24. Märts 2017 - 25. Märts 2017\nUksed avatakse mõlemal päeva kell 18:00\nKontsert algab kell 19:30\nÜritus lõpeb orienteeruvalt kell 22:00\nTutvu piletiinfoga ja osta pilet Ticketmaster.fi internetipoest\nPiletid müügil ticketmaster.fi lehel.\nSoome populaarseim bänd Haloo Helsinki! teeb pärast aasta kestnud pausi oodatud comebacki!\nBändi comebacki tähistavad kontserdid leiavad aset 10 000 kuulajat mahutavas Saku Suurhallis Tallinnas reedel, 24.märtsil ja laupäeval, 25. märtsil 2017.\nKontserdipiletid tulevad müüki kolmapäeval, 07. detsembril kell 9.00 Ticketmaster ja Radio Suomipop kodulehtedel. Lisaks eraldi müüdavatele kontserdipiletile on müügis ka kontserdiga ühendatavad laeva- ja hotellipaketid, vt aadressilt tallink.fi/haloohelsinki. Peale kontserti on võimalus sõita tagasi Soome. Selleks puhuks on lükatud viimane väljumine hilisemaks.\n„Peale üheksat aastat kestnud tööd ja kahte väljamüüdud kontserti Hartwall Arenal olime ühe korraliku puhkuse ära teeninud. Puhkus mõjus hästi kogu bändile ja nüüd on meie akud jälle laetud. Oleme täis energiat ja entusiasmi, et pakkuda uut ja huvitavat muusikat ning teha oma comeback Tallinnas”, on laulja ja basskitarrist Elli Haloo elevil.\n„Oleme ääretult tänulikud, et meie fännid jõudsid meid ära oodata! Seetõttu soovime pakkuda peale pausi täiesti uutmoodi show-kogemust. Oleme näinud kontserdi visuaalse poole, lavastuse, kostüümide ja show ülesehitusega väga palju vaeva. Esitame muusikat alates bändi algusaegadest kuni uue albumi uute lauludeni välja. Kutsume kõiki Tallinnasse, et elada kaasa meie suurepärasele comebackile,“ tutvustab eesootavat kitarrist Jere Marttila.\nHALOO HELSINKI! – COMEBACK KONTSERT\nR 24.03.2017 Tallinn, Saku Suurhall\nL 25.03.2017 Tallinn, Saku Suurhall\nKontserdil ei ole vanusepiirangut\nUksed avatakse kell 18.00, kontserdi algus kell 19.30\nPiletid müügil Ticketmasteris alates kolmapäevast, 07.12.2016 kell 9.00\nAlates 39,90 EUR / 49,90 EUR\nTallinki kodulehe kaudu broneeritavad kontserdipaketid: www.tallink.fi/haloohelsinki\nTallinki kodulehel on põhjalik ülevaade paketis sisalduvate laevareiside ja transfeeri võimaluste kohta Saku Suurhalli.\nKONTSERDIPÄEVA KRUIIS TALLINNASSE\n2-tunnine laevareis Tallink Shuttlega Helsingist Tallinnasse, väljumine Helsingist vabalt valitud kellaajal. Tallink pakub laevareise soodsama hinnaga, alates 30 EUR / inimene. Peale kontserti viimane väljumine Tallinnast Helsingisse kell 23.30. Eelmüügist on võimalik osta ka bussipilet Saku Suurhallist sadamasse, väljumine peale kontserti, hind 5€/in.\nOstes hotellipaketi, saad samas komplektis endale ka kõik ülejäänud kontserdipäeva teenused. Pilet & hotellipakett Tallink City hotellis alates 140 EUR / inimene\nPilet & hotellipakett sisaldab edasi-tagasi laevapileteid, majutust Tallink City hotellis, kontserdipiletit, bussipileteid Saku Suurhalli ja tagasi hotelli juurde ning sissepääsu ametlikule afterpartyle klubis Cellar.\nKontserdi VIP-paketid ja lisainfo:


Keskmine hinne: 3.87 Allikas: 100 rooga\nImelihtne muretainapõhjaga rabarberikook, mille võid valmistada ka poest ostetud tainast. Jahtumisel tekivad munavalgekattele kaunid väikesed pisarad.\nMa 09.juuni 2015 12:18\nLähtuvalt kommentaarideest panin taignasse u 0,75dl suhkrut ning lisasin 2 munakollast (põhi jäi ikka väga pude, pigem lusikaga söömise kook - järgmine kord paneksin kõik kattest üle jäävad munakollased; vb omab ka rolli, et kuna sõrmedega taigna vajutasin, siis ei pannud tainast vahepeal külmkappi). Kuna tegin plaadikoogi, siis tundus katet vähe ja lõpuks panin 550g rabarbrit ning selle koguse kohta 3sl suhkrut. Kommentaaridest ja plaadikoogi soovist tulenevalt panin munavalgekattesse 4 munavalget ja u 1,25dl suhkrut. Pisaraid tuli kahjuks üsna vähe, kuid kook ise oli hea (ei olnud liiga magus ega hapu).\nEva 29.juuni 2014 11:10\nMina asendasin küll või oliiviõliga, tuli väga väga maitsev põhi, samuti hoidis ilusti koos. Ainult, et kohused olid teised kui antud retseptis.\nSiiri Kirikal 03.juuni 2014 09:22\nEi, siin ei saa võid õliga asendada.\nküssa 01.juuni 2014 13:44\nKas keegi on selle koogi põhja teinud ka näiteks õliga. Mul kodus praegu võid ei ole ja mõtlen, et kas õliga tehes tuleb see normaalne???\nmittepisarakook 21.jaan 2013 21:44\nKas seda 5dl jahu ainult 200g või kohta vähe pole? Tainas tuleb ju liiga kuiv,mitte ilus kollane nagu muretaigen olema peaks...Ise tegin A4 suuruses ahjuplaadi peal ja põhi tuli krõbe nagu küpsis. Munavalge kiht peaks ka ikka kõrgem olema. See jäi väga õhuke, üleliia magus ja kleebib hammaste külge. Kuigi olen kindel, et kõik kogused said täpselt retsepti järgi mõõdetud. Täiesti mittesöödav katsetus kahjuks.\nmariseke 17 30.nov 2012 20:41\nVäga hea kook, ülikerge teha ka.\nKerli 02.juuli 2012 11:54\nKas sellest kogusest saab plaaditäis kooki või 24 cm ümmarguse vormi suuruse koogi?\nkaire 02.juuni 2012 17:49\nVäga hea kook on,soovitan taignale lisada ühe muna juurde.\nK. 23.mai 2012 23:58\nVäga hea kook,olen kolm korda teinud ja kindlasti teen ka edaspidi veel.\nTiina 21.mai 2012 19:06\nIlma võita ei ole selle taigna tegemine võimalik, kuna ainuke siduv vahend on antud juhul või.\nV. 20.juuni 2011 20:37\nkas keegi on teinud ka nii, et ei lisanud taigna sisse võid?\nkev 23.mai 2011 11:00\nPirx 22.mai 2011 19:13\npisarad koogile tulevad kõige paremini kui suhkur on suure kristalliga ja munavalge tuleb ennem vahuks lasta ja siis lõpus alles lisada suhkur ja terve kook ongi pisaraid täis. Jõudu ja jaksu :A\nMerka 28.dets 2010 22:49\nKui tahate, et muna läheks kiiremini vahtu siis lisage hästi vähe soola.\nMerilin 06.nov 2010 17:06\nmina tegin seda eelimine nädal ja tegin täna ka mõlemad korrad on väga väga maitsvad tulnud. SOOVITAN TÕESTI SEDA KA KÕIGILE TEISTELE !\nMargotV 08.okt 2010 16:05\nKerlike123 29.juuni 2010 20:37\nNii hea, väga tihti teen seda :Y\nketu 28.juuni 2010 15:41\npisarad tekivad siis kui lisad vahustamise lõpus paar lusikatäit suhkrut, sest siis ei sula suhkur ära.Jämedama teraga suhkur on parem.\nt2msk 26.juuni 2010 12:12\nVäga maitsev kook\nGrete 22.juuni 2010 21:55\nTegin ühe õhtu jooksul kaks kooki, mõlemad aga marjadega, mitte rabarberiga. Esimese koogi puhul pisaraid ei tulnud, vaid hoopis selline sädelus, teise puhul küll tekkisid aga küll.. Ei teagi, mis siis teise koogi puhul teisiti tegin.. Maitsma ei ole veel hakanud, kuid tean, et see on kindlasti suurepärane. Muide lisasin põhjale munakollased!;)\nköögist 19.juuni 2010 17:01\närge pange kooki jahtuma tuuletõmbuse kätte, siis kindlasti pisaraid ei tule.\nhoochey 16.juuni 2010 15:00\ntüli Ma ei tea, kustkohast Sa välja lugesid, et kooki kohe sööma hakkasin? Igatahes ei hakanud, kook jahtus ikka paar tundi vähemalt enne, kui sööma asusime ning oli täiesti jahtunud.\ntüli 14.juuni 2010 08:05\nKas peale koogi jahtumist ka ei tulnud pisaraid. Minul igatahes tulevad koogile pisarad kui kook on täielikult jahtunud. Ja munavalge panen kuuma koogi peale, ei jahuta enne kooki maha. Kannatust, ära hakka kohe kooki sööma.\nhoochey 14.juuni 2010 00:13\nOlen nüüdseks 2 korda seda kooki teinud ja ei mingeid pisaraid :( Esimesel korral panin munavalgevahu kuumale koogile ja siis küpsema-ei tulnud pisaraid. Teisel katsel jahutasin koogi enne maha, kui munavalge peale panin, ikka ei mingeid pisaraid. Maitset see muidugi ei rikkunud-megahea kook on. Aga ikkagi tahaks neid pisaraid ka saada sinna lõpuks:D


Nõo-Kambja ja Tatra-Nõo ristmike ümberehitamine ning Sillaotsa-Kriimani tolmuvaba katte ehitus | Maanteeamet\nAvalehtMaanteeTee ehitus- ja rekonstrueerimisprojektidNõo-Kambja ja Tatra-Nõo ristmike ümberehitamine ni...\nNõo-Kambja ja Tatra-Nõo ristmike ümberehitamine ning Sillaotsa-Kriimani tolmuvaba katte ehitus\nToner-Projekt OÜ ja Roadplan OÜ\nProjektide eesmärk on liiklusohutuse taseme tõstmine, nähtavuse ja sõidumugavuse parandamine.\nRiigiteel 22266 on eesmärk tolmuvaba katte rajamine eelnevalt kahelt objektilt tekkinud freesipurust.\n2016. aastal olulisi liikluskorralduse muudatusi ei tule, kuna ehitatakse ainult kõrvalmaantee nr 22180 Nõo – Kambja teelõigu uut muldkeha põllu peale. Olulisemad muudatused tulevad 2017. aasta kevadel kui alustatakse töid põhiteel ja ühendatakse uus tee olemasolevaga. Ümbersõite kavandatud ei ole, vajadusel paigaldatakse foorid.\nPõhimaantee nr 2 (E263) Tallinn – Tartu – Võru – Luhamaa km 198,025 – 201,1 asuva lõigu ümberehituse põhilised tööd on järgnevad:\nNihutatud harudega ristmiku rajamine enne Kambja alevikku kilomeetrile 200, olemasoleva km 200,24 asuva Nõo ristmiku sulgemine ning uue kõrvalmaantee nr 22180 Nõo – Kambja teelõigu rajamine ja liitmine uue rajatava ristmikuga.\nUue täiendava bussipeatuse rajamine uuele Nõo-Kambja tee lõigule. Jalakäijate ja jalgratturite eraldamine sõiduautodest kergliiklustee rajamisega.\nSuunamuutešikaanide rajamine enne Kambja alevikku, ei vähendada Kambjat läbivate sõidukite sõidukiirust.\nSademevete äravoolu tagamine projekteeritavalt alalt rajades kraavid ja sademevete kanalisatsiooni\nTugimaantee 46 Tatra-Otepää-Sangaste km 1,529 asuva Tatra-Nõo ristmiku ümberehituse põhilised tööd:\nTugimaantee pikiprofiili muutmine, et tagada nõutavad nähtavuskaugused ristmikul\nKõrvalmaantee pikiprofiili muutmine, et tagada ristmiku kõrvalharudel nõuetekohased pikikalded eesmärgiga vähendada kõrvalteelt peateele libisemise ohtu või peatumise vajadust järsu kaldega pealesõidul.\nOhutussaarte rajamine ristmiku kõrvalharudele eesmärgiga muuta ristmik nähtavamaks ja takistada ristmikult otse hooga ülesõidu võimalust.\nmuldkeha ehitus teel 22180 Nõo-Kambja ehk uus tee põllule\nristmiku ümberehitamine tee 22180 ja tee 2 ristumisel\ntee 46 ja tee 22180 ristmiku ümberehitamine\ntee 22266 Sillaotsa-Kriimani km 0,058-3,067 tolmuvaba katte rajamine


Suriname seiklus - katkend Kertu ja Riho-Bruno Bramanise imelisest raamatust "Kerge-raske-kivi" - Alkeemia\nSuriname seiklus - katkend Kertu ja Riho-Bruno Bramanise imelisest raamatust "Kerge-raske-kivi"\nRaamatus "Kerge-raske-kivi“ saad koos reisijuhtide Kertu ja Riho-Brunoga käia kolmel reisil: Amazonase auravas vihmametsas Surinames, mägismaahõimu juures Sulawesi saarel Indoneesias ja Vaikse ookeani troopilises paradiisis Prantsuse-Polüneesias ning Lihavõttesaarel. Pakume lugemiseks peatükki "Tee, mis sa teed, ära ainult auku astu".\nOli veel hämar ja ehkki asusime ekvaatoril, üllatuslikult ka täitsa jahe, kui hiivasime end halastamatult varajasel hommikutunnil poolmagavana ja suhtlusvõimetuna kitsastesse kanuudesse. "Norman kallis, miks sa ei hoiatanud, et Steven Spielberg alustab "Jurassic Park 6" võttepäeva juba öö hakul just meie kämpingu kõrval. Pool ööd hoidis tema dinosauruste lärmamine mind ja ma kahtlustan, et teisigi ärkvel?" porisesin Normani kallal. "Söör ja madam kuulsid tõesti filmi dinosauruste hääli. Lärmajaks on tegelikult möiraahvid," sai ta kohe asjast aru. Lugu selline: Spielberg käis mitmel pool maailmas ringi ja otsis loodusest kõige ürgsema ja ebamaisema häälega olendit, kelle hääl tooks inimestele kananaha ihule. Ta avastas lõpuks, et möiraahvi pööraselt kõvahäälne möirgamine ja haukumine sobib ideaalselt tema dinosaurustele. Tulemuseks on see, et nüüd usub mitu põlvkonda, et dinosaurused möirgasid just nii, nagu Steven Spielberg ette kujutas ja möiraahvide abil filmilinti võttis.\nKaks kanuud olid napilt nii suured, et mahutada kolmteist turisti (hoolikalt turvavestidesse pakitud), pealik Norman, Espanjo ja Ramien. Lisaks paigutati osavalt paatidesse meie seljakotid, toit, vesi, jääkastides õlu ja võrkkiiged - varustus kogu päevaks. Kaks paadimeest tõmbas mootori käima ja me podistasime aeglaselt jõe keskele. Paadis istudes jäid Normani silmad seisma meie Benno plätudel. "Lugupeetud söör Benno, teie ei tule ometi plätudega metsa? Teil ju korralikud matkasaapad kuskil, eks ole?" "Oh ei, need ei ole plätud, vaid hoopis Crocsid. Olen terve maailma nendega läbi rännanud," selgitas Benno. "Need on väga mugavad," lisas ta oma kõige võluvama naeratusega. "Aga mujal maailmas ei ole bušmeistrit," tõsines Norman. "Kes on bušmeister?" vaatasin pika põletava pilguga talle otsa. "Bušmeister on üks vastik mürgine ja röövellik madu."\nKui muidu on Norman mees, kes suudaks taskunoaga metsa maha raiuda, siis selline iseloomustus ühe mao kohta tegi mind vägagi ärevaks. Oma jutu kinnituseks näitas Norman fotot, kus üks ta sõber poseerib hiiglasliku, kolmemeetrise jämeda (õnneks surnud) mao kõrval pikali. Mees oli märgatavalt lühem kui madu. Bušmeister on ära teeninud kohutava maine kui rästik, kelle arvel on kõige rohkem maohammustusest põhjustatud surmajuhte. Mao soomused on iseäranis huvitaval moel suunatud ülespoole ja saba otsas on okas, mida ta lõgistab. Sellepärast kutsutakse neid Surinames ka maka sneki'ks, mis tõlgitult tähendab okka madu. Pruuni kolmnurkse mustriga beežikas madu elab veekogude lähedal ja aukudes koos armadilliga (vöölane). Oma mürgi saabki ta selle vöölase väljaheidetest. Madu kaitseb omakorda vöölast kiskjate (peamiselt jaaguaride) eest. See kooselu on äärmiselt huvitav looduse sümbioos.\n"Söör ja madam. Tee, mis sa teed, ära ainult auku astu!" pani Norman meile südamele. "Me lubame, et aukudesse ei astu!" vastas kogu seltskond ühel häälel. Sõitsime mööda pruuni Tapanahony jõge. Esimestel minutitel oli see sile nagu peegel, aga mida edasi, seda rohkem iseloomu hakkas ta näitama. Suuri kive, kaljurahne, keerised ja kärestikke täis jõgi meenutas mõnda impressionistlikku maali ja sellel sõitmine tundus sama keerukas kui esmakordselt roolis olles Viru ring läbida.\nKuigi olime vihmametsas, polnud siin tükk aega sadanud ja jõe veetase oli ebaharilikult madal. Mõla paadijuhtide Espanjo ja Ramieni käes on kord pidur, kord gaas, kord rool. Vilunult juhtisid nad meid läbi kärestike, suurte kivide vaheliste pragude ja nähtamatute madalike labürindi. Nad on siin sündinud ja kasvanud, selles polnud kübetki kahtlust. Teel märkasime puulatvades öiste dinosauruste (vabandust möiraahvide) peret oma hommikusi toimetusi tegemas. Nii lähedalt nende möirgamist kuulata oli pisut kõhe, aga kohalike sõnul nad tegelikult kallale ei torma (kui neid just oht ei ähvarda). Isastel ahvidel tundus olema väike Napoleoni kompleks: mida kõrvulukustavam möirgamine, seda rohkem emaseid kokku jookseb. Võime kõva häält teha ei võrdu aga ilmtingimata liigijätkamise võimekusega. Möiraahvid teevad kaugekõnesid läbi tiheda džungli oma perekonnaga suhtlemiseks või hoiatuste edastamiseks vaenlasele. Selleks et hääl kõlaks võimalikult kaugele, on neil kõris moodustunud omalaadne kõlakamber. Möiraahvi häälitsus on Guinnessi rekordite raamatu vääriline kõige valjema maismaalooma kategoorias. Vees võistlevad hääle tugevuselt temaga kašelott ja sinivaal, kellele ei saa mingil juhul Napoleoni kompleksi süüks panna.\nPärast tunnist sõitu juhtis paadimees äkki kanuu võsasse. Meil oli matkaraja alguspunkt täiesti märkamatuks jäänud. Mind valdas hea kindel tunne, et kohalikud tunnevad iga puud ja põõsast nii hästi. Jätsime üleliigsed asjad kanuusse ja võtsime kaasa vaid kaamerad ja veepudelid. Meie sihtkohaks oli Potihilli graniidist mägi, kuhu olevat läbi džungli matkata umbes 4 km.\nKatkend on pärit kirjastuselt Pilgrim välja antud Kertu Bramanise ja Riho-Bruno Bramanise raamatust "Kerge-raske-kivi".


