Kolmapäev, 26.10.2016, kell 13:00\nKolmapäev, 26. oktoober 2016, kell 13:00\n1. 13:03 Olukord Ukrainas\n2. 13:10 Sigade Aafrika katkuga toimetulek Eestis\n3. 13:14 Eesti Vabariigi välissaatkondade tegevuse optimeerimine\n4. 13:19 Põllumeeste rahaline toetamine\n5. 13:25 Ebaõnnestunud kaubanduslepete mõju välispoliitikale\n6. 13:33 Seakasvatuse hetkeseis ja perspektiivid\n7. 13:38 Euroopa Liidu tulevik (Brexit, vabakaubandusleping Kanadaga, sanktsioonid Venemaa vastu jm)\n8. 13:45 Idapartnerluse tippkohtumine\n9. 13:52 Muud küsimused\nTäiskogu infotundi registreerus 40 Riigikogu liiget. Palun, Martin Helme! Protseduuriline küsimus, ma saan aru.\nAitäh! Meile lubati kolme ministrit, me näeme ainult kahte. Mis nüüd saab?\nSiin peab olema kolm ministrit, rahvasaadiku märkus on õige. Uuritakse, kus on kolmas valitsusliige. Infotunnis peavad osalema peaminister Taavi Rõivas, maaeluminister Urmas Kruuse ja välisminister Jürgen Ligi. Eilsel päeval avaldas soovi küsimus esitada kaheksa Riigikogu liiget, seetõttu annan võimaluse iga põhiküsimuse juures üheks lisaküsimuseks.\nAlustame! Esimene küsimus on välisminister Jürgen Ligile. Andres Herkel, palun!\nAitäh, austatud esimees! Austatud välisminister! Kõigepealt palun tervitage Riigikogu liikmete poolt Mevlüt CavusÂoglut, Türgi välisministrit, kes täna peaks Eestis visiidil olema. Ma ei ole ainus Riigikogu liige, kes on temaga tihedalt suhelnud Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee aegadest. Ja kindlasti avaldage soovi, et Türgis paremini inimõigusi järgitaks. Aga minu registreeritud küsimus oli Ukraina kohta, arvestades praegust julgeolekuolukorda. Kui suureks võib pidada Ukraina suveräänsuse täiendava rikkumise ohtu ja kui hästi on Euroopa Liit tervikuna valmis seda ennetama või sellele reageerima?\nPalun, härra minister!\nAitäh! Türgi välisministrile ma kindlasti tere ütlen ja räägin temaga väga paljudest keerulistest olukordadest. Aga teie küsimus jäi minu arvates natuke poolikuks. Kui suureks võib pidada Ukraina suveräänsuse täiendava rikkumise ohtu? Ilmselt peate silmas mingisugust nüanssi, mida te unustasite vist mainida. Millisest väljavaatest te rääkisite? Kui te mõtlete siin uute territooriumide kaotamist, siis territoriaalses mõttes on see konflikt praegu nagu külmunud. Nagu te teate, otseseid märke rinde nihutamisest ei ole, kui seda sõna ikka on praegu korrektne kasutada. Mis puutub demokraatiasse, siis Ukraina valmistub ju valimisteks ja koostab praegu ka valimisseadust. Praegu valitsevad lahkarvamused selles küsimuses, kas Ida-Ukrainas, kus valitseb sisuliselt sõjaolukord, on üldse võimalik valimisi korraldada. Krimmist ma siinkohal ei räägigi.\nAitäh! Vastus jäi natukene poolikuks, sellepärast et on selge, et ohuolukord on seal püsiv. See ei puuduta mitte ainult valimisi, see puudutab kindlasti ka võimalust täiendavateks sõjalisteks sekkumisteks. Seda ei saa kaugeltki välistada. Aga ma küsin teie kui Euroopa Nõukogu eesistujariigi välisministrilt niiviisi. Millised on olnud Ministrite Komitee initsiatiivid, et kaitsta eeskätt nende inimeste õigusi, kes elavad Luganskis ja Donetsiks, samuti Krimmis? Ma pean silmas ka krimmitatarlasi. Nende õigusi ei rikuta mitte ainult individuaalsel tasandil, vaid ilmselt neid represseeritakse päris selgelt kui etnilist rühma. Milliseid rahvusvahelisi meetmeid on võimalik rakendada, millist survet avaldada? Milliseid ettepanekuid on tehtud nii Ukraina kui ka Vene poolele, eeskätt Vene poolele, et nende inimeste inimõigusi kaitsta?\nAitäh! Hea küsija, kui te tahate statistikat või ajaloolist ülevaadet, siis on mõistlik kasutada mõnda teist küsimise formaati. Euroopa Nõukogu töövormid on teile väga hästi teada, te olete Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee liige. Te teate, millised organisatsioonid ja mis vormis jälgivad inimõiguste täitmist. Euroopa Nõukogu on selles kahtlemata eestvedaja ja Ministrite Komitee on neid teemasid regulaarselt arutanud. Aga ma pean faktid üle kontrollima. Nagu teate, ma ise ei ole selle komitee, kuidas öelda, püsiv liige. Peaksin nende päevakordadest üle kontrollima, mis teemad täpselt on arutusel olnud ja mis ajal.\nAitäh! Lugupeetud välisminister! Te ütlesite, et sõjaolukorras on Donbassi regioonis ilmselt raske valimisi korraldada. Siit minu konkreetne küsimus. Milline on teie seisukoht: kui sõjategevus seal vaibub, kas siis on nn isehakanud Donbassi vabariigis ja sellega piirnevatel aladel õiguspärane valimisi korraldada? Euroopa Liit nimetab seda Venemaa poolt okupeeritud alaks ja sõjategevust toetavaks alaks, samal ajal on Minski kokkulepetes sees nende valimiste korraldamine. Milline on Eesti seisukoht, kas Donbassis peaks korraldama valimised või mitte?\nAitäh! Te nimetasite Minski kokkuleppeid, mille põhiteema on siiski see, et viia väed lahku ja anda kontroll piirkonna üle Ukrainale. See on põhiline eesmärk. Sellest lähtuvalt on vajalikuks peetud ka valimiste korraldamist. See ei ole asi, millest kõik peaks algama, aga ma möönan, et need vaidlused ei ole liikunud positiivses suunas ja on väga selge, mis tegelikult juhtuma hakkab. Viimased uudised ütlevad, et kohalike valimiste seadusest on 95% valmis. Aga selle rakendamisega Ukraina ei näi kiirustavat, rääkimata sellest, et seadus on vastu võtmata. Ja olukorras, kus ikkagi osa territooriumist on okupeeritud ja igasugune julgeolek puudub, on igal juhul valimistulemused ebausutavad.\nAitäh, hea istungi juhataja! Lugupeetud minister! Aafrika seakatku leviku vältimiseks peavad seakasvatajad järgima bioohutusnõudeid, mille täitmist kontrollivad Veterinaar- ja Toiduameti ametnikud, kelle hinnang on toetuste väljamaksmise alus. Ametniku hinnangust bioohutusnõuete täitmise kohta sõltub, kui palju katku tõttu kannatama pidanud farm toetust saab. Ka Saaremaal Valjala Seakasvatuses tuvastati tänavu augustis Aafrika seakatk. Väidetavalt vastas Saaremaa farm bioohutusnõuetele, samas aga puudus farmi ümber tara. Farm sai ikkagi toetust. Lääne-Virumaal tegutseval ettevõtjal oli aga tara olemas, kuid puudus biopesumatt ja see farm toetust ei saanud. Miks üks sai toetust, teine mitte, kuigi mõlemas olid bioohutusnõuded tegelikult puudulikult täidetud? Kas toetuste maksmine ei lähtu liiga palju ametniku subjektiivsest otsusest?\nAuväärt küsija! Tegelikult oleks seda pidanud küsima VTA-lt, kelle inimesed igapäevast kontrolli teostavad. Mis puutub bioohutusnõuete täitmisse ja selle kontrollimisse, siis täiendavaks kontrolliks ja analüüside tegemiseks on loodud uusi töögruppe ja kaasatud teadlasi. Nendega koostöös on välja selgitatud nõrgad kohad, mis seakasvatajatel nende ettevõtluses on olnud. Nendele on ka juhitud tähelepanu. Neid konkreetseid juhtumeid mina ministrina kommenteerida ei saa, sest mina neid otsuseid ei tee. Aga kõik otsused peavad olema kooskõlas seadustega, sest see on üks aluseid, et võimalikke kahjusid välja maksta.\nAitäh, hea istungi juhataja! Lugupeetud maaeluminister! Loomatauditõrje seaduses on üheselt välja toodud, missugused peavad olema bioohutusnõuded, mida kõik seakasvatajad peavad täitma, et katk ei leviks. Selgitage, kas on üldse võimalik, et erinevatele Eesti seakasvatajatele kehtivad vaikimisi erineva raskusastmega nõuded. Ja kui see nii on, siis millistel alustel? Praegu jääb küll tunne, et bioohutusnõudeid täidetakse Eestis väga erinevalt.\nAitäh! Ma ei oska teie tundeid kommenteerida, aga ma lähtun sellest, et asja hindavad eksperdid ning on kaasatud ka teadlased ja seakasvatajate esindajad ise. Nii et ma jään arvamusele, et kompetentsed isikud on situatsiooni hinnanud ja lähtuvalt sellest oma otsuse teinud.\nAitäh, härra spiiker! Lugupeetud minister! Ma tahtsin tegelikult midagi muud küsida, aga teie esimene vastus tekitas sellise mõttekäigu, et me ei saa ju siia kutsuda veterinaarameti peadirektorit, ikka ainult ministreid. Kas te üldse millegi eest vastutate oma ministeeriumis või on kogu aeg kõik teised süüdi? Kas te olete minister või kelgunöör?\nAuväärt Riigikogu liige! Ma kindlasti ei taha luua muljet, et iga inimese konkreetse töö eest peaks vastutama minister. Aga ma olen kursis, mida on selleks tehtud, et bioohutusnõudeid täidetaks ning võimalikke riske ja kahjusid hinnataks õigesti ja õiglaselt. Praegu jään ma selle juurde, et eksperdid on neid erinevaid riske hinnanud ja teinud lähtuvalt sellest oma otsused. Kõik need süsteemid on välja töötatud selleks, et ühelt poolt kaitsta seakasvatajaid nakkuse leviku eest ja teiselt poolt selleks, et kui nakkus on juba farmi jõudnud, siis maksta õiglast hüvitist. Seda ka eesmärgil, et seakasvatajatel ei tekiks soovi nakkust varjata.\nJärgmine küsimus on välisminister Jürgen Ligile. Mart Helme, palun!\nAitäh, härra eesistuja! Lugupeetud minister! Täna esitatakse meile uus riigieelarve kava. Palun teilt väikest ülevaadet, kas selle kavaga seoses on ette nähtud ka kärpeid meie välisteenistuses, saatkondades. Kui palju võiks väheneda diplomaatide arv ja kas mõned esindused suletakse? Oleks hea, kui annaksite väikese ülevaate.\nAitäh! Me oleme sunnitud kogu aeg oma tegevust üle vaatama, kuna eelarved ei kipu suurenema. Ei ole majanduses oodatud kasvu ega ole inflatsiooni, mille sees oleks ka paindlikkus. Ning kogu riigireform näeb ju ette riigipalgaliste arvu vähendamise. Välisministeeriumis on see protsess kindlasti palju keerulisem kui näiteks hariduses. Hariduses on struktuursete reformide abil võimalik saavutada säästu kõrval ka kvaliteedi paranemist. Aga küllap te olete kursis meie lähimate sammudega ja teate, et saatkondade võrgustikus toimub tänavu konsulaadi sulgemine Shanghais. Brasiilia saatkond suletakse aastavahetusel. Need kaks asja on otsustatud. Muus osas võiks öelda, et sellesisulised kaalumised on edasi lükatud ja saatkondi avamas me ei ole. Me oleme väga palju seotud eesistumise koormusega, mille tõttu saatkondi on veel eriti vaja. Aga üldiselt töömahtu tuleb pidevalt hinnata ja kaaluda ka saatkondade vajalikkust.\nAitäh! Kas on kavas neid sulgemisi ja vähendamisi kuidagi kompenseerida n-ö rändavate suursaadikutega, kes resideerivad Eestis, või teiste diplomaatidega, kes resideerivad püsivalt küll Eestis, kuid külastavad sihtmaid?\nAitäh! Hulk riike tuleb katta teistest saatkondadest ja on ka riike, mida tuleb tulevikus rohkem kui seni Eestist katta. Nii et küsimus on asjakohane ja seda praktikat on proovitud. Aga me teeme koostööd teiste riikidega ka ühissaatkondade kaudu, teised riigid abistavad meid. Nii et üldiselt saame ikka maailmas hakkama.\nAitäh, lugupeetud esimees! Hea minister! Ühtepidi me optimeerime saatkondade võrgustikku, teistpidi ka investeerime märkimisväärselt kõige tähtsamate liitlaste juures. Näiteks Ameerika Ühendriikides hakatakse Eesti suursaatkonda investeerima. Võib-olla saate sellest natuke rääkida? Ja teine küsimus: kui palju me kasutame teiste Euroopa Liidu liikmesriikide abi, et meie esindatus mujal maailmas oleks olemas?\nAitäh! Teiste riikide abi me kasutame. Võiks öelda, et mitte palju, aga meil on ühiseid pindu ja oleme ka saanud lihtsalt teiste saatkondade tuge kasutada. Investeeringutest saatkondadesse võib nimetada kaht väga suurt väljaminekut: Moskva saatkond on pikalt investeeringut oodanud, Washingtoni saatkond aga on töötamiseks lihtsalt kõlbmatu. Seal on olnud tervist kahjustav keskkond, on olnud ka tulekahju ja selle tagajärjel on maja hakanud lagunema. Nii et sõna otseses mõttes inimeste elu ja tervis on ohus. Selle olukorra parandamiseks tehakse praegu suuri plaane. Milline lahendus täpselt valitakse, ei tea, paari varianti alles kaalutakse.\nKüsimus maaeluminister Urmas Kruusele. Artur Talvik, palun!\nAitäh, eesistuja! Hea minister! Vaatame eest ja tagant meie käes olevat järgmise aasta riigieelarvet, aga järjekordselt ei leia sealt kuskilt otsast üleminekutoetust põllumeestele. Teadaolevalt on ministeerium justkui selle maksmist riigieelarvest taotlenud, aga üleminekutoetus on sealt välja võetud. Kas te võite mulle öelda, mis põhjusel üleminekutoetust ei ole järjekordselt riigieelarves?\nAitäh, auväärt küsija! Toetustest oli palju juttu ka eilsel konverentsil, kus anti üle aasta põllumehe tiitel. Ministeerium on pärast ekspertidega arutamist tõepoolest teinud ettepaneku, et riigieelarvest võiks täiendavalt eraldada üleminekutoetust, aga lähtuvalt kahest printsiibist ei peeta õigeks seda teha. Üks printsiip on see, et kui me räägime üleminekutoetusest, siis me räägime ka väga vanast referentsist. See tähendab seda, et üleminekutoetuse referents on umbes 20%-se ebaefektiivsusega. Meil oleks kohustus välja maksta toetusi ka nendele ettevõtjatele, kes näiteks piimandussektoris enam ei tegutse. Ja teine väga oluline printsiip on olnud see, et me oleme tahtnud kõik toetused maksta välja fookustatult, täpselt ja kiiresti. Selle tõttu ja arvestades vabade vahendite olemasolu, on valitsus otsustanud maksta täiendavat erakorralist toetust. Praegune valitsus on valitsus, kes on kahel korral täiendavalt omapoolsed riigisisesed vahendid muule abirahale juurde pannud ja peaaegu samas mahus: esimene kord 7,6 miljonit ja seekord umbes sama palju. Nii et niisugused on olnud põhimõtted.\nAitäh! Hea minister, tänan vastuse eest! Ma loodan, et te olete tutvunud uurimusega Eesti konkurentsivõime kohta piimanduse ja seakasvatuse sektoris võrdluses Läti, Leedu ja Poolaga. See uurimus, mille tellis maaelukomisjon, näitab, et võrreldes nende maadega on Eesti riigi toetused, ükspuha, missuguse nimetuse all neid ka ei maksta, väiksemad kui Lätis, Leedus ja Poolas. Millest see tuleb, et meie ei taha omasid hoida samamoodi, nagu meie naabrid seda teevad?\nAitäh! Kui rääkida konkreetsest uuringust, siis minu arvates on sellel mitu puudust, mis eile ettekandes ka välja tulid. Kui me räägime lihtsalt sellest, et Eesti riik ei ole maksnud paaril viimasel aastal üleminekutoetust, siis see on aus ja õiglane väide. See on fakt. Kui aga rääkida konkurentsivõimest, siis see väide, et ka üks sent väljamaksmata üleminekutoetust piima kilo kohta nõrgestab meie konkurentsieeliseid, ei vasta kindlasti tõele. Hulga olulisemad faktid on tegelikult müüginumbrid. Müüginumbrid näitavad seda, et vaatamata sellele, et Läti ja Leedu riik on maksnud oma piimatootjatele toetusi, saavad nad piima eest turul veel vähem kätte kui Eesti Vabariigis. Nii et rääkida sellest vaatevinklist konkurentsivõime nõrgestamisest ei ole kuigi adekvaatne. Teine, mida tuleb tähele panna, on see, et kui me vaatame Vabariigi Valitsuse eraldatud erakorralisi toetusi ühel aastal, mis ulatusid üle 15 miljoni euro, siis nende summa on suurem kui võimalik kahel aastal lubatud piimasektorile eraldatav toetus.\nAitäh, härra spiiker! Lugupeetud minister! Ma kuulan seda teie matemaatikat ja imestan, et kuigi nad saavad vähem raha kätte ning kuigi Läti ja Leedu maksavad põllumeestele dotatsiooni rohkem, siis neil on kuidagi nagu halvem. Tänu sellele nad ju suudavadki tegutseda selle kehvema ostuhinna tingimustes, et riik toetab neid rohkem kui Eestis. Loomulikult uuring, mis paljastab seda, et me omasid suurt ei toeta, teile ei meeldi. Aga mul on küsimus selle 7,6 miljoni või selle erakorralise abi kohta. Seda meile müüakse siin mitu aastat järjest. Kas te saate täpsustada niisugust asja: sellest 7,6 miljonist umbes pool või natuke vähem kui pool on välja maksmata, kas see suudetakse tänavu välja maksta või mitte?\nAitäh, auväärt küsija! Ma pean ütlema seda, et ka tolles viidatud uuringus oli juttu sellest, et Eesti on üks neid riike, kes on sammaste vahel raha liigutanud ning suunanud seda ka investeeringuteks maaelu arengukava kaudu. See tegelikult tähendab, et teatud võimalused raha väljamaksmiseks konkreetsest sambast on küll väiksemad, aga tervikuna ettevõtlusesse on läinud piisavalt raha. Võrreldes eelmise perioodiga on need rahanumbrid pea kahekordistunud. Kui rääkida valitsuse eraldatud riigipoolsest toetusest, siis selleks on olnud väga selge skeem. Eelmisel korral arvestati sellega, et jooksval aastal maksti valitsuse eraldatud raha aasta lõpus välja ja ülejäänud raha planeeriti käesolevasse aastasse. Tänavu esimeses kvartalis maksti välja 4 miljonit eurot. Järgmise aasta eelarvesse oli juba eelarve menetluse käigus planeeritud 4,6 miljonit eurot ja valitsus otsustas tänavu lisaeelarvega eraldada veel 3 miljonit eurot. Selle ja Euroopa Liidu raha väljamaksmine toimub järgmise aasta esimeses kvartalis.\nKüsimus välisminister Jürgen Ligile. Enn Eesmaa, ole hea!\nSuur aitäh! Härra välisminister! Euroliidu ja Kanada vahelist vabakaubanduse lepingut on ette valmistatud seitse pikka aastat. 27 euroliidu liikmesriiki on nõus seda lepingut allkirjastama, kuid Belgia prantsuskeelsete piirkondade esindajad mitte. Viimaste teadete kohaselt on Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tusk siiski suhteliselt optimistlik. Ma ei küsi, kas Kanada peaminister Trudeau on juba lennukis, et lennata Ottawast Brüsselisse sellele tseremooniale, vaid seda, mida niisugune olukord ja sõlmimata leping toob kaasa euroliidu välispoliitikale, mille üks osa on täiesti kindlalt välismajandus.\nAitäh! Ilmselt on see küsimus veel laiahaardelisem kui välispoliitika. Tegu on kogu Euroopa Liidu otsustusvõimega, tegu on terve Euroopa võimega hädavajalikes asjades kokku leppida ja see on kindlasti üks proovikivi. See, et ühes 28 riigist on kuus parlamenti, millest ühe vastuseis võib ulatusliku kokkuleppe kahe suure majandusjõu vahel nurjata, on muidugi piinlik ja väga kahetsusväärne. Selle mõju on väga tugev. See kaubandusleping on senistest kaubanduslepingutest kõige ambitsioonikam ja kui see läbi kukub, siis tõenäoliselt enam ühtegi suuremat ei tule. Leping USA-ga on veel keerulisem ja see oleks globaalselt eriti oluline, aga Kanada läbikukkumise korral on meil vähe lootust – mõtlen muidugi Kanadaga sõlmitavat lepingut, Kanadat läbikukkumine ei ähvarda. Euroopa Liit aga on üheainsa pisikese piirkonna tõttu selles küsimuses küll läbikukkumise äärel. Aga suur pilt iseenesest ei ole ju paha, domineerivalt on Euroopa olnud selle lepingu poolt ja see on äärmiselt positiivne. Vabakaubandus on midagi, mis jõukust loob, eriti väikestes riikides.\nEnn Eesmaa, palun täpsustav küsimus!\nAitäh! Järelikult sa oled nõus peaminister Taavi Rõivase üsna jõulise avaldusega, et kui Kanada ja Euroopa Liidu vabakaubanduslepet ei sünni, siis on täiesti võimatu ette näha ka seda, et sünniks Euroopa Liidu ja USA vaheline vabakaubanduslepe. See tähendaks seda, et karmid tollitingimused ning riigihangetesse puutuvad ja paljud muudki kitsendused jäävad kehtima. Asja teeb tõepoolest eriti keeruliseks see, et praegu me veel ei tea, kellest saab USA president. Peaministri lausung oli ajalehele Poliitika, sealt on see tsitaat võetud. Sellistes tingimustes on vist suhteliselt raske loota, et Euroopa Liidu ja USA kaubandussuhted ja sellega seoses ka väga paljud teised suhted saavad lähiajal uut jõudu juurde ja arenevad edasi?\nAitäh! Seda ma ka oma esimeses vastuses kinnitasin, et leping USA-ga on veel keerulisem, tunduvalt keerulisem, ja kindlasti vaadatakse Kanadaga kokkuleppe arengule sellegi pilguga. USA lepingu puhul on hulk lahendamata küsimusi. Näiteks kohaliku tasandi riigihangete avatus, mis Kanadaga õnnestus lahendada, on Ühendriikide puhul veel keerulisem. On mitmesuguseid piiranguid, mida selle lepingu puhul läbi räägitakse, need on täis vastuolusid. Küsimus on praegu selles, kas me liigume suuremate vabaduste poole, mida sümboliseerib suurel määral kaubandus- ja üldse majandusvabadus, või ei liigu. Demokraatia osas me näeme tagasiliikumist mõneski riigis, aga vabakaubandus oleks väga suure sümboolse tähendusega peale selle, et see on lihtsalt majanduslikult, sh töökohtade olemasolu seisukohalt vajalik asi. Eriti väikeriikidele, ma rõhutan. Muidugi, meil on oma suur Euroopa turg ees. Kanada ja USA-ni on raske jõuda, aga sümboolselt on vabakaubanduse ja majandusvabaduse idee praegu löögi all küll.\nAitäh, lugupeetav juhataja! Lugupeetav minister! Palun sõnastage n-ö ühe minuti loenguna veel kord, milles on selle Belgia valloonide vastuseisu sisu! Miks nad nii tõrksad on?\nAitäh! Ma seda professori rolli endale ei võtaks, olen ju ise informatsiooni saaja, mitte looja selles valdkonnas. Aga nii palju kui ma kuuldu põhjal kokku oskan võtta, ei ole mängus üldse mitte mingi kohalik majandushuvi. See on lihtsalt selline poliitiline vastasseis, mida Eestis võib tihti kogeda, kui ma tohin poliitiliselt väljenduda. Vabandust, aga Tallinna linna hoiak Eesti valitsuse suhtes on põhimõtteliselt selline. See on isikute ja erakondade tasemel vastasseis, millel tegelikult ratsionaalset iva ei ole. Lihtsalt kohalik vastandumine kandub üle Euroopa tasandile – nii on mulle seda asja seletatud. Aga jah, põhjalikke teadmisi mul selle kohta ei ole. Ma ei ole saanud jälile ühelegi majandushuvile, mis Valloonial praegu võiks mängus olla, jutt on mingitest sotsiaalsetest standarditest, mis on nagu ohus. Samas võib arvata, et Kanada sotsiaalsed standardid ei jää millegi poolest alla viimasel ajal veidi kannatada saanud Valloonia sotsiaalsetele standarditele. Siin on oma paradoks ja seegi viitab poliitilisele vestile selle probleemi ümber.\nJa nüüd küsib Arno Sild maaeluminister Urmas Kruuselt. Palun!\nLugupeetud eesistuja! Lugupeetud minister! Praktika on tõe kriteerium ja ma loen hästi lühidalt ette mõned arvud. 2010. aastal oli meil 1549 seakasvatajat, tänavu maikuus oli 189 seakasvatajat ja ennustatakse, et tuleval aastal on neid alla 100. Samal ajal oleme sealihatootmisel jõudnud sellisele tasemele, et praegugi kasvatatakse sigu nii palju, et Eesti rahvas ära toita. Aga edasi, nagu näha sellest allakäigutrepist, hakkab asi juba tagurpidi minema. Lühidalt: kuidas edasi? Mis abinõud on Maaeluministeeriumil ja valitsusel plaanis, et see allakäik peatada?\nAitäh, auväärt küsija! Kui vaadata numbreid, siis kindlasti on sigade arv Eestis vähenenud. Eriti jõuliselt on see aastast 2015 vähenenud Aafrika seakatku tõttu, aga ka ühel teisel põhjusel, mis puudutab ekspordi struktuuri. Elussigu ei ole olnud enam võimalik Eestist välja viia ja see tähendab seda, et suurt majanduslikku kasu enam ei saa. Meie oleme oma abimeetmete puhul lähtunud paarist olulisest printsiibist, millest üks on see, et tuleb säilitada teatud põhikari. Seetõttu on uues kolmandas tsoonis makstav toetus, mille Euroopa Liit on ette näinud, suunatud topeltkoefitsienti rakendades kindlasti emistele. See aitab põhikarja säilitada.\nTeiseks tahan juhtida tähelepanu sellele, et kui vaadata seakasvatust kui tööstusharu – Euroopa Liit käsitab seda ühe tööstusharuna, mitte osana põllumajanduspoliitikast –, siis näeme, et seakasvatuse struktuuris on toimunud päris suuri muudatusi. Seakarjad on muutunud järjest suuremaks ja see vähendab ettevõtjate arvu selles sektoris. Tõsi on ka see, et sektorist on rohkem väljunud just väikesi tootjaid.\nAitäh! Lugupeetud minister! Täpsustav küsimus on selline, et kas te oskate öelda, kas praegu on metssigade arvu vähendamise plaan täielikult realiseeritud või tuleb seda veel jätkata?\nAitäh! Tänase teadmise kohaselt ei ole eesmärk 1,5 isendit 1000 hektari jahimaa kohta veel täidetud. Aga selles suunas liigutakse. Ei Keskkonnaministeerium ega Maaeluministeerium ole deklareerinud, et selle näitaja poole ei peaks püüdlema. On see ju väga oluline osa võitlusest Aafrika seakatku vastu.\nAitäh, härra spiiker! Hea minister! Seakari on meil vähenenud umbes kolmandiku võrra. Ka katk saab ühel hetkel mööda, kriis jääb seljataha ja siis on kõige suurem küsimus, kuidas me taastame oma turud. Mis on need meetodid, mis Maaeluministeerium on välja käinud, või missugust toetust me alles jäänud tootjatele saame pakkuda, et tagasi minna turgudele, mis vahepeal on konkurentide kätte läinud, sest meil pole võimekust olnud või pole me saanud eksportida piirangute tõttu?\nAitäh, auväärt küsija! Kui me vaatame statistikat ja eksporditurge, siis näeme, et põhiturud on jäänud enam-vähem samaks, kui me räägime lähiriikidest – Läti, Leedu, Soome. Aga fakt on ka see, et teatud mahud on vähenenud, ja see tähendab seda, et ettevõtjad peavad rohkem tegema jõupingutusi teatud toodete ekspordiks, mida kuumtöödelduna on võimalik eksportida. Riik oma meetmetega on aidanud seakasvatussektoril täita rangemaid bioohutusnõudeid selleks, et riski vältida. Meie ametnikud on tegutsenud selle nimel, et kolmas tsoon kehtiks õiglaselt maksimaalselt lühikese aja jooksul. On esimesed näited selle kohta, et Lõuna-Eestist kolmas tsoon kaob, mis annab sealsetele tootjatele võimaluse oma tooteid rohkem eksportida. Mis puudutab mitmesuguseid toiduohutusalaseid kokkuleppeid eri sihtriikidega, siis Maaeluministeerium istus koos ettevõtjatega maha ning ühiselt kaardistasime täiendavad võimalused uute eksporditurgude leidmiseks. Aga mõned riigid on tõepoolest deklareerinud, et enne kui Aafrika seakatk ei ole Eestist kadunud, nemad meie sealiha oma turule ei luba.\nKüsimus välisminister Jürgen Ligile. Ain Lutsepp, palun!\nAitäh, härra eesistuja! Austatud välisminister! Euroopa Liit on ühes kõige keerulisemas olukorras oma ajaloo jooksul. Britid lahkuvad, vabakaubanduslepingut Kanadaga pole suudetud aastaid kestnud läbirääkimiste järel allkirjastada, Venemaa suunal ei suudeta uutes sanktsioonides ja muudes initsiatiivides kokku leppida. Minu küsimus puudutab sanktsioone Venemaa vastu. Milline on plaan? Kas toimuvad läbirääkimised enne, kui tuleb uus tippkohtumine?\nAitäh! Ma olen selle sissejuhatuse algusega väga nõus, aga selle lõpule pean natuke vastu vaidlema. Venemaa-vastaste sanktsioonide suhtes on Euroopa suutnud kokku leppida ja see on isegi mõneti imetlusväärne, kui arvestada neid lahkarvamusi, mis liikmesriikide vahel on suhtumises Venemaasse varem olnud. See, mis Ukraina sündmuste tagajärjel otsustati, näitab siiski Euroopa ühtsust, näitab leppimatust selle olukorraga ja võimalust, et eriarvamused surutakse alla ja lepitakse kokku, kui tegemist on nii tugevalt moraali ja julgeolekut puudutavate tegudega. Ja neid sanktsioone ei ole kordagi leevendatud, neid on hoopis karmimaks muudetud. Ilmselt teie küsimus viitab Süüriale. Süürias, eelkõige Aleppos toimunust ajendatud sanktsioonide arutelud on hästi värsked, aga oleme välisministrite vahel jõudnud sel teemal mõtteid vahetada. Ma küll loodan, et Euroopa näitab veel kord oma ühtsust, kui natuke aega mööda läheb.\nAitäh, härra eesistuja! Austatud välisminister! Milline on siin Eesti initsiatiiv? Ja kas on võimalik, et Itaalia peaminister muudab oma seisukohta Aleppoga seoses kehtestatavate uute Venemaa-vastaste sanktsioonide suhtes?\nAitäh! Eesti initsiatiivil just mitte, aga tõesti on praegu üks riik, kes ülemkogu järeldustes ei tahtnud sanktsioone mainida. Selline on hetkeseis. Välisministrid käsitlesid asja välisasjade nõukogu istungil – kuupäevad ja nädalad on mul natukene sassis, aga tundub, et see oli eelmine esmaspäev – ning arutasid ka järeldusi, kas Venemaad mainida või mitte. Juba alguses oli Venemaa mainimine kahtluse all. Esialgses mustandis ei olnud kurjategijat mainitud ja see oli probleem, mis küll kriitikat leidis. Nendes aruteludes me oleme oma seisukohti väljendanud. Mina väljendasin arvamust, et sanktsioonidest tuleks rääkida. Kõik on väga alguses. Esialgu tuleks nendest rääkida, välja mõelda, mis need võiksid olla. Aga Süüria praegustele sündmustele ei tohi jätta reageerimata või reageerida väga pehmete tekstide ja sammudega.\nAin Lutsepa küsimused said vastatud. Jaak Madison, palun!\nAitäh, austatud Riigikogu esimees! Hea välisminister! Ka mina küsin Euroopa Liidu tuleviku kohta. Täna hommikul tuli värske informatsioon, mis puudutab Itaalia peaministri Matteo Renzi avaldust. Kuidas te välisministrina hindate selle mõju Euroopa Liidu ühtsusele, millest me oleme korduvalt ka täna rääkinud? Milline on mõju, kui Itaalia peaminister ütleb, et nemad on valmis panema veto Euroopa Liidu järgmise aasta eelarvele, kui Ida-Euroopa riigid ei võta vastu rohkem migrante Itaaliast, et Itaaliat abistada? Kuidas see teie hinnangul aitab kaasa Euroopa Liidu ühtsusele ja kuidas see aitab lahendada sisulisi probleeme, kui üks väga oluline liikmesriik Lõuna-Euroopast avaldab survet ja pressib teistelt midagi välja? Ja kaalukausil on seejuures Euroopa Liidu järgmise aasta eelarve.\nAitäh! Matteo Renzi on teinud mitmel teemal jõulisi avaldusi, mis teisi riike puudutavad ja Euroopa ühtsust ühel või teisel moel riivavad. Aga poliitika on kompromisside kunst, ka välispoliitika. Ma väga imestan nende avalduste üle. On selge, et meil on äärmiselt keeruline rääkida ainult ühest teemast, teadmata, kas ehk on täitmata lubadused või sõlmimata kokkulepped mõnes teises valdkonnas. Eesti õnneks on selles leeris, kes oma poliitikas on olnud solidaarne, on olnud hooliv põgenike suhtes ja ka Euroopa solidaarsuse suhtes ning võib Euroopa eelarve teemal öelda kõike, mida arvab, ilma et ta tunneks, et on võlgu. Me oleme oma 60 pagulast vastu võtnud ja neid korralikult kohelnud. Samas on riike, kes väidavad, et see pole üldse nende mure, seni kuni pagulased ilma loata nende piirist üle pole tulnud. Paraku ei ole lahendus selles, et me lihtsalt ütleme ei. Me peame seda protsessi haldama ja sel teemal koostööd tegema.\nKa järgmine küsimus on välisminister Jürgen Ligile. Küsib uuesti Jaak Madison.\nAitäh, Riigikogu esimees! Taas, hea välisminister! Ma alustuseks kasutan võimalust ja soovin õnne peaministrile, kes näitab ühiskonnale head eeskuju ja on otsustanud sõuda abieluranda. Nii et palju õnne teile! Kuid ka minu küsimus puudutab osaliselt peaministrit. Ma sain täna vastuse kirjalikule küsimusele, mis puudutas järgmise aasta idapartnerluse tippkohtumist. Kõik eelmised tippkohtumised on korraldanud Euroopa Liidu eesistujamaa – Läti, Leedu, Poola, Tšehhi – ning järgmine kohtumine on kavandatud järgmise aasta teise poolde ehk Eesti eesistumise aega. Praeguse otsuse järgi on kavas üritus korraldada Brüsselis. Samas, nagu ka peaminister minu küsimusele kirjalikult vastas, on võimalik Euroopa Komisjoniga kokku leppida ja korraldada see Eestis. Mida te arvate, kas see oleks vajalik, arvestades praegust julgeolekuolukorda ja Eesti väga suurt rolli just nimelt suhtluses Euroopa Liidu riikide ja idapartnerite vahel?\nAitäh! Kas küsimus puudutas ikka idapartnerluse tippkohtumist, mitte seda abieluranda? Sain ma õigesti aru? Natuke mu tähelepanu hajus. Iseenesest Eesti korraldab oma eesistumise ajal ka tippkohtumisi ja see puudutab ka idapartnerlust. Mõningat poleemikat sel teemal on olnud, aga me oleme eelistanud toimumiskohana Brüsselit, et idapartnerlus ei oleks ainult Ida-Euroopa küsimus, vaid selles tunneksid oma osalust – või nagu tänapäeval öeldakse, omalust – kõik Euroopa riigid. Aga iseenesest ei otsusta tippkohtumiste graafikut enam eesistujariik. Ta loomulikult osaleb selles, aga peale Lissaboni lepingu vastuvõtmist on tegelikud lõplikud otsustajad ülemkogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni president. Aga meil on nendega hea koostöö.\nAitäh, austatud Riigikogu esimees! Hea välisminister! Ma täpsustan, et jutt on idapartnerluse tippkohtumisest, mille ajagraafik on samuti paigas. See peab toimuma järgmise aasta teises pooles, mis kattub Eesti eesistumise ajaga. Ja juhin ka uuesti tähelepanu, et ma sain täna peaministri käest vastuse, et Eestil on võimalus teha Euroopa Komisjonile ettepanek korraldada see tippkohtumine Tallinnas. See langeb Eesti eesistumise ajale ja seda korraldab Eesti eesistujana, kuid praeguse kava järgi on plaan organiseerida see Brüsselis. Kuid minu küsimuse mõte oli see, et kas te ei karda, et kui me korraldame selle Brüsselis, siis selle kaal lihtsalt väheneb. See võib mattuda teiste kohtumiste alla ja hajub selles suures Segasumma suvilas ära. Kui me korraldame ürituse Tallinnas, siis see suurendab Eesti rolli sel ajal juhtpositsioonil oleva riigina, kes vahendab praeguses julgeolekuolukorras olulisi idapartnerluse suhteid ja korraldab ka sellesisulise tippkohtumise.\nAitäh! Nagu ma ütlesin, asi on suisa vastupidi. Eriti praeguses julgeolekuolukorras on väga tähtis, et idapartnerlus ei oleks lihtsalt üks teema, vaid see tippkohtumine toimuks Euroopa südames ja kõik tunneksid, et see teema puudutab ka neid, et see on julgeoleku-, demokraatia-, õigusriikluse – kõige selle, mida me oluliseks peame – küsimus kogu Euroopa jaoks. See ei ole lihtsalt mõne ääreala kohalik probleem. Nii et see valik on teadlik. Teiselt poolt aga oleme teinud ettepaneku, et Euroopa Liidu tippkohtumine Euroopa Liidu tuleviku teemal toimuks Tallinnas. Nii et ei tule kaks tippkohtumist Tallinnas, vaid tuleb üks Tallinnas ja teine Brüsselis. Tallinn saab kindlasti väga palju tähelepanu, kui arutelu Euroopa Liidu tuleviku teemal, eriti Brexiti oludes, on Tallinnas. Eesti loomulikult saab ka tähelepanu, aga Tallinna nimetatakse edaspidi tolle tähtsa arutelu kohana. Ja idapartnerlusega on pigem vastupidi: kui me peame selle kohtumise euroliidu ääremaal, siis on risk, et mentaalselt see teema maandub tulevikus ka äärealadel.\nAitäh, härra spiiker! Lugupeetud minister! Mulle on asi pisut arusaamatu. Eesti maksumaksja maksab Euroopa Liidu eesistumise eest ligi 100 miljonit eurot. Kogu selle kulu juures on põhijutt, mida me kuuleme, see, et me saame siia tähtsaid inimesi, tähtsaid kohtumisi, tõstame Eesti profiili maailmas. Me oleme asjade korraldajad, me oleme pildil. Nüüd saan ma teie jutust aru nii, et tegelikult me lihtsalt maksame kõik kinni. Euroopa Komisjon korraldab meie raha eest terve hulga asju ära ja meie peame jooksupoisitööd tegema. Kas ei oleks mõttekam sellisel juhul see raha kokku hoida ja öelda, et tegelege selle kõigega ise?\nAitäh! Ma vestlen teiega sel teemal esimest korda ja ma ei väljendanud küll ühtegi nendest seisukohtadest, mida te nimetasite. Ma täpselt ei saanud aru, mis te öelda soovisite. Et see on mingisugune võõras mure, mille meie kinni maksame, on vist teie vaade? Ma ei tea, kas võõras mure on Euroopa Liidu tulevik või idapartnerlus või mõlemad. Aga korraldajad oleme mõlemal juhul ju meie. Milles probleem on? Me saame arutelude käiku suunata kindlasti rohkem kui tavaline liikmesriik ja need teemad on loomulikult üliolulised. Euroopa saatus on ka meie saatus. Idapartnerite saatus aga on tegelikult sedasama ja tippkohtumine võimaldab meil käsitleda paljusid küsimusi, mis meid puudutavad väga otseselt, ning seda mitte ainult regionaalselt, vaid ka ideoloogiliselt ja julgeolekupoliitiliselt.\nAustatud Riigikogu! Austatud ministrid! Rohkem meil tänaseks registreeritud küsimusi ei ole. Annan Riigikogu liikmetele võimaluse registreerida nüüd. Vajutage klahvile "Sõna" ning öelge ühe minuti jooksul minister, kellele te küsimuse esitate, ja ka küsimus. Minister saab vastata kaks minutit. Valeri Korb, palun!\nAitäh! Minu küsimus on lugupeetud härra välisministrile ja see on seotud piirilepinguga idanaabri ja meie vahel. Kevadel rääkisime sellest, et asjad venivad sügisesse ja ootame ära, kuni valimised Venemaal on läbi. Nüüdseks on nendest valimistest möödas juba kaks kuud ja tahaks teada, kuidas piirilepingu asjad liiguvad.\nAitäh! Võib öelda, et me ootame piirilepingu Venemaa-poolset ratifitseerimist, aga mingit liikumist ei ole täheldanud, välja arvatud uue duuma väliskomisjoni esimehe arvamus, et leping läheb ratifitseerimisele. Me kontrollisime seda ja naaberriigi välisministeerium seda ei kinnitanud. See mittekinnitamine aga ei tähenda tingimata, et asjaga poleks tõsi taga. Me jälgime Vene poliitikute väljaütlemisi kogu aeg ja püüame neid kuidagi ühendada. Välistada ei saa, et edeneb, aga liiga optimistlik ei maksa olla, sest asjad on seisnud. Eks me ühe võimaluse lasime osaliselt ka enda süül mööda, see oli üheksa või kümme aastat tagasi. Siis tundus asi lihtsam, praegu on jälle natukene keerulisem.\nAitäh, härra juhataja! Küsimus on välisministrile. Mul on kahju, et te Euroopa Nõukogu eesistumise teemades väga hästi ei orienteeru. Saan sellest muidugi ka aru, sest te pidite ameti poole jooksu pealt üle võtma. Loodame, et Euroopa Liidu Nõukoguga läheb meil paremini. Ma tulen tagasi idapartnerluse teema juurde ja küsin hoopis sedapidi. Kus kohas see tippkohtumine toimub, ei ole võib-olla nii tähtis, aga mis on Eesti sisulised idapartnerlust puudutavad ettepanekud, millega me tahame välja tulla? Kas on mingeid uusi tuuli arenguabi kavandamisel Georgia, Ukraina ja Moldova suunal, mida me oleme ajalooliselt pidanud oma prioriteetideks?\nAitäh! Praegu on kogu see plaan üsna üldise sisuga. Idapartnerluses me rõhume sellele, et riigid suudaksid rahvusvahelise toe ja nõu abil paremini püsida, et nende vastupanu oleks tugevam ja nende demokraatia kindel. Nad peavad olema tugevad õigusriigid ja suutma ellu viia paremaid reforme. Nende toetamine käib väga mitmesugusel viisil, kaasa arvatud arenguabi, mida me anname. Aga põhisisu on ikkagi nõustamine ja ergutamine, mitte midagi muud. Ent kõik need plaanid on praegu hästi üldised ja alles läbitöötamisel. Mingeid päevakordi on mul veel vara prognoosida.\nHea juhataja! Ma tahan peaministrilt küsida. Eile hääletati siin maha Vabaerakonna ettepanek anda põllumeestele kriisiabi 8,3 miljonit. Selgus, et ei ole vaja. Samas oli aasta põllumehe üritusel kohal põllumeeste eliit. Nad oleks võinud siin saalis olla ja siis oleks ehk teisiti läinud. Aga minu küsimus on: kas rohkem kriisiabi põllumeestele kuidagi välja ei pigista? Nad on tõesti praegu hädas ja kas sel aastal peale selle 3 miljoni midagi anda ei ole?\nAitäh! Nagu ma aru saan, olete teie ainuke julge opositsioonisaadik, kes otsustas tänase streigi murda. Opositsioonisaadikud teevad ju näo, nagu Eesti riigis oleks kõik nii hästi, et ei pea peaministri käest midagi küsima. Nii et igal juhul aitäh teile küsimuse eest!\nAga mis puudutab põllumajanduse kriisiabi, siis nagu maaeluminister Urmas Kruuse on korduvalt selgitanud, me oleme järgmise aasta eelarvesse planeerinud 4,6 miljonit eurot top-up'i, ja just sellele sektorile, kes top-up'i kõige rohkem vajab, ehk piimandusele. Teoreetiliselt oleks piimatootjatele võimalik maksta kuni 9,2 miljonit eurot. Praegu on eelarve Riigikogu menetluses. Kui Riigikogu leiab ka sellise katteallika, mis on Riigikogu enamusele aktsepteeritav, siis küllap te saate selle toetuse eelnõusse lisada. Aga jah, ma soovin täpsustada, et top-up poole ulatuses maksimumist – just nimelt piimasektori maksimumist – on eelarves ette nähtud. Ja lisaks, maaeluminister minu paremal käel saab kinnitada, et meil on ka käesoleva aasta ümbertõstmise korras nähtud ette erakorralist kriisiabi 3 miljoni euro ulatuses. Lähiajal saab see loodetavasti Riigikogu heakskiidu ja lisaks on veel mitu kohta, kust maaeluminister koos oma kolleegidega näiteks Lätist ja Leedust taotleb Euroopa täiendavat kriisituge. See toimis hästi eelmisel aastal ja toimib ka tänavu. Kui raske olukord Euroopa Liidu piimanduses püsib, siis võib eeldada, et ka Euroopa Liit on valmis rohkem õla alla panema ja me ei pea rääkima ainult top-up'ist, mida, nagu öeldud, me järgmisel aastal maksame.\nKartsin ka, et peaminister on täna infotundi ilmaasjata tulnud, aga Peeter Ernits jõudis ette. Minu küsimus õnneks on väga lihtne. Härra Rõivas, vastake palun peaministrina, mis on hetkel teie elus kõige suurem mure ja kõige suurem rõõm?\nAitäh selle väga hea küsimuse eest! Muidugi pean alustama öeldes, et Riigikogu ees on alati suur au olla, ka siis, kui Riigikogu liikmetel parajasti küsimusi ei ole. Ja ma tänan teid selle eest, et peaaegu iga kord, kui mina olen Riigikogu infotunnis osalenud, olete teie algusest lõpuni saalis olemas ja osalete aktiivselt!\nNüüd tõsisematest teemadest. Loomulikult on kõige suuremad ja kõige tõsisemad mureteemad seotud Eesti riigi julgeolekuga. Aga sellel teemal on meil tänasest ka ülekinnitus, et on väga häid uudiseid. Varssavi tippkohtumisel kokkulepitud liitlaste kohaloleku olulisel määral suurendamine saab reaalsuseks, ja seda väga väärikal moel. Täna teatas Briti kaitseminister, milline täpselt see üksus olema saab, kes Eestisse tuleb, ja see üksus on väga väärikas. Kui rääkida teistest teemadest, siis lisaks julgeoleku tagamisele seisab Eesti ees raske ülesanne majandusele uut hoogu anda. Sel teemal on samuti lähiajal uudiseid oodata. Peaministri palvel koostavad kümme minu hinnangul Eesti parimate hulka kuuluvat majanduseksperti küllaltki põhjalikku plaani, kus tehakse poliitikasse puutuvaid ettepanekuid. Ja need ettepanekud ei ole ajendatud ühest ega teisest ideoloogiast, vaid Eesti ettevõtluskeskkonna tegelikest vajadustest. Loodetavasti annavad need ettepanekud aruteluainet ka kogu parlamendile. Aitäh teile selle võimaluse eest!\nAitäh, peaminister Taavi Rõivas, välisminister Jürgen Ligi ja maaeluminister Urmas Kruuse! Infotund on lõppenud.


