HellaTempa Külaselts - Tasuta koduleht - Ajalugu - 4. NÕUKOGUDE OKUPATSIOONI JÄTK\n4. NÕUKOGUDE OKUPATSIOONI JÄTK\nRaamatukogunduses kujunes tähelepanuväärseks sõjajärgne periood, mil rajati nõukoguliku raamatukogunduse alused. Rõhutati, et raamatukogu ülesandeks oli raamatukogunduse, bibliograafia, eesti raamatu ajaloo uurimine 1. Oluliseks peeti raamatute propageerimist. Raamatukogudele esitatavad nõuded muutusid pidevalt, mistõttu toimus pidev raamatukogude raamatuvarade kontrollimine ja vajadusel vananenud kirjanduse asendamine uuega 2.\nNii toimus see ka Hiiumaa raamatukogudes. Raamatukogudele koostati raamatute nimekirju. 1946. aastal jätkati raamatukogude “puhastamist” endiselt ja kõrvaldatavate raamatute kogusedki olid enam-vähem samades suurusjärkudes, mis varasematel aastatel – Hiiumaal 149 raamatut, Läänemaal kokku 1 456 raamatut. 1950. aastast hakkas keelunimekirjades üha enam domineerima nõukogudeaegne kirjandus. Rahvaraamatukogudes pidi ühiskondlik-poliitiline kirjandus moodustama ühe neljandiku 3.\nAntud liik on aastate jooksul raamatukogude päevikutes kõige enam laenutatud. Raamatukogudes säilitatud päevikutest saab ülevaate lugejatest, laenutustest, külastustest. Sageli on võrreldud jooksva aasta tulemusi eelmisega ning järgmiseks aastaks plaane tehtud. Samas antakse ka ülevaateid kogus toimunud üritustest ning andmeid raamatukogude revideerimiste kohta.\nSõjajärgse rahvaraamatukogu puhul tuleks oluliseks pidada asjaolu, et ta üldse säilis, säilitades sellega võimaluse taastada oma loomuomane koht rahva kultuurielus 4.\n1946. aastal oli Hiiumaal 13 külaraamatukogu, fondi suurusega 13 582 5 & 6. Raamatukogude töö ei olevat jõudnud soovitavale tasemele, mille põhjuseks peeti sel alal tööle asunute mittenõuetekohane üldhariduslik tase 7. Raamatukogude 1946. aasta tegevust analüüsis M. Platonov Kultuurhariduslike Asutuste Komiteest ning ta nentis 26. aprillil 1947, et kogud on võrreldes 1945. aastaga suuri edusamme teinud.\nProbleemseks peeti Pühalepa, Hellamaa ja Kassari raamatukogu, millel vaevalt 40 lugejat, samas oli sarnastes tingimustes raamatukogul Käinas 121, Emmastes 244 lugejat. Rahul ei oldud Pühalepa ja Hellamaa raamatukogu laenutusarvudega (224-368 teost, seejuures Emmastes 5 053). Öeldi, et Hellamaa, Kassari, Pühalepa raamatukogu peaksid pöörama rohkem rõhku ühiskondlik-poliitilise kirjanduse propageerimisele ja levitamisele. Raamatukogu juhatajatel puuduvat arusaam, et nad on rahvakasvatajad, ilmavaate kujundajad ja suunajad. Kultuurihariduse osakonna juhataja peaks rangemalt jälgima, et maakonna parimates raamatukogudes nagu Emmaste, Käina, Jausa ei leiduks mittenõukogulikult töösse suhtujaid. 50% Hiiumaa raamatukogudest olevat tegelnud massitööga, Emmaste, Käina, Jausa raamatukogu üritusi peeti õnnestunuteks lugejate arvu ja lugemise initsiatiivsuse tõstmise poolest. Hellamaa raamatukogu oli küll korraldanud viis ettelugemist ja kaheksa kirjandusõhtut, kuid ei suutnud raamatukogu juurde eriti palju kuulajaid värvata, seepärast loeti need üritused ebaõnnestunuks. Rõhutati, et raamatukogude töö parandamiseks tuleks viivitamatult teostada kontrolli ja instrueerimist raamatukogudes, kus lugejaid alla 50. Raamatukogud peaksid lugejate arvu suurendama minimaalselt 80-ni. Vajalikuks peeti, et igas vallas oleks üks korralik raamatukogu ning raamatukogude juhatajad peaksid valdade täitevkomiteede koosolekutel tehtud ja tegemata töödest aru andma. Tehtud muudatustest kanti ette 1. juuliks 1947 8.\n8. juulil esitati aruanne, et Palade, Hellamaa, Malvaste ja Kärdla raamatukogus toimus instrueerimine ja kontroll. Hellamaa lugejate arv oli 75, Paladel 160 ning rohkem korraldati ka massiüritusi. Hellamaal korraldati kuus kolm-neli kirjandusõhtut, konsultatsioone kaks, raamatunäitusi kolm korda kuus, ning moodustati ka lugemisring. Raamatukogude lahtioleku aegu pikendati kahe tunni jagu päevas. Raamatukogude töö aruandeid arutati Pühalepa, Emmaste vallas täitevkomitee istungil. Raamatukogu töötajatele korraldati ühepäevane seminar 9. juunil, osa võtsid 75% raamatukogutöötajatest 9.\n1947. aastal oli Hiiumaa 13 külaraamatukogu fondi suuruseks 17 613 10 & 11.\n1948. aastaks planeeriti Hiiumaale külaraamatukogusid 14, lugejaid 3 000, laenutusi 60 000, raamatunäitusi 84, vestlusi 280, kirjandusõhtuid 56, rändkogusid 42 12. Tegelik raamatukogude arv jäi samaks, mis 1946. aastal, fondi suurusega 17 613 13, järgmisel aastal 22 319 14 & 15 & 16. 1950. aastal oli fondides teavikuid 25 561 17 & 18. Kuid arhiividokumentides mainitakse külaraamatukogude fondi seisuks 30 326 19 ning teises arhiividokumendis mainitakse suuruseks 28 918 20.\nEnamike raamatute hävitamine toimus 1950. aastate alguses, säilitada õnnestus väga vähe. Nii ministeerium kui Glavlit kontrollisid pidevalt keelatud kirjanduse olemasolu raamatukogudes 21.\n1951. aastal oli 14 külaraamatukogudes teavikuid 29 135 22 & 23. Arhiivimaterjalides mainitakse fondis suuruseks 35 890 24. 1952. aastal külaraamatukogude arv on sama 25, fondi seisuga 42 198 26.\nAjavahemikul 23.