Loodusehoidjad seisavad Märjamaa laululava taguse metsapargi säilimise eest - Raplamaa Sõnumid\nMärjamaa laululava. Foto: Stina Andok\nMärjamaal laululava taga paiknev 5,72 hektari suurune eraomandisse kuuluv metsamaa on sattunud avalikkuse huviorbiiti, kuna metsa raieõigus müüdi oksjonil puidufirmale ning plaani võeti ulatuslikud raietööd.\nRaie on seadusega kooskõlas. Metsamaa omanik taotles keskkonnaametilt vastavat luba ja sai selle. Seega on keskkonnaamet oma kontrolli teinud ning veendunud, et raiesoov on seaduslik. Omanik pani raieõiguse oksjonile ja oksjoni võitnud puiduettevõte alustas ettevalmistust raietöödeks. Kuna metsamaa paikneb asulas, oli üks osa ettevalmistusest kohalike inimeste teavitamine raietöödest. Inimestele see plaan ei meeldinud.\n„Loodushoid ja hoolimine neist, kes end ise kaitsta ei saa, jäävad paraku tagaplaanile, kui mängus on raha ja juba sõlmitud lepingud,” seisab Raplamaa Loodushoiu MTÜ Facebooki lehel. Nad toovad välja, et laululava taga olev metsapark paikneb asula territooriumil ja on üheks viimaseks müra- ja heitgaaside tõkkeks Tallinna-Pärnu-Ikla maanteest lääne poole jäävate elanike jaoks. „Niisiis on see metsapark ühtlasi kõrgendatud avaliku huviga ala ja rohevõrgustiku osa,” kirjutavad nad.\nRaplamaa Loodushoiu MTÜ eesotsas Mari Laanesaarega on võtnud oma eesmärgiks loodusliku mitmekesisuse, liigirikkuse ja puhta ning inimväärika elukeskkonna säilitamise ja parendamise Raplamaal, mistõttu on MTÜ otsustanud seista Märjamaa laululava taguse metsapargi säilimise eest.\nKa laiem avalikkus on MTÜ üleskutsel asunud metsaparki kaitsma. Tänavu märtsikuus allkirjastas 452 inimest üle kogu Eesti petitsiooni, millega otsiti toetajaid raietegevuse peatamiseks. Petitsiooni tulemusel toimusid eri osapoolte vahel arutelud, kuid seni ei ole kompromissi leitud. Endiselt on puiduettevõttel Stora Enso Eesti AS plaan teha 3,82 hektari ulatuses lageraiet ja ülejäänud alal harvendusraiet.\nTänaseks on osapoolte vahel olnud kaks kohtumist, millest viimasel pakkus puidufirma lahendusena, et suurimale lageraiealale jäetakse kohustusliku 17 seemnepuu kõrval kasvama ka 50 elujõus mändi. Lisaks oleks igal inimesel võimalus omalt poolt panustada, et säilitada veel mände. Nende eest tuleks aga igal soovijal tasuda ettevõttele puu hind, mida arvestatakse oksjonil makstud summa järgi. See tähendaks, et iga lisaks püsti jäetud puu hinnaks kujuneks umbkaudu 48 eurot pluss käibemaks. Selle pakkumisega üldsust esindanud inimesed ja MTÜ nõus ei olnud, kuna puude eest tasumisega oleks loodud pretsedent, kus kohalikud elanikud oleks pidanud maksma terve elukeskkonna säilimise eest. MTÜ leidis, et selline näide Eestimaa looduse helgemale tulevikule kaasa ei aita.\nJuunikuus saabus MTÜ-le ärev teade, et Märjamaa lauluväljaku lähistel alustatakse raietöid lindude pesitsusajal. Raplamaa Loodushoiu MTÜ saatis reaktsioonina välja palvekirja Stora Enso Eesti AS-le ja keskkonnaministrile, kus palus pidada pesitsusrahu kuni 31.08.2020.\nPalvekirjale kirjutasid alla ka MTÜ Eesti Metsa Abiks, Päästame Eesti Metsad MTÜ ja MTÜ Eesti Roheline Liikumine. Sellele palvekirjale vastas ettevõte, et nad on valmis dialoogiks, ning lepiti kokku, et MTÜ ja ettevõtte esindajad kohtuvad juulikuus. Seni raiega algust tehtud ei ole ning osapooled on viinud arutelud ka kohtusse.


Valitsuse 25.4.2019 istungi kommenteeritud päevakord | Valitsus.ee\nAvaleht Uudised Valitsuse 25.4.2019 istungi kommenteeritud päevako...\n24. aprill 2019 - 16:35\nValitsuse istung algab Stenbocki majas homme kell 10.\nTegemist on eelinfoga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Kava kohaselt osalevad kell 12 toimuval pressikonverentsil peaminister Jüri Ratas, kultuuriminister Indrek Saar ja sotsiaalkaitseminister Kaia Iva.\n1. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruse nr 312 "Pirita jõeoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri" muutmine\nKaitseala paikneb Tallinnas Pirita ja Lasnamäe linnaosas ning Harju maakonnas Jõelähtme vallas Iru külas. Kaitse-eeskirja muudetakse Tallinna Botaanikaia ettepanekul.\nKehtiv kaitsekord võimaldas selles vööndis ainult taimekollektsioonide säilitamisega seotud ja kaitseala tarbeks vajalike rajatiste püstitamist. Muudatus võimaldab Botaanikaaia arendamiseks ja tegevuse jätkamiseks vajalike ehitiste ehitamist, mille püstitamine ei ole kehtiva kaitse-eeskirja kohaselt võimalik - näiteks majandushoone (sh teadurite tööruumid, laborid, raamatukogu, herbaarium), väravahoone (kassa, taimede ja meenete müük) ja tehniline taristu Kloostrimetsa tee 56 teenindamiseks. Pirita jõeoru maastikukaitseala välispiiri ja tsoneeringut ei muudeta, kogu kaitseala on tsoneeritud 16 piiranguvööndisse.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/f41cd578-5b15-43f9-b163-1...\n2. Kõnnumaa maastikukaitseala kaitse-eeskiri\nKehtna ja Rapla valdades paikneval Kõnnumaa maastikukaitsealal kaitstakse rabasid ning nendega piirnevaid looduslikke ja poollooduslikke kooslusi, pinnavorme ja maastikuilmet, elustiku mitmekesisust ja kaitsealuseid liike ning ajaloolis-kultuurilise väärtusega objekti Paluküla hiiemäge.\nEelnõuga muudetakse olemasoleva maastikukaitseala kaitse-eesmärke, kaitsekorda ja alaga liidetakse Kõrgemäe hoiuala. Praegu kehtib alal 2000. aastal kinnitatud kaitse-eeskiri, mis ei taga muu hulgas kaitset alal leiduvatele metsaelupaikadele.\nKaitseala pindala on 6054,5 ha, eeskirja muutmisega suurenes pindala 310,9 ha võrra, millest 283,2 ha moodustab kaitsealaga liidetav Kõrgemäe hoiuala. Peamiste muudatustena laiendati Natura metsaelupaigatüüpide kaitseks olemasolevaid sihtkaitsevööndeid ning tsoneeriti Paluküla hiiemägi piiranguvööndist sihtkaitsevööndisse.\nLisaks juba olemasolevale Suursaare sihtkaitsevööndis olevale pesitsusaegsele liikumispiirangule (15.02–31.07) kehtestati liikumispiirang Kõrgemäe sihtkaitsevööndis metsise mänguala tõttu (01.02–30.06). Paluküla hiiemäel keelati metsaraie ja pinnavormi kahjustavad tegevused. Kõnnumaa piiranguvööndis lubatakse lageraiet hall-lepikutes, seni oli lubatud ainult turberaie. Kahes pinnavormide ja ajaloolis-kultuurilise väärtusega objektide kaitseks moodustatud Paluküla ja Keava piiranguvööndis on uuendusraie keelatud.\nRangemaks muudeti ka piiranguvööndis ehitamise regulatsiooni – uue eeskirja järgi on edaspidi kaitseala valitseja nõusolekul lubatud rajatise püstitamine kaitsealal paikneva kinnistu või kaitseala tarbeks.\nEelnõu link EIS-is: http://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/e099e7c3-868d-4f06-bfd2-af...\n3. Vabariigi Valitsuse 26. septembri 2013. a määruse nr 140 „Rahvusvahelise näituse omanikule tekkinud kahju riigi poolt hüvitamise kord ja loetelu riskidest, mida näituse kahjuhüvitis ei kata“ muutmine\nMäärus viiakse kooskõlla 1. mail jõustuva muinsuskaitseseadusega, mille üks eesmärk on muinsuskaitse ja muuseumide valdkonna lõimimine. Kultuuriministeerium annab nende valdkondadega seotud ülesanded üle muinsuskaitseametile.\nEelnõu järgi menetleb näituse kahjuhüvitise tagamise taotlusi muinsuskaitseamet, kes teeb kultuuriministrile ettepaneku näituse kahjuhüvitise tagamise või sellest keeldumise otsustamiseks. Taotluste läbivaatamise komisjonis, kuhu praegu kuuluvad kultuuriministeeriumi, rahandusministeeriumi ning vajaduse korral kunsti-, museoloogia-, kindlustus-, turva- ja tuleohutuseksperdid, osaleb edaspidi ka muinsuskaitseameti esindaja. Näituse kahjuhüvitise maksmise tagamise põhimõtteid ei muudeta.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/f6befdfd-8247-4283-adf2-2...\n4. Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määruse nr 111 "Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine" muutmine\nEelnõu kohaselt antakse Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) Euroopa Liidu struktuuritoetuste perioodi 2007–2013 osa toetusmeetmete rakendusüksuse ülesanded üle Riigi Tugiteenuste Keskusele (RTK), et toetuste rakendussüsteem tõhusamaks muuta. RTK hakkab täitma rakendusüksuse ülesandeid stardi- ja kasvutoetuse ning alustavate ettevõtjate maakondliku nõustamise meetmetes.\nRakendusüksus menetleb toetuse taotlusi, vormistab väljamaksmise dokumente ning teeb toetuste järelkontrolle. Perioodil 2007–2013 on toetuste andmine lõppenud, kuid jäänud on järeltegevused, nagu järelkontroll ja tulemuste aruannete esitamine.\nRTK täidab juba alates möödunud aasta 1. septembrist eri rahandusministeeriumi, sotsiaalministeeriumi ning riigikantselei toetusmeetmete rakendusüksuse ülesandeid.\n5. Vabariigi Valitsuse 13. jaanuari 2011. a määruse nr 11 "Statistikanõukogu töökord" muutmine\nEelnõu kohaselt viiakse statistikanõukogu töökord kooskõlla riikliku statistika seaduse muudatustega, mis jõustusid tänavu 1. aprillil. Seadusemuudatusega vähendati statistikanõukogu liikmete arvu kahe liikme võrra, varasema 13 liikme asemel on nõukogus 11 liiget.\nStatistikanõukogu tegevuse eesmärk on nõustamise ja arvamuse andmiste kaudu anda panus riikliku statistika eesmärgi täitmisse. Statistikanõukogu annab statistikaametile soovitusi riikliku statistika tegemise koordineerimise kohta, annab rahandusministrile soovitusi ja avaldab arvamust statistikaalase õigusloome valdkonnas, avaldab arvamust statistikaameti peadirektori ametikoha täitmiseks avalikku konkurssi läbiviivale komisjonile kandidaadi sobivuse kohta, annab riikliku statistika tegijale andmehalduse koordineerimiseks soovitusi ja avaldab arvamust andmehalduse korralduse kohta.\nStatistikanõukogu liikmete arvu vähendati, et tagada sidusam ja paindlikum konsensuslik rolli täitmine riikliku statistika arendamisel ja tegemisel. Nõukogu liikmeteks on: üks liige Statistikaametist, üks liige Eesti Pangast, üks liige AKI-st, kaheksa (varasemalt kümme ) liiget tarbijate ja andmeesitajate ning ekspertide hulgast.\nEelnõu kohaselt sätestatakse, et nõukogu häälteenamus tekib senise seitsme nõukogu liikme asemel kuue nõukogu liikme osavõtul.\nEelnõu link: EIS-is:https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/25e89de9-55a6-46f0-a94b-2...\n1) Nõusolek Keskkonnaministeeriumile riigivara otsustuskorras tasuta võõrandamiseks Elva vallale (Limnoloogia tee L1 kinnistu)\nKeskkonnaministeeriumile nõusolek võõrandada Elva vallale otsustuskorras tasuta Vehendi külas asuv Limnoloogia tee L1 kinnistu kohalikuks teeks.\n2) Nõusolek Rahandusministeeriumile riigivara otsustuskorras tasuta võõrandamiseks Tallinna linnale (Tallinnas asuvad neli kinnistut)\nRahandusministeeriumile antakse nõusolek võõrandada Tallinna linnale otsustuskorras tasuta neli transpordimaa sihtotstarbega kinnistut, millel on kohalikud teed.\n7. Mittetulundusühingus ICOM Eesti Rahvuskomitee liikmeõiguste määramine ja volituse andmine\nKultuuriministrit volitatakse astuma MTÜ ICOM Eesti Rahvuskomitee liikmeks ning riigi liikmeõiguste teostajaks määratakse kultuuriministeerium, kes võib liikmeõiguste teostamise edasi volitada Eesti Rahva Muuseumile. Liikmemaks on 891 eurot aastas, mis kaetakse Eesti Rahva Muuseumi eelarvest.\nRahvusvaheline Muuseumide Nõukogu (International Council of Museums - ICOM) on suurim muuseumide valdkonda ühendav ülemaailmne organisatsioon. Sinna kuulumine on vajalik, et olla kursis valdkonna arengutega ning saada toetusi rahvusvahelistel konverentsidel osalemiseks. MTÜ ICOM Eesti Rahvuskomitee on ICOMi Eesti esindus, mille kaudu saavad Eesti muuseumid ja muuseumitöötajad kuuluda ICOMi ning osaleda selle alakomiteede tegevuses.