi jõulud“, Pipi tuleb jälle jaanuaris. Läbi viidi mitmeid sotsiaaltöö, kuriteoennetuse ja rahvahariduse alaseid koolitusi ja seminare. Olime nõu ja jõuga abiks Alasniidu seltsile pereolümpia korraldamisel. Pidasime luuleõhtuid ja teeõhtuid. Meeldejääv oli Hiina õhtu koos massaažiga. Meister Li juurde oli elav järjekord hilisõhtuni. Maikuus oli tuntud gospellaulja Nina Astroni kontsert, suvel toimusid perepäevad ja juba viies Kaine Jaan – laste ja perede jaanituli aiandi värava juures oleval platsil. Täname Enn Tamperet. Oktoobris avasid peapiiskop Urmas Viilma ja justiitsminister Urmas Reinsalu konverentsi ristivanemluse väärtustamisest. Advendiajal tõi vallavanem Erik Sandla kirikusse advenditule. Pühal Jõuluõhtul teenisid muusikaliselt Ülle ja Karoliine Ritsbek, vana-aasta teenistusel Tähe Lee Liiv.\nAino Järvesoo 108. sünnipäeva tähistati läti kooride ja Rapla koguduse koori ühislaulmisega. Oleme alustanud ettevalmistustöid Aino Järvesoo 110 sünniaastapäeva läbiviimiseks. Siis avatakse Aino bareljeef. Töö valmib skulptor Tõnis Paberiti ateljees.\nKonsistoorium tegi otsuse osaleda kiriku omandamiseks võetud pangalaenu kustutamises. Loodame tulemuseni jõuda veel enne vabariigi aastapäeva. Siis saab Harkujärve kirik vastloodud koguduse päris oma koduks. Võibolla teate teiegi kedagi, kes vajab taolist kodu. Me ootame rõõmsal ja elevil meelel. Oleme valmis vastu võtma kõiki, kes pole veel leidnud oma kodukogudust ja kes jagavad meie visiooni avatud kogukonnakirikust kogukonna keskel.\nJumalateenistustel musitseerib Ülle Ritsbek. Asendanud on ka Peeteli ja Rannamõisa kirikute organistid. Kaasa löönud on Priit Sild ja Margus Liiv. Ringide tööd ja ruumide rentimist koordineerib Agnus-Dei Üprus. Kui soovite tähistada tähtpäevi, pidada koolitusi või koosolekuid, siis võtke temaga ühendust aadressil info@inglitiib.eu Meie uksed on seltsidele, vabaühendustele ja huvilistele avatud igal tööpäeval 13.00 – 17.00. Kui on trenni- või stuudiovaba õhtu, siis ka muul ajal. Mustlastantsu ja Pipi etendust võib ka pidudele tellida.\nTänan kõiki hea tahte inimesi, kes on leidnud võimaluse panustada Harkujärve Kogukonnakiriku taastamisse ja käivitamisse. Lisaks Harku valla toetusele oleme võinud kogeda ka kohalike elanike ja kaugemate mõttekaaslaste tuge. 7500 eurose annetuse tegi Eventus Ehitus OÜ. Riigieelarvelise eraldise eest kandis hoolt Tarmo Kruusimäe. Eraisikutest püsiannetajad 2018 olid Janek Mäggi, Eha Abel, Fea Üprus, Sirje Semm, Johann Dieter Heitmann, Margita Tuulik, Toomas Andres, Marina Liinar, Galina Kaupmees, Elma Paju, Aili Tõniste ja Sulev Kuuskmäe. Enamik neist toetab kogukonnakiriku tööd igakuiselt, seda on lihtne teha püsikorraldusega. Oleme tänulikud Helsinki Alppila koguduse ja Estlandhilfe ja Jörn Schneideri toetuse eest. Suur tänu teile. Palun soovitage ka oma sõpradel kaaluda võimalust kogukonnakirikut toetada.\nMe astume uude aastasse lootusrikkalt ning töötahteliselt. Soovime teile õnnelikku uut aastat. Jumalateenistused algavad Harkujärve kogukonnakirikus igal pühapäeval kell viis õhtul. Järgige tähte! Kohtumiseni!\n„Täht käis nende ees!“ Mt 2\n← Advendiaja kontsert-jumalateenistused\nHarkujärve kirik kuulub nüüd kogudusele →