ÕPETAJALE JA LAPSEVANEMALE | Huvi OÜ Koolituskeskus\nveebruar 2, 2019 Uncategorizedhuvikoolituskeskus\nHaridust väärtustatakse tänapäeval järjest enam ning suurem osa vanemaid soovib oma järeltulijaile võimalikult head tulevikku, mille garantiiks on kvaliteetne haridus. Edukus on muutunud tänases ühiskonnas üha olulisemaks. Lapse edukust mõjutab oluliselt tema lugemisoskus, mis avab tee teadmiste omandamisele. Kuidas laps lugema õpib, sõltub ka teda ümbritsevast keskkonnast.\nKeskkonna loovad lapsele kodu ja pere, lasteasutus ja põhikooli esimene aste. Kõik, mis seal puudu jääb, pidurdab õpivalmidust, edukust, toimetulekut kogu elu jooksul. Parim viis lapse eeldustekohase arengu kindlustamiseks on talle soodsa arengukeskkonna loomine.\nOleks vaja, et lapsega tegeleja oleks teadlik sellest, mida laps teatud eluetapil peaks või võiks osata, millises suunas teda kasvatada, arendada. Kuna lapse areng on dünaamiline, vajab ta erinevatel eluperioodidel erinevaid teadmisi.\nJärgnevalt püüan käesoleval lehel keskendutud peamiselt lapse lugema õpetamisele ja sellega seonduvale ning vaadelda kogu protsessi lähtuvalt sellest, milline on kõiges selles täiskasvanu roll. Lisaks toon lehele erinevaid harjutusi, viiteid, artikleid, jpm, mis arendavad lapse andeid. Võimalusel jälgige Huvi Koolituskeskuse FB\n← Jelena Sepp E-Portfoolio