\nPraegu kuulub 119 erineva rahvuskomitee kaudu ICOMi üle 20 000 muuseumi ja üle 35 000 individuaalliikme. Eesti rahvuskomitee asutati 1992. aastal. 2018. aastal kuulus Eesti rahvuskomitee kaudu ICOMi 203 individuaalliiget Eesti erinevatest muuseumidest ja 11 muuseumi institutsionaalse liikmena.\n8. Volitus osaühingu Rail Baltic Estonia osakapitali suurendamiseks\nMajandus- ja taristuministrile antakse volitus suurendada ainuosaniku otsusega osaühingu Rail Baltic Estonia osakapitali. Nimetatud osaühingu kaudu tehakse osamaks 650 000 eurot Eesti, Läti ja Leedu loodud ühisettevõttesse RB Rail AS. Sissemakseid on vaja ettevõtte tegevuskuludeks ja Euroopa ühendamise rahastu (CEF) toetusega ellu viidavate tegevuste kaasfinantseeringuks.\nValdusettevõte osaühing Rail Baltic Estonia asutati 2014. aastal, et esindada Eesti riigi huve Läti Vabariigis asutatud ühisettevõttes RB Rail AS ning viia selle kaudu ellu Rail Balticuga seotud tegevusi. Osamaksed ühisettevõttesse tehakse vastavalt 2019. aastal sõlmitud kolmepoolsele rahastamisleppele.\n9. Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2018. a korralduse nr 323 „2019. aasta riigieelarve täiendav liigendamine” muutmine\nKaitseministeeriumi, kultuuriministeeriumi, rahandusministeeriumi ning haridus- ja teadusministeeriumi ettepanekute põhjal kehtestatakse 2019. aasta riigieelarve täiendava liigendamise korralduse lisad uues sõnastuses. Korralduse lisad liigendavad objektiliselt valitsusasutustele ja valitsusasutuste hallatavatele riigiasutuste investeeringute ja investeeringutoetused, mis on ette nähtud tänavuse riigieelarvega.\n10. Eesti kodakondsuse andmisest keeldumine (M. G.)\nEelnõu kohaselt keeldutakse kodakondsuse andmisest isikule, keda on neljal korral karistatud tahtlikult toimepandud kuritegude eest ning kes aastatel 2005–2017 on toime pannud seitse väärtegu. Isiku karistatus on praeguseks kustunud.\n11. Eesti Vabariigi erakorraliste ja täievoliliste suursaadikute nimetamine ja tagasikutsumine\n12. Informatsioon valitsusjuhtide 1. mai 2019. aasta Varssavi kohtumise ühisavalduse kohta\nSelle aasta 1. mail täitub 15 aastat kümne Euroopa riigi ühinemisest Euroopa Liiduga. Selleks puhuks on Poola kutsunud kõigi 2004. aastal ja pärast seda liitunud 13 riigi valitsusjuhid Varssavisse. Eestit esindab kohtumisel peaminister Jüri Ratas.\nKohtumisel on riikidel kavas vastu võtta ühisavaldus. Avalduses tuuakse esile Euroopa taasühendamise tähtsust. Sellesse on Euroopa Liidu laienemine andnud suure panuse. Samuti tunnustatakse Euroopa Liidu seniseid saavutusi ning peetakse oluliseks, et liikmesriigid on ka tulevikus ühtsed ning liit majanduslikult tugev ja turvaline.\nSellest lähtuvalt keskendutakse ühisavalduses Euroopa Liidu ja vahetu naabruse tulevikule, muu hulgas siseturu arendamisele, idapartnerlusele ning liidu tulevasele pikaajalisele eelarvele.


Bangdaleshis avati esimene kool transsoolistele õpilastele | Õhtuleht\nBangdaleshis avati esimene kool transsoolistele õpilastele (1)\nToimetas Valeria Filippova, 7. november 2020 12:40\nDhakas avati Bangladeshi esimene transsooliste usukool. Enam kui 150 õpilast hakkavad õppima islami ja kutseõppe aineid erakoolis tasuta. Bangladeshi riik tunnustab ametlikult nn kolmandat sugu, mille alla kuuluvana identifitseerivad end ka paljud sealse transsooliste kogukonna liikmed.\nTranssoolistel inimestel on küll õigus näiteks valida ja valimistel kandideerida, kuid konservatiivsed sotsiaalsed hoiakud raskendavad neile endiselt ligipääsu töökohtadele ja haridusele, vahendab BBC. Mõned kolivad linnadesse ja otsivad toetust laulmise ja tantsimisega pulmades ja sünnitustel, kerjamise või seksitöö kaudu.\nBelgia uude valitsusse kuulub Euroopa esimene transsooline minister\nOLÜMPIAKOMITEE SUUR MURE: mehena sündinud sportlased naiste seas võistlemas (1)\nValitsuse sõnul on Bangladeshis umbes 10 000 hidžrat, kes on Lõuna-Aasias tuntud kui transsoolised inimesed. Teiste hinnangute kohaselt on see arv enam kui 50 000.\nSiiani pole Bangladeshis olnud ainult transsoolistele mõeldud kooli. Transsooliste kogukonnast saavad kooli registreeruda õpilased igas vanuses. Loodetavasti on õpilastel pärast seal õppimist võimalus astuda mitmele erinevale ametile.\n„See, kas keegi on kolmandast soost või mitte, tuvastatakse üsna küpses eas. Sellepärast me ei sea vanusepiiri. Igaüks võib siia kooli tulla kohe, kui transsooline isik tuvastatakse, olenemata sellest, mis vanuses ta on," ütles usukooli haridus- ja koolitussekretär Mohammad Abdul Aziz Hussaini.\nÜks kooli uus õpilane ütles, et enamus trans-kogukonnast on kirjaoskamatud.\n„Keegi ei taha meid tööle võtta. Kui meil oleks mingisugunegi haridus, oleksime võinud töötada paremas kohas," ütles ta.\n„Seetõttu teeme ikka seda, mida meie esivanemadki, teenime raha tantsimise ja laulmisega," ütles Shilpy, kelle nimi tähendab bengali keeles "artist", BBC-le.


Lisa Gunnar T. andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga Gunnar T. andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nGUNNAR TIHANE FIE: Tegevuslugu\nGUNNAR TIHANE FIE alustas peaaegu 27 aastat tagasi, mil juhatuse liige Gunnar T. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. GUNNAR TIHANE FIE valdkond on merekalapüük. Samas valdkonnas (EMTAK 03111) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 254 tükki, kes annavad tööd kokku 566-le inimesele ja kogu valdkonna 2022 käibeprognoo ...


Gaselli kongress: Euroopa jääb USAst maha passiivsete naiste pärast - Äripäev\nGaselli kongress: Euroopa jääb USAst maha passiivsete naiste pärast\n30. jaanuar 2008, 16:35\nAgnes Ojala 30. jaanuar 2008, 16:35\nTänasel Äripäeva Gaselli kongressil jäi\nesinejate sõnavõttudest kõlama mõte, et üks põhjus, miks Euroopa USAst\nettevõtlikkuse poolest maha jääb, on siinsed passiivsed naised.\n„Huvitav, et Taanis on gasellid valdavalt mehed. Kui kogu Euroopat vaadata, siis on näha, et ka mujal riikides ei ole ettevõtjatest naisi nii palju kui USAs. Meie uuringud näitavad, et paljuski on meie mahajäämus ettevõtlikkuses USAst tingitud just sellest, et meil on vähe naisi ettevõtluses,“ rääkis Rute.\nTeise põhjusena tõi Maive Rute välja fakti, et USAs ja Euroopas suhtutakse riski erinevalt. Kui Euroopas peetakse läbikukkumist häbiks, siis USAs on inimene pärast seda pigem hinnatum, kuna ta on kogemuse võrra rikkam.\nNii on ameeriklased tunduvalt ettevõtlikumad kui eurooplased. Rute sõnul on eestlased aga Euroopa kontekstis aga positiivselt meelestatud. „Järgneva viie aasta jooksul tahavad eestlastest 33% oma firma luua või hakata iseenda tööandjaiks. Oleme mõnevõrra paremad kui Euroopa keskmine. Eriti tagasihoidlik on see soov vanades Euroopa riikides,“ rääkis ta.\n30. January 2008, 16:35


Datel pälvis partnerfirmalt Newline Interactive auhinna "Best performance 2019"\nAvaldatud: 06 Märts 2020\nKoostöös Newline Interactive' iga oleme tarninud paljudele Eesti haridusasutustele puutetundlikke ekraane.\nMis tahes suurepärase toote kõige olulisem aspekt on see, kui lihtne on seda kellelgi kasutada. Newline Interactive on pühendunud pakkuma klientidele lahendusi, mis säästavad nende aega ja aitavad neil edukamad olla, luues tipptasemel tooteid, mida on nii lihtne kasutada, et kõik saavad suhelda ja nautida nende taga seisvat uuendust.\nNewline 'i lahendused: kommunikatsiooni- ja koostöövahendid, traadita esitlussüsteemid, interaktiivsed tahvlid, seinakinnitused ja mobiilsed stendid.\nDatel koostöös Finestmediaga tegi Eesti Töötukassale toetuste ja hüvitiste määramise täisautomaatse süsteemi\nAvaldatud: 21 Veebruar 2020\nSüsteem hoiab kokku Eesti Töötukassa spetsialistide tööaega, mis kulus seni andmete käsitsi sisestamisele ja taotlustes sisalduva teabe kontrollimisele, ja kiirendab seeläbi oluliselt toetuste määramist ja maksmist. Samuti aitab nutikam süsteem Eesti Töötukassa kinnitusel vähendada riski, et vigaselt sisestatud andmete pärast mõne olulise toetuse maksmine hilineb.\nInfosüsteem kontrollib e-töötukassas sisestatud taotlused sekunditega ning langetab kohe ka hüvitise otsuse. Kuna uus infosüsteem kontrollib andmete vastavust erinevatesse registritesse tehtud päringutega, otsustab see andmete sobivuse korral täiesti iseseisvalt, kas inimesel on õigus hüvitisele, millise perioodi vältel ja mis suuruses.\nMeie insenerid osalevad Euroopa Kosmoseagentuuri Solar Orbiter projektis, mille käigus uuritakse Päikest\nAvaldatud: 14 Veebruar 2020\nEuroopa Kosmoseagentuur ja NASA saatsid 9. veebruaril Floridas asuvast NASA Cape Canaverali kosmosekeskusest Päikese orbiidile kosmoseaparaadi Solar Orbiter. Uurimissond kasutab Veenuse ja Maa gravitatsiooni abi ja hakkab ümber Päikese tiirlema suure nurga all, mis võimaldab vaadelda taevakeha poolusi.\nTeadlastele pakub väga suurt huvi eelkõige Päikese magnetpooluste vahetumine, mis toimub umbes iga 11 aasta tagant. Pooluste uurimine võib aidata mõista, miks magnetpoolused muutuvad ja mis täpselt tähes sel hetkel toimub. Datel aitab projektis valida sobivaid tehnoloogiaid Solar Orbiteri poolt kogutavate andmete hoidmiseks ja arhiveerimiseks.\nEttevõtja oma lugu/ Datel AS - 30. tegevusaasta\nAvaldatud: 31 Jaanuar 2020\nTänavu 30. tegevusaastat tähistav Datel AS on läbi aegade panustanud Eesti digiriigi arengusse, toonud turule maailma mõistes unikaalseid teenuseid, sisustanud moodsa tehnikaga koole ja rääkinud aktiivselt kaasa Eesti info- ja kommunikatsioonisektori kasvamises. Kuna kohalikul turul on kasvule ammu sein ette tulnud, tegutsetakse aktiivselt mitmetel kontinentidel.\nOleme aastakümnete jooksul elanud läbi kogu IT-ajaloo, alustades tegevust juba enne Eesti Vabariigi taasiseseisvumist, mil olud ja ettekujutus tulevikust olid hoopis teised. Oleme näinud turul nii majandustõusu kui ka –langust, teinud ise käänakuid, kuid püsinud alati oma põhitegevuse juures – aidata tehnoloogia abil maailma paremaks muuta,” ütleb Eesti kapitalil põhineva Dateli tegevjuht Urmas Kõlli.\nLehekülg 5 / 30


Durrellid Korful 2018 -- Raamatukoi raamatupood\n«Durrellide perekonna tõeline lugu on köitev – Haag kirjeldab vaimustavalt nende teekonda sõjaeelsel Korful, Inglismaal ja Indias.»\nSimon Nye, draamasarja «Durrellid» stsenarist.\nDurrellide perekonnale on andnud surematuse Gerald Durrelli raamat «Minu pere ja muud loomad» ja ITV poolt selle põhjal loodud teleseriaal «Durrellid». Aga mis elu elasid Durrellid tegelikult? Miks nad üldse Korfule läksid ja mis sai neist pärast saarelt lahkumist?\n«Durrellid Korful» kirjeldab perekonna elu Indias ning neid kõigepealt Inglismaale ja seejärel Kreekasse viinud kriisi. Selles on juttu ehedatest tegelaskujudest, kellega nad Korful kohtusid – bioloog Theodores, taksojuht Spiro Halikiopoulos ja sunnitööline Kostis –, ja Ameerika kirjaniku Henry Milleri külaskäigust. Haag kirjeldab lugejale ka seda, kuidas Durrellid Korfult lahkusid, unustamata Margo ja Larry viimasel hetkel aset leidnud sõja jalust pagemist. Pikk ja põhjalik epiloog annab ülevaate Larry kujunemisest maailmakuulsaks romaanikirjanikuks ja sellest, kuidas Gerryst sai loodusteadlane ja ohustatud liikide kaitsja. Juttu tuleb ka ülejäänud perekonna, nende sõprade ja muude loomade käekäigust.