Nimed (219118 / 360)\nSÜNNIKUUPÄEVA ISELOOMUSTUS - 18. JAANUAR\nKuupäev: 18. jaanuar\n18. jaanuaril sündinud inimene on sihikindel ja oma põhimõtetes kindel. Ta ei ole inimene, kes laseks ennast teistel inimestel mõjutada.\nTal on head ärilised ja organisatoorsed võimed, mida ta ka edukalt ära kasutab. Seetõttu on tal head võimalused oma ettevõtmistega üsna kaugele jõuda. Kõik asjad, millega ta ennast seob, peavad aga talle pakkuma huvi ja positiivseid emotsioone, sest vastasel korral kaotab ta kiiresti oma kannatuse.\nTeda võib pidada tõeliseks töönarkomaaniks, kes tihtilugu võib endale isegi tervisehädasid tekitada, kuna ei oska õigel ajal aega maha võtta ja puhata. Tihtilugu võivad töötegemise tulemusena kannatada ka tema inimsuhted, eriti just pereelu.\nEhkki ta tahab olla materiaalselt kindlustatud, pole raha teenimine tema jaoks liikumapanevaks jõuks. Vajalikku energiat saab ta sellest, kui saab midagi konkreetset korda saata ja oma jälje maha jätta.\nInimsuhetes on ta avatud ja rõõmsameelne, kuid saladusi oskab ta hästi hoida. Ka ei räägi ta oma plaanidest, vaid eelistab nendest rääkida tagantjärgi, kui plaanid on juba ellu viidud.\nTal on hästiarenenud õiglustunnetus. Seepärast kaitseb ta alati nii enda kui ka teiste inimeste õigusi ja huve.\nTa oskab tajuda seda, millised on teiste inimeste tegelikud motiivid, mis võimaldab tal ennast negatiivsetest inimestest eemale hoida.\nAmetialaselt võiks ta valida endale ameti, kus on võimalik oma tegevusi juhtida ja otsuseid langetada. Ta ei ole inimene, kes suudaks ennast ametialaselt teostada teiste inimeste käske täites.\nArmuelus on ta kirglik ja tähelepanelik. Ta suudab üsnagi hästi mõista seda, mida partner temalt ootab. Tal on mõnevõrra raske oma tunnetest rääkida, mistõttu peaks partner teda selles osas toetama ja julgustama. Partnerlussuhtes on ta truu, kiindunud ja helde.\nÖökulli kujuke: punane aventuriin\nPunasest aventuriinist öökulli (kaku) kujuke. Kujukese orienteeruv suurus: 26-29 mm x 26-29 mm x 37-42 mm, kaal umbes 70-90 gr. Kuna tegemist on loodusliku kiviga, siis on iga kujuke välimuselt veidi erinev. Samuti võib erineda mõnevõrra graveering. Pakis üks kujuke.\nHõbedast (proov 925) kaelakett merihobukest kujutava ripatsiga. Ripatsi suurus on 22 x 6 mm. Keti pikkus on 38 cm, kett on 1,2 mm läbimõõduga.


Väetis Osmocote PRO 19-9-10+2MgO+te / 5-6k 25kg - Aednik24.ee\nVäetis Osmocote PRO 19-9-10+2MgO+TE sobib kasutamiseks põhiväetisena ampli- ja konteinertaimede kasvatamisel segatuna kasvusubstraadi hulka. Toitained vabanevad 5…6 kuu jooksul graanulitest vastavalt temperatuurile ja taim on toitainetega ühtlaselt varustatud kogu väetise mõjuperioodi jooksul. Sobib ka kasutamiseks kombineerituna vees lahustuvate väetistega.\nSoovitatavad kulunormid on järgmised. Madala toiteainete vajaduse korral tuleb väetada puukooli konteinertaimi 1,5-2,5g/l, potitaimi 2,0-3,0 g/l substraadi kohta. Keskmise toitainete vajaduse korral väetada puukooli konteinertaimi 2,5-3,5 g/l, potitaimi 3,0-4,0 g/l substraadi kohta. Kõrge toitainete vajadusel väetada puukooli konteinertaimi 3,5-4,5 g/l ja potitaimi 4,0-5,0g/l substraadi kohta.\nVäetis Osmocote PRO sisaldab üldlämmastikku 19 %, millest on nitraatlämmastikku 6,3% ja ammooniuumlämastikku 8,2%. Väetis sisaldab lisaks vees lahustuvat fosforit 6,8 %, vees lahustuvat kaaliumit 10 %, vees lahustuvat magneesiumit 1,3 %, vees lahustuvat boori 0,01 %, vees lahustuvat vaske 0,003 %, vees lahustuvat rauda 0,06 % ning vees lahustuvat mangaani ja molübdeeni 0,001 %.