Eesti film Nõukogude perioodi alguses | Histrodamus.ee\neelmine Film 1930. aastate Eestis\njärgmine 1950. aastate Eesti film\nEesti film Nõukogude perioodi alguses\n1940. aastal natsionaliseeriti Eesti Kultuurfilm, mis nimetatakse ümber „Kinokroonika Eesti Stuudioks", millest pärast mitut nimemuutust sai 1963. aastal filmistuudio „Tallinnfilm". Teise maailmasõja järel seati Eesti kinokunst Leningradi kinostuudio abiga stalinistlikele rööbastele. Leningradis valmisid ka seansside eel näidatavad kinoringvaated „Nõukogude Eesti".\nKoostöös stuudioga „Lenfilm" filmiti propagandistlik, ent heal professionaalsel tasemel teostatud „Elu tsitadellis", mis esilinastus 1947. aasta novembris Tallinna kinos „Helios" (samal päeval hakkas kino muide kandma nime „Oktoober"). Tegu on esimese sõjajärgse eesti näitlejatega mängufilmiga, mida vahel nimetatakse ka esimeseks ENSV mängufilmiks (kuigi see on valminud stuudios „Lenfilm"). Selle stsenaariumi oli samanimelise näidendi põhjal kirjutanud Leonid Trauberg, režisööriks oli Herbert Rappaport.\n„Elu tsitadellis" süžee toimus 1944. aastal, mil Saksa okupatsioon asendus Nõukogude okupatsiooniga. Sündmuste keskmes on jäägitult teadusele pühendunud botaanikaprofessor August Miilas, keda kehastab meisterlikult Hugo Laur. Eesti publiku huvi filmi vastu põhineski peaasjalikult soovil näha pärast mitmeid aastaid kinoekraanil taas eesti näitlejaid. Film sai ka II järgu Stalini auhinna.