Kohtujurist Campos Sánchez-Bordona ettepanek, 14.1.2021.\nCNP spółka z ograniczoną odpowiedzialnością versus Gefion Insurance A/S.\nEelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy w Białymstoku.\nEelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Kohtualluvus ning kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades – Määrus (EL) nr 1215/2012 – Kohtualluvus kindlustusasjade puhul – Artikkel 10 – Artikli 11 lõike 1 punkt a – Võimalus esitada kindlustusandja vastu, kelle alaline elu- või asukoht on liikmesriigis, hagi muus liikmesriigis hageja alalise elukoha kohtusse, kui tegemist on kindlustusvõtja, kindlustatu või soodustatud isiku esitatud hagiga – Artikli 13 lõige 2 – Hagi, mille kahjustatud isik esitab otse kindlustusandja vastu – Isikuline kohaldamisala – Mõiste „kahjustatud isik“ – Kindlustusvaldkonna ettevõtja – Valikuline kohtualluvus – Artikli 7 punktid 2 ja 5 – Mõisted „filiaal“, „esindus“ või „muu üksus“.\nesitatud 14. jaanuaril 2021(1)\n(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus, Poola))\nEelotsusemenetlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Kohtualluvus tsiviil- ja kaubandusasjades – Valikuline kohtualluvus – Tsiviilvastutuskindlustus – Nõuete loovutamine – Mõiste „filiaal, esindus või üksus“\n1. Põhikohtuvaidluses on algatatud arutelu ühe Poola kohtu rahvusvahelise kohtualluvuse üle vaidluse lahendamiseks ühe äriühingu, kellele on Poolas juhtunud liiklusõnnetuses kahju kannatanud isik loovutanud oma õigused, ja Taanis asuva kindlustusandja vahel, kes kindlustab õnnetuse põhjustaja riski.\n2. Poola kohus palub oma eelotsusetaotluses Euroopa Kohtul tõlgendada määruse (EL) nr 1215/2012(2) II peatüki 3. jao valikulise kohtualluvuse eeskirju kindlustusasjades koostoimes selle määruse artikli 7 lõigetega 2 ja 5. Vastavalt viimati nimetatud sätetele on pädevad selle paiga kohtud, kus on kahju tekitanud juhtum toimunud (lõige 2), ja filiaali, esinduse või üksuse tegevusest tulenevalt põhiettevõtja vastu tekkinud vaidluse puhul selle paiga kohtud, kus on põhiettevõtja filiaali, esinduse või üksuse asukoht (lõige 5).\n3. Kohtuotsuses, mille Euroopa Kohus teeb (lisaks neile, milles ta on juba avaldanud seisukohta kindlustuste jao kohta),(3) võib ta lisaks käsitleda määruse artikli 7 lõike 5 seost direktiiviga 2009/138/EÜ(4).\nA. Määrus nr 1215/2012(5)\n4. Määruse põhjenduses 16 on märgitud:\n„Lisaks kostja alalisele elukohale peaks kohtualluvuse määramisel olema ka muid aluseid, mis toetuksid tihedale seosele kohtu ja menetluse vahel või aitaksid kaasa tõrgeteta õigusemõistmisele. Tihe seos peaks tagama õiguskindluse ja hoidma ära võimaluse, et kostja vastu esitatakse hagi liikmesriigi kohtusse, mida ta ei saanud mõistlikult ette näha […]“.\n5. Artikli 4 lõikes 1 on sätestatud:\n„Käesoleva määruse kohaselt esitatakse hagi isikute vastu, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, selle liikmesriigi kohtutesse sõltumata nende kodakondsusest.“\n6. Artikli 5 lõikes 1 on ette nähtud:\n„Isikute vastu, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, võib hagi esitada teise liikmesriigi kohtusse üksnes käesoleva peatüki 2.-7. jaos sätestatud korras.“\n7. Artiklis 7 on ette nähtud:\n„Isiku vastu, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, võib esitada hagi teises liikmesriigis:\n2) lepinguvälise kahju puhul selle paiga kohtusse, kus kahju tekitanud juhtum on toimunud või võib toimuda;\n5) filiaali, esinduse või muu üksuse tegevusest tuleneva vaidluse puhul selle paiga kohtutesse, kus filiaal, esindus või muu üksus asub;“.\n8. Eeskirjad kohtualluvuse kindlaksmääramiseks kindlustusasjades, mida reguleerib II peatüki 3. jagu, on sätestatud määruse artiklites 10–16.\n9. Artiklis 10 on sätestatud:\n„Kindlustusasjades määratakse kohtualluvus kindlaks käesoleva jao kohaselt, ilma et see piiraks artikli 6 või artikli 7 punkti 5 kohaldamist.“\nB. Direktiiv 2009/138\n10. Vastavalt artiklile 145 („Filiaali asutamise tingimused“):\n„1. Liikmesriigid tagavad, et kindlustusandja, kes soovib asutada teise liikmesriigi territooriumil filiaali, teatab sellest oma päritoluliikmesriigi järelevalveasutustele.\nKindlustusandja pidevat kohalolekut liikmesriigi territooriumil käsitletakse samal viisil nagu filiaali, isegi kui see kohalolek ei võta filiaali kuju, vaid seisneb ainult kontoris, mida haldab kindlustusandja enda personal või isik, kes on sõltumatu, kuid kellel on pidev volitus tegutseda kindlustusandja nimel esindajana.\n11. Artiklis 151 („Nõudeid esitavate isikute mittediskrimineerimine“) on märgitud:\n„Vastuvõttev liikmesriik nõuab, et kahjukindlustusandja tagaks, et tema territooriumil toimunud sündmustest tulenevaid nõudeid esitavaid isikuid ei panda ebasoodsamasse olukorda seetõttu, et kindlustusandja kindlustab I lisa A osa liiki 10 kuuluva riski (välja arvatud vedaja vastutus) teenuste osutamise alusel, aga mitte selles liikmesriigis asuva püsiva tegevuskoha kaudu.“\n12. Artiklis 152 („Esindaja“) on sätestatud:\n„1. Artiklis 151 osutatud eesmärkidel nõuab vastuvõttev liikmesriik kahjukindlustusandjalt oma territooriumil elava või asuva esindaja määramist, kes kogub nõuete kohta kogu vajaliku teabe ja kellel on piisavad volitused esindada kindlustusandjat suhetes kahjukannatanutega, kes võiksid esitada nõudeid, sealhulgas nõuete väljamaksmisel, ning esindada kahjukindlustusandjat või vajaduse korral lasta teda esindada seoses nende nõuetega selle liikmesriigi kohtutes ja ametiasutustes.\n13. CNP spółka z ograniczoną odpowiedzialnością (edaspidi „CNP“) on osaühing, mille registrijärgne asukoht on Poolas.\n14. Gefion Insurance A/S (edaspidi „Gefion“) on kindlustusandja, mille registrijärgne asukoht on Taanis.\n15. Crawford Polska sp. z o.o. (edaspidi „Crawford Polska“), mille asukoht on Poolas, on ettevõtja, kelle on Gefion(6) volitanud „nõudeid täielikult lahendama“ ning samuti „esindama Gefioni kõikides menetlustes […] kohtutes ja teistes riigiasutustes“.\n16. Üks teine ettevõtja Polins spółka z ograniczoną odpowiedzialnością (edaspidi „Polins“), mis asub Żychlinis (Poola), on samuti Gefioni esindaja Poolas.(7)\n17. 28. veebruaril 2018 juhtus Poolas liiklusõnnetus, milles põrkasid kokku kahjustatud isiku sõiduk ja õnnetuse põhjustaja sõiduk. Viimasel oli sel ajal Gefioniga sõlmitud mootorsõiduki omaniku tsiviilvastutuskindlustuse leping.\n18. Kahjustatud isik sõlmis sõiduki remontimise ajal 1. märtsil 2018 autoremonditöökojaga tasulise asendussõiduki rendi lepingu.\n19. Renditeenuse maksmisel loovutas see isik nõude Gefioni vastu autoremonditöökojale. Pärast rendilepingu lõppemist esitas remonditöökoda teenuse eest käibemaksuarve.\n20. CNP omandas 25. juunil 2018 remonditöökojalt nõude loovutamise lepinguga õiguse nõuda Gefionilt välja sissenõutavaks muutunud võla asendussõiduki rentimise kulude hüvitamiseks.\n21. Samal päeval nõudis CNP Gefionilt arve summa tasumist. Ta esitas nõude Polinsi juhtkonnale.\n22. Gefioni volituse alusel tegutses kahjukäsitlusega Crawford Polska. Gefioni nimel ja arvel tegutsedes kontrollis Crawford Polska arvet osaliselt ja tunnistas osa nõudesummast.\n23. Samas dokumendis nende punktide kohta viitas Crawford Polska võimalusele esitada nõude tema kui kindlustusandja volitatud isiku vastu. Ta lisas ka teabe võimaluse kohta esitada Gefioni vastu hagi kas üldist kohtualluvust käsitlevate sätete kohaselt või kindlustusvõtja, kindlustatud isiku, soodustatud isiku või kindlustuslepingu omaniku elu- või asukohajärgsele kohtule.\n24. CNP esitas 20. augustil 2018 Gefioni vastu hagi Sąd Rejonowy w Białymstokule (Białystoki rajoonikohus, Poola). Rahvusvahelise kohtualluvuse osas väitis ta Gefioni avaldatud teabe kohaselt, et tema peamine esindaja Poolas on Polins. Ta palus, et Gefionile adresseeritud dokumendid saadetaks Polinsi aadressile.\n25. Gefion kui kostja esitas hagi menetlusse võtmisele vastuväite Poola kohtu pädevuse puudumise tõttu. Ta tugines sellele, et kohtualluvusele kohaldatav õigusnorm on määruse artikli 5 lõige 1. Olles esiteks väitnud, et CNP on kutseorganisatsioon, kes tegeleb kindlustuslepingutest tulenevate nõuete ostmisega, väitis ta seejärel, et CNP-l ei ole kindlustusvõtja, kindlustatud isiku või soodustatud isiku staatust ning et tal ei ole seega võimalik esitada hagisid mõne muu liikmesriigi kohtusse kui see, kus on kindlustusandja asukoht.\n26. CNP vastas, et kostja on Poolas kantud ELi/EFTA liikmesriikide kindlustusseltside nimekirja, mille üle teeb järelevalvet Komisja Nadzoru Finansowego (Poola finantsinspektsioon); et kostja müüb kindlustuspoliise Poola territooriumil ning et on lubamatu, et kahjustatud isikult nõude üle võtnud isik ei saa nõuda remondikulude hüvitamist kahjujuhtumi toimumise ja remondi tegemise koha järgses kohtus.\n27. Nendel asjaoludel esitab Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białymstoki rajoonikohus) Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas [määruse nr 1215/2012] artikli 13 lõiget 2 koostoimes artikliga 10 tuleb tõlgendada nii, et ettevõtja, kes omandas kahjustatud isikult vastutuskindlustuse alusel nõude kindlustusandja vastu, ja selle kindlusandja vahelises kohtuvaidluses ei ole välistatud kohtualluvuse kindlaksmääramine nimetatud määruse artikli 7 lõigete 2 ja 5 alusel?\n2. Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas [määruse nr 1215/2012] artikli 7 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigis tegutsev äriühing, kes teises liikmesriigis asutatud kindlustusandjaga sõlmitud lepingu alusel tegutsedes hüvitab mootorsõidukiomanike kohustusliku vastutuskindlustuse alusel varakahjusid, on selle kindlustusseltsi filiaal, esindus või muu üksus?\n3. Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas [määruse nr 1215/2012] artikli 7 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et see on omaette kohtualluvuse juhtum selle liikmesriigi kohtu jaoks, kus kahjujuhtum toimus ja kus võlausaldaja, kes omandas vastutuskindlustuse alusel nõude kahjustatud isikult, esitab hagi teises liikmesriigis asutatud kindlustusandja vastu?“\n28. Eelotsusetaotlus registreeriti Euroopa Kohtus 13. detsembril 2019.\n29. Kirjalikud seisukohad on esitanud CNP, Gefion, Poola Vabariigi valitsus ja Euroopa Komisjon. Kohtuistungi pidamist ei peetud vajalikuks.\n30. Euroopa Kohtu juhiste kohaselt piirdun arvamuse andmisega ainult teise eelotsuse küsimuse kohta. Selles, nagu see on ära toodud, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus tõlgendada määruse artikli 7 lõikes 5 kasutatud mõistet „filiaal, esindus või muu üksus“ selle kohtuvaidluse asjaoludel.\n31. Leian, et vastuse sellele küsimusele saab tuletada Euroopa Kohtu praktikast selle artikli kohta, alates selle lisamisest Brüsseli 1968. aasta konventsiooni,(8) nagu ma pärast selgitan.\n32. Kuna eelotsusetaotluse esitanud kohus ja mõned eelotsusemenetlusse astujatest soovitavad rohkemal või vähemal määral möödaminnes laiendada arutelu teistele kindlustusvaldkonna õigusnormidele (Solventsus II direktiiv), viitan ka nendele sätetele.\n33. Määruse artikli 7 lõike 5 vahetu eelkäija on määruse (EÜ) nr 44/2001(9) artikli 5 lõige 5 ja selle eelkäija omakorda on Brüsseli 1968. aasta konventsiooni artikli 5 lõige 5. Selle artikli sisu on püsinud muutumatuna.\n34. Euroopa Kohus on tõlgendanud neid kolme teksti kohtuotsustes, mis on loonud väljakujunenud kohtupraktika,(10) mida peab vastus sellele eelotsusetaotlusele loogiliselt järgima. Selliselt tagatakse järjepidevus selle õigusakti ja sellele eelnenud õigusaktide tõlgendamisel kooskõlas määruse põhjendusega 34.\n35. Määruse artikli 7 lõige 5 asub määruse II peatüki 2. jaos („Valikuline kohtualluvus“). See on kohaldatav lisaks kohtuvaidlustes kindlustusasjades või täpsemalt kohtuvaidlustes, mis kuuluvad sama peatüki 3. jao („Kohtualluvus kindlustusasjade puhul“) kohaldamisalasse, kui nõutud tingimused on täidetud.(11) Nii tuleneb määruse artiklis 10 sätestatud reservatsioonist.(12)\n36. Määruse artikli 7 lõike 5 tõlgendamise kriteeriumid, mille ma järgnevalt esitan, ei varieeru olenevalt sellest, kas kohtuvaidluses on üks pool teisest „nõrgem“: see asjaolu ei mõjuta seda, kuidas tuleb seda sätet mõista või kohaldada.(13)\n37. Minu arvamus on järelikult sama nii juhul, kui Euroopa Kohus vastab esimesele eelotsuse küsimusele jaatavalt, kui ka siis, kui ta teeb vastupidise järelduse ja otsustab põhikohtuasjas määruse II peatüki 3. jao kohaldamise kasuks. Sellel teisel juhul võib hageja pöörduda määruse artikli 7 lõikes 5 ette nähtud kohtusse sama õigusakti artikli 10 siseviite alusel.