Vastanduvad jõud — Sirp\nDonald Trump võitis sel nädalal vabariiklaste eelvalimised veel kolmes osariigis, nii et nüüdseks on tal teel vabariiklaste presidendikandidaadiks selline edumaa, mida teistel on väga raske ületada. Trumpil on koos 619 delegaadi hääl 1237 vajalikust.\nKuivõrd Trump võib saada vabariiklaste kandidaadiks USA presidendiametisse, siis ragistavad analüütikud ajusid juukseid püsti ajava tulevikustsenaariumi üle, mil Ameerika presidenditoolil istuks Donald Trump. Mees, kes on öelnud, et teda ei huvita NATO ja selle julgeolekugarantiid, et Euroopa konfliktid ei vääri ameeriklaste eluga riskimist ning et Vladimir Putiniga saab asju ajada.\nÜlimalt populistlik ja kasimatu keelega poliitik, keda süüdistatakse viha ja vägivalla õhutamises, kes on sõna võtnud kõigi vähemuste vastu, olgu need siis naised, latiinod (USA suurim vähemusgrupp ja oluline osa valijaskonnast), loomulikult kõik islamiriikidest pärit põgenikud, kes olla Trumpi arvates terroristid. Trump on väljendanud toetust julmale piinamisele ja massilisele väljasaatmisele.\nTõenäoliselt muidugi isegi juhul, kui Trumpist saaks president, hoiaks administratiivne puhver hullema ära, kuid mõtlema paneb asjaolu, et selliste vaadetega inimene USA presidendikandidaadina üldse tõsiseltvõetavaks on tõusnud.\nKuid Euroopaski on äärmuslikult palju näiteid äärmuslike vaadete esilekerkimisest. Kogu maailm ootab, kas juunikuise Brexiti tulemusena otsustavad britid Euroopa Liidust lahkuda. Brexit on küll konservatiivide algatatud, kuid ka Briti leiboristid on valinud end juhtima äärmuslike vaadetega poliitiku Jeremy Corbyni.\nUngarit valitseb Viktor Orbán, kes on vägagi kriitiliselt Euroopa Liidu suhtes meelestatud ja ähvardanud Ungari lahkumisega Euroopa Liidust. Slovakkias võttis valimistel võidu peaminister Robert Fico populistlik vasaktsentristlik SMER. Poolaski on võimul üsna radikaalsed jõud. Ning Saksamaal ei lähe Angela Merkelil enam pehmelt öeldes hästi.\nPresidendivalimised on tulekul Prantsusmaalgi, ning oma šanss on paremäärmusliku Rahvusrinde juhil Marine Le Penil, kes mullustel regionaalsetel valimistel juba häirekella andis. Le Pen on lubanud presidendiks saades korraldada Prantsusmaal samuti Euroopa Liidust väljaastumiseks referendumi, nn Frexiti, lahkuda NATOst ja natsionaliseerida ettevõtted.\nMida sellest järeldada? Häda, häda igavest, võiks vastata luulelainel. Kuid ikkagi, millega seletada äärmuslike populistlike senistele vastanduvate vaadete jõulist esiletungi ning ootamatult suurt populaarsust? Kas asjaoluga, et Euroopa ägab rändekriisis? Slavoj Žižek on öelnud, et Euroopa defineerib ennast liigselt (või on lasknud end defineerida) hirmu kaudu pagulaste ees. Või on asi pigem selles, et sotsiaalne kihistumine ning majanduslik ebavõrdsus on nii siin kui ka sealpool lompi tekitanud suures hulgas inimestes täieliku lootusetustunde ning ainsa väljapääsuna tundub vastandumine kõigele senisele, isegi kui see tähendab senistest väärtustest loobumist.