-27. juuli inspekteeris Kultuurhariduslike Asutiste Komitee Raamatukogude osakonna vaneminspektor P. Gleser Hiiumaa viit külaraamatukogu. Raamatukogude töös ilmnes mitmeid puudusi, kuid raamatukogu töötajad olid püüdnud oma lugejate poliitilisi ja kultuurilisi teadmisi süvendada. Töötajatel oli jäänud puudu teadmisi raamatukogunduse teoorias, metoodikas ja tehnikas, seetõttu ei olnud fondid korralikult organiseeritud. Kõikides inspekteeritud raamatukogudes puudusid süstemaatilised kataloogid, nende tegemiseks käidi Rajooniraamatukogus praktikal 27.\n1953. aastal võttis Kultuuriministeeriumi raamatukogunduse osakond oma tööplaani otsuse korraldada kuuepäevane seminar Kingissepa, Orissaare, Hiiumaa raamatukogutöötajatele 26.-31. jaanuaril 28. Taheti korraldada Hiiumaal seitse loengut ning inspekteerida Hiiumaa raamatukogude tööd juulikuus 29. Käina ja Hellamaa raamatukogudesse telliti ajakiri “Looming”30.\nHiiumaa rajooni Kultuuriosakonna juhataja A. Rauk teatas Kultuurhariduslike Asutuste Peavalitsusele, et Hiiumaa rajoonis on 21 raamatukogu, nendest viis kolhoosiraamatukogu. Raamatukogude põhinimestikud toodi kohaliku siseministeeriumi osakonna volinikule kontrollimiseks. Kontrolliti 17 raamatukogu nimestikke. Raamatukogu juhatajad andsid 78 eksemplari kõrvaldatud kirjandust volinikule üle. 23. detsembril teatati, et kõik väljaanded on põhinimestikkude järgi tagastatud ja parandatud 31.\nHiiumaa rajooni Kultuuriosakonna juhataja asetäitja teatas Kultuurhariduslike Asutuste Komitee Raamatukogunduse osakonnale, et Hiiumaa rajoonis viidi läbi aruandluskoosolekuid 13 raamatukogus - Käina raamatukogus 1. jaanuaril ja Hellamaa raamatukogus 18. jaanuaril, aga kolmes raamatukogus jäid koosolekud läbi viimata 32.\n1953. aastal koostati rahvaraamatukogude nimekiri, milles olid (Pühalepa külanõukogu piiridesse kuuluv) Hellamaa ja (Käina külanõukogu piiridesse kuuluv) Käina raamatukogu 33.\n11. veebruaril 1954. aastal saatis Hiiumaa rajooni Kultuuriosakonna juhataja kirja Kultuuriministeeriumi raamatukogunduse osakonna ülemale, kus teatas, et Hiiumaa rajoonis on raamatukogudele edastatud kontrollarvud 1954. aastaks34.\n1954. aastal oli Hiiumaal külaraamatukogusid 12, millede fondi suurus oli 54 055 35 & 36.\nHiiumaa rajooni Kultuuriosakonna juhataja teatas 1. märtsil Kultuurhariduslike Asutuste Peavalitsuse raamatukogunduse osakonnale, et Hiiumaa külaraamatukogudes ei ole V. R. Viljamsi “Kogutud teoseid” 37.\n5. juulil 1954 viisid Hiiumaa rajoonis Kultuuriministeeriumi raamatukogunduse osakonna nimel V. Reekna, M. Saks, H. Paan läbi raamatukogude töö ülevaatuse. “Lugejate värbamise alal on rajoonis saavutatud märkimisväärseid tulemusi. Lugejate arvu tõus tulenes arvatavasti rändraamatukogude ja laenutuspunktide võrgu loomisega. (Käinas kolm rändkogu, Hellamaal neli rändkogu). Kuid siiski ei olevat arvesse võetud kõiki võimalusi elanikkonna värbamisel lugejateks. Rändkogusid oleks vaja rohkem juurde luua. Kõpu, Käina raamatukogus seisvat kasutamata annoteeritud trükikaardid. Käina ja Hellamaa raamatukogus ei ole raamatud paigutatud nõuetekohaselt süstemaatilis-alfabeetiliselt. Raamatupropaganda saavutustega jäädi rahule, kuid massiüritusi võiksid raamatukogud rohkem korraldada. Kiitmist väärisid Jausa ja Hellamaa raamatukogu katsed bibliografeerida ajalehtede ja ajakirjade artikleid.” Leiti, et vaja oleks tuua raamatuid elanikkonnale lähemale, arendada raamatukandmise meetodit ning Rajooniraamatukogu peaks abistama raamatute nõuetekohasel paigutamisel külaraamatukogudes ja juhendama raamatukogude üldist tööd 38.\n1955. kutsuti Hiiumaa raamatukogutöötajaid Haapsallu kvalifikatsiooni tõstmise seminarile, mis toimus 26. september–1. oktoober 39.\n1955. oli Hiiumaa raamatukogude fondi suurus 60 094, külaraamatukogusid 12 40.\n1956. aastal paluti rajooni Haridusosakonna juhatajal teavitada raamatukogusid kontrolli vajalikkusest vananenud kirjanduse kohta oma fondides. 16. juuniks pidid rajooni ja kolhoosiraamatukogud esitama oma inventuuriraamatuid 41.\n1956. aastal oli Hiiumaal külaraamatukogusid endiselt 12, fondi suurusega 82 909 42.\n1956. aasta Kultuurministeeriumi raamatukogunduse osakond kavatses II kvartalil korraldada Hiiumaal rajoonide vahelise kuupäevase seminari 43.\n1957. aastal oli Hiiumaal endiselt 12 külaraamatukogu, fondi seis 70 057 44.\n1957. teatas Hiiumaa rajooni Haridusosakonna juhataja, et raamatukogudes on 14 eksemplari Tipneri raamatut “Eesti töörahva relvastatud võitlus nõukogude võimu eest kodusõja aastail”. Lehed, mis ei sobinud, eraldati raamatutest ja paluti saata uued 14 lehte, mis on korrigeeritud 45. Ka kooliraamatukogudes ei olnud antud raamatut. EKP Hiiumaa rajoonikomitee poliithariduskabineti raamatukogus eksisteeris üks eksemplar, sealt paluti saata üks korrigeeritud lehekülg 46.\n1958. aastal tehti Hiiumaa rajooni küla- ja kolhoosiraamatukogudele ettekirjutus põhinimestike suhtes, mis oli vaja 15. oktoobriks Tallinna toimetada 47.\n9. veebruaril 1959. kontrolliti mitmetes rajoonides, sealhulgas ka Hiiumaal, vananenud kirjanduse kõrvaldamist ja mittevajaliku kirjanduse üleandmist. Leiti, et olukord oli mitmes rajoonis võrdlemisi halb 48.\n1959. aastal oli Hiiumaal 12 külaraamatukogu, fond 82 171 49. 1960. aastal oli külaraamatukogude fondi suurus 88 907 50.