\nB. Määruse artikli 7 lõige 5\n1. Euroopa Kohtu praktika\n38. Määruse artikli 7 lõige 5 sisaldab valikulise kohtualluvuse reeglit, millega tehakse erand põhimõttest, et rahvusvahelise kohtualluvuse järgi on esmajoones pädevad kostja asu- või elukohajärgsed kohtud.\n39. Sellise valikulise kohtualluvuse reeglina tuleb seda tõlgendada kitsalt, minemata kaugemale määruses sõnaselgelt ette nähtud juhtudest.(14)\n40. Lisaks peab selle artikli tõlgendus olema autonoomne.(15)\n41. Nagu kõik määruse artiklis 7 ette nähtud reeglid, nii põhineb ka lõikes 5 ette nähtud reegel sellel, et vaidluse ja selle paiga kohtute vahel, kuhu võidakse vaidlus lahendamiseks esitada, on eriti tihe seos. Selle läheduse tõttu on kohtualluvuse määramine põhjendatud korrakohase õigusemõistmise ja menetluse otstarbeka korraldamise kaalutlustega.(16)\n42. Euroopa Kohtu praktikas nõutakse selleks, et kindlaks määrata, kas ühes liikmesriigis asuva ettevõtja filiaali, esinduse või muu üksuse käitamisega seotud hagil on piisav seos teise riigiga,(17) kahte elementi: a) üks, mida ma nimetan „subjektiivseks elemendiks“, puudutab asjaomaseid isikuid ja b) teine, mida ma nimetan „objektiivseks elemendiks“, puudutab seda tegevust, millest on kohtuasi alguse saanud.\n43. Kontrollimine, kas on olemas filiaal, esindus või muu üksus (määruse artikli 7 lõike 5 tähenduses), on ülesanne, mis eeldab faktispetsiifilise hinnangu andmist,(18) ning on tingimata vajalik ka selleks, et hinnata, kas side kohtuvaidluse ja filiaali, esinduse või üksuse tegevuse vahel on piisav.\n44. See faktiliste asjaolude väljaselgitamine, kuivõrd see eeldab juhtumipõhist hindamist, ei ole Euroopa Kohtu, vaid liikmesriigi kohtu ülesanne.\na) Subjektiivne element\n45. Mõisted „filiaal“, „esindus“ ja „muu üksus“(19) eeldavad tegevuskeset või „tegevusüksust“, mis esineb emaettevõtja püsiva laiendusena.(20)\n46. Sellel tegevuskeskusel peab olema juhatus ja varalised vahendid, mis võimaldavad teha äritehinguid kolmandate isikutega, nii et viimased teavad, et nad „saavad luua välismaal asuva emaettevõtjaga õigussuhte ilma temaga otse suhtlemata“(21).\n47. Emaettevõtja „filiaali“, „esinduse“ või „muu üksusena“ tegutseva isiku tegevuses tuleb eristada kahte sfääri: sisest ja välist.\n48. Euroopa Kohus, kes tunnistab mõlema sfääri olulisust,(22) omistab erilist tähtsust välismuljele, mille loovad kaks isikut oma käitumisega, kui tegurile, mis võib määrata tiheda seose hilisemate vaidluste ja neid lahendava kohtu vahel.(23)\n49. Selle kriteeriumi järgi ja mis puutub määruse artikli 7 lõike 5 tõlgendamisse:\n– siis filiaaliks, esinduseks või üksuseks ei kvalifitseerita „sõltumatut kaubandusagenti (vahendajat), kes […] võib vabalt korraldada oma põhilist tegevust ja määrata tööaja, mille ta pühendab ettevõtjale, keda ta nõustub esindama ja kellel [viimane] ei või takistada esindada samal ajal mitmeid konkureerivaid firmasid samas sektoris […] ja kes pealegi piirdub tellimuste saatmisega emaettevõtjale, ilma et ta ise osaleks äritehingute lõpule viimises ja nende täitmises“.(24)\n– Seevastu, kui seda artiklit kohaldatakse ühes liikmesriigis asuvale ettevõtjale, kes „ilma teises riigis filiaali, esindust või üksust, mis ei ole iseseisev, käitamata teostab [seal] tegevust sõltumatu äriühingu kaudu, millel on sama nimi ja sama aadress, mis tegutseb ja sõlmib äritehinguid tema nimel ja mida ta kasutab, nagu oleks see tema laiendus“(25).\nb) Objektiivne element\n50. Määruse artikli 7 lõike 5 kontekstis peab kohtuvaidlus puudutama põhiettevõtja filiaali, esinduse või muu üksuse käitamisega seotud õigustoiminguid või kohustusi, mida need tema nimel võtavad.(26)\n51. Euroopa Kohtu hinnangul on see nii siis, kui vaidlus on tekkinud filiaali, esinduse või üksuse tehingute tagajärjel. Määruse artikli 7 lõike 5 kohaldamine on seevastu välistatud siis, kui puuduvad asjaolud, mis võimaldaksid tuvastada nende isikute osalemist põhikohtuasja poolte vahelises õigussuhtes.(27)\n52. Euroopa Kohus lisas konkreetselt, et kohtuvaidlus lepinguvälise vastutuse valdkonnas(28) võib tuleneda filiaali tegevusest, kui see on „tegelikult osalenud osades eraõiguse rikkumisteks kvalifitseeritavates tegudes“(29).\n2. Selle kohtupraktika kohaldamine kohtuvaidlusele\na) Määruse artikli 7 lõike 5 kohaldamiseks asjasse puutuv isik\n53. Kohtuasja toimikust tuleneb, et Poolas esindab Gefioni kaks äriühingut: Polins ja Crawford Polska.\n54. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul tekitab see asjaolu raskusi seoses kindlaksmääramisega, kumb isikutest peab konkreetselt tegelema kahjukäsitlustega, ja seoses kohtumenetlusega kindlustusandja suhtes.(30)\n55. Kui õiguspärased need muret tekitavad küsimused ka ei oleks, ei ole minu ülesanne käsitleda neid taotletud arvamuses, mis peab piirduma ainult määruse artikli 7 lõike 5 tõlgendamisega.(31)\n56. Seevastu on oluline kindlalt teada, kumb isikutest, kes esindavad kindlustusandjat Poolas, vastutab tegevuse eest, mille tõttu on tekkinud kohtuvaidlus. Neid tegureid, mis määratlevad määruse artikli 7 lõike 5 filiaali, esinduse või muu üksuse, tuleb kontrollida sellest isikust lähtuvalt.\n57. Eelotsusetaotlus ei ole selles aspektis nii selge, kui oleks soovitav. Kaldun siiski arvama, et see ettevõtja on Crawford Polska. Nii võiks järelduda sellest kohtumäärusest, milles on lisaks märgitud, et kohtuvaidlus on tekkinud seoses nõuete lahendamisega, millega tegeles just nimelt Crawford Polska.(32)\n58. Ilma et see piiraks kontrollimist, mida tuleb lõppastmes teha eelotsusetaotluse esitanud kohtul, lähtun seega eeldusest, et määruse artikli 7 lõike 5 seisukohast asjasse puutuv isik on Crawford Polska.\nb) Crawford Polska kvalifitseerimine ja tema teguviisi hindamine\n59. Teisele eelotsuse küsimusele vastamiseks on vaja välja selgitada ühelt poolt, kas Crawford Polska vastab filiaali, esinduse või muu üksuse tingimustele vastavalt määruse artikli 7 lõikele 5, ja teiselt poolt, mil määral ta osales aktiivselt faktilistes asjaoludes, mis on põhikohtuasja aluseks.\n60. Mõlemad aspektid on märkimisväärselt faktilised, mille kontrollimiseks on oma läheduse poolest faktilistele asjaoludele sobivates tingimustes ainult eelotsusetaotluse esitanud kohus. Piirdun seega ainult sellega, et pakun välja mõned täpsustused.\n61. Esimene puudutab Gefioni vastuväidet Crawford Polska kvalifitseerimisele filiaaliks, esinduseks või muuks üksuseks, kuna see on sõltumatu isik ja tegeleb kahjukäsitlusega ka teiste kindlustusandjate ja isikute nimel.(33)\n62. Minu arvates ei tingi kumbki nendest kahest tegurist (sõltumatus ja mitteeksklusiivsus) määruse artikli 7 lõike 5 kohaldamata jätmist, kui teised elemendid kombineeritult tekitavad selle artikli kohaldamiseks iseloomuliku välismulje, ja teisejärgulisel isikul on pealegi olemas varalised vahendid kolmandate isikutega äritehingute tegemiseks.\n63. Nõustun seega eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja komisjoni hinnanguga(34) järgmiste andmete põhjal Crawford Polska staatuse ja tegevuse kohta:\n– see on osaühingu vormis, mistõttu on tal Poola õiguskorra kohaselt olemas juhatus (tal on seega olemas juhtorgan).\n– Ta esindab Gefioni huve Poolas ja rõhutab oma kirjavahetuses, et ta tegutseb Gefioni nimel, kelle volitatud esindaja ta on.\n– Tal on 2016. aastal antud volituste alusel täielik pädevus tegutseda kahjukäsitluse ja nõuete lahendamise tegevusalal, õiguslike tagajärgedega kindlustusandja jaoks, nii et kolmandatel isikutel ei ole selle tegevusega seotud asjades vaja pöörduda otse Gefioni poole.\n64. Lisaks on loogiline eeldada, et Crawford Polskal on olemas varalised vahendid, mis on nõutavad nendel tegevusaladel tegutsemiseks. See on tingimata vajalik element selleks, et kvalifitseerida teda määruse artikli 7 lõike 5 tähenduses „tegevuskeskmeks, mis esineb emaettevõtja püsiva laiendusena“. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peaks selles veenduma, hankides vajaduse korral asjasse puutuvat teavet, nagu tema õiguskord näeb ette.\n65. Minu teine märkus puudutab Crawford Polska osalemist tegevuses, mis põhjustas kohtuvaidluse, s.o kahjukäsitluses ja nõuete lahendamises, nagu ka otsuses hüvitada ainult osa nõutud summast.\n66. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu faktiliste asjaolude kirjelduse järgi tegi selle otsuse, mis on kohtuvaidluse juur, Crawford Polska (mitte Gefion).(35) Kui see asjaolu leiab kinnitust, siis ei ole Crawford Polska olnud üksnes vahendaja, kes lihtsalt edastab teavet, vaid tal on aktiivne osa selles õiguslikus olukorras, mis on välja viinud vaidluseni.\n67. Samavõrra on Crawford Polska puhul täidetud tingimused, mis lubavad määrata rahvusvahelist kohtualluvust selle riigi kohtutele, kus ta asub, selleks et menetleda kindlustatud isiku (või tema õigusjärglaste) hagi Gefioni vastu.\n68. Esitatu on piisav alus vastamaks teisele eelotsuse küsimusele, nagu see on sõnastatud. Vaja ei ole täiendavaid kaalutlusi Solventsus II direktiivi mõju kohta, mida ma käsitlen ainult täielikkuse huvides ja selleks, et mitte jätta vastamata neile, kes esitasid selles eelotsusemenetluses kirjalikud seisukohad.\nC. Solventsus II direktiivi mõju määruse artikli 7 lõike 5 tõlgendamisele\n69. Eelotsusetaotluse esitanud kohus (vähemal määral), Gefión ja komisjon viitavad Solventsus II direktiivi artiklitele 145 ja 152 kui artiklitele, mis võiksid kohtuvaidluse lahendust mõjutada.\n70. Gefióni ja komisjoni seisukohtades osutatakse nende sätete ja määruse artikli 7 lõike 5 seosele. Täpsemalt:\n– komisjoni argumentidest näib tulenevat,(36) et tema arvates on siis, kui kindlustusandja teostab majandustegevust teises riigis „pideva kohaloleku“ kaudu Solventsus II direktiivi artikli 145 tähenduses,(37) olemas filiaal, esindus või üksus määruse artikli 7 lõike 5 tähenduses.(38)\n– Gefion väidab, et Solventsus II direktiivi artikli 152 alusel esindaja nimetamine ei anna võimalust kaevata kindlustusandjat kohtusse vastavalt määruse artikli 7 lõikele 5. Ta märgib, et artikli 152 enda lõige 3 välistab esindaja kvalifitseerimise „filiaaliks“ Solventsus II direktiivi artikli 145 tähenduses.(39)\n71. Eelotsusetaotluse esitanud kohus omakorda annab vihjamisi mõista, et isiku kvalifitseerimisest Solventsus II direktiivi tähenduses on võimalik järeldada, et „Crawford Polskat […] tuleb käsitada kostja [Gefioni] „muu üksusena“ määruse artikli 7 lõike 5 tähenduses […]“.(40)\n72. Järgmiseks analüüsin neid argumente, tuletades siiski meelde, et avaldasin juba seisukohta määruse artikli 7 lõike 5 tõlgendamise kohta, mis peab olema autonoomne, lähtuvalt selle määruse ülesehitusest ja eesmärkidest.\n1. „Pidev kohalolek“ ja „esindaja“ Solventsus II direktiivis\n73. Solventsus II direktiivi järgi tehakse sellise liikmesriigis asutatud ettevõtja kindlustustegevuse suhtes, kes soovib oma tegevusalal tegutseda teises liikmesriigis, teatavaid kontrolle,(41) mis erinevad olenevalt selle ettevõtja valitud vormist.\n74. Kindlustusandja, kes soovib oma tegevust asutamisvabaduse alusel laiendada, peab päritoluliikmesriigi järelevalveasutustele teatama oma kavatsusest alustada tegevust teises riigis ja edastama neile direktiivi artiklis 145 nõutud teabe.(42)\n75. Selle alusel analüüsivad päritoluriigi järelevalveasutused asutamisprojekti rakendatavust. Kui hinnang on positiivne, edastavad nad direktiivi artikli 146 lõikes 1 kirjeldatud teated.(43) Siis võib kindlustusandja alustada piiriülest tegevust vastuvõtvas riigis filiaali või sellega samastatud pideva kohaloleku kaudu.\n76. Kui kindlustusandja otsustab tegutseda väljaspool päritoluriiki teenuste osutamise vabaduse alusel, peab ta samuti teatama oma kavatsusest selle riigi järelevalveasutustele.(44)\n77. Mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse eriharus nõuab direktiiv lisaks, et kindlustusandja määraks „[vastuvõtva liikmesriigi] territooriumil elava või asuva esindaja […], kes kogub nõuete kohta kogu vajaliku teabe ja kellel on piisavad volitused esindada kindlustusandjat suhetes kahjukannatanutega, kes võiksid esitada nõudeid, sealhulgas nõuete väljamaksmisel, ning esindada kahjukindlustusandjat või vajaduse korral lasta teda esindada seoses nende nõuetega selle liikmesriigi kohtutes ja ametiasutustes“ (artikkel 152).\n78. Nii ei ole isikud, kes esitavad nõude vastuvõtja liikmesriigi territooriumil toimunud faktiliste asjaolude tõttu seoses mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustusega, kindlustusandja valitud vormist olenevalt ebasoodsamas olukorras.