Dieet 9 - Põhjused\nDieet "9 laud": menüü, retseptid. Diabeedidieet (tabeli number 9)\n"Me oleme see, mida me sööme" - nii öeldi iidsetel aegadel.\nSee on õige. Traditsioonilised tervendajad on pikka aega märganud seost toitumise ja inimese tervise vahel. Mõnel juhul toimus paranemine ilma ravimita, ainult patsiendi täieliku näljutamise korral.\nHaigused ja meditsiiniline toitumine\nMuudel juhtudel on arstid märganud ka seost inimese rasvumise ja selliste haiguste vahel nagu hüpertensioon ja diabeet. Tõuke nendele haigustele andsid rasvane, soolane, jahu ja magus toit, mida patsient tarbis meedet teadmata. Kuid kui patsient piirdus nende toiduainetega dieedil, siis tema tervis paranes ja ta oli paranemas. Kreeklased nimetasid seda δίαιτα (dieet). Tõlkes - elustiil või dieet.\nSellest ajast alates on dieettoitu aktiivselt kasutatud patsientide kompleksravis.\nDieet on igapäevane dieet, mis on üles ehitatud konkreetse haiguse suhtes. Nõud valmistatakse vastavalt väljakujunenud tehnoloogiale heakskiidetud toodetest. Täpsemalt peaks diabeetikute dieet, tabel 9, olema täidetud valkude, rasvade, süsivesikute ja vitamiinidega rangelt vastavalt arsti ettekirjutusele. Patsient peab omakorda sööma määratud ajal..\nPevzneri terapeutilised dieedid\nDieedi- ja ravitabel on üks ja sama. Ravitabelid on nummerdatud. Igal haigusel on kindel dieet. Selle süsteemi töötas välja nõukogude arst M.I.Pevzner. Dieedid jagunevad 15 tüüpi. Mõnele neist lisanduvad alamliigid.\nNäiteks kasutatakse tabelit 1, kui patsiendil diagnoositakse peptiline haavand ägenemise ajal, esimese kuue kuu jooksul.\nTabel 1a on ette nähtud patsientidele, kui peptiline haavandtõbi süveneb. Ja ka kõrge happesusega kroonilise gastriidi korral.\nTabel number 2 on ette nähtud madala happesuse ja kroonilise koliidiga gastriidi korral.\nDieet nr 9. Tabel on ette nähtud kerge ja mõõduka suhkruhaiguse korral. Sobib neile patsientidele, kes ei vaja insuliini süstimist või kasutavad seda väikestes annustes. See sobib II tüüpi diabeedi korral. Need patsiendid võtavad peamiselt tablette, nende diabeet on kergem..\nDieet diabeedi korral. Tabeli number 9. Dieedi eesmärk on vältida suhkurtõvega patsientidel süsivesikute, rasvade, valkude ja vee-soola ainevahetuse häireid. Dieedi ülesanne on pakkuda diabeetiku kehasse piiratud koguses rasvu ja süsivesikuid. Valgud on lubatud isegi üle normi.\nLubatud on liha, kala, kohupiimatoidud, köögiviljad, välja arvatud kartul. Süsivesikute tooted (küpsetised, maiustused, moos, mesi) on keelatud. Soola kogus on piiratud. Keedetud, aurutatud, küpsetatud toidud on lubatud, paar korda nädalas saate ennast hellitada praetud ja hautatud roogadega, kuid ilma kuumade vürtsideta.\nNõude kalorite sisaldus ei tohiks ületada päevast normi 2300 kcal. See on dieet number 9. Nagu näete, pole tabel väga piiratud ja see võimaldab teil nälga mitte jääda. Söögikord jaguneb viieks kuni kuueks toidukorraks, võttes arvesse insuliini süste.\nDieet (tabeli number 9)\nNäidismenüü: köögiviljasupid, borš, peedisupp, okroshka. Lahja liha (veiseliha, lambaliha, küülik, kana, kalkun, ilma nahata). Madala rasvasisaldusega kala, küpsetatud, keedetud, aurutatud, harva praetud.\nKeedetud kartulid, leotatud tärklisest (kasutada piirangutega!). Kapsas, baklažaan, paprika, kurk, oad, kaalikas, suvikõrvits, redis, lillkapsas, spinat, kõrvits, salat - piiranguid pole.\nTangud on lubatud, võttes arvesse süsivesikute päevast tarbimist. Sobivam: tatar, oder, kaerahelbed, nisu ja pärl oder. Oad ja herned on ebasoovitavad. Munad mitte rohkem kui 1 tükk päevas! Teise klassi must leib, valk-nisu - rangete piirangutega!\nMagustamata puuvilju ja marju saab süüa piirangutega. Kompott ilma suhkruta, küpsetatud õunad. Ainult madala rasvasisaldusega piimatooted. Vinegrett, kõrvitsa kaaviar, kõrvits, madala rasvasisaldusega veiseliha tarretatud liha, homaari salat.\nTee, suhkruta kohv, lisage roogadele mitte majoneesi, vaid päevalilleõli.\n"Kõik on rangelt mõõdukalt!" - väidab oma dieedi põhiprintsiipi, tabel number 9, mille menüü viib märkamatult ideele, et diabeetiku peamine ülesanne on kaalust alla võtta, mitte kaalus juurde võtta!\nVõib olla süsivesikutevaba\nMitte ainult maiustused, vaid ka süsivesikud tõstavad vere glükoosisisaldust. "Vaenlase nägemise järgi tundmiseks" peate teadma, millised toidud sisaldavad liigseid süsivesikuid. Ja proovige tulevikus sellist toitu mööda hiilida. Millised toidud põhjustavad glükoosi tõusu??\nSelleks on loodud dieet - tabel number 9, mis aitab vältida tärkliserikkaid toite: mais, kartul, hernes.\nSiia kuuluvad ka: laastud, kreekerid, krõbedad teraviljad, pasta, leib, rullid, riis, läätsed, oad, jogurt, piim, jäätis, magusad magustoidud, sooda ja isegi puuviljad, mille "eelistest" räägitakse palju. Eriti ohtlik diabeetikutele: viigimarjad, rosinad, banaanid, mangod, datlid.\nTuleb meeles pidada, et magusates puuviljades on palju fruktoosi. Ja see on sama suhkur, ainult aeglase toimega. Ilma kahjustamata võib diabeetik süüa mitte rohkem kui kaks keskmist õuna päevas. Ja see on parem kui soolane. Dieet 9 hoiatab fruktoosiga roogade liigse tarbimise eest. Selle laud on üsna mitmekesine ega kata rangeid piiranguid.\nDieedis olevad valgud\nDieet peaks sisaldama tailihavalke. Kõige kättesaadavam ja odavam liha on kana (ilma nahata), parem kalkun või küülik. Vasikaliha, lahja veiseliha, lambaliha sobivad. Kala sobib ideaalselt diabeetikutele, eriti meresortidele.\nMunavalged (ilma munakollasteta), madala rasvasisaldusega juustud on lubatud. Ja ka oad ja läätsed - kasutage mõõdukalt! Pähklid sisaldavad ka palju valke. Kuid peate meeles pidama, et pähkliõlis on palju rasva ja see on diabeetikute jaoks ebasoovitav..\nPüüdke hoida oma dieeti madala rasvasisaldusega. Rasv ise ei tõsta kohe glükoosi, kuid aitab siiski kaasa kehakaalu tõusule. Ja ülekaal on patsientidele hävitav. Ja see on kõrge kolesteroolitase, mis on diabeetikutele südame- ja veresoontehaiguste arengu seisukohalt äärmiselt ebasoovitav..\nLisatingimus: söö vähem soola! Sellest piisab toitudes, mida me sööme. Väikestes kogustes on kasulik ainult meresool koos mikroelementidega.\nPäevas võite süüa natuke puuvilju. Keelatud on toitu praadida või hautada suures koguses õlis. See on üks peamisi põhimõtteid, mida dieet 9. meenutab. Tabel, menüüd on mitmekesised ja kui te ei vali, siis võite olla täis.\nEhkki dieet number 9 sisaldab rikkalikult kasulikke aineid, ei ole diabeetiku toidulaud reeglina hõrgutistega "ülekoormatud", ei saa patsiendid end maitsvate roogadega hellitada. Kuid isegi nende jaoks on haiguse pimedal silmapiiril ere kiir. Allpool on toodud mõned toidud, mida diabeetik võib kogu päeva jooksul süüa, ilma et oleks liiga palju veresuhkru taset tõsta..\nKlopi kaks munavalget poole klaasi väherasvase piimaga, lõika viiludeks pruun leib või kliileib. Kastke segusse neli viilu leiba, seejärel praadige pannil oliiviõliga. Top ettevalmistatud krutoonid võib puista hakitud küüslaugu, kodujuustu või peterselliga. Need röstsaiad meeldivad kõigile.\nPeate küpsetama järsu kaerahelbepudru soola ja kaneeli lisamisega. Jahutage puder, seejärel veeretage hakitud kreeka pähklites, moodustades pallide kujul.\nAllpool saate lugeda, kuidas toitumine välja näeb, tabeli number 9. Retseptid on lihtsad, kuid vitamiinide, valkude, rasvade ja mikroelementide sisaldus on erinev..\nEsimene hommikusöök kell kaheksa hommikul\nTatar või kaerahelbepuder taldrikus (neli kuni viis lusikat). Viil halli leiba. Paar väikest lahjat liha või vorsti.\nTeine hommikusöök kahe ja poole tunni jooksul\nLõunasöök kell neliteist\nBorš või kapsasupp. Taldrik putru (tatar või kaerahelbed). Leivaviil. Paar vorsti või tükk kala (umbes 60 grammi).\nPärastlõunane suupiste kuueteistkümne kolmekümne ajal\nTeie valitud puu: õun, pirn, apelsin, 2 ploomi, 2 mandariini, pool klaasi kirsse.\nEsimene õhtusöök üheksateist kolmekümnes\nSada grammi putru või paar supilusikatäit kartuliputru. Lihapraad - sada grammi. Praadimise asemel: seened või kala.\nTeine õhtusöök kell kakskümmend kaks kolmkümmend\nViil leiba ja kruus keefirit.\nNagu näete, on põhimõtted järgmised: pudru maht on minimaalne, alates neljakümnest grammist korraga! Nii palju on raske üle süüa. Sama ka leivaga. Üks viil söögikorra kohta! Lihatooted kuni sada grammi. Kala kuni kakssada grammi vastuvõtu kohta. Tee ainult magusainega.\nMõnede tulevaste emade jaoks on ebameeldiv uudis diabeedi avastamine raseduse ajal. See on nn rasedusdiabeet. See võib ilmneda raseduse kolmandal trimestril organismi hormonaalsete muutuste tagajärjel.\nSel ajal võib naistel tekkida glükoositaluvuse halvenemine, rase naise veres leitakse kõrgenenud suhkrusisaldus. Selle nähtusega saate võidelda dieedi abil, mis pakub 9 tabelit. Dieet raseduse ajal on ülekaalulisuse ja diabeedi peamine vaenlane.\nSöö väikeste portsjonitena, kuid sageli. Eelistatult kuni 6 korda päevas. Esimene söögikord peaks sisaldama umbes nelikümmend protsenti päevasest süsivesikute tarbimisest. Viimane tarbimine peaks olema ka väikese süsivesikute normiga, umbes 15 grammi.\nPatsient peaks vältima saiakesi, küpsetisi, magusaid puuvilju, praetud ja rasvaseid. On kiudainerikkaid toite. Need on teraviljad, riis, köögiviljad, puuviljad, teraviljahelbed. Kiudained aeglustavad glükoosi ja rasvade imendumist, aidates parandada vere koostist.\nVähem rasvane. Eemaldage kodulindudelt rasvane nahk, loobuge vorstidest, vorstidest, sealihast, peekonist, rasva on alati üle normi. Valige kalkun, kana, kala, vasikaliha, lambaliha, küülik. Nõusid tuleb keeta, küpsetada, aurutada ja alati rasvata.\nPeamine rasv peaks olema taimeõli, kuid pidage meeles, et saate seda kasutada mõõdukalt. Loobu võist, majoneesist, margariinist. Unustage rasvane juust, kastmed, sööge seemneid ja pähkleid nende mõõduka rasvasisalduse tõttu väga mõõdukalt.\nÄrge unustage mõõdukaid spordialasid, nagu kõndimine, kerge võimlemine, basseini harjutused. Te ei tohiks tegeleda ratsaspordiga, kangiga, viskega ja langevarjuhüppega. See on teie lootele kahjulik..\nKui teile süstitakse insuliini, peate teadma, et kehas glükoositase langeb treeningust. Ja teil võib olla hüpoglükeemia. Seetõttu kandke oma treeningu jaoks alati midagi magusat. Kommid, magus mahl või suhkur.