\nKultuuriministeeriumi raamatukogunduse osakond pidas vajalikuks raamatukogudes ürituste propageerimist, raamatufondide tsentraliseeritud komplekteerimist, raamatukogude materiaalse baasi parandamist ning seminaride korraldamist raamatukogutöötajatele. Samas seati ülesandeks kontrollida Hiiumaa rajooni raamatukogude tööd perede lugejaks haaramisel 51.\n1959. aastal peetakse artiklis “Raamatukogu ja tema lugeja” oluliseks asjaolu, et Hiiumaa raamatukogudes ei ole kohta alaväärtuslikule kollasele kirjandusele, mis mürgitas vähemteadlikke lugejaid kodanlikus Eestis 52. Sellest võib järeldada, et raamatukogudes toimusid pidevad revideerimised, fondi kontrolliti kehtestatud nimestike alusel. Vastavalt revideerimise tagajärgedele eraldati raamatukogudest mittevajalikud raamatud ja ajakirjad.\n1960. aastal tegi Glavlit ettekirjutuse, mille järgi taheti Hiiumaa raamatukogude põhinimestikud koguda järelkontrolliks. Järelkontrolli viisid läbi Glavliti esindajad 53. Hilisemas kirjas (1963) teatati, et Hiiumaa raamatukogudest ei leitud järelkontrolliga keelatud kirjandust 54.\n1961. aastal oli Hiiumaal 12 külaraamatukogu, fondi suurusega 247 280 köidet 55.\n9. veebruaril teatas Hiiumaa rajooni raamatukogu juhataja U. Kauber Kultuuri Hariduslike Asutuste valitsusele, et Hiiumaa raamatukogudest kõrvaldati ENSV Kultuuriministri käskkirjas nr. 43 märgitud teosed, näiteks P. Dumitriu “Tormikajakas” 56.\nKultuuriministeeriumi raamatukogunduse osakond seadis ülesandeks kontrollida ja abistada raamatukogude tööd perede lugejateks haaramisel ning vananenud kirjanduse mahakandmisel Hiiumaal 12.-17. novembril 1962 57.\nHiiumaa Kultuuriosakonna juhataja teatas Kultuurhariduslike Asutuste Valitsusele, et NLKP ja EKP Kongresside otsuste propageerimiseks ja nõukogude valitsuse ja kommunistliku partei poliitika selgitamiseks elanikkonnale on raamatukogudes tehtud temaatilisi õhtuid, elavaid ajakirju, -ajalehti, küsimuste vastuste õhtuid, vestlusi, loenguid, raamatunäitusi, plakateid, albume, bibliograafilisi ülevaateid, valguslehti, kartoteeke ning soovitusnimestikke. Elanikkonda varustati ka erialase kirjandusega. Loodusteadusliku ja tehnilise kirjanduse propageerimiseks korraldati vestlusi, raamatunäitusi, plakateid, albume. Rohkem peaks tähelepanu pöörama lugejate esteetilisele kasvatusele ning aktiivsemalt peaksid raamatukogud tegema koduloolist tööd.\nFondide puhastamine vananenud ja keelatud kirjandusest toimus vastavate nimestike alusel. Hakati koostama sisuliselt vananenud raamatute mahakandmise akte. Raamatukogudes ei olnud piisavalt kataloogikaste, kappe, riiuleid, toole, laudu. Ümber paigutati Palade, Malvaste ja Kõrgessaare raamatukogu 58.\n1962. aastal oli Hiiumaal 12 külaraamatukogu, fondis suurusega 90 863 59. Ajakirjanduses mainitakse, et fondi suuruseks oli 116 997 raamatut 60. Külaraamatukogudest kõige väiksema fondiga oli Pühalepa vallas olev Suuremõisa külaraamatukogu 61.\n1962. ajavahemikul 15.-20. november kontrolliti raamatufondide vananenud ja keelatud kirjandusest puhastamist Käina ja Hellamaa raamatukogudes. Nimetatud raamatukogudes ei leitud keelatud kirjandust, kuid ühiskondlik-poliitiline ja põllumajanduslik kirjandus oli vananenud sellele vaatamata, et raamatukogudes neid pidevalt maha kanti. Kritiseeriti, et fondidest ei ole kõrvaldatud poliitilist kirjandust, mis olevat läbiimbunud isikukultusest. Hellamaa raamatukogu puhastati 25. novembriks, kanti maha seisma jäänud raamatuid venekeelse kirjanduse fondidest. Ülejäänud venekeelsete teoste kohta koostati nimekirjad Riikliku Raamatukogude Inspektsioonile, et võiks kasutult seisvad raamatud mujale saata 62.\nRiikliku Raamatukogude Inspektsiooni juhataja I. Tingre teatas, et Hiiumaa raamatukogudest on kustutatud 59 eksemplari raamatuid (nimestiku “Raamatukogudest, kauplustest kõrvaldamisele kuuluva kirjanduse koondnimekirjad” I ja II osa järgi 63. I osa järgi kustutati raamatukogudest 17 eksemplari 64.) NSV Liidu Glavliti käskkirja nr. 43 ja nr. 18/2 järgi kustutati raamatukogudest 21 eksemplari 65. Nimetatud aruanded esitati Sõjaliste ja Riiklike Saladuste Hoidmise Peavalitsuse ülemale. Hiiumaa rajooni raamatukogu juhataja teatas, et Hiiumaa raamatukogudes ei ole Glavliti ülema käskkirja nr. 227 alusel kõrvaldamisele kuuluvaid raamatuid 66. Nimekirjades oli näiteks järgmised autorid: A. Kivikas, E. Kant, K. Päts, A. Oras, J. Uluots jt 67.\n1963. aastal oli Hiiumaal 12 külaraamatukogu, fondi suurusega 91 499 eksemplari 68.\n1963. aastal tegi Riikliku Raamatukogude Inspektsiooni ülesandeks kontrollida ja abistada Hiiumaa raamatukogude tööd 9.-13. septembril kontrollida ja abistada 69. (Lisatud märkus: plaan täideti.)\n1963-1964 oli Hiiumaal lugejate arv ühe külaraamatukogude kohta 305 70.\n9.