\n79. Nende konkreetsete otstarvete jaoks ei ole seega oluline, kas kindlustusandja tegutseb vastuvõtvas liikmesriigis, kus on kindlustusjuhtum aset leidnud, teenuste osutamise alusel või üksuse (filiaali või sellega samastatud pideva kohaloleku) kaudu.(45)\n80. Solventsus II direktiiv ei ole väga sõnaselge „pideva kohaloleku“ osas ega reguleeri ka üksikasjalikult kindlustusandja esindaja õiguslikku korda(46), täpsemalt kui et tal peavad olema piisavad volitused ettevõtja esindamiseks kas kahju kannatanud kolmandate isikute ees, kes esitavad talle nõudeid, või siis kohtutes ja muudes ametiasutustes seoses nende nõuetega.\n81. Selles direktiivis on kaudselt artiklite 145 (pidev kohalolu) ja 152 (esindaja) kaudu siiski antud mõned elemendid, mis aitavad nende piirjooned paika panna:\n– pidev kohalolek ei pea tingimata esinema filiaali kujul. Seda võib filiaaliga samastada, kui see seisneb kontoris, mida haldab kindlustusandja enda personal või isik, kes on sõltumatu, kuid kellel on volitused tegutseda alaliselt kindlustusandja nimel esindajana. Ta peab mõlemal juhul olema volitatud võtma kindlustusandjale kohustusi kolmandate isikute ees.\n– Esindaja ülesanded ei võimalda teda lihtsalt samastada filiaaliga: vastavalt Solventsus II direktiivi artikli 152 lõikele 3 ei kujuta „[e]sindaja määramine […] endast filiaali avamist artikli 145 tähenduses“(47).\n82. Nendele elementidele lisanduvad Euroopa Kohtu praktikas ridamisi seoses eelotsusetaotlustega välja kujundatud elemendid. Käsitlen neid üksikasjalikult järgmiseks, kuna nende varal kujuneb minu veendumus nende mõistete erinevuse kohta määruse artikli 7 lõike 5 omadest.\n2. Seos filiaali või sellega samastatud pideva kohalolu ja esindaja ning määruse artikli 7 lõike 5 vahel\na) „Pidev kohalolek“ kui „filiaal, esindus või muu üksus“\n83. Määruse artikli 7 lõike 5 kohaldamisel on filiaal, esindus või üksus tegevuskese, millel on juhatus ja varalised vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega, võttes põhiettevõtja püsiva laiendusena sellele ettevõtjale siduvaid kohustusi.\n84. Neid nõudeid tõendada võib olla lihtsam siis, kui kindlustusandja tegutseb oma tegevuse laiendamiseks päritoluriigist erinevatesse liikmesriikidesse asutamisvabaduse alusel, pärast asjakohaste formaalsuste täitmist, ja asutab filiaali või sellega samastatava pideva kohaloleku Solventsus II direktiivi artikli 145 tähenduses.\n85. Kui tegevuses, milles tekib kohtuvaidlus kindlustusandja vastu, kelle asukoht on liikmesriigis, on tema nimel ja arvel osalenud teises liikmesriigis asuv filiaal, mis vastab Solventsus II direktiivi artikli 145 nõuetele, siis on tavaliselt ja tegelikult olemas ka „filiaal“, „esindus“ või „üksus“ vastavalt määruse artikli 7 lõikele 5.(48)\n86. See kehtib ka Solventsus II direktiivi artikli 145 sisu arvestades siis, kui kindlustusandja valib oma asutamisvabaduse teostamise vormiks niisuguste tunnustega pideva kohaloleku, mis samastavad teda filiaaliga.(49)\n87. Kui see alaline kohalolek seisneb „ainult kontoris, mida haldab kindlustusandja enda personal või isik, kes on sõltumatu, kuid kellel on pidev volitus tegutseda kindlustusandja nimel esindajana“ (Solventsus II direktiivi artikli 145 lõige 1), siis ei ole ülemääraseid raskusi mõista, et see vastab samal ajal määruse artikli 7 lõike 5 tingimusele:\n– Euroopa Kohtu praktika „pideva kohalolu“ kohta ELTL artiklis 43 tunnustatud asutamisvabaduse raames nõuab, et see oleks tuvastatav „objektiivsete ja kontrollitavate asjaolude põhjal, mis seonduvad eelkõige füüsilise kohalolekuga, st ruumide, töötajate ja varustusega“(50).\n– Solventsus II direktiivi artikli 145 lõige 2 nõuab, et kindlustusandja peab enda teises liikmesriigis asutamiseks teatama päritoluliikmesriigi järelevalveasutustele selle isiku nime, kes on filiaalis või pideva kohaloleku raames volitatud võtma kindlustusandjale kohustusi kolmandate isikute ees.\n88. Endiselt lahtine on küsimus, kas pideva kohaloleku puhul peaks selleks, et seda saaks kvalifitseerida „üksuseks“ Solventsus II direktiivi tähenduses, tõendama veel teisi asjaolusid: eelkõige, kas see üksus peab olema kindlustusandja juhtimise ja kontrolli all ning kas ta peab oma tegevuses olema seotud eranditult või väga valdaval määral kindlustusandjaga.(51)\n89. Mis puudutab käesolevat asja, siis arvan, et seda vaidlust ei ole vaja lahendada: mis määruse artikli 7 lõikesse 5 puutub, siis need elemendid ei ole otsustavad.\n90. Küll aga on määravalt otsustav see, et filiaaliga samastatava pideva kohaloleku puhul oleks olemas vahendid (juhatus, ruumid, töötajad, varustus) tegutsemiseks ja et ta oleks osalenud õigussuhtes, millest on tingitud kohtuvaidlus, tingimustel, mis tulenevad eespool viidatud Euroopa Kohtu praktikast.(52)\n91. Samas kohtupraktikas on rõhutatud – nagu ma meelde tuletasin –, et lähedust kohtuvaidluse ja seda lahendava kohtu vahel ei hinnata üksnes eri liikmesriikides asutatud isikute vaheliste õigussuhete järgi, vaid arvestades ka seda, kuidas need kaks isikut ühiskondlikus elus käituvad ning ärisuhetes ennast kolmandatele isikutele esitlevad.\n92. Seega saab konkreetsel juhul nende kahe teguri kombinatsiooni (mitte kindlustusandja kontrolli tugevuse järgi vastuvõtvas riigis asuvate isikute üle ega nende isikute ainult esimesega seotuse astme) järgi kindlaks teha, kas kohtuvaidluse ja seda menetleva kohtu vahel on tihe seos.\nb) Solventsus II direktiivi artiklite 151 ja 152 tähenduses „esindaja“\n93. Kui kindlustusandja laiendab oma kutsetegevust teise liikmesriiki teenuste osutamise vabadust kasutades, võib juhtuda,(53) et ei ole materiaalseid tunnuseid, mille järgi saaks ära tunda, kas on olemas filiaal, esindus või muu üksus määruse artikli 7 lõike 5 tähenduses.\n94. Mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse konkreetses valdkonnas on esindaja, kelle peab kindlustusandja vastuvõtvas riigis määrama, vaevalt see, kes põhjustab „filiaali, esinduse või muu üksuse tegevusest tuleneva“ vaidluse määruse artikli 7 lõike 5 tähenduses, kui tema tegevus piirdub Solventsus II direktiivi artiklis 152 loetletud ülesannetega.\n95. Solventsus II direktiivi artikli 152 lõige 4 lubab liikmesriikidel(54) määrata selles artiklis ja direktiivi 2009/103/EÜ(55) artiklis 21 reguleeritud kahjukäsitluse ja nõuete lahendamise ülesanded ainult ühele esindajale. Nii tunnustatakse selles kaudselt ühe ja teise esindaja ülesannete omavahelist vastavust, mida on kinnitanud ka Euroopa Kohus.(56)\n96. Nende kahe esindusviisi võrdsustamine tähendab, et üldjuhul piirdub Solventsus II direktiivi artiklis 152 ette nähtud esindaja teabe vastuvõtmise ja edastamisega, et hõlbustada nõuete lahendamist, nagu ka kindlustusandja määratud hüvitise maksmist.(57) Pealegi on tema roll nende tegevuste puhul vaid passiivne.\n97. Euroopa Kohus on direktiivi 2000/26 artiklis 4 (mis vastab direktiivi 2009/103 artiklile 21) ette nähtud esindaja kohta otsustanud, et selle esindaja volitused on üksnes vahendamine: hüvitisepakkumisi teeb üksnes kindlustusandja.(58)\n98. See ülesannete piiritlemine on kooskõlas direktiivi 2009/103 artikli 21 lõikega 6, mis näeb ette, et kahjukäsitluse ja nõuete lahendamise eest vastutavat esindajat „ei loeta […] üksuseks määruse (EÜ) nr 44/2001 tähenduses“.\n99. Tuletan meelde, et Solventsus II direktiivi artiklis 152 ette nähtud esindaja määramine, mida nõutakse „artiklis 151 osutatud eesmärkidel“, tuleneb kohustusest, mille täitmise järele peab valvama vastuvõttev liikmesriik, et kindlustusandja kohtleks nõuete esitajaid võrdselt. Nõuete esitajad ei tohi olla ebasoodsamas olukorras seetõttu, et see ettevõtja kindlustab riski teenuste osutamise alusel, mitte üksuse abil.\n100. Ent võrdne kohtlemine ei lähe nii kaugele, et nõuab määruse artikli 7 lõike 5 niisugust tõlgendust, mis lihtsalt annab katte nõuetele kindlustusandja vastu liikmesriigis, kus see ei ole asutatud, ainuüksi seepärast, et kindlustusandjal on kahjukäsitluse ja nõuete lahendamise jaoks esindaja.\n101. Seega ei ole abstraktselt piisavat alust seostada määruse artikli 7 lõike 5 kohaldamist esindajaga, kes on määratud vastavalt Solventsus II direktiivi artiklile 152 ja kes piirdub selles artiklis sätestatud ülesannete täitmisega seoses mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse viperustega.\n102. Selleks et määruse artikli 7 lõige 5 tuleks mängu, kui kindlustusandjal on ainult üks esindaja, kes täidab vastuvõtvas liikmesriigis Solventsus II direktiivi artikli 152 ülesandeid, peab olema muid aluseid, mis lubavad määrata rahvusvahelise kohtualluvuse muule kui kostja elu- või asukohajärgsele kohtule.(59)\n103. Nii on see siis, kui esindaja vastab tingimustele, mis võimaldavad teda kvalifitseerida kindlustusandja filiaaliks, esinduseks või muuks üksuseks, ja ta on aktiivselt osalenud tegevuses, mille tõttu on tekkinud kolmanda isiku nõue kindlustusandja vastu.\n104. Ülejäänud osas ei saa välistada, et tulenevalt kindlustustegevusest väljaspool päritoluriiki teenuste osutamise alusel võiks tekkida kindlustusandja vastu nõudeid, mida peaks mõistlikult (rahvusvahelise kohtualluvuse seisukohast) saama lahendada kindlustusandja asukohariigist erinevas riigis.\n105. Kuigi poolte vastavate õiguste ja korrakohase õigusemõistmise tasakaal väljendub ennekõike reeglis, et kostja allub oma elu- või asukohajärgsele kohtule, on määruses antud hagejale alternatiive, nagu võimalus esitada hagi faktiliste asjaolude toimumise kohas.(60)\n106. Määrus kaitseb lisaks hagejat, kes on kindlustussuhtes „nõrgem pool“, rahvusvahelise kohtualluvuse erinormidega (II peatüki 3. jao normid), mis ei sõltu kindlustusandja teatud territooriumil esindatuse tüübist. Samasugust kohtlemist võimaldatakse kahju kannatanud isikule, kellel on vahetu nõudeõigus.\nc) Kohaldamine käesolevas asjas\n107. Gefion väidab, et ta tegutseb Poolas teenuste osutamise vabaduse raames päritolu- ja vastuvõtva riigi järelevalveasutuste nõusolekul.\n108. Komisjoni seisukohtadest järeldub siiski, et tegelikult tegutseb Crawford Polska asutamisvabaduse raames. Näib, et eelotsusetaotluse esitanud kohus on (vaikimisi) samal arvamusel.\n109. Nagu ma kavatsesin selgitada, võib määruse artikli 7 lõike 5 raames õigus, mille alusel kindlustusandja liikmesriigis tegutseb, näidata nii seda, et selles artiklis nõutud tingimused on tegelikult täidetud (mis on tavapärane juhul, kus ettevõtja tegutseb asutamisvabaduse alusel), kui ka vastupidist (millega on tegemist üldjuhul siis, kui ta tegutseb teenuste osutamise vabaduse alusel).\n110. See õigus, rõhutan, ei määra määruse artikli 7 lõike 5 kohaldamist ühes või teises mõttes ette kindlaks, mida tehakse kriteeriumide alusel, mis tulenevad selle õigusnormi tõlgendamise osas Euroopa Kohtu praktikast.\n111. Nende kriteeriumide järgi võib Gefioni tegevus Poolas äriühingu Crawford Polska kaudu õigustada Poola kohtute rahvusvahelist kohtualluvust tingimustel, mille ma juba esitasin, kuna kolmas isik esitas Gefioni vastu hagi, mis on tingitud Crawford Polska otsusest, mis on selle kindlustusandja jaoks siduv.\n112. Asjaolu, et Gefion tegutseb Solventsus II direktiivi artikli 147 ja järgmiste alusel, ei ole seega määrav.\n113. Eespool öeldu põhjal teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus, Poola) teisele eelotsuse küsimusele nii:\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 7 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et ühes liikmesriigis asutatud äriühingut, kes tegutseb teises liikmesriigis asutatud kindlustusandjaga sõlmitud lepingu alusel, võib kvalifitseerida selle kindlustusandja „filiaaliks, esinduseks või muuks üksuseks“ siis, kui ta kumulatiivselt:\n– tegutseb liikmesriigis, hüvitades mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse alusel, mille riske kindlustusandja kindlustab, varakahju;\n– on väliselt kindlustusandja tegevuse laiendus ja\n– tal on juhatus ja varalised vahendid, mis võimaldavad teha äritehinguid kolmandate isikutega, nii et viimased teavad, et nad saavad luua välismaal asuva kindlustusandjaga õigussuhte ilma temaga otse suhtlemata.\n2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1; edaspidi „määrus“).\n3 Vt kõige uuematest 27. veebruari 2020. aasta kohtuotsus BALTA (C‑803/18, EU:C:2020:123); 31. jaanuari 2018. aasta kohtuotsus Hofsoe (C‑106/17, EU:C:2018:50) ja 21. jaanuari 2016. aasta kohtuotsus SOVAG (C‑521/14, EU:C:2016:41).