Ühe autoimmuunse seisundi olemasolu võib suurendada teise tekkimise riski. Kaal võib põhjustada veresuhkru taseme tõusu ja pankreas ei pruugi olla võimeline tootmiseks piisavalt insuliini tootma. Patsienti tuleb õpetada abivahendeid kasutama ning ta peab survejagajat kandma aktiivsel ajal pidevalt — ei ole vahet, kas ta liigub kodus või väljas, iga samm on surve. Varajane ravi saamine aitab inimesel vältida pikaajalisi diabeedi tüsistusi, nagu liigesekahjustused ja väärarendid. Sageli ei märka diabeedihaiged iseenesest artriidi tunnuseid.\nEestis on diabeet diagnoositud umbes 70 inimesel. Kuna 2. Diabeedivorme on kümneid erinevaid.\nPraeguse arusaama kohaselt tähendab diabeet eri haiguste kogumit. Nende ühine nimetaja on energia ainevahetuse häire, mis väljendub vere suurenenud suhkrusisaldusena. Maailma terviseorganisatsioon WHO on liigitanud enamlevinud diabeedivormid järgmiselt: tüübi diabeet, mille põhjus on insuliini tootvate beetarakkude hävimine autoimmuunpõletiku tulemusel.\nRasedusaegne diabeet, mille põhjus on hormonaalsetest muutustest tekkinud suurenenud insuliinivajadus. Muudest põhjustest Diabeet valu liigesed diabeet, mille põhjus on näiteks kõhunäärme põletik, hormonaalsete funktsioonide häire, kõhunäärme operatsioon või Eestis haruldane hemokromatoos ehk raua ainevahetushäire. Liigitusi on veel.\nDiabeet ja kaasuvad haigused Südame- ja veresoonkonnahaigused — ateroskleroosi haigestumise risk on 3—5 ja aju verevarustuse häiretesse haigestumise risk on 2—4 korda suurem kui elanikkonnal keskmiselt. Diabeetiline nefropaatia.\nDiabeetilise jala hooldus ja ravi – saartruu.ee\nDiabeetik võib kanda number väiksemaid jalatseid ja mitte märgata sellest tekkivaid probleeme. Ka juhuslikult jalatsisse sattunud võõrkeha jääb mõnikord märkamata ning sellest saab alguse tõsine haavand, mille ravi kestab kuid. Traumade vältimine on haavandite ennetamise üks eeldusi.\nPatsient peab arvestama teatud soovitustega, et osata ise haavandiohtu vältida. Kindlasti on tähtis õige jalatsivalik. Uusi jalatseid ostes peab neid kindlasti proovima mõlemasse jalga.\nSeetõttu ei ole mõistlik osta jalatseid internetist. Jalats peab sobima kohe esimesel proovimisel. See ei tohi olla ka liiga suur, sest jalas loksudes võivad tekkida villid.\nTuleb arvestada, et jalats vastaks jala kujule ja järgiks individuaalseid võimalikke deformatsioone.\nSeetõttu võiks pigem valida ortopeedilise ja kinnise vähemalt rihmkinnitusega jalatsi. Selline valik väldib hõõrdumisi ja ka ebastabiilsust. Jalatsid tuleb osta õhtupoolsel ajal, sest päeva jooksul jalad veidi tursuvad. Uusi kingi tuleb kindlasti esialgu paari tunni kaupa kanda, et jalg saaks harjuda. Diabeetik peab teadma, et ta ei tohiks paljajalu käia — selle põhjus Diabeet valu liigesed taas traumaoht.\nJalatsis tuleb alati kanda sokke, sest need aitavad vältida hõõrdumist. Valida tuleks pigem tugeva kummita sokk, kontrollima peab ka sokiõmblusi.\nLiiga tugevate rantide korral tuleb sokki kanda pahempidi. Diabeetikule peab rääkima, et ta kontrolliks oma jalgade seisundit iga päev.