-13. septembril 1963. aastal kontrolliti Hiiumaa raamatukogude tegevust. Käina ja Agapäe raamatukogudes asusid tööle uued juhatajad. Külaraamatukogudes oli keskharidusega töötajaid ainult kolm, Jausa, Hellamaa raamatukogudes oli töötajatel suur tööpraktika (10-15 aastat). Fondide paigutusel peeti oluliseks, et ühiskondlik-poliitiline, põllumajanduslik ning muu vajalik kirjandus jääks esiplaanile. Leiti ka, et raamatute laenutamise arvud võiksid palju suuremad olla. Näitena toodi Käina ja Palade raamatukogu, kus sama perioodi jooksul oli Käinas laenutusi 3 081, Paladel 3 326. Kirjanduse propagandat korraldati vestluste, raamatunäituste ja raamatuplakatite abil. Massiüritustest toimus Käinas “Piibel ja teadus”, Hellamaal vestlused farmides “Kuidas Hilja Nool lüpsis juulikuus igalt lehmalt 11,1 kg piima”. Nimetatud raamatukogudes ei olnud organiseeritud põllumajandusnurka väikeste ruumide tõttu. Puudus ka teatme-bibliograafiline töö. Kasutamata on jäetud soovitusnimestikud, artiklid ning retsensioonide trükikaardid, raamatukroonikate, artiklite ja retsensioonide kroonika. Käina raamatukogul puuduvat endiselt kataloogid ning 1957. aasta trükikaardid seisvat kasutamata. Uus juhataja olevat alustanud nende sorteerimist. Peeti vajalikuks külaraamatukogude töös Rajooniraamatukogu aktiivsemat juhendamist 71.\n20. jaanuaril teatas Hiiumaa Kultuuriosakonna juhataja asetäitja Riikliku Raamatukogude Inspektsioonile, et vastavalt Kultuuriministri käskkirjale nr. 527 28. novembrist 1962 kanti Hiiumaa rajoonis maha A. J. Võsinski teoseid kaheksa eksemplari 72.\n1964. aastal võttis Riikliku Raamatukogude Inspektsioon tööplaanidesse teostada märtsikuus Hiiumaa külaraamatukogude tsentraliseeritud komplekteerimist 73.\n1965. aastal oli 12 külaraamatukogu fondi koosseis 10 012 eksemplari 74.\nRajooniraamatukogu juhataja M. Muru nägemus külaraamatukogude tegevusest 1965. aastal - Palade, Emmaste, Hellamaa ja Jausa külaraamatukogus olid kataloogid nõuetekohaselt organiseeritud. Täielikult puudusid Käinas ja Suuremõisas fondi peegeldavad kataloogid. Lugemishõlvamise osas oleks pidanud Käina paremaid tulemusi saavutama: 519 perekonnast ei loe raamatukogus 381 peret; 199 noortest loeb 65. Agapäe, Suuremõisa, Käina raamatukogus tehti halvasti põllumajandusliku kirjanduse propagandat. Rändraamatukogusid ja laenutuspunkte oli kõikjal külaraamatukogudes välja arvatud Käinas. Kodu-uurimistööd oleks pidanud raamatukogud hakkama tegema rohkem. Hellamaa raamatukogus koostati kartoteek saare muinsus- ja looduskaitseobjektidest. Vaja oleks olnud luua rohkem ringe lugejatele 75.\n1965/1966 hinnati Hiiumaa 12 külaraamatukogu töötajate haridustaset: 25%-l oli keskharidus, 66%-l 8. klassi haridus 76.\n1966. aastal avaldati ajakirjanduses külaraamatukogude sotsialistliku võistluse tulemused. Madalaks peeti tehnika-alaste raamatute ringlust, probleemina nähti ka raamatukogude ruume ning raamatukogude majanduslik olukord oleks vajanud parandamist 77.\n1966. aastal Riikliku Raamatukogude Inspektsioon kontrollis ja abistas Hiiumaa raamatukogusid 78.\n1967. aastal oli Käina raamatukogul endiselt probleeme lugejate hõlvamisega: 447 lugemisvõimelistest peredest luges 216 peret. Käinas ei mahtuvat fond raamaturiiulitele riiulite puudusel 79.\n1967. aastal oli külaraamatukogusid 12, fondi suurusega 100 300 eksemplari 80.\nHiiumaa raamatukogud olid oma 45%-ga vabariigis lugejate haaramisel esimesel kohal. Lugejate arvu suhtes oldi küll kolmandal kohal – 270 külastust ühe lugeja kohta ning 14. kohal loetavuse poolest (7,5%) 81.\n1968. aastal võrreldi rajoonide tasemeid - üldise ringluse kohapealt olid Hiiumaa raamatukogud vabariigis 9. kohal, leotavuse poolest 13. kohal, ilukirjanduse ringlused 13. kohal, ilukirjanduse loetavuses 14. kohal 82.\n1968. aastal oli endiselt 12 külaraamatukogu, fondis 100 131 eksemplari 83.\nHiiumaa Kultuuriosakonna juhataja teatas Riikliku Raamatukogude Inspektsioonile, et likvideeriti Putkaste sovhoosi a/ü raamatukogu, kuna sovhoos ei olnud viimase viie aasta jooksul pidanud vajalikuks raamatuid soetada. Osaliselt anti fond üle teeninduspiirkonnas olevasse Käina külaraamatukogusse, suur osa aga kanti maha, kuna eelpoolnimetatud fond oli üle kümne aasta puhastamata 84.\n1969. aastal oli Hiiumaal 12 külaraamatukogu, fondi suurusega 93 221 eksemplari 85.\n21.-25. novembril kontrolliti sotsialistlike kohustuste täitmist Hiiumaa rajoonis. Külastati Hellamaa, Käina ja teisi raamatukogusid. Üldmulje raamatukogude sisustustest oli väga hea - kõigil korralik mööbel, televiisorid, vaibad. Rajooni kohustus oli, et lugemisvõimelistest peredest loeks 95%. Hellamaal oli fondi ringlus 0,56. Oluliseks peeti juhtumit, et Hellamaa raamatukogu valis 19 inimest, kes võiksid Lenini teoseid lugeda ning valis neile soovitava kirjanduse ning siis pidas arvestust lugemise kohta. Laste osas oli Käinas 130 lapsele laenutatud 66 raamatut (iga laps pidi lugema kolm). Mõlemas raamatukogus korraldati mitmeid näitusi leninlikel teemadel 86.\nDokumendile oli lisatud märge: “Päris kategooriliselt ei tahaks kumbagi rajooni edaspidi võistlusest välja lülitada, nagu ei julge kindlalt nõuda vabariikliku komisjoni kohale sõitmist. Arvud jäägu otsustajaks”. Seega ei oldud rahul Hiiumaa raamatukogude saavutatud näitajatega, kuid siiski ei kõrvaldatud sotsialistlikult neid võistluselt.