\n4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT 2009, L 335, lk 1; edaspidi „Solventsus II direktiiv“).\n5 Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 Taani seisukoha kohta artiklitele 1 ja 2 ei osalenud Taani määruse vastuvõtmisel ning määrus ei ole Taanile siduv ja seda Taani suhtes ei kohaldata; Taani teatas siiski 20. detsembri 2012. aasta teatega komisjonile oma otsusest kohaldada määruse sisu (ELT 2013, L 79, lk 4).\n6 Volikirja alusel, mille andsid Gefioni juhtorgani volitatud liikmed 31. mail 2016 Crawford Polskale.\n7 Ta tegutseb kindlustusagendina vastavalt Poola õigusnormidele, millega on üle võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (uuesti sõnastatud) (ELT 2016, L 26, lk 19).\n8 1968. aasta Brüsseli konventsioon kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 1972, L 299, lk 32; konsolideeritud tekst EÜT 1998, C 27, lk 1).\n9 Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42).\n10 Mõne kohtuotsuse resolutsioon sõltub selgelt juhtumi asjaoludest: vt 18. märtsi 1981. aasta kohtuotsus Blanckaert & Willems (139/80, EU:C:1981:70; edaspidi „kohtuotsus Blanckaert & Willems“) ja 9. detsembri 1987. aasta kohtuotsus SAR Schotte (218/86, EU:C:1987:536; edaspidi „kohtuotsus SAR Schotte“). See ei ole takistanud välja töötada üldkriteeriume, mis asetavad rõhku ühelt poolt välismaise ja kohaliku isiku vahelisele suhtele ja sellele, kuidas seda tajuvad kolmandad isikud, ning teiselt poolt vaidluse ja kohtu lähedusele (vt käesoleva ettepaneku punkt 38 ja järgmised).\n11 Need tingimused ei ole täidetud kohtuvaidlustes, milles hageja on selle valdkonna ettevõtja: 31. jaanuari 2018. aasta kohtuotsus Hofsoe (C‑106/17, EU:C:2018:50).\n12 Määruse artikli 17 lõige 1 ja artikli 20 lõige 1 näevad ette artikli 7 lõike 5 kohaldamise ka kohtuvaidlustes vastavalt teatavate tarbimislepingute ja individuaalsete töölepingute üle.\n13 Nii kinnitab seda 19. juuli 2012. aasta kohtuotsus Mahamdia (C‑154/11, EU:C:2012:491) määruse nr 44/2001 artikli 18 kohta (praegune määruse artikkel 20).\n14 5. juuli 2018. aasta kohtuotsus flyLAL-Lithuanian Airlines (C‑27/17, EU:C:2018:533; edaspidi „flyLAL-Lithuanian Airlines“, punktid 26 ja 62).\n15 22. novembri 1978. aasta kohtuotsus Somafer (33/78, EU:C:1978:205, edaspidi „kohtuotsus Somafer“, punkt 8).\n16 Vt Jenardi aruanne Brüsseli konventsiooni kohta (EÜT 1979, C 59, lk 22) ja määruse põhjendus 16. Viimases on viidatud alternatiivsetele kohtualluvustele muudel alustel, mis toetuvad „tihedale seosele kohtu ja menetluse vahel või aitaksid kaasa tõrgeteta õigusemõistmisele“. See rõhutab lisaks, et see tihe seos „peaks tagama õiguskindluse ja hoidma ära […], et kostja vastu esitatakse hagi liikmesriigi kohtusse, mida ta ei saanud mõistlikult ette näha“.\n17 See, kus asub filiaal, esindus või üksus.\n18 Nii tuletas seda meelde kohtujurist Bobek oma ettepanekus kohtuasjas flyLAL-Lithuanian Airlines (C‑27/17, EU:C:2018:136, punkt 134).\n19 Määruse artikli 7 lõike 5 kontekstis ei tee Euroopa Kohus nendel kolmel mõistel vahet: 6. oktoobri 1976. aasta kohtuotsus De Bloos (14/76, EU:C:1976:134, punkt 21).\n20 Kohtuotsused Somafer (punktid 11 ja 12), Blanckaert & Willems (punkt 11), flyLAL-Lithuanian Airlines (punkt 59) ja 19. novembri 2019. aasta kohtumäärus INA jt (C‑200/19, ei avaldata, EU:C:2019:985, punkt 35).\n21 Kohtuotsused Somafer (punkt 12), SAR Schotte (punkt 10) ja 6. aprilli 1995. aasta kohtuotsus Lloyd’s Register of Shipping (C‑439/93, EU:C:1995:104, punkt 18).\n22 Kohtuotsus SAR Schotte (punkt 16): „tiheda seose olemasolu vaidluse ja seda lahendava kohtu vahel ei hinnata üksnes õigussuhete järgi, mis on eri lepinguosalistes riikides asutatud juriidiliste isikute vahel, vaid arvestades ka seda, kuidas need kaks ettevõtjat ühiskondlikus elus käituvad ning ärisuhetes ennast kolmandatele isikutele esitlevad“.\n23 6. aprilli 1995. aasta kohtuotsus Lloyd’s Register of Shipping (C‑439/93, EU:C:1995:104, punkt 19): „filiaalid, esindused või muu teisejärguline üksus on isikud, kes võivad olla kolmandate isikute peamised, sealhulgas ainsad partnerid lepingute läbirääkimistes“.\n24 Kohtuotsus Blanckaert & Willems (punktid 12 ja 13).\n25 Kohtuotsus SAR Schotte (punkt 17). Ma ei näe selle kohtuotsuse ja kohtuotsuse Blanckaert & Willems vahel vastuolu, vaid sama reegli kahte konkreetset rakendust. Kohtuasjas, mis lahendati teise kohtuotsusega, ei olnud kaubandusagendil sisesfääris sõltuvussuhet teise ettevõtja suhtes ja seda muljet ei jäänud ka väliselt, vastupidi sellele, nagu oli kohtuotsuses SAR Schotte.\n26 Kohtuotsused Somafer (punktid 11 ja 13), 19. juuli 2012. aasta kohtuotsus Mahamdia (C‑154/11, EU:C:2012:491, punkt 48), flyLAL-Lithuanian Airlines (punkt 59) või 19. novembri 2019. aasta kohtumäärus INA jt (C‑200/19, ei avaldata, EU:C:2019:985, punkt 35).\n27 11. aprilli 2019. aasta kohtuotsus Ryanair (C‑464/18, EU:C:2019:311, punktid 34 ja 35).\n28 CNP hagi Gefioni vastu määruse terminoloogia kohaselt „lepinguväliseks“ kvalifitseerimises vaidlust ei ole.\n29 Kohtuotsus flyLAL-Lithuanian Airlines (punkt 63).\n30 Eelotsusetaotluse punkt 24. Sąd Rajonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus) nimetab nende raskuste tõenduseks eelotsusetaotlust, mis esitati ühes teises menetluses, samuti Gefioni vastu, ja milles tehti 27. veebruari 2020. aasta kohtuotsus Corporis (C‑25/19, EU:C:2020:126; edaspidi „kohtuotsus Corporis“).\n31 Ma tunnistan, et kindlustustegevuse osadeks jagamine, nagu seda näib tegevat Gefion, võib oluliselt mõjutada selle artikli kohaldamist: näiteks kuna see raskendab üldsusel aru saada, et kohalik ettevõtja on põhiettevõtja laiendus. Määruse artikli 7 lõiget 5 tuleb siiski tõlgendada kitsalt; lisaks on selle sõnastuses endas piiritletud elemendid, millest sõltub selle kohaldamine konkreetse kohtuvaidluse asjaoludele. Teisisõnu öeldes: selle mõtte seisukohast ja sellega kooskõlas (tiheda seose olemasolu kohtuvaidluse ja kohtu vahel) ei loe mitte igasugune kostja kohalolu liikmesriigis, vaid ainult selle isiku kohalolu, kes osaleb tegevuses, millega seoses on vaidlus tekkinud.\n32 Komisjon, kes lähtub samast eeldusest, leiab, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimuses on silmas peetud seda isikut. Arvan, et see on tõenäoline, eelkõige eelotsusetaotluse punkte 26 ja 28 silmas pidades.\n33 Gefioni seisukohtade punktid 20 ja 21. Selles kontekstis esitab Gefion enda arutluse Solventsus II direktiivi artikli 152 kohta, andes mõista, et selle artikli järgi ei ole selliste tunnustega isik kunagi määruse artikli 7 lõike 5 filiaal, esindus või üksus. Käsitlen seda küsimust hiljem.\n34 Eelotsusetaotluse punkt 26 ja komisjoni seisukohtade punktid 56, 58 ja 60. Samas kontekstis mainivad eelotsusetaotluse esitanud kohus ja komisjon Solventsus II direktiivi artiklit 145, mida ma käsitlen samuti hiljem.\n35 Eelotsusetaotluse punkt 5.\n36 Ütlen „näib tulenevat“, sest komisjon tegelikult ei väida sõnaselgelt automaatset seost nende kahe mõiste vahel.\n37 Selle alusel peab kindlustusandja teatama päritoluliikmesriigi järelevalveasutustele oma kavatsusest asutada teise riigi territooriumil filiaal ning samuti edastama teatavad andmed. Selle lõike 1 kohaselt „[k]indlustusandja pidevat kohalolekut liikmesriigi territooriumil käsitletakse samal viisil nagu filiaali, isegi kui see kohalolek ei võta filiaali kuju, vaid seisneb ainult kontoris, mida haldab kindlustusandja enda personal või isik, kes on sõltumatu, kuid kellel on pidev volitus tegutseda kindlustusandja nimel esindajana“.\n38 Komisjoni seisukohtade punkt 61.\n39 Gefioni seisukohtade punkt 21. Gefion väidab, et tema tegevus Poolas toimub teenuste osutamise vabadust kasutades, milleks ta on täitnud Solventsus II direktiivis nõutud tingimused, ilma et Taani või Poola järelevalveasutused oleksid väljendanud mingeid reservatsioone. Ta lisab, et sellest argumendist piisab selleks, et keelduda määruse artikli 7 lõike 5 kohaldamisest.\n40 Eelotsusetaotluse punkt 28, in fine.\n41 Solventsus II direktiivi põhjenduse 11 järgi toimub selle direktiiviga „ühtlusta[mine], mis on vajalik ja piisav lubade andmise ja järelevalvesüsteemide ning seega ühtse, kogu ühenduses kehtiva loa vastastikuseks tunnustamiseks“, mistõttu ühtne tegevusluba on kehtiv kogu ühenduses ja järelevalvet ettevõtja üle tehakse päritoluliikmesriigis.\n42 See teave hõlmab muu hulgas kavandatud tehingute liiki, üksuse organisatsioonilist struktuuri ja selle isiku nime, kes on üksuses volitatud võtma kindlustusandjale kohustusi kolmandate isikute ees.\n43 Vastuvõtva riigi järelevalveasutustele ja ettevõtjale endale. Nad kinnitavad ka, et ettevõtjal on olemas kohustuslik solventsuskapital ja miinimumkapital.\n44 Solventsus II direktiivi artikli 148 lõige 1 näeb ette, et päritoluliikmesriigi järelevalveasutused peavad sel juhul edastama teatava teabe selle liikmesriigi järelevalveasutustele, mille territooriumil kindlustusandja kavatseb tegutseda.\n45 Solventsus II direktiivi artikkel 151. Vt kohtuotsus Corporis (punkt 35).\n46 Samas tähenduses kohtuotsus Corporis (punkt 37): „selles sättes [Solventsus II direktiivi artikli 152 lõike 1 esimene lõik] ei ole täpsustatud kindlustusandja esindajale antud volituste täpset ulatust“.\n47 Artikli 152 lõike 2 järgi ei tohi „[v]astuvõttev liikmesriik […] nõuda, et esindaja täidaks teda määranud kahjukindlustusandja nimel tööülesandeid, millele ei ole osutatud lõikes 1“.\n48 Selles kohtuasjas ei ole tõstatatud küsimust määruse artikli 7 lõike 5 ja Solventsus II direktiivi mõistete „filiaal“ automaatsest samaväärsusest. Kuigi vastus on intuitiivselt jaatav, pean meenutama, et selles direktiivis kasutatakse „filiaali“ eri tähendustes: üks, üldine on artikli 13 punkti 11 tähendus pealkirja „Mõisted“ all; teist, spetsiifilist kasutatakse I jaotise IX peatüki eesmärgil artikli 162 lõikes 2 ja teist IV jaotise eesmärgil artikli 268 lõike 1 punktis b. Käesoleva ettepaneku ese ei hõlma analüüsimist, kas kõik need vastavad määratluse järgi määruse nõuetele.\n49 Filiaali ja pideva kohaoleku omavahel samastamine ulatub tagasi 4. detsembri 1986. aasta kohtuotsuse komisjon vs. Saksamaa (205/84, EU:C:1986:463) aegadesse. Seadusandja sätestas selle pärast, alates nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiivi 88/357/EMÜ (otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, millega nähakse ette sätted teenuste osutamise vabaduse tegeliku kasutamise hõlbustamiseks ja muudetakse direktiivi 73/239/EMÜ) (EÜT 1988, L 172, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 198) artiklist 3.\n50 26. oktoobri 2010. aasta kohtuotsus Schmelz (C‑97/09, EU:C:2010:632, punkt 38).\n51 Komisjoni tõlgendav teatis teenuste osutamise vabaduse ja üldise huvi kohta kindlustussektoris (EÜT 2000, C 43, lk 5), lk 9–12, kinnitab, et mõlemad tingimused peavad olema täidetud.\n52 Käesoleva ettepaneku punktid 38–52.\n53 Kuna selle vabaduse kasutamine ei välista teenuseosutaja teatavat püsivat infrastruktuuri sihtriigis (30. novembri 1995. aasta kohtuotsus Gebhard, C‑55/94, EU:C:1995:411), ei välista ma võimalust, et teatud ettevõtja puhul esineb tõepoolest selle artikli kohaldamiseks nõutav välismulje. Sel juhul võib kolmas isik esitada oma nõude kindlustusandja vastu kohtuvaidlustes selle infrastruktuuri käitamisega seotud tegevuse tõttu selle paiga kohtusse, kus see infrastruktuur asub.\n54 Juhul, kui ettevõtja ise ei ole teda määranud.\n55 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (ELT 2009, L 263, lk 11). Solventsus II direktiivi artiklis 152 on jätkuvalt sõna-sõnalt nimetatud direktiivi 2000/26/EÜ artiklit 4, mis on täna – välja arvatud lõige 7 – üle võetud direktiivi 2009/103 artiklisse 21.\n56 10. oktoobri 2013. aasta kohtuotsus Spedition Welter (C‑306/12, EU:C:2013:650, punktid 21 ja 23) ja 15. detsembri 2016. aasta kohtuotsus Vieira de Azevedo jt (C‑558/15, EU:C:2016:957, punkt 33) esindaja kohta, mida reguleerib direktiivi 2009/103 artikkel 21 (tol ajal direktiivi 2000/26 artikkel 4), ja kohtuotsus Corporis esindaja kohta, keda käsitleb Solventsus II direktiivi artikkel 152.\n57 Mis hõlmab volitust võtta vastu nõudeavaldus teises liikmesriigis asuva kindlustusandja vastu, kus nõutakse hüvitist liiklusõnnetuse eest, nagu analüüsitakse kohtuotsuses Corporis.\n58 15. detsembri 2016. aasta kohtuotsus Vieira de Azevedo jt (C‑558/15, EU:C:2016:957, punktid 25 ja 26).\n59 Vt määruse põhjendus 16.\n60 Niisuguses nõudes nagu käesolevas kohtuasjas, mis esitatakse lepinguvälise nõudena.