Treener Rauno Kirschbaum Informeerib: september 2014\nOlümpiavõitja Gerd Kanter Pärnus\nTäna kella 12 ajal sain oma esimeselt treenerilt Ando Palginõmmelt (ka Gerdi esimene treener) kõne, et olümpiavõitja tuleb Pärnusse oma hooaja viimasele võistlusele. Sel puhul võtsin vastu kiire otsuse, et trenni asemel võiks noored kergejõustiklased näha hoopis tähtsa sportlase etteastet. Gerd tegi oma hooaja parima võistluse, heites 2kg kaaluva heitevahendi 66m ja 28cm kaugusele.\nRõõm oli näha, et paljud teist võtsid vaevaks külma ilma kiuste staadionile kaasa elama tulla. Loodan, et kohale tulnud said sündmusest tugeva tõuke veelgi usinamalt trenni teha!\nTäna külastab Pärnut olümpavõitja ja endine Altiuse spordiklubi liige GERD KANTER! Seoses sellega jääb täna kell 16 algama pidanud trenn ÄRA! Trenni asemel ootan teid kõiki kell 16.00 Niidupargi staadionile (Pärnu haigla kõrval) olümpiavõitjale kaasa elama. Soovi korral jagab Gerd ka autogramme. Lapsed, kes on trennis kettaheitega ka tutvust juba teinud, saavad võistlussituatsioonis end proovile panna.\nTULEME KINDLASTI KOHALE!\nHomsest sätime sammud ehitusmürast ja -tolmust laastatud Koidula Gümnaasiumi staadioni asemel Pärnu Ühisgümnaasiumi kergejõustikumaneeži (veel eelmisel õppeaastal kandis kool Pärnu Hansagümnaasiumi nime). Vanad käijad juba teavad kuidas käituda, sellest aastast treeningutega liitunud lapsed kuulavad hoolikalt halli administraatori juhiseid. Oluline on, et sul oleks kaasas vahetusjalatsid, sest välisjalanõudega treeningutele ei lubata! Võtame kaasa ka veepudeli, sest joogipausideks ma riietusruumidesse ei luba. Treeningute kellaajad jäävad samaks!\nHomme lähevad paljud teist murdmaajooksu võistlustele. Loodan, et teil jätkub hiljem jaksu ka trenniks. Aga edu teile Niidupargis!\nProovime trenni kaasa võtta ka täidetud avaldusblanketid (uued tulijad) ja allkirjastatud makselepingud!\nUus nädal toob meile vihmase ja sombuse sügisilma. Sellest hoolimata, katsume esmaspäevase ja teisipäevase trenni teha veel staadionil, kuid riietume vastavalt ilmale! Kuna ilmaennustus lubab kolmapäevaks väga kehvat ilma, siis panen juba täna paika, et kolmapäeval teeme trenni kergejõustikuhallis. Tuletan meelde, et hallis trenni tegemine eeldab ka vahetusjalatseid!\nJätkuvalt on endale võimalik soetada SK Altiuse särki. Hind 19€.\nBlogi esimeses postituses saan kohe kiita lapsi, kes osalesid eile koolidevahelistel pendelteatejooksu võistlustel. Paljud teist said kindlasti märgi rinda ja šokolaadi pihku! Palju õnne!\nUus nädal toob meile vihmase ja sombuse sügisilma....\nJätkuvalt on endale võimalik soetada SK Altiuse sä...\nBlogi esimeses postituses saan kohe kiita lapsi, k...


KAS SEE LOODUSLIK VAHEND aitab tõesti kortsukestest vabaneda? | Buduaar\nKAS SEE LOODUSLIK VAHEND aitab tõesti kortsukestest vabaneda?\n2016. aasta 6. jaanuar 13:06\nArgaaniaõlis leidub külluslikult olulisi koostisaineid, mis tagavad nii parema tervise kui ka ilusa väljanägemise. Kuna argaaniaõli sisaldab endas erilist steroolide segu, muudab see ta unikaalseks, mitte üheski teises õlis taolist kombinatsiooni ei leidu.\nArgaaniaõli näiteks ravib suurepäraselt põletikke ja maohaavandeid, mõjub hästi seedimisele, tugevdab immuunsüsteemi, parandab vereringet, vähendab halva kolesterooli taset ja aitab isegi vähki ennetada. Lisaks kõigele eelmainitule on argaaniaõli ka luksuslik ilulooja, täites ideaalselt nahahooldusfunktsioone. Argaaniaõli peetakse üheks parimaks õliks, millega oma nahka hooldada. Isegi selliste raskekoeliste probleemide, nagu akne, ekseem, tuulerõuged või psoriaas, korral võiks abi otsida just argaaniaõlist.\nSinu ees on üks tõhus seerumiretsept, mille abil pidavat kortsukesed kui imeväel kaduma.\n50 ml argaaniaõli\n5 E-vitamiini kapslit\nSega argaaniaõli ja purustatud E-vitamiini kapslid omavahel kokku, kasta segusse kaks vatipatja ning aseta need oma silmaümbrusele. Lase mõjuda 10 minutit. Kui oled vatipadjad eemaldanud, masseeri õrnalt oma silmaümbruspiirkonda. Tõhusama tulemuse saavutamiseks korda seda protseduuri igal õhtul.


Loomingu Raamatukogu – Vikipeedia\nLoomingu Raamatukogu (lühend LR; algselt ""Loomingu" Raamatukogu") on aastast 1957 ilmuv ajakiri, mis loodi ajakirja Looming lisana. Ajakiri avaldab väärtkirjandust pehmes köites odavate väljaannetena.\nNõukogude ajal ja hiljem kuni aastani 2008 olid toimetuse liikmeteks ametinimetuste järgi toimetaja (toimetuse vastutav juht), osakonnatoimetajad, tehniline toimetaja ja korrektor, hiljem on toimetuse koosseis vähenenud. Ehkki praktikas oli toimetus nõukogude perioodil oma töös iseseisev, oli vastutav toimetaja ametlikult ajakirja Looming peatoimetaja üks asetäitjaid. Ajakiri ilmus kirjastuse Perioodika hallatavana, kuid vastutav toimetuse juht kinnitati ametisse siis, kui tema kandidatuuri kiitis heaks EKP Keskkomitee sekretariaat. 1970. aastatel hakkas partei kõrgem juhtkond nõudma, et toimetuse juht oleks NLKP liige.\nLoomingu Raamatukogu toimetuse juhtideks on olnud Otto Samma (aastail 1957–1973), Jüri Ojamaa (1973–1983) ja Agu Sisask (1983–1994). 2000. aastatel toimetuse juhi ametinimetust muudeti. Aastail 2008–2012 oli peatoimetaja Anu Saluäär, kes oli olnud toimetuses osakonnatoimetajana tööl aastast 1976.\nAastast 2013 on peatoimetaja Triinu Tamm. Toimetuse kauaaegsete töötajate seas on olnud Lembe Hiedel (1958–1973), Edvin Hiedel (1963–1973) ja Terje Kuusik (1973–2010). Aastast 2012 on tööl toimetaja Kai Aareleid.\nAlalised eraldi ruumid sai toimetus 1960. aastate algul, kui Tallinnas aadressil Harju 1 ehitati Kirjanike Maja, mille alumise korruse üks tiib anti kasutada ajakirjadele Looming ja Loomingu Raamatukogu.\nAastal 1957 ilmus 24 numbrit, 1958. aastal 36 numbrit, aastatel 1959–1994 ilmus aastas 52 numbrit, 1995. aastast 40 numbrit. Vihiku maht on olnud varieeruv, vastates ühele kuni neljale numbrile. Kujundajad on olnud Jaan Klõšeiko ja Jüri Kaarma (1996–2011). Kirjastaja on olnud Perioodika, aastast 2005 Sihtasutus Kultuurileht. Tsensuuri järelevalve ajakirja üle lakkas 9. augustil 1989.\nPeamiselt on avaldatud väliskirjanduse tõlkeid (umbes 50 keelest), kuid ilmunud on ka algupärandeid, sealhulgas kordustrükke ja debüüte. Tavaks on alustada iga aastat algupärandiga.\nLoomingu Raamatukogus ilmunud teoste loend aastakäiguti\n↑ Kaljo-Olev Veskimägi. "Nõukogude unelaadne elu. Tsensuur Eesti NSV-s ja tema peremehed." Tallinn 1996, lk 297.\n"Loomingu Raamatukogu" viiskümmend aastat. Bibliograafia. LR 2006, nr 37–40; lisad: Lembe Hiedel, ""Loomingu" Raamatukogu" alaeast. Märkmeid ja meenutusi aastaist 1957–1973 (lk 159–204), Jüri Ojamaa, Kümme aastat ""Loomingu" Raamatukogus" (lk 205–220) ja Toomas Haug, LR uuel iseseisvusajal (lk 221–224)\nTsitaadid Vikitsitaatides: Loomingu Raamatukogu\nEPL 14.01.2006: Loomingu Raamatukogu 50 aastat\nAnu Saluäär – Hedi Rosma. „Vajalik ja möödapääsmatu“. (Loomingu Raamatukogu toimetaja ja peatoimetaja Anu Saluääre intervjuu Hedi Rosmale.)  – Looming 2012, nr 12, lk 1741–1753.\nRaul Sulbi "Dumpingu raamatukogu" kultuur.postimees.ee, 22. oktoober 2017\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Loomingu_Raamatukogu&oldid=5702594"\nLehekülje viimane muutmine: 24. august 2020, 16:28\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:28, 24. august 2020.