\n1969. aastal oli Käina raamatukogul endiselt kõige väiksem lugejate protsent – 55. Kui eelmisel aastal oli raamatukogul üks rändkogu, siis sel aastal organiseeriti teine veel. Rohkem pidid töötajad tähelepanu pöörama individuaalsele tööle lugejatega. Rahule jäädi Hellamaa raamatukogu kataloogide korrashoiuga. Kirjanduse propaganda heaks korraldati Käinas kaheksa, Hellamaal kaks üritust. Endiselt olid päevakorras Lenini-teemalised üritused. Parimateks peeti Hellamaa, Emmaste ja Kõrgessaare raamatukogu. Käina raamatukogus oli laenutusi 4 909, lugejaid 409, külastusi 2 430. Hellamaa raamatukogus vastavalt 5 212, 273, 1 193 (teeninduspiirkonna arvud: Käinas elanike arv 1 216, Hellamaal 423). Ebasobivates ruumides asusid Käina, Kõpu ja Rajooniraamatukogu. Käina raamatukogu oleks pidanud parandama tööd noortega. Sisuka töö eest said kiitust Käina, Kõrgessaare ja Emmaste raamatukogu 87.\n1970. aastal 13 külaraamatukogu fondi suurus 95 276 eksemplari 88.\n1970 seadis Riikliku Raamatukogude Inspektsioon eesmärgiks analüüsida I kvartalil Hiiumaa raamatukogude tööd ning rajooni raamatukogudes seminare läbi viia 89.\n14. oktoobril taotleti Riikliku Raamatukogude Inspektsiooni inspektorile Ester Villemile luba Hiiumaa raamatukogude konsulteerimise jaoks Tallinna Linna Keskrajooni TSN Täitevkomitee Siseasjade osakonnast 90. Järgmisel aastal taotleti luba Riikliku Raamatukogude Inspektsiooni inspektorile Ester Lepikule ja vanembibliograaf Elvi Hintsile Fr. R. Kreutzwaldi nimelisest ENSV Riiklikust raamatukogust ajavahemikuks 7.-11. juuni Hiiumaa raamatukogude kontrollimiseks 91.\n1971. aastal oli 13 külaraamatukogu fondi suurus 95 656 eksemplari 92.\n26. jaanuaril esitati nõue, et raamatukogudest tuleb eraldada vananenud kirjandust soolenakkuste alase kirjanduse osas 1944-1960. Nimestikus oli kirjas 24 raamatut 93. Antud liiki kirjandust Hiiumaa kogude ei leitud 94.\n1971. aastal tahtis Riiklik Raamatukogude Inspektsioon kontrollida Hiiumaa rajooni raamatukogude tööd 95


VIDEO | Keskerakond hõikas välja uue kampaanialause ning lubas jätkata senise poliitikaga - Delfi TV\nVIDEO | Keskerakond hõikas välja uue kampaanialause ning lubas jätkata senise poliitikaga\nDelfi TV | 10. oktoober 2018 11:01\nTäna esitles Keskerakonna esimees ja peaminister Jüri Ratas Keskerakonna büroos esialgset platvormi, millega minnakse vastu riigikogu valimistele.\nRatas tõdes erakonna büroos toimunud hüüdlause esitlusel, et oleme ühisel pingutusel arenenud viimastel aastakümnetel oluliselt jõukamaks ning edukamaks riigiks. „Keskerakond võttis 2016. aasta novembris valitsusvastutuse kindla eesmärgiga muuta meie ühiskond sidusamaks ja tugevamaks. Meie tahe on ehitada õiglast riiki kõigile Eestimaa inimestele, sõltumata soost, vanusest, rahvusest või elukohast,“ rõhutas ta.\nKeskerakonna esimehe sõnul läheb Keskerakond valimisi võitma ning põhieesmärk riigikogu valimistel on õiglase Eesti riigi ehitamine. Erakonna programmilised eesmärgid ja valimiskampaania sisu võtabki kokku täna avaldatud hüüdlause, milleks on „Õiglane riik kõigile!“.\nJüri Ratas selgitas, et õiglane riik seisab Keskerakonna nägemuses iga lapse, perekonna ja eaka eest, tööinimeste ja ettevõtjate eest. Ta lisas, et fookuses on majanduskasvu jõudmine kõigi inimesteni, üleliigse ja ettevõtjaid takistava bürokraatia kaotamine, perede toetamine, eakate toimetulek, omastehooldus ja hoolekanne ning keskkonnakaitse.\nSõjaväeline piirivalve - vaatame\nUurides Rataselt, kas Keskerakond plaanib jääta ka eile kirgi kütnud lubaduse juurde sõjaväelisest piirivalvest, kostis Ratas, et selle otsuseni jõutakse jaanuaris. "Aivar Riisalu on väga patriootlik mees ning kindlasti on igasugused uued ideed teretulnud," sõnas Ratas. Ta ei soostunud kommenteerima, kas idee sõjalisest piirivalves mitte poleks ajas tagasiminek ning ei duubeldaks investeeringuid, mida riik teeb idapiiri väljaarendamisel. Peaminister kordas, et nagu ta juba varasemalt öelnud on, on kõikidel ideedel koht arutelus ning tal oli hea meel, et selle vastu tundis avalikkus nii suurt huvi.\nRatasele endale on kõige südamelähedasemad teemad, mis on seotud noorte ja eakadega - pensionitõus ning lapsetoetuste suurenemine. Keskerakonna esimehe väitel selgub nende täpne maksumus jaanuariks, kuid senini on spekuleeritud 110 miljoni euro üle, mis katteallikatest leida tuleb.\nMuud plaanid sama ambitsioonikad\nKeskerakonna lubaduste seas on teisi huvitavaid plaane, näiteks soovib erakond viimaks lahedada hallide passide küsimuse, lubades, et kõik Eestis sündinud lapsed saaksid Eesti kodakondsuse. Veel lubatakse riiklike toetusi tippsportlastele, mis senini on sponsorite õlul olnud. Teadusvaldkonnas plaanitakse kehtestada doktorandipalgad ja tõsta õpetajate palku. Palgatõusu lubatakse ka päästjatele, politseinikele, kultuuritöötajatele.\nEttevõtete toetamiseks pakub erakond maksuerisusi väikeettevõtetele, viia edaspidigi riigipalgalisi töökohti maapiirkondadesse ning laiendada tasuta ühistransporti. Peredele lubatakse eluasemelaenu ilma omafinantseeringuta ning reformida soovitakse ka riigihaldusministri ametikohta, kujundades sellest rahvastiku- ja regionaalministi ametikoht.\nMartin Helme: Bill Browder kardab Eestisse tulla, sest see on Venemaale liiga lähedal 3\nOslos sõitis mees kaaperdatud kiirabiautoga rahva hulka 99