\nVajadusel võib selleks kasutada peeglit. Nii saab õigeaegselt reageerida mikrotraumadele, hõõrdumisele, villidele, naha liigsele kuivusele. Hüperglükeemiast tulenevate muutuste toimel muutuvad lihased, sidekoed ja ligamendid patoloogiliselt kõvaks. Nii tekib liigeste jäigastumine ja jalalihaste koordineeritud töö on häiritud. Haiguse arenedes väheneb märkimisväärselt käte ja labajalgade väikeste lihaste mass. See omakorda viib jäsemete biomehaanika muutusteni.\nSuurenenud rõhuga piirkondadesse hakkab intensiivselt moodustuma kallus.\nSuureneb koormus metatarsaalliigestele. Nahk on liiga kuiv ja ei suuda stressiolukorraga toime tulla ning nii tekkib survepiirkonda haavand. Ka haavandi teke võib diabeetikul tundlikkuse vähenemise tõttu jääda esialgu märkamata. Järgima peab haavaravi põhimõtteid Esmatähtis labajala haavandi ravi tingimus on surve vähendamine.\nSelleks tuleb kasutada kõiki võimalusi: tallatoed, abivahendid Diabeet valu liigesed, pehmendused varvaste vahele ja päka alla, individuaalsed meetodid plaastrite või sideme paigaldamisel, et kaitsta kahjustunud piirkonda. Reegel on alati, et kahjustunud piirkonda ei tohi sidematerjaliga mahulisemaks muuta, kuna selline sidumine lisab survet veelgi.\nPatsient peab mõistma, et asendi muutmine on haavandi ravi oluline tingimus. Patsienti tuleb õpetada abivahendeid kasutama ning ta peab survejagajat kandma aktiivsel ajal pidevalt — ei ole vahet, kas ta liigub kodus või väljas, iga samm on surve. Vajadusel võib lisaks kasutada ka keppe, karke, spetsiaalseid survet korrigeerivaid jalatseid või taldu, isegi voodirežiimi.\nHaavandi ravis on oluline haavaravi põhimõtete järgimine. See tähendab naha niiskuse säilitamist. Samuti on tähtis antibakteriaalne ravi vastavalt individuaalsele näidustusele. Selleks hinnatakse haavandi dünaamikat ja vastavalt sellele selgub visiitide sageduse vajadus. Hinnatakse haavandi astet.\nKui jalad on tuimad, kaaluge täiendava toe, näiteks ortootika kasutamist.\nValutab harja, kus luu\nRikkus liigeste ravis


Roheline tuli Nordstream II-le - Äripäev\nRoheline tuli Nordstream II-le\n04. märts 2011, 15:56\nKatri Soe-Surén 04. märts 2011, 15:56\nTäna allkirjastati Berliinis Läänemere gaasiprojekti Nordstream uue etapi finantseerimislepe, teatab Reuters.\nTegemist on gaasitoru teise haruga, mille ehitus läheb maksma ligikaudu 2,5 miljardit eurot. Araabiamaade rahutuste taustal on ühendus Venemaa ja Lääne-Euroopa vahel oluline, ütles Nordstreami tegevjuht Matthias Warnig: „Vene gaas on usaldusväärne tarnebaas.“\nTeise gaasitoru paigaldamine algab sel suvel ja lõpeb aprillis 2012. Sellega saavutab Nordstream ka oma täisvõimsuse. Esimene juhe saab valmis aprilli lõpuks ja hakkab gaasi transportima käesoleva aasta lõpul. Projekti kogumaksumus on umbes 7,4 miljardit eurot. Teise faasi kulud katavad 30 protsendi ulatuses Nordstreami aktsionärid, ülejäänud 70 protsenti finantseerib 24 rahvusvahelisest pangast moodustatud konsortsium.\n51 protsenti Nordstreamist kuulub Vene Gazpromile. 15,5 protsendiline osalus on Saksa firmadel E.ON-Ruhrgas ja BASF-Wintershall. Samuti on osalus Hollandi firmal Gasunie ja Prantsusmaa firmal GDF Suez.\nVarem on olnud küsitav projekti teise faasi tasuvus. Uute gaasileiukohtade ja tootmistehnikate tulemusel on gaasi hind viimase kahe aastaga tugevalt langenud.\n15. detsember 2015, 12:39\nItaalia ühines Nord Stream 2 vastaste leeriga\n08. oktoober 2015, 13:15\n04. March 2011, 15:56