Ta tõdes, et rakettidega seotud ebaõnnestumistel on Euroopas pikk ajalugu, kuigi viimastel aastakümnetel on tulemused oluliselt paranenud.\nMadauss meenutas, et 1960ndatel ebaõnnestusid lubamatult paljud kosmoseprojektid. "Tegemist polnud rahvusvahelise programmiga, vaid riikide koostööga ja probleemid tekkisid kas või kokkulepitud ühise keele puudumisest. Näiteks Itaalia ja Saksamaa koostöös kasutati tehnika ühendamiseks tähestiku põhjal nimetatud pistikuid, mõtlemata, et saksa ja itaalia tähestik pole identsed," jutustas ta.\nÜks olulisemaid õppetunde sellistest ebaõnnestumistest on Madaussi jaoks olnud topeltkontroll. Kontrollnimekirjad on vältimatud tööriistad, sest vead detailides võivad olla jaburad, ent hävitada miljonite dollarite väärtuses tehtud tööd.\n"Näiteks ühel juhul kirjutati vale tarkvara. See tundub lihtsalt uskumatu! Ent veelgi kurioossem näide on see, kuidas koristaja unustas kord oma lapi raketi mootorisse," loetles Madauss aja jooksul ette tulnud vigu.\nTeadlane tõmbas ka hulga paralleele kosmoseprojektide ja ettevõtete juhtimise vahel. "Olenemata organisatsiooni suurusest ja tugevusest ei ole keegi haavatamatu. Eriti keeruline on tegutsemine valdkonnas, kus tehnoloogia või väliskeskkond muutub väga kiiresti. Peamine on saada probleemidele jaole õigel ajal. Kõigel siin maailmas on elutsükkel. Oluline on kasutada projektide puhul kontrollpunkt,e veendumaks, et liigutakse õiges suunas," rääkis Madauss Pärnus.


JUUNI ILULEMMIKUD – ANNA ELISABETH\nTean-tean, tehniliselt ei saa ma veel midagi nimetada oma juunikuu lemmikuks, sest kuu ju alles algas, aga mitmed need tooted jõudsid minuni mai lõpus või juuni esimestel päevadel. Armusin neisse koheselt ja olen 100% kindel, et fännan neid terve juunikuu ja edaspidigi… Nii, et shh! Juuni ilulemmikud it is! Pealegi tegu ainult meigitoodetega, mille puhul, erinevalt naha- või juuksehooldusest, ei ole pikem katsetamise aeg ka vajalik. Väike hoiatus ka: mõned tooted siin on nii head, et kui te palgapäeval sirgelt poodi suundute, ärge mulle pahaks pange. Tahtsin ainult head…\nVõtsin end hiljuti kokku ja soetasin terve komplekti uusi korralikke meigipintsleid. Olen 2011. aastast kasutanud peamiselt Real Techniques omi (mis on suurepäraselt siiani vastu pidaud ja mida soovitan soojalt: mu ainus “kala” nendega on jäme pintslivars, mis võtab asjatult palju ruumi ja mille otsas olev kumm aja jooksul inetuks kulub), vahel olen ostnud juurde mõne vajaliku Make Up Store’ist või isegi HM-ist. Nüüd on mul imeilus komplekt ZOEVA meigipintsleid ja olen väga-väga rahul. Imeilus disain, meeletult pehmed ja haaravad puudrid nii hästi kinni, et algul pidin pikalt ümber harjuma, et ma korraga liiga palju lauvärvi või põsepuna pintslile ei võtaks.\nKatsetan hetkel mõningaid tooteid H&M Beauty värskest kollektsioonist ja ühe pärli olen juba leidnud: Fluid Hues Eye Colour vedela lauvärvi* toonis “Shifting Sands”. Ja tundub, et toonidel on erinevus, sest sama toote toon “Frizzante” mulle muljet ei avaldanud, nii tekstuur kui lõpptulemus olid justkui erinevad. “Frizzante” oli pigem kleepuv sädelus kui pigmendiga lauvärv. Aga minnes tagasi mu lemmiku juurde, siis seda on superlihtne sõrmega üle lau hajutada (aga ta kuivab üpris ruttu, st ei ole väga kreemjas, nii et tegutseda tuleb samuti kiirelt) ja tulemus püsib terve igaviku. Ideaalne palavateks suvepäevadeks, kui ei taha, et lauvärv minema ujub. Üleüldse on H&M-il tegelikult rohkelt muljetavaldavaid ilutooteid, mis siis et rõivabrändilt seda otseselt ei ootaks. Kindlasti tasub proovida ka nende küünelakke, silma- ja huulepliiatseid ja lauvärve.\nNüüd tuleb üks ahhetusi ja vaimustust täis lõik, sest räägin millestki, millest olen nii suures vaimustuses, et tahaksin akna avada ja seda möödujatele karjuda. Mulle meeldib kompaktsus, see pole mingi saladus ja alates sellest kui avastasin mõned suved tagasi mitu-ühes paletid näole, on need üks mu armastatumaid ilutooteid. Pikalt olen juba laulnud kiidulaulu oma Charlotte Tilbury Filmstar Bronze & Glow paletile, kuid sellel on alati olnud üks miinus: puudub põsepuna. Ning bronze-päikesepuudri ja heledama näopuudri olen samuti võtnud kõrvale mujalt (esimeseks theBalm Betty-Lou Manizer ja teiseks heledaim puuder Smashbox kolmeses kontuurimispaletis). Aga nüüd… nüüd on kõik, mida ma vajan olemas ÜHES paletis ja see on nii tore, et… aahhh!\nIgasuguste kontuurimis- ja highlighterpalettidega on minu silmis alati üks jama: esiteks ei ole ma nii pro, et vajada kolme erineva matti pruuni tooni. Teiseks, kes vajab kuut erinevat särapuudrit? Kes? Mulle piisab šampanjakarva toonist põsesarnadele, ninale, silmanurkadesse jms ning bronze-toonist põskedele. Kõik. Ja alati on neis palettides midagi seega üle või puudu (enamasti põsepuna või normaalne mattide ja säravate puudrite vahekord). Jõuan nüüd lõpuks ka tooteni: Smashbox Cali Contour palett*. Ja mida see sisaldab? Trummipõrin… üht kontuurimispuudrit, matti päikesepuudrit, heledamat ja tumedat särapuudrit, põsepuna JA matti highlighterit ehk heledat puudrit, mis ideaalne ka peitekreemi kinnitamiseks silmade all. Ning kõik on suurepärase pigmendi ja kerge tekstuuriga, särapuudrid loomulikud ja kumavad, mitte ebaloomulikud glitter-õudukad. Need I say more? Lisaks on sel paletil ideaalses suuruses peegel, mille abil teha kogu meik. Põsepuna on minu jaoks ideaalses virsikukarva toonis (mis sobib kõigile!) ja samuti matt, nii et saad soovi korral hoida selle matina või kanda peale pisut heledama särapuudrit. Sama lugu päikesepuudriga: mati puudri saab teha kumavamaks paletis oleva tumedama särapuudri abil.\nKäsi südamel, ootasin, et see palett jõuaks Eestisse, et see endale ise osta, kuid Smashbox PR jõudis selle mulle ise saata ja ma olen nii-nii tänulik ja õnnelik. Rääkisin sellest nüüd nii maru pikalt, aga see oli puhas kirg, ma ütlen… :D\nIkka ja jälle kipun huultest viimasena rääkima ja nii ka täna. Võib-olla, sest see on kõige viimane samm ka mu meigirutiinis? Mu südamesse on pugenud kaks uut huuletoodet, mõlemad kreemjad, niisutavad ja läikivad nagu suvele kohane. NYX Professinal Makeup-il on nüüd väljas rohkelt uut suvekraami, kaas arvatud NYX Professional Makeup Lip Lingerie Shimmer huuleläige* toonis “Bare With Me” on korallikarva nude, suvesse suurepärane. Läige on väga hea pigmendiga ja kreemjas, mitte kleepuv. Meenutab pisut nende Butter Gloss läikeid, mis on mu absoluutsed lemmikud sellelt brändilt, kuid selles on veidi sädelust ja lõhn on teine. Viimane on ka ainus, mis mulle selle läike juures väga ei meeldi, selle tohutult lääge lõhn, mis hakkab veidi vastu, aga juba huultele kantuna enam nii väga ei häiri.\nTeine suveuudis huulemaailmas on L’Oreal Color Riche Shine huulepulgad*. Mega-megakreemjad, superhea pigmendiga, niisutavad ja lõhnavad nagu Skittles, nii et norida pole millegi kallal. Toon nr 642 on mu lemmikuim, see on nii-nii ilus nude. Olen liikunud oma beebiroosade nudeide juurest edasi veidi naturaalsematni ja see toon on veatu.


Kuldmammast ja estidest Sassiga\nTriigi sadama tee ääres, otse Sassi talu värava ees kraavis valendab tulijaile vastu lumelaigukene, mida ergud päikesekiired maapinnalt pühkida püüavad.\nNiisama lihtsalt võõrast Sassi majja sisse ei lasta. Välisukse ees valvab noore karu suurune karvane koer, kes laseb ennast küll silitada, aga mine tea, mida teeb ta siis, kui hakkad toa poole kippuma. Õnneks märkab Sassi sõber ja koostööpartner külalist, teeb ukse lahti ja kutsub lehemehe tuppa.\n„Päikest!” kõlab Vigala Sassi reibas hääl. Pole Männisalu peremeest ammu näinud. Mees on kosunud. „Lähme üles minu töötuppa. Seal saame juttu rääkida,” kutsub teadmamees külalised maja teisele korrusele.\nEsmapilgul haarab pilk ülespandud lauatennise lauda. Pinksilaud pole mööbliese. Unustan küsida, kes on peremehe mängupartnerid. Ja raamatud, raamatud, raamatud – eesti-, vene- ja ingliskeelsed. Riiulitel on ka igasuguseid „vidinaid”, mille tähendust ja tähtsust vaid peremees teab. Laual on arvuti, mille taha Sass end istuma sätib ja pakub selle juures istet ka reporterile. Riiulist haarab ta kaks raamatut – äsja trükist ilmunud „Estide (tšuudide) hingestatud ilm” teise osa ja neli aastat tagasi ilmavalgust näinud enam kui 52 000 värsireaga eepose „Kuldmamma”.\nTöölaual ootab oma järge väeraamatu teine osa. „Selles raamatus õpetan inimestele harjutuste kaudu ülitunnetuslikke momente kätte saama. Kui inimene on esimesest osast jagu saanud, siis võib ta ka teise osa kallale asuda. Väeraamat ei ole laiale üldsusele,” teavitab kirjatööde autor.\nVäeraamatu teise osa kaudu võivad lugejad õppida ajju salvestatud informatsiooni kätte saama. „Kirjeldan seda, missuguste võtetega inimese aju muuta selliseks, et saaks teavet ka nendest kohtadest, kust harilikult infot kätte ei saa. Aju ei unusta mitte midagi, aga me ei oska ajust kogu infot kätte saada,” selgitab Sass.\nEdasi räägib teadmamees suurest kirgastumisest, sellest, kuidas mõned inimesed tunnevad end Kristusena ja neil tulevad isegi augud kätesse. Kondamistest ehk nägemustes kolamisestki teeb ta juttu. Nelikümmend aastat on Vigala Sass inimese ajutegevust uurinud ja katsetanud paljusid asju enda peal, sestap oskab ta teha ka paikapidavaid järeldusi.\nEepos „Kuldmamma”. Mis see on?\nEnne kristlikku invasiooni käis meil pärimine ema liini pidi. Nii vältas see mitu tuhat aastat. „Kuldmammat kirjeldati kogu Euroopas, kuhu meie viikingite rännuteed viisid. Viikingid olid saarlased. Kõik, kes lotjadega lõuna poole läksid, paigaldasid oma veesõiduki ninasse „mamma”.\nSee võis olla puidust, kivist või isegi puhtast kullast. Sõdalased, kes niiviisi retkedele läksid, ei kartnud surma. Mitusada aastat enne Kristust teati kuldmammast ja meie vapratest sõdalastest. Rahvaluuleteadlane Oskar Looritski on toonitanud, et kuldmamma kultus oli meil valitsevaks enne kristlust.\nVigala Sassi hinnangul ei ole eepos „Kalevipoeg” meie mütoloogiaga kooskõlas. „„Kalevipoja” autor on kristlike põhimõtete alusel kirja pannud oma arusaama eestlasest kui maamatsist, kes räuskas, jõi ja peksis. Ükskõik, mida Kalevipoeg ka ei teinud, läks tal see viltu. Ta tahtis küll hästi teha, aga ei õnnestunud. Miks nii juhtus, seda eeposest teada ei saa,” kirjeldab „Kuldmamma” autor „Kalevipoega”.\nSass arutleb pikalt ja põhjalikult ennemuistsete rahvaste tavade ja kommete üle, tuues esile ühiseid ning erinevaid jooni.\n„Meie hõimurahvaste riitused Volga äärest on eeposesse sisse pandud, siis amatsoonide ja stepirahvaste riitused. Edasi lähme Kaukaasiasse. Mamai kurgaani asupaigas oli üks ajalooline nõid – Kasukaru. Temastki saame teada. Jõuame Pärsiasse välja. Sealt võeti kaasa võimas kuldmamma, millega käidi Kirke juures,” võtab Sass mõne lausega osakese eeposest kokku.\nHuvitav, huvitav! Sassi seletustest selgub, et kaugel Armeenias sündisid tõmmunahalistel valge peaga kaksikud tütred, seda tänu sinna viidud kuldmammale. „Need olid Põhjala kaksikud, kes lõunas tumedaverelistel sündisid. Armeenia eeposes leitakse nii seos Põhjalaga. Võtsin selle ka oma eeposesse sisse,” annab Sass rahvaste läbikäimisest teada.\nKirjamehe teadmistepagas tundub olevat ammendamatu. Riitustest võib Sass pajatada sadu lugusid. Need tunduvad nüüdisaja inimestele lausa uskumatud, aga Sassil on varnast võtta ajaloolised faktid, mis vajutavad räägitule usutavuse pitseri. Näiteks riitustel hobuste kasutamise sugulistel eesmärkidel keelas keskslaavlaste juures ära alles tsaar Peeter I.\nMikk Mikiver andis eepose idee\nLadvas taiud taevalised, võras vete veeretused\nSelle ilma seletused, ilmamärgid märgistused\nTüve alta tüütamassa, manaväed on vägistamas\nJuurte juures juurikaisse, kurjad väed on kiusamassa\nTamme tõusis, tamme tärkas\nTaiupuuks tammikussa, hingepuuke hingelistel\nPuuke anni andemiseks, puu kõik märgid märkamiseks\nSai ta kaitseks kangetele, kaitsevaimuks kõikidele\nPõlvest põlve põlvedele.\nSee on väike stiilinäide „Kuldmammast”. Kuidas värsid sünnivad?\n„Omal ajal istusime siin sõpradega ja tinistasime. Kadunud Mikk Mikiver deklameeris „Kalevipoega”. Olin ta peale pahane ja ütlesin, et see, mida ta loeb, ei ole meie oma. Siis ta soovitaski mul endal eepose kirjutamine ette võtta. Võtsingi. Mõne kuuga sain valmis 400-500 lehekülge. Seejärel hakkasin sügavuti seda asja uurima. Tegin endale selgeks, mis vahe on regivärsil ja eepilisel luulel. Osa peatükke kirjutasin proosas ja panin siis pärast värsivormi ümber. Kokku võttis selle kirjutamine aega üle kümne aasta,” annab Sass loomeprotsessist teada.\nVahest on huvitav seegi, et Sassile anti just unes kuldmammast teada.\n„Ma olin varemgi lugenud kuldmamma kohta. „Kalevalaski” on kuldmamma sees. Hakkasingi siis täpsemalt jälgi ajama, kõikvõimalikke raamatuid lugema ja nii see eepos sündis. „Kuldmamma” sai ikkagi selle jaoks tehtud, et näidata ära Põhjala riituste süsteem. Riitused toimusid väga tihti. Tähtis oli seegi, mis jalaga hommikul voodist välja astusid. Kui vasaku jalaga, siis tähendas see surma. Kui astusid parema jalaga, siis õnnestus kõik hästi. Või võtame sülitamise kolm korda üle vasaku õla, mis peaks tähendama seda, et hingeke hoidku meid. Meil on see kogu aeg sees,” toob Sass näiteid uskumustest, mis on tänapäeva jõudnud.\nEstide teine raamat täiendab esimest trükist\n„Pärast tšuudide esimese raamatu ja „Kuldmamma” ilmumist ütlesid paljud sõbrad, et neis on sõnu, mille tähendust nad ei tea. No muidugi, inimesed on unustanud, sest kõik sõnad ei ole enam igapäevases kõnepruugis. Estide teises raamatus seletangi lugejatele sõnade tähendusi. Raamatus on umbes 1200 sõnaseletust,” räägib autor.\nAleksander Heintalu raamatuid on kõrgelt hinnanud kirjanik Jaan Kaplinski, Eesti Entsüklopeedia endine peatoimetaja, teadusemees Ülo Kaevats ja teised asjatundjad.\n„Minu kirjutatud teosed ei ole etnograafilised, kuigi need on kirjutatud meie hõimurahvastest,” räägib Sass.\nArvuti juures laual on Männisalu peremehel mitu käsitsi täiskirjutatud kausta. Kas arvutiajastul võtab Sass ka sulepea või pastaka pihku? „Arvuti ju alles tuli. Varasemast ajast on mul käsikirju ikka mitu kausta. See, mis teistele lugemiseks keelatud, panen ruuni šriftis paberile. Nüüd otsin ma erinevatest allikatest teavet, mida viia ühte artiklisse kokku,” annab teadusemees oma praegusest tegevusest teada.\nKust saab kõigile „Päikest!” sooviv vähioperatsioonilt tulnud mees ise enda jaoks energiat?\n„Pärast operatsiooni ei saa ma väga kaua ühe koha peal istuda. Käimisegagi on raskusi. Lugeda saan aga ka selili. Selle jaoks ei ole mingit väge vaja, küll aga teadmisi. Kui jääksin kusagile nurka virelema, siis ei oleks see enam mina. Olen jooksnud poolteist ringi ümber maailma ja nüüd mingi jama pärast murduda – nii see ei lähe.\nPäevas poolteist tundi karjatan väljas kitsi. Lõikusest väljatulek võtab üsna palju aega. Tarbin ka oma tehtud ravimeid. Enne teistele andmist katsetan enda peal. Viimasel kuul olen saanud jälle rohkem liikuma,” räägib optimistliku ellusuhtumisega Sass edasielamise lihtsast kunstist – tahtejõust ja suhtumisest kõigisse ja kõigesse.\nLisatud: 04.04.2007 / 16:11\nPäikest Männisalu rahvale !