Omanikud istuvad ise rooli taha - Äripäev\nOmanikud istuvad ise rooli taha\nÄP 04. september 2009, 00:00\nEile oli haruldane päev: kaks Eesti börsifirmat andsid teada tippjuhtide lahkumisest. Andri Avila lahkub OEG ning Priit Leito Ekspress grupi juhatuse esimene kohalt (mõlemad ettevõtted vahetavad välja teisigi tipptöötajaid).\nNendele teadetele on viimasel ajal lisandunud teisigi vangerdusi: näiteks Oliver Kruuda loobus hiljuti Kalev Chocolate Factory juhi Kati Kusminiga töölepingu pikendamisest. Kas juhid põgenevad uppuvalt laevalt või on kriis sundinud omanikud verevahetusele?\nÄripäev usub, et tippjuhtide lahkumise taga on omanike jõulisem sekkumine ettevõtete käekäiku kriisi ajal. Ilmselt kuuleme juhtide vahetamistest veelgi.\nTuleb küll öelda, et eile teatavaks tehtud börsifirmade juhtide lahkumist ei saa pidada minemalöömiseks. Avila jääb ka edasi OEG nõukokku, samas kui Priit Leito juttu "uuest ja huvitavast väljakutsest" TV3 ja Mediainvest Holdingu tegevjuhina võib selle klišeelikust kõlast (vaat see oleks alles väljakutse mõelda välja üks originaalsem väljend kui "uus väljakutse") hoolimata tõsiselt võtta.\nMõlemad mehed tegid oma tööd hästi, kui oli vaja laieneda ja ettevõtted börsile viia. Aga nüüd pole enam tarvis jõulisi laienejaid või börsileminejaid, vaid omanikud tahavad lasta ettevõtetel oma valvsa silma all edasi tiksuda, kuni ajad paranevad. Seepärast eelistavad nad kindlamaid variante. Ja kõik juhid ise ei taha sellistes tingimustes jääda.\nOmanikud, kellel on juhtidega teed lahku läinud, pole võtnud asemele staare. Möödas on ka ajad, kus kommitööstus võttis endale liidri kaubamajast või ehitushiiglane leidis endale juhi lihatööstuse eesotsast - jah, pöördus ju ka Olle Horm "tagasi liha juurde" ehk läks Skanska EMVst Maag Lihatööstust juhtima.\nUued tulijad on enamasti avalikkusele tundmatud inimesed ettevõtete seest. Need on loogilised ametikõrgendused, mis ei anna põhjust spekuleerida, et uued saavad vanadest kehvemini hakkama, kuid need annavad ka aimu omanike kontrollimise soovist.\nSamuti ei taha omanikud võtta praegu juhiks mingeid tanke, kes toodaks vaid inimesi lahti laskma. Ekspress Grupis, OEGs, aga ka nt Luterma kontsernis on kokkuhoiuotsused ja suured koondamised juba ära tehtud.\nAktsionärides ei sisenda juhtide lahkumisotsused - mida pealegi võimendavad veel teated omanike aktsiamüügist (Armin Karu müüs taas portsu OEG aktsiaid) - muidugi kindlustunnet. Vähemalt Leito kohta on teada, et ta lahkus omal initsiatiivil, mis on väikeaktsionärile kehv signaal.\nSamas on küsimus selles, kas investorid usaldavad pigem seniseid mänedžere või hoopis suuromanikke endid. Kui viimaseid, siis on ju kõik hästi, sest käes on nende valitsemisaeg.


Olen 22 aastane neiu 167 ning 78kg | Tervisliku toitumise informatsioon\nOlen 22 aastane neiu 167 ning 78kg. Kindel eesmärk on kaotada -15kg kuid kuna olen tudeng siis napib raha,et tellida endale personaalset toidukava kuid jah tean,et ehk oleks see kõige efektiivsem. Kuid loodan, et kui ma siia lisan enda näidismenüü ühest enda päevast siis ehk oskate mind aidata küsimuses, et kas selline menüü on sobilik või on seda liiga palju, vähe või üldse on mõni toiduaine üleliigne\n1 keedumuna,1 makrapulk 2kalapulka,kurgiviilud,2 viilu verikäkki.\nMaitsestamata kohupiim rasvata (pool klaasi)\nIgapäev teen trenni kõhulihastele kui ka jalgadele\nOlen seda järginud umbes kaks nädalat kuid enne seda võin öelda,et sõin kõike mis ette sattus ning ei valinud ka seda kui palju ma söön.\nLoodan, et on sobiv küsimus\nAlustaksin kõigepealt sellest, et seaksin esimeseks eesmärgiks saavutada kehakaal 69 kg (mis oleks hetkel normaalkaalu ülempiiriks) ja kui kaalualandust rahulikus tempos teha, siis võiks selline kehakaal olla saavutatud umbes 5 kuu pärast. Sealt edasi siis võib soovi korral veel veidi kaalu alandada.\nSelleks, et kaal hakkaks langema, peaks energia saamine olema soovituslikust väiksem, kuid mitte nii väike, et organism tahaks minna üle nn säästurežiimile. Seega oleks mõttekas proovida hoida oma päevane energiatarbimine umbes 1700-1800 kcal peal, tehes iga päev vähemalt tund aega mõõduka koormusega trenni (nt jalutamine tempos, mis ei laseks hingeldamata sõbraga rääkida).\nVaadates menüüd, siis esimese asjana korjaksin välja suhkruasendajad. Parem siis juba kasutada ikkagi tavalist suhkrut, aga väikeses koguses. Kuigi suhkruasendajad on kuulutatud ohutuks, ei ole nende toime siiski lõpuni selge. Teine, mis jääb silma, et sellise söömisega ei saa kindlasti täis 1700 kcal. Mõnel päeval võib ju energiakogus olla nii ca 1500 kcal, kuid mitte vähem. Soovitan toite kaaluda ja kasutada toitumisprogrammi söödu analüüsimiseks. Jälgima ei pea mitte ainult energia saamist, vaid ka seda, et põhitoitainete (valgud-rasvad-süsivesikud) omavaheline saamine (%E) oleks tasakaalus ning kõiki väiksemaid toitaineid (kiudaineid, vitamiinid, mineraalained) oleks toidust saadud piisavalt, sest muidu ei saa ainevahetus normaalselt toimida.\nKaalulangetaja menüüsse peaks kuuluma päevas kindlasti umbes pool kilo köögivilju, lisaks paar puuvilja, puder, mõned teraleivaviilud, piimatooted, midagi toidugrupist liha-kana-kala-muna ja lisatavaid rasvu (nt pähklite-seemnete-mandlite) näol. Kui süüa vähe ja jätta osadest toidugruppidest asjad söömata, jäävad koheselt saamata ka vajalikud toitained.