BONSUNA.COM EDETABEL: RAW-RINNALTSURUMINE\nMarch 19, 2019, 06:22:21\nVÕISTLUS JA VÕISTLEJAD - nii kirjas kui pildis >\nBONSUNA.COM RAW EDETABEL >\nAuthor Topic: BONSUNA.COM EDETABEL: RAW-RINNALTSURUMINE (Read 97910 times)\n« on: January 21, 2012, 01:34:05 »\nEt meie portaalile atraktiivsust lisada, siis siia teemasse saavad kõik lisada oma rinnaltsurumise tulemuse video. Nimekirja hakkame jooksvalt muutma esimeses postituses. Video võiks olla filmitud nii, et oleks näha, et tegemist on puhta surumisega: tagumik vastu pinki, kang puudutab rinda ja käed sirgeks ülemises asendis.\nKui juba piisavalt videosid, siis ühendame edetabeli juba esilehega. Loomulikult saab oma vanasid tulemusi üle suruda, sest me kõik ju areneme. Mingit lõpukuupäeva pole ja igaühe enda ego-trip kuhu edetabelis platseerub\n* Video peab olema tehtud vähemalt 2012 aastal.\n1. arxxx86 207.5kg\n2. Timo Majuri 190kg\n3. Joker 160kg\n4. AleksandrA 155kg\n5. rait83 155kg\n6. Siim Sammalkivi 150kg\n7. 2fast4ya 140kg\n7. heiki67 140kg\n9. Buldooser 130kg\n10. mr815 120kg\n11. Taavi Merisalu 110kg\n12. Boris Laisin 105kg\n13. Martin Kõiv 100kg\n13. tkuusemaa 100kg\n13. -siim- 100kg\n16. Marius Lemming 80kg\n16. Marius Lemming 60kg\n1. Annika Summel 55kg\n2. Diana 45kg\nBONSUNA.COM EDETABEL: RAW-KÜKKIMINE\nBONSUNA.COM EDETABEL: RAW-JÕUTÕMME\n« Last Edit: March 31, 2012, 20:34:16 by Joker »\nRe: BONSUNA.COM EDETABEL: RAW-RINNALTSURUMINE\n« Reply #1 on: January 21, 2012, 04:01:02 »\nKas tabel kujuneb surutud raskuse voi wilkside jargi?\n« Reply #2 on: January 21, 2012, 14:12:13 »\nNo ma arvan, et Wilksi süsteemi järgi läheks raskeks, kuna ei saa ju nii hästi määrata võistleja kehakaalu ? Või mis teised arvavad?\n« Reply #3 on: January 21, 2012, 14:26:00 »\nNo ikka nr järgi, mis üles surutakse.\n« Reply #4 on: January 22, 2012, 05:57:10 »\n55kg www bonsuna com\n« Reply #5 on: January 22, 2012, 06:01:07 »\n150kg www bonsuna com\n« Reply #6 on: January 22, 2012, 11:52:28 »\nTe olete nii armsad, et 30kg'se varuga tegite surumist, et inimesed ikka võtaksid osa sellest võistlusest .\n« Reply #7 on: January 22, 2012, 14:59:32 »\nsee 150 liikus küll jokeril väga kergelt, huvitav sa pole kunagi oma surumise numbritest eriti rääkinud siin.\nenamusele meeldib kõvatada, kui palju nad suruvad\n« Reply #8 on: January 22, 2012, 16:49:38 »\nNo viimane võistlus, mis surumisega oli seoses siin portaalis surusin 100kg Edasiminek ju ilmne\nIse lükkasin sellise horisontaalse surumise taas kavasse suht hiljuti, sp pole ka kajastanud ja kuna seeriad on hetkel suht pikad 15x, siis ei teagi oma maxi, kuna pole seda ikka väga ammu proovinud. Ja ausalt elda ongi rind just see, mis eriti visa jõu poolest arenenma - 8-10x tuleb eriti lihtsalt ja siis järsku tunne nagu vajuks maja selga ja lihased plaks kinni. Ühegi teise lihase puhul pole seda nagu märganud.\nAga noh - võtke või jätke 150kg ja üritasin teha korraliku surumise lihtsalt\n« Reply #9 on: January 23, 2012, 10:24:30 »\nÄkki oleks tarvis ka kehakaalu panna juurde.\n84 kg / 157,5 rinnalt surumine.\n« Reply #10 on: January 23, 2012, 10:36:23 »\nQuote from: AleksandrA on January 23, 2012, 10:24:30\nKehakaalu on raske kontrollida sellisel kujul Aga juurde võib alati panna kui võistleja seda soovib\nAga andke tuld - paegusel ajal saab ka mobiiliga klippi teha ja eesmärk ei pea olema alati esikoht.. vaid koht võimalikult kõrgel ja pildis olla\n« Reply #11 on: January 23, 2012, 16:57:56 »\nJah,võiks panna kehakaalu kaa,miks mitte?\nKui saame siia edetabelisse 20 klippi nii loosime esimised auhinnad kõigide osalejate vahel.\nKui saame asja iga kategoorias pikemale nii teeme kaa diploomid 10 parimale/kategooria.\n« Reply #12 on: January 23, 2012, 16:58:58 »\nQuote from: okk on January 21, 2012, 04:01:02\n« Reply #13 on: January 24, 2012, 21:29:29 »\nTäna proovisin ka midagi suruda Kui võtate vastu "amateur" tasemega surujaid, siis võiks tulemuse kirja panna. Surumise reeglite (peatusega rinna kohal, nagu Jokeril) järgi ei oska...\n155 kg / 83,5 kg.\nAmateur bench press 150 kg\n« Reply #14 on: January 24, 2012, 21:56:57 »\nQuote from: AleksandrA on January 24, 2012, 21:29:29\npole vaja rinnal hoida,piisab järgmisest: võta kinni "märgidest" või kitsamalt ja lase kang rinda,tõsta üles(tagumik pingis) ja pane tagasi pukkidele=loetud katse\nBonsuna RAW edetabelid on välja mõeldud harrastajate jaoks et oleks koht kus saaks võrrelda ennast teistega.\nEesmärgi on võetud Soomest kus on METAL edetabelid kuhu saalis tehtud tulemused saab riputada.Kõik se on selleks hea\net se annab näided hetge vormist ja saab niiõelda "võistluskogemust" ilma et peaks võistlusil ära käima.\nIga üks vajab oma kohta elus...alustage oma koha paiga panemist raw edetabelitest!! The show must go on!


Inimlik või jumalik teadlane? — Sirp\nInimlik või jumalik teadlane?\nOhudraamaga on oht, et tegelaste suhted jäävad globaalsete probleemide varju. Rakvere teatri „Eksperiment õhupumbaga”, autor Shelagh Stephenson, lavastaja Peeter Tammearu, kunstnik Silver Vahtre. Mängivad Toomas Suuman, Tiina Mälberg, Kertu Moppel, Liis Haab, Maarika Mesipuu, Natali Lohk, Lauri Kaldoja ja Margus Grosnõi. Esietendus 19. II Rakvere teatri suures saalis. „Eksperiment õhupumbaga” on puhtakujuline ohudraama teaduse piiride avardamisel paratamatult tekkivatest pingetest inimese teadmisjanu ja kõlbeliste tõekspidamiste vahel. Nii nagu 200 aastat tagasi ei löönud noored vihased mehed risti ette, kui oli vaja saada kirurgilisteks katseteks ebatavalist (praegusel juhul küürakat) inimkeha, nii tekitab tänapäeval sama ehmatavaid tundmusi täpse personaalse geenikaardi loomine, mis paneb inimese saatuse juba enne sündi paika. Tekst küsib otse: kas teadlane tahab maailma muuta või sellest aru saada? Või talle lihtsalt meeldib see, mida ta teeb?\nEhitaja Phili (Lauri Kaldoja) ülestunnistus, et ta ei seedi teadlaste piiratud mõtlemist, lisab näidendile veel ühe diskursuse: argimõistuse ja teaduse vastandumise. Üldse on Phil vaat et lavastuse värvikaim tegelane. Kuivõrd selle näidendi kirjutamise ajend oli Joseph Wrighti maal aastast 1768, mitte mõni nüüdisaegne šedööver, siis on ilmselt paratamatu, et 1799. aastal toimuv jätab täpselt kaks sajandit hilisema tegevuse varju. Fakt, et näidendi tegelased ei mässa kõikehävitava laserrelva või planeetidevahelise kosmoselaeva loomise kallal, vaid püüavad avardada teadmisi inimesest ja inimkehast, teeb loo eriti konfliktseks ja kaasakiskuvaks. Ajastute (tinglikult aastate 1799 ja 1999) vaevalt hoomatava, kuid olulise läbipõimumise tõttu on „Õhupump” lähisugulane Tom Stoppardi „Arkaadiaga” – seda võimendab veelgi lavastaja valitud lõpplahendus. Üldse on Tammearu algmaterjali üsna ulatuslikult, aga sealjuures maitsekalt ja kõrgel kunstilisel tasemel ümber vorminud. (Seletamatu on vaid see, miks ta ei muutnud tekstis Maria (Maarika Mesipuu) pruune silme siniseks. Nüüd jääb mulje, et neiu ei tea hoopis ise, mis värvi on ta silmad, ja süüdistab põhjuseta oma kallimat truudusetuses.)\nArkaadia esineb (koos Britanniaga) näidendis isegi nimepidi kui roll rollis Harrieti ja Maria koduteatris. Ka aed kujundina on täiesti olemas, filoloog Tom eelistab seda närvilisele teadlasetööle. Üldse juhtub seal aias sajandist hoolimata palju huvitavat. Loogiline, et klassik Stoppard on nooremat kaasmaalannat mõjutanud, kõik need ilmsed paralleelid ei tähenda aga ometi, et „Õhupump” jäljendaks sisuliselt „Arkaadiat”. Tegu on sõltumatu teatrisündmusega. Ja kui veel paralleele otsida, võib ka öelda, et „Eksperiment õhupumbaga” on inglaste „Elu tsitadellis”.\n„Kellele on see kasulik?” küsib Tom (Toomas Suuman), kui agar tänapäeva teadlane Kate (Kertu Moppel) räägib õhinal loote täieliku geenikaardi koostamisest. Kasulikkuse küsimus eristabki kahte sajandilõppu kõige enam. 1799. aastal nii ei küsitud: see teeb selle ajastu mõneti sümpaatsemaks, aga ka eluvõõramaks. On ju raske leida kasutegurit eksperimendile, kus lindu vaakumiga täidetud ruumis taas ellu äratatakse. Või korstnakujulisele kübarale, millest suitsu tõuseb. Teadus oli siis põnev, sest oli kaks sajandit noorem – ja noorus armastab põnevust. Tom muuseas vastab ise oma küsimusele. Kogu päriliku info teadasaamine enne sündi on kasulik elukindlustusfirmadele, laenuandjatele, tööandjatele, eraarstidele jpt. Ühe sõnaga: Reformierakonnale.\nEsietenduse järel rõhutati Rakveres, et „Õhupump” esitab kõrgeid nõudmisi nii publikule kui ka trupile. Tegu on tõesti intelligentse lavastusega ilma mingite järeleandmisteta teatraalsusele. Asjaolu, et tegevus kulgeb paralleelselt kahes ajastus, pole iseenesest kuigi keeruline probleem – pigem kostümeerija rida. Aga põhiküsimus – kui palju ja kas üldse on teaduse nimel lubatud ületada inimlikkuse piire? – koorub „Õhupumbas” välja esialgu varjatult, edaspidi üha hoogsamas gradatsioonis. Näidend on dramaturgiliselt tugev ja mõned lavastaja lisandid teevad selle veel nauditavamaks. Kas või Tomi/Josephi kummaline riietus lõpustseenis.\nSamas viib näidend mõttele, et teaduse ja inimlikkuse vastandamine on vajalik ainult mingi piirini, mitte absoluutselt. Poleks Armstrongi vallanud iha aina keerulisemate kirurgiliste operatsioonide järgi, siis poleks küürakas Isobel temasse kiindunud ja oleks kunagi hoopis tuima loomana surnud. Nüüd ta vähemalt „ärkas”. Nähtu põhjal pole raske ette kujutada, et ka tänapäeval võiks naise geenikaarti täpselt tundev meesteadlane selle abil armastuse esile kutsuda. (Iseasi, mis ta selle armastusega peale hakkab.) Inimene ei saa elada ainult võimalustest ega ka ainult mälestustest, ehkki teine variant on autorile ilmselt sümpaatsem.\nRakvere teater on väike ja võib-olla just sellepärast tänuväärne nappides karakterrollides silmapaistmiseks. Seekord särab Natali Lohk pooleldi küüraka teenijanna Isobelina, pooleldi lontkõrvalise lambana. See on ainsagi veata ilmne eneseületamine, lausa ime üldiselt etteaimatavas eesti teatripildis. Kui Lohk on laval, siis igav ei hakka, ehkki näidend iseenesest on üsna staatiline, üles ehitatud sõnalisele konfliktile. Ja kuna ta tänapäeva liinis lavalt puudub (täpsemalt eksisteerib vaid osalise ja tükeldatud skeletina), jääb see pool lavastusest ehk just sel põhjusel kahvatumaks. Toomas Suuman on haruldane nähtus eesti teatris, mees, kes suudab laval mõjuda korraga nii idioodi kui ka psühhopaadina. „Õhupumbas” on nii tema Joseph Fenwick kui ka Tom liigagi värvikad, ehkki viimase puhul on mõningane afekteeritus põhjendatud. Lauri Kaldoja kohta võib väita vastupidist: tema Thomas Armstrong on pigem liiga nunnu, et mehe teguviisi põneva lahkamisobjekti kättesaamisel hukka mõista. See-eest särab ta tänapäeva liinis naiivse ehitaja Philina. Üldse jääks tänapäeva liin ilma tema loogilis-optimistliku idiotismita suhteliselt verevaeseks. „Mis selle kõige mõte on?” küsib Phil teadlastelt. Eks ikka progress.\nOhudraamaga on ikka selline oht, et tegelaste omavahelised suhted jäävad globaalsete probleemide varju. „Õhupumbas” on see märgatav mõnes piirsituatsioonis. Nii tundub Isobeli järeleandmine Armstrongi lähenemiskatsetele tema eelneva tumeda šoti trotsiga võrreldes liiga põhjendamatu. Ning ka Armstrongi ja Roget’ vastasseis ning võitlus Isobeli tunnete ja keha (kõige otsesemas mõttes) pärast jääb rohkem väitlusklubi kui kire tasemele.\nSellest aspektist on tänapäeva liin isegi tugevam, sest seal armuleek ei sütti. „Eksperimendis õhupumbaga” on olemas armastuse alge ja teaduse alge. Ühte teisele lisades ei saa loota, et produkti kvaliteet paraneb. Nii nagu ei saa sinisele värvile punast lisades loota, et see muutub sinisemaks. Aga kumbki värv omaette on ju tore.