EKA ehitusest vabanenud 10 miljonit eurot jagatakse teistele ülikoolidele - Ehitusuudised\nEKA ehitusest vabanenud 10 miljonit eurot jagatakse teistele ülikoolidele\n3. jaanuaril toimunud Valitsuse istungil kiideti heaks eelnõu, mille kohaselt Eesti Kunstiakadeemia (EKA) uue hoone ehituseks eraldatud struktuurfondi raha jagatakse teistele ülikoolidele.\n„Teatavasti Kunstiakadeemia ehitus jäi sel finantsperioodil ära, sealt vabanes 10,7 miljonit eurot. Lisaks sellele jäi projektide odavnemisest üle 2,4 miljonit eurot ehk siis 13 miljonit eurot täiendavaid vabu vahendeid. Need sai konkursi alusel jaotatud olemasolevate projektide kallinemise tarbeks Eesti Maaülikoolile. Tallinna Ülikoolile, Tallinna Tehnikaülikoolile, Tartu Ülikoolile ja Tartu Observatooriumile kogumahus 9,9 miljonit eurot. Jääb veel 3 miljonit eurot, mida saab selle meetme raamides kasutada ja see ilmselt läheb aparatuuri ja vajalike seadmete muretsemiseks neile samadele objektidele, mis on Euroopa struktuurfondide vahendite abiga välja ehitatud,“ ütles Haridus- ja Teadusminister Jaak Aaviksoo Valitsuse pressikonverentsil.\nEhitusprojektist vabanenud ja varem valminud projektidest üle jäänud vahendeid said toetuse saajad taotleda kallinenud ehitusprojektide lõpuleviimiseks, et leevendada nende finantskoormust ning kindlustada projektide lõpetamine. Taotlusi said esitada need investeeringute kavasse kantud toetuse saajad, kelle objekti ehitamise kulurida oli suurenenud. Täiendavat toetust ei saanud taotleda suurenenud ehitusmahule, kirjutas Postimees.


, Koik nimed pillid valu liigeste\nÜldiseks toimeks peetakse anesteesiat, väljendunud põletikuvastast ja ödeemivastast toimet. Eelised ja puudused Voltaren Emulgeli voorused ületavad selle puudusi. Aspiriinil, ibuprofeenil ja naprokseenil on vähem valuvaigistavat toimet..\nTüsistused Millised ravimid võivad aidata jalgade valu leevendada Jalavalu võib süstemaatiliselt tunda või ilmneda õhtul. Nende esinemisel võib olla palju põhjuseid, seetõttu on sel juhul soovitatav pöörduda arsti poole.\nVälised ravimid aitavad korraks jalgade valust vabaneda. Ravimid jalgade valu vastu Jalavalu korral võite kasutada mittesteroidset põletikuvastast salvi või geeli. Need ravimid aitavad ebamugavust kiiresti leevendada.\nIlma arsti retseptita saate osta Ibuprofeeni, Diclofenaci, Fastumi geeli, Ketonalit, Ketoroli kreemi või muid mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite baasil ravimeid. Posttraumaatiliste ja reumaatiliste põletike põhjustatud valud leevendab Olfen-gel. Agentil on analgeetiline toime, kiirendab motoorse funktsiooni taastumist. Ravim tungib läbi naha ja akumuleerub kudedes.\nPalsam "Removit" on efektiivne liigesevalu vastu, see soojendab õrnalt ja leevendab valu, vähendab põletikulise reaktsiooni intensiivsust ja taastab liigeste liikuvuse.\nSeda ravimit kasutatakse artriidi, artroosi, põlveliigese valu, piiratud liigeste liikuvuse, krampide, podagra, liigeste Koik nimed pillid valu liigeste, jala nihestuste korral. Kui teie jalavalu on seotud veenilaienditega, on parem osta vahend Koik nimed pillid valu liigeste vere väljavoolu soodustamiseks.\nHobukastanigeeli, punase viinamarjageeli või muid veenitoonikuid saab osta ilma arsti retseptita. Ülevaadete kohaselt on efektiivne "Neovit" Koik suuremad liigesed on haiged, mis sisaldab ženšenni ekstrakti.\nSee leevendab jalgade väsimust, valu ja raskust, aitab algstaadiumis veenilaiendite korral, soodustab troofiliste haavandite paranemist.\nKui valu põhjustab jalgade suurenenud stress, võite osta Antistax geeli punaste viinamarjalehtede ekstraktiga. See leevendab väsimust suurepäraselt.\nEnne valuvaigistite või valuvaigistite teemalise vestluse alustamist peate lugejatele meelde tuletama, et IP Pavlov pole asjata nimetanud valu "keha valvekoeraks".\nSeda ravimit on hea kasutada kuumadel suvedel ja külmadel talvedel, nendel perioodidel süvenevad veenihaiguste ilmingud. Nende väliste ainete kasutamisel vältige kokkupuudet mao limaskestadega.\nIsegi kui ravim aitab, ei soovitata seda ära kanda, võite sellega harjuda, mis mõjutab patsiendi keha negatiivselt. Krampide ja peavalude pillide regulaarne kasutamine, mille loetelu on esitatud ülalpool, ei vähenda rünnakute arvu, vaid suurendab neid.\nTraditsiooniline ravim veenilaienditele iseloomuliku raskustunde, jalgade valu tundmiseks on hepariini salv. Seda tuleb rakendada süstemaatiliselt, vähemalt kaks nädalat.\n18 parimat peavalu pilli\nRahvaprotseduurid jalgade valu raviks Rahvapäraste valudena jalgade valu korral võite kasutada punase kuuma pipra, ürdi ja sipelga alkoholi tinktuure. Meditsiinilise tinktuuri valmistamiseks pange 7 punast kuuma pipart pimedasse klaaspurki, täitke see alkoholiga ja jätke kümneks päevaks, aeg-ajalt loksutades.\nAmetlikku alkoholi saab osta apteegist. Yarrow tinktuuri valmistamiseks pange g kuiva toorainet kolmeliitrisesse purki, täitke alkoholiga ja laske kuu aega pimedas kohas.\nMillised ravimid võivad aidata jalgade valu leevendada Reeglina valutavad jalad pikaajalise väsimuse tagajärjel. Üsna sageli möödub ebamugavustunne pärast puhkust iseenesest, kuid kui jalgade koormus on pidev, võib see põhjustada veresoonte, kõõluste ja liigeste kahjustusi.\nPraegu on jalgade valu korral saadaval lai valik salve. Enne salvi valimist on oluline teada valu põhjust. Põhjused salvide kasutamiseks jalgade valu korral Anesteetiline salv või kreem võib sisaldada erinevaid komponente. Enne toote ostmist on vaja kindlaks teha jalgade haigus, kuna valu põhjused võivad olla põhjustatud erinevatest teguritest.\nJalasalvi kasutamiseks on järgmised näidustused: Endarteriit - kroonilise vormi jalgade anumate arteriaalne deformatsioon, haigusega kaasneb vasokonstriktsioon. Esineb külmavärinaid, jäsemete perioodilist tuimust, valu kõndimisel, "hiilimist", ateroskleroosi või alajäsemete isheemiat. See on krooniline vaskulaarne kahjustus, mis tuleneb halbadest harjumustest ja ebaõigest päevakavast. Jalade anumate haiguse korral märgivad patsiendid sageli surumisvalusid ja krampe, reeglina juhtub see tõstmisel, liigeste artriit ja artroos - kahjustused, millega kaasneb liigesevalu ja jalgade turse.\nKondroprotektorite kasutamise näidustused on liigesehaigused - mitmesuguse päritoluga artriit ja artroos, osteokondroos, liigeste vigastused ja luumurrud. Terapeutilise efekti saavutamiseks tuleb kõiki neid ravimeid võtta 3—6 kuud ja ravikuuri korrata 2—3 korda. Selle rühma ravimeid ei kirjutata alla aastastele, rasedatele ja imetavatele lastele.\nSeisund halveneb pikaajalise koormuse, hüpotermia ja ilmastiku muutuste tõttu, tromboflebiit on venoosseina põletik ja trombi moodustumine veresoonte valendikus. Haigust iseloomustab turse ja pidev põletav valu, osteoporoos ilmneb reeglina vanemas eas, naistel - menopausi ajal kaltsiumipuuduse tõttu.\nOsteoporoosi korral täheldatakse krampe ja valu vasika piirkonnas, müalgiat nimetatakse lihasvaluks, mis on jalgade lihaste liigse pinge või liigse füüsilise koormuse tagajärg, Veenilaiendid on ventiilide veenisüsteemi kahjustus.\nHaigusega ilmneb verestaas ja jalgade vereringe puudumine.\nValuvaigistid: klassifikatsioon, nimed, parimate pillide loetelu\nValulikud aistingud pärast pikaajalisi vigastusi tekivad reeglina pikaajalisest kõndimisest või tugevast füüsilisest koormusest. Kui selgub jalgade valu põhjus, võite hakata valima terapeutilist salvi. Salv ja kreem: farmakodünaamika Jalade valu salvide farmakodünaamilised omadused sõltuvad komponentidest, mis neid moodustavad.\nEpipudilite kuunarnuki uhine tootlemise salv\nValu kate ja sormede liigestes


Vt p-d 11, 26. (NB! Seisukoha muutus! Vt RKKKo 30.06.2014, nr 3-1-1-14-14, p 699-700)\nÄS § 180 lg 51 tuleb tõlgendada koosmõjus TsÜS §-ga 36, mille kohaselt peavad juhatuse või seda asendava organi liikmed esitama pankrotiavalduse, kui on ilmne, et juriidiline isik on püsivalt maksejõuetu. Seega tekib osaühingu juhatuse liikmetel pankrotiavalduse esitamise kohustus siis, kui osaühingu püsiv maksejõuetus on ilmne.\nKarS § 3851 subjektiivne koosseis eeldab KarS § 15 lg-st 1 ja § 16 lg-st 1 tulenevalt teo toimepanijalt tahtlust vähemalt kaudse tahtluse vormis. See tähendab, et võlgniku pankrotiavalduse esitamiseks kohustatud isik peab muu hulgas vähemalt võimalikuks pidama ja möönma (KarS § 16 lg 4), et võlgniku majanduslik olukord on muutunud püsivalt selliseks, mis ei võimalda võlausaldajate nõudeid rahuldada. Piisab, kui isik saab üldjoontes aru, et võlgnik ei ole enam võimeline oma kohustusi täitma ja et tõenäoliselt on selline seisund püsiv. Pankrotiavalduse esitamata jätmise tahtlikkust ei välista see, kui isik pole teadlik võlgniku pankrotiavalduse esitamise kohustusest. Sellisel juhul on tegemist eksimusega teo keelatuses, mille õiguslikud tagajärjed sätestab KarS § 39. Samuti ei ole tahtluse sisukohalt oluline, et isik oleks teadlik püsiva maksejõuetuse täpsest õiguslikust sisust. Kui võlgniku objektiivse maksejõuetuse kindlakstegemisel tuleb võlgniku majanduslikku olukorda kajastavaid andmeid hinnata objektiivse ja asjatundliku kõrvalseisja vaatepunktist, siis toimepanija tahtluse tuvastamisel on oluline silmas pidada ka tema teadmisi, oskusi ja kogemusi seoses äriühingu juhtimise ja raamatupidamisega. Olukorras, kus raamatupidamisandmed viitavad võlgniku püsivale maksejõuetusele, kuid võlgniku pankrotiavalduse esitamata jätmises süüdistatav isik väidab, et tal oli vaatamata sellele põhjendatud alus arvata, et äriühing ei ole tegelikult püsivalt maksejõuetu, peab ta enda väite aluseks olevaid asjaolusid ise tõendama või vähemalt looma menetlejale reaalse võimaluse neid asjaolusid kontrollida.