VIDEO! Korvpalli U18 neidude karika võitis Audentes – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Korvpall VIDEO! Korvpalli U18 neidude karika võitis Audentes\nKorvpalli U18 vanuseklassi neidude karikavõistluste finaali võitis Audentese SK/TSK, kes alistas KA Tallinna Kalevi numbritega 68:35.\nKohe kohtumise alguses initsiatiivi haaranud Audentes võitis avaveerandi 18:8. Teisel mänguperioodil mäng võrdsustus, kuid Reet Rausbergi hoolealused suutsid poolajaks eduseisu kahe punkti võrra suurendada (31:19).\nKohtumise teist poolt kontrollisid juba selgelt Audentese neiud: kolmas veerandaeg võideti 18:11 ja neljas koguni 19:5. Lauavõitluses jäid Audentese neiud peale 57-36. Kalevlannad olid hädas visketabavusega, väljakult viskeid tabati vaid 25-protsendiliselt. Pallikaotusi kogunes võitjatel 13 ja Kalevil 20.\nVõitjate parimana tõi turniiri kõige väärtuslikumaks mängijaks valitud Marie Anette 21 punkti, 6 lauapalli, 7 resultatiivset söötu ja 5 vaheltlõiget. Helena Stina Svilberg lisas 18 punkti ja 8 lauapalli ning Anete Elisabeth Adleri arvele kogunes 10 silma ja 14 lauapalli. KA Tallinna Kalevi suurim korvikütt oli Viktoria Timoštšuk 16 punktiga.\nAudentese peatreener Reet Rausberg sõnas mängujärgses intervjuus Basketile, et kindla võidu tõi pikem pink ja rohkem kogemusi. „Saime teisel poolajal palli liikuma ja tekkis rohkem loogilisi olukordi. U18 vanuses on meil tihtipeale nn. Tartu kompleks, kuid seda pinget õnneks täna polnud. Kiidan vastaseid, kes tulid väga auahnelt mängima.“\nNoorte karikavõistlused jätkusid Jüri Spordihoones noormeeste U14 ja U18 vanuseklassi finaalidega. Kõiki mänge näeb Eesti Korvpalliliidu Youtube`i kanali vahendusel.\neelmine Fotod: Tartus toimus Eriolümpia Korvpallifestival\njärgmine VISKA LEGENDIDEGA I Homseks vabavisete rekordikatseks avatakse Tallinna külje all Tiskreojas uus kossuplats


Turunduse uuringud doktorantuur Minneapolis - Turunduse uuringud PhD 2021\nTurunduse uuringud doktorantuuri õppeprogrammid ja kogu info ülikoolide kohta Minneapolis\nParimad võimalused Minneapolis õppimiseks leiad siit! Otsi kogu infot Turunduse uuringud doktorantuuri õppeprogrammide kohta! Võta kooliga otse ühendust!\n1 Tulemused Turunduse uuringud, Minneapolis Filter\nPh.D. avalike suhete valdkonnas\nAvalike suhete filosoofiadoktor (Ph.D.) pakub põhjalikku, arenenud uuringut, mis valmistab teadlasi ette astuma akadeemilisse ringkonda või ühinema kõrgelt hinnatud asutustega ...


Kannatanud nina, aga tatt voolab? Mis võiks olla põhjus ja kuidas seda ravida? - Sinusiit\nKuidas vabaneda ninakinnisusest kodus ilma tilkadeta?\nNinaneelu ja ninakõrvalkoobaste põletik mõjutab negatiivselt neid joondava limaskesta funktsiooni. See suurendab lima tootmist, tekivad mäda ja ummikud, haistmismeel kaob, nina hingamine kannatab tõsiselt. Kodus ummikutest vabanemiseks külastavad paljud apteeki, et osta tilka või muid ödeemi ravimeid. Kui otsustate kasutada traditsioonilist meditsiini, siis saate artiklist teada, mida tähendab inimeste nina "läbistamise" näpunäidete "notsu pank".\nMiks su nina kinni on??\nReeglina peatab nina hingamise infektsiooni ajal, kui ilmnevad ägeda hingamisteede haiguse sümptomid. Kõige sagedamini on nina “ummistunud” riniidi või sinusiidiga. Infektsiooni iseloom on viiruslik või bakteriaalne. Peaaegu kõik hingamisteede haigused algavad ninakinnisusega..\nLimaskesta tursed ja võimetus täielikult hingata ei möödu üsna pikka aega ega ole nii kahjutud kui võite arvata. Sellest hoolimata ei saa sel viisil avalduda mitte ainult nakkus, vaid ka allergia, mis ilmneb lemmikloomade juustele, tolmule, ravimitele, toitudele ja taimede õietolmule. Patsient tunneb lisaks sügelust ninakõrvalurgetes, ilmnevad pisarad, aevastamine. Mõnedel inimestel on kalduvus allergilise nohu (külmaallergia) tekkeks, mille korral nina blokeeritakse, kui inimene väljub.\nNina on ummistunud ka ninakäikudesse sattunud ravimi koguse ülemäärase esinemise, pea- ja ninakahjustuste, samuti kilpnäärmehaiguste ja autoimmuunsete patoloogiate tõttu polüüpide kasvu tõttu. Lastel võib lisaks nakkustele, mis võivad põhjustada ninakinnisust, tekkida ka adenoidiit. Niisiis saab limaskesta turset, millel pole tõsiseid põhjuseid, ravida kodus. Kõigil muudel juhtudel peate enne ravimite kasutamist, mis võimaldavad haiguse kliinilist pilti "kustutada", pöörduda arsti poole ja seejärel pannakse diagnoos valesti.\nMida saab osta apteegis?\nNohu korral peate ka nõu pidama spetsialistiga, et kirjutada nohu vastu ravimeid. Lisaks ravimitele läbistavad sellised kodus tehtavad manipulatsioonid nina:\nMaja märg puhastamine tolmuallikate eemaldamisega.