Hooldus meeskond | Eden Springs\nHome Teenused ja nõuanded Hooldus meeskond\nHooldus ja sanitatsioon\nMeie pühendunud hooldus meeskond on siin selleks et vastata teie küsimustele. Võtke meiega ühendust kui vaja.\nMeie klienditeenindus soovib meie klientidele pakkuda iga päev parimat teenindust, nõu ja tuge ja soovime teid aidata, teie muresid lahendada ja veenduda et te olete rahul.\nMe püüdleme iga päev täiusliku teenuse ja hoolduse poole selleks, et teie oleksite kindel, et teie vee-või kohviautomaat töötab korralikult ja et vesi ja kohv mida tarbite oleks parimast kvaliteedist.\nMeie hooldustehnikud on kõrgelt koolitatud spetsialistid vee-ja kohviaparaatide valdkonnas. Nad on tõelised eksperdid, põhjalikult koolitatud ja parimad omal alal. Olenemata sellest kas olete valinud pudelivee, tsentraalsüsteemi või kohvilahenduse, meie tehnikud tagavad, et saaksite iga päevaselt nautida parimat vett ja kohv.\nHea teenus vajab hoolt. Veenduge meie kvaliteedis


1.1.1 Tallinna Alushariduse Juhtide Ühendus | Tallinna Haridusameti Aastaraamat 2019-2020\nTallinna Alushariduse Juhtide Ühendus (TAHJÜ) on mittetulunduslik ja poliitikaväline ametikaaslaste vabatahtlik ühing.\nPõhieesmärk on koondada Tallinna alushariduse juhte ühiseks tegevuseks, osaleda hariduselu korraldamisel ja haridusalaste dokumentide ettevalmistamisel, tõsta liikmete professionaalseid oskusi ja korraldada koolitusi.\n2018. aastal oli ühenduses 94 liikmemaksu tasunud liiget.\nSeitsmeliikmelisse juhatusse kuuluvad Silvi Suur (Tallinna Lasteaia Pääsusilm direktor), Irja Keiv (Tallinna Lasteaia Kannike direktor), Alvina Maasik (Tallinna Arbu Lasteaia direktor), Katrin Rasina (Tallinna Kiikhobu Lasteaia direktor), Tiiu Jõeväli (Tallinna Lasteaia Nõmmekannike direktor), Riina Läll (Tallinna Kelmiküla Lasteaia direktor) ja Triin Andreas (Tallinna Suitsupääsupesa Lasteaed direktor).\nTAHJÜ on korraldanud lasteasutuse direktorite piirkondlikke nõupidamisi ja ümarlaudu parima praktika tutvustamiseks. TAHJÜ juhatus on osalenud koolieelse lasteasutuse pedagoogide palgaläbirääkimisel. Juhatuse eestvedamisel valmistati ette ja viidi läbi lasteasutuste juhtide kevadkonverents. Toimusid kollektiivlepingu läbirääkimised ja 2018. aasta augustis allkirjastati Tallinna Haridusameti ja TAHJÜ vaheline uuendatud kollektiivleping. Osaleti „Alusharidus 100“ töögruppides ja sündmuste korraldamisel.\nTAHJÜ osales koostöös Tallinna Haridusametiga järgmiste komisjonide töös: Tallinna munitsipaallasteasutuste arengukavade läbivaatamine, konkursid „Haridusse missioonipreemia”, „Parim personaliprojekt 2018”, „Koostööprojekt 2018”, „Haridusuuendus 2018“ ning „Eestimaa õpib ja tänab“, samuti Tallinna koolieelsete lasteasutuste direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatav komisjon ja eelarvekomisjon.\nTAHJÜ osales heategevusprogrammis „Märka ja aita!”, mille eesmärk on aidata Tallinna munitsipaalharidusasutuste lapsi ja õpilasi, kes vajavad materiaalset abi. TAHJÜ eestvedamisel korraldati heategevusprogrammi raames sündmus „Päkapiku pühapäev“.\nSilvi Suur, Tallinna Alushariduse Juhtide Ühenduse juhatuse esimees\n‹ 1.1 Partnerid ja koostöö Eestis üles 1.1.2 Tallinna Koolijuhtide Ühendus ›