Meelelahutus: Mis vahe on kuldgloobustel ja Oscaritel? 2020\nMeelelahutus: Mis vahe on kuldgloobustel ja Oscaritel?\nGloobused on seotud pigem turundusega; Oscarid käsitlevad rohkem tunnustust.\nKuldgloobuseid korraldab Hollywoodi välispressiühing. Nagu nimigi ütleb, eksisteerib grupp selleks, et levitada kogu USA-le teavet USA meelelahutuse kohta. Umbes 90 liiget vastutavad trükiste eest, mis jõuavad maailmas umbes veerand miljardi inimeseni.\nSeetõttu hõlmavad nad lisaks filmile ka rohkem kategooriaid (kahte tüüpi parimat pilti) ja kaanetelerit. See on ka põhjus, miks nad kipuvad nimetama projekte, mis võivad oscarite või SAG-auhindadega võrreldes tunduda vähem teenimisvõimelised - nad soovivad, et võimalikult palju tiitleid reklaamitaks.\nAkadeemia auhindu otsustab vahepeal umbes 6000 liiget - näitlejate kombinatsioon (umbes 20%), režissöörid, produtsendid ja muud spetsialistid, kes panustavad filmitegemise protsessi. Selline mitmekesisuse ja spetsialiseerumise kombinatsioon võimaldab auhindadel üldiselt olla rohkem teenetel põhinevaid (ehkki endiselt politiseeritud) ja seega prestiiži seisukohast väärtuslikumaid.\nPS - 2012. aasta seisuga oli 94% akadeemia hääleõiguslikest liikmetest valged. See selgitab osa lõhest, miks teatud filmid on populaarsed Oscarite ja teiste auhindade jagamise ringis.\nKuldgloobused ja Oscarid on kaks paljudest erinevat tüüpi auhindadest, mis on filmi kõigi näitlejate ja meeskondade unistus. Filmid, etendused, dokumentaalfilmid jne, mida vaatame teatrites või televiisorites, on paljude inimeste raske töö. Nagu kõigi teiste valdkondade parimate autasustamine, loodi ka need auhinnad castingu ja meeskonna töö austamiseks, nii et nad tegid meile meelelahutust.\nKuldgloobuste auhind on au, mille võidab filmide ja televisiooni eest Hollywoodi välispressiühingu (HFPA) 93 liiget.\nOscarid on tunnustus, mida kinofilmide ja teaduste akadeemia annab igal aastal filmide tipptaseme tunnustamiseks.\nKuldgloobuste auhind, mis tunnustab tipptasemel filmi ja televisiooni nii USA-s kui ka teistes riikides. Aastane tseremoonia ja õhtusöök on suur osa auhindadest, kus võitjad kuulutatakse välja. Kuldgloobused toimuvad sageli iga aasta jaanuaris.\nKuldgloobuse auhind toimus jaanuaris 1944 ja sellega autasustati parimaid filme ja televisiooni, sealhulgas näitlejaid ja meeskonda. Praegu on Kuldgloobusel 25 kategooriat; 14 filmides ja 11 televisioonis.\nOscarid on ametlikumalt tuntud kui Akadeemia auhinnad, sest seda korraldab ja kontrollib Kineetilise Kunsti ja Teaduste Akadeemia (AMPAS).\nVõitjad valib ka akadeemia ning auhinnad antakse sageli välja pidulikul tseremoonial. AMPAS-i asutas algselt Metro-Goldwyn-Mayeri stuudio tegevjuht Louis B. Mayer.\nEsimene autasustamistseremoonia toimus 1929. aastal ja tseremoonia ajal autasustati viisteist kujukest. Praegu on Akadeemia auhindadel enam kui tosin kategooriat ning see sisaldab ka erinevaid filmitüüpe. Akadeemia auhinnad toimuvad iga aasta veebruaris.\nÜks suur erinevus nende kahe vahel on see, et kuldgloobused annavad auhindu ka televisioonile, samal ajal kui Oscarid keskenduvad ainult kinole.\nKuldgloobuste võitjad valib 93-liikmeline väike grupp, mis kuulub Hollywoodi välispressi assotsiatsiooni (HFPA), samas kui Oscarite võitjad valib välja umbes 60 000 tööstusespetsialisti, kes on osa Filmikunsti ja Teaduste Akadeemiast. (AMPAS).\nGloobused on ka suurem asi võrreldes Oscaritega, kus pakutakse toite ja jooke, samas kui Oscaritel on lihtsalt auhinnad ülejäänud pidude korraldamisega pärastlõunal.\nJa lõpuks on ka Kuldgloobustel võrreldes Oscaritega rohkem kategooriaid. Oscaritel on aga eraldi kategooria kirjanikule (autoritele), originaalmuusika partituur, kinematograafia ja stsenaarium.\nKuldgloobuse kingivad 90+ Hollywoodi välispressi assotsiatsiooni (HFPA) liiget.\nOscarid annavad üle 7000 hääleõigusliku liikumisfilmi ja kunstide akadeemia (AMPAS) liiget.\n90 on umbes 1,2% 7000-st.\nOscarid on prestiižikamad, kuna auhinna annavad välja teie eakaaslased, mitte 90+ kriitikud / ajakirjanikud.\nKui see on nii, siis miks on Golden Globe suur asi?\nKuldgloobuse auhind pöörab tähelepanu kandidaatidele, mis aitab AMPAS-i hääleõiguslikel liikmetel, kes pole teatud kategooriates nii teadlikud ega erapooletud, hääletada.\nKuldgloobus suurendab nominentide turundamist / reklaamimist, kuid Oscari peetakse mainekamaks.


Hotel Schnarr Celle Saksamaa - Hotellide suurimad allahindlused\nFuhrberger Landstrasse 17, Fuhrberger Landstrasse, Celle, Saksamaa - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Hotel Schnarr\nKui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Celle's, ära vaata kaugemale kui Hotel Schnarr. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Neile teist, kes tahavad välja minna, on Riflemen muuseum, Kongress Union Celle, Kunstimuuseum vaid mõned külalistele saadaolevad vaatamisväärsused.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Hotel Schnarr kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas pakihoid, restoran.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotelli aed on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Celle's, tee Hotel Schnarr'st oma asenduskodu.\nKõik reisijate tüübid (268)Paarid (83)Üksikreisijad (109)Pered väikeste lastega (13)Pered suuremate lastega (1)Grupid (63)


Maamüügi piirangud välismaalastele kaovad - Äripäev\nMaamüügi piirangud välismaalastele kaovad\n19. märts 2009, 20:43\nEelmine artikkel: Müüdid jätkusuutlikust arengust II: jätkusuutlikus seisneb ainult keskkonnakaitses\nJärgmine artikkel: Fedi rahasüst lennutas SEB ja Swedbanki aktsiaid\nValitsus otsustas täna, et põllu- ja metsamaa müümisel välismaalastele seni kehtinud piirangud kaovad.\nSamas otsustas valitsus säilitada julgeolekukaalutlustel maa omandamisel seatud piirangud väikesaartel ja piiriäärsetel aladel, säilitada otsustati ka piirangud mere- ja maanteetranspordi ning osaliselt õigusteenuste osutamise valdkondades, kirjutab Postimees.\nMaa müügi küsimus välismaalastele kerkis üles seoses Eesti liitumisega Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD). Eesti liitumisvalmidusele annavad hinnangu erinevad OECD komiteed ja töörühmad. 24. märtsil 2009 hindab Eesti liitumisvalmidust OECD investeeringute komitee. Liitumisläbirääkimiste kontekstis kerkis küsimus reservatsioonide vähendamisest ning liberaliseerimisprintsiipide laiendamisest OECD liikmesriikidele.\n19. March 2009, 20:43


KHTML – Vikipeedia\nKHTML on KDE projekti poolt arendatav HTML esitlusmootor, mida kasutatakse Konquerori veebibrauseris ning millest hargnenud versioon WebKit on kasutusel Apple'i Safari veebibrauseris. KHTML on kasutatav LGPL litsentsi all, seega vaba tarkvara.\nKHTML ehitati üles tol ajal uuele KPart raamistikule, ning avalikustati 2000. aastal KDE2-s, et seda kasutada uues failihalduris ja veebibrauseris Konqueror, mis vahetas välja monoliitse KDE failihalduri. See on programmeeritud C++ keeles, litsentseeritud LGPL litsentsi all, ning toetab enamikku veebisirvimisega seotud standardeid. Et võimalikult suurel hulgal veebilehti kuvada, on toetatud ka mõned Internet Exploreri lisavõimalused ja omapärad, kuigi need ei kuulu HTML-i standardite hulka.\nKHTML näitab veebilehti kiiremini kui Gecko, selle põhiline avatud lähtekoodiga rivaal ja teiste hulgas ka Mozilla Suite'i ja Mozilla Firefoxi tuum. Siiski, kuna see on vähem tuntud, on KHTML vähese toetusega; või isegi kui veebileht töötab, väidetakse kohati vastupidist. Näiteks Gmail töötab ainult siis, kui Konqueror tuvastab ennast Firefoxina.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=KHTML&oldid=5422038"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:13, 11. august 2019.


MARATON AASTAL 2018: Neljas päev. Paradiisist Nõgeseteele\nNeljas päev. Paradiisist Nõgeseteele\nMagamine toimus Viikingite koobassauna pööningul. Öösel hakkas nii soe, et enamus leemendasid väidetavasti higist aga mina tundsin, et vist on peaaegu soe. Hommikul sai tulel seeneomlett valmis ja seejärel tegi Viikingite peremees Steve meile korraliku tuuri. Oli seda väärt, tõepoolest. Siis liitus hunnik rahvast – legendaarsed lodja-Liisa ja –Priit, Lea ja veel paar. Alles kella kahe paiku saime sealt kandist liikuma ja suunaga Saarte raba poole. Peremees Steve tuli ka ühes, ikka matkale. Sel korral tuli kaasa pakkida kõik, mis laagris vajalik, sest autoga lähedale ei saa ning samuti oli teada, et päevane distants oli ette nähtud vaid 10.\nAlustuseks oli üsna tore põlismets, kuigi mustikaid ei kusagil. Mõni üksik vaarikas vaid, need korjasin muidugi kiiremas korras suhu. Umbes poolt teed tähistas Tuhala mõisa juurde jõudmine. Sisse ei lastud, kuid esisel sai seista. Päike lõõmas, üldse oli meeleolu ülene. Edasi sai liigutud mööda kruusateed, raja kõrval oja ja Tuhala jõgi. Ühest metsikust võpsikust leidsime tikripõõsa ja seal sõin oma päevase vitamiinikoguse täis. Viimased kilomeetrid pidanuks läbi metsa laagrisse viima. Ja see ei ole mingi tavaline RMK matkatee, vaid vabalt võiks nõuda uueks nimeks „Nõgesetee“!. Jah, me püüdsime endale sisendada, kui tervislikud on nõgesed ning peagi peaksime valu suhtes tundmatud olema, aga ei, valu oli jätkuv ja kupud tõusid\nsilmnähtavalt. Ja issand, laagripaik ei tule ega tule lähemale. Olin valmis jonnima hakkama, kui Alari lubaduse järgi pidanuks veel vaid sada meetrit olema. Siis sai selgeks, et see mees juba vahemaid hinnata ei oska. Läbi ropu pori ja plöga viis tee laagrisse, kokku vähemalt 400-500 meetrit. Aga see, mis ootas ees, oli äge! Põhimõtteliselt imeline ammuilma mahajäetud talu sügaval metsas. Maja on küll renoveeritud kuid kõik ümbes kasvanud võrra. Kusagilt võis leida kaevu ja isegi sõstrapõõsa, kuid kuidagi eriti teistmoodi oli see paik. Lõke sai kähku üles ja kuna kokku sai lepitud, et sel õhtul on eriti lihtne toit, siis kokku sai keedetud makaron liha ja küüslaauguga (viimase söömine hoiab puugid inimesest eemal). Ja jutte lõkke ääres jätkus. Tänase päeva oluliseim teadmine pärineb Steve`lt: kilpkonnad on elanud ka Eestis, täpsemalt sookilpkonnad. Muinasajal, kuigi ka viimastest aegadest on mõned jäljed leitud. Täitsa uskumatu!\nPS! Hoolimata võimalusest magada katusealuse all, panin mina esimeste seas telgi püsti, sest värskes õhus magamine on tõepoolest hindamatu väärtusega. Eriti täna, sest homme on kogu matka kõige pikem distants: 28.5 km. Kokku on nüüdseks käidud enam kui 42 kilomeetrit.\nPosted by Kertu Jukkum at 10:08 PM\nNagu parim lauamäng pimedal sügisõhtul - aga kuus ...\n10 päeva metsas ja 200 km: TEHTUD!\nÜheksas päev. Fekaali-Jareki juhtumised\nKaheksas päev. 26 kilomeetrit Vihterpaluni\nSeitsmes päev. Käisime välismaal\nKuues päev. 40 kilomeetrit mööda vett ja maad.\nViies päev. Spa-päev ja 28,5 km\nKolmas päev. Alar Sikk naistes\nTeine päev. Karu ja hunt ühisel pildil