Raskes seisus sealihatootjad otsivad raha - Äripäev\nRaskes seisus sealihatootjad otsivad raha\n13. aprill 2011, 14:55\nAnne Oja 13. aprill 2011, 14:55\nTootjate mureks on käärid tootmise hinna ja toodangu eest saadava hinna vahel, mistõttu tahavad nad riigi toel laenu saada.\nSöödavilja hind on möödunud sügisest alates märkimisväärselt tõusnud, olenevalt viljast 100–150 protsenti. Samas on sealiha hind jäänud suhteliselt stabiilseks. Söödahindade järsk tõus on Eesti sealihatootjad pannud väga rasekesse seisu. Paljude seakasvatajate olukorra muudab keeruliseks asjaolu, et nende ettevõtete tootmine põhineb ostusöödal ja teravilja tootmiseks pole maad.\nTänaste sealiha ja sööda hindade juures toodab iga siga seakasvatajatele hinnanguliselt 10-15 eurot kahjumit. Kui arvestada, et Eestis on iga kuu müügivalmis ca 50 000 nuumikut, saab sektor vähemalt 500 000 eurot kahjumit kuus. Selliste kahjumitega on farmid töötanud alates jaanuarist, kui söödavilja hind ületas 200 eurot tonni kohta. Tekkinud olukord võib viia põhikarja vähenemisele ning seab ohtu Eesti sealihatootmise jätkusuutlikkuse.\n„Toiduainete ja põllumajandussaaduste hindade suur volatiilsus ei tekita muret ainult tarbijatele, suured hinnakõikumised tekitavad tõsiseid probleeme nii põllumeestele kui toidutööstustele,“ kommenteeris toiduturu olukorda Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhataja Roomet Sõrmus. „Kuigi aasta-pooleteise eest olid teravilja ja piima kokkuostuhinnad talumatult madalal, muudavad viimastel aastatel kogetud drastilised hinnamuutused kogu tarneahela toimimise äärmiselt keeruliseks.“\nEesti Põllumajandus-Kaubanduskoda saatis täna põllumajandusministrile kirja, milles palutakse kiiret riigipoolset sekkumist sealihatootjate olukorra leevendamiseks. Vajalik on kiire lahendus, mis võimaldaks seakasvatajatele juurdepääsu soodsatel tingimustel laenule. Sealihatootjad vajavad uue saagini lühiajalist soodsat krediiti sööda ostmiseks.\nKuigi Euroopa Liit on rakendanud mitmeid turukorralduse meetmeid, pole nendest enamusele Eesti sealihatootjatest kasu, sest neil puuduvad tapamajad ja sealiha ladustamise võimalused.\n15. April 2011, 12:17


veebruar 16, 2014\nSaage tuttavaks, see on minu pere.\nMe elame Pangapealse lasteaia Tähejütside rühma nukumajas.\nMinu emal on ilusad pikad punased juuksed. Ema ühtelugu toimetab midagi.\nKui ta ei tee süüa või ei pese nõusid, siis ta triigib hoopis pesu või koristab.\nNoh nagu emad ikka :)\nMinu isal on heledad juuksed. Hommikul sõidab isa autoga tööle. Kui ta õhtul töölt jälle koju tuleb, siis ta ütleb, et ta tahab natuke puhata ja niisama istuda. Ja siis ta istubki natuke niisama diivanil. Pärast mängime koos või loeme raamatuid.\nMul on vend ka, ta on minust noorem, käib alles lasteaias.\nKui ta suureks kasvab, tahab ta saada tuletõrjujaks.\nMina käin juba koolis. Mulle täitsa meeldib koolis käia. Mul on üks unistus ka. Ma tahaksin päris oma päris kutsikat. Üks koer mul küll on, ta on ka armas, aga ta on ikkagi mänguasi ja ei oska haukuda ega saba liputada.\nNukumaja täiskasvanud asukad on 15cm pikkused, lapsed 10cm pikad. Nukkudel on õlast liikuvad käed ning nad istuvad toe najal. Nukud on õmmeldud orgaanilisest nukutrikotaažist ja täidetud mahedalt peetud lammaste villaga. Nukkude juuksed on taimedega värvitud villasest lõngast.\n10cm nukk 15cm nukk nukumajanukud pisinukk valmis nukk