\nKui teil on väga nõtked ninad, pole arsti poole pöörduda, kohalik ravim või ühekordne annus aitab turset kiiresti leevendada. Mõni haigus nõuab aga ravikuuri, ilma arstita pole kuidagi võimalik hakkama saada. Mehaanilise tõkke korral aitab hingamist lihtsustada ainult kirurgiline sekkumine. Ummikutest kiiresti vabanemiseks võite taotleda:\nTilgad ja pihustid. Ummikuid leevendavad vasokonstriktorid, kuid tuleb meeles pidada, et neid ei kasutata pikka aega. Sellel ravimite rühmal on veresoonte ahenemise ja limaskesta kuivamise omadused. Kõige kuulsamate hulka kuuluvad: Tizin, Vibrocil, Nazivin, Naphthyzin. Kasutatakse ka pinosooli, millel on taimealus..\nTähendab pulbri kujul koos paratsetamooli, fenüülefriini ja MSPVA-dega. Neil on tõhus põletikuvastane toime. Kui teine komponent on olemas, eemaldatakse turse, ahendades anumaid. Nende komponentide põhjal valmistatakse kuum jook, mille järel on ummikud vabastatud. Kuid nagu esimesel juhul, on nende kasutamine pikka aega vastunäidustatud. Lisaks on tegevus piiratud individuaalsete vastunäidustustega..\nNinapesulahused. Need valmistised on valmistatud merevee või tavalise soola baasil. Neid vahendeid kasutatakse ninakinnisuse mis tahes olemuse jaoks. See tähendab, et seda saab kasutada riniidi, sinusiidi, eriti allergiliste haiguste korral. Soolaveel on ninale tervislik toime. Ta puhastab nina, peseb mädaga lima, vabastab hinge. Esimestel päevadel pärast nakatumist pestakse ninakäike sageli ja tuleb järgida õiget tehnikat. Alates viiest aastast on lubatud kasutada pritsmeid mereveega, kahest kuni viienda aastani pannakse pihustile spetsiaalne otsik, tilkasid kasutatakse kuni kaks aastat, koostis jääb samaks.\nKui ninakinnisuse olemus on allergiline, kasutatakse antihistamiine. See võib olla tablettide, tilkade, pihustite kujul. Nende hulgas on Cromoglin, Claritin, Loratadin. Tõsised juhtumid, näiteks vasomotoorse riniidi korral võib välja kirjutada nina glükokortikosteroide - Nazonex, Flixonase.\nKui ülaltoodud ravimid ei tule toime ninakinnisusega, võib arst välja kirjutada antibiootikumid. Tavaliselt areneb pikka aega kestev nohu ja muutub bakteriaalseks nohuks või sinusiidiks. Seetõttu saab patsienti aidata ainult õige antibiootikumi väljakirjutamine.\nKuidas nina ilma tilkadeta torgata rahvapäraste ravimitega?\nRasedatest ja imetavatest naistest, samuti naistest, kellel on vastunäidustused vasokonstriktiivsete tilkade või muude ametliku meditsiini ravimite jaoks, võib soovitada nohu vabanemiseks muid võimalusi. Kui pole kõrgeid temperatuure ja alles algab külm, tulevad appi mitmesugused soojendused:\nMuna. Mähi keedetud muna puuvillase lapiga, kinnita nina tiibade külge ja hoia kuni jahtumiseni.\nVala kraanikaussi kuuma vett, millesse jahutamisel peate lisama uue portsjoni. Lisage sinepipulber. Kaks liitrit kulub umbes supilusikatäis. Aurutage jalgu 10-15 minutit.\nHoidke kaks sinepiplaasi 10 sekundi jooksul keevas vees, pigistage ja kinnitage kontsade külge, mähkige need sidemega ja pange sokid. Pikutage katete all 2 tundi. Nohu taandub.\nKlaasist keeva veega pruulige teelusikatäis pärna, jätke viis minutit, seejärel lisage supilusikatäis vaarikamoosi. Joo teed kuumalt, kuid ära sellega üle pinguta.\nKeetke paks hirss putru, pange see linasesse kotti ja kinnitage 10 minuti jooksul ninakõrvalurgete külge.\nKodus valmistatakse nohu raviks erinevaid aineid. Näiteks tilgad nina tilgutamiseks. Kuidas neid rakendada? Igat tüüpi tilka, mida kodus valmistatakse, kasutatakse soojas vormis, igasse ninakäiku tuleb tilgutada 3–5 tilka.\nLahjendage Kalanchoe mahl veega suhtega üks kuni üks. Kui allergilisi reaktsioone pole, on taimemahl valikuline. Kasutatakse ka aaloe ja peedimahla..\nSoolalahusega klaasis lahustage supilusikatäis mett. Sisestage või loputage siinuseid.\nVärsketest jalanõude värsketest lehtedest saate mahla. Tilgutage lahjendamata kujul igasse ninasõõrmesse. Kui ärritus on olemas, siis tehke lahendus.\nTõsistest ummikutest aitab järgmine traditsiooniline meditsiin:\nLoputage oma siinuseid sooda, soola, taruvaiku tinktuuri lahusega. Kõik komponendid segatakse suhtega pool teelusikatäit, peate võtma klaasi vett.\nSüütage üks küüslaugu vars ja kest ja hingake suitsu, kuni see peatub.\nAlates külmast riivitud sibulast ja küüslaugust võrdsetes osades hingake lõhna vähemalt 10 minutit.\nSamuti aitab tugev ummik masseerida nina tiibu. Kui protseduuri viiakse läbi regulaarselt, siis kaob turse kahe päevaga. See meetod on tõhus, lisaks ei pea te kulutama.\nMõned populaarsed viisid ninakinnisusest vabanemiseks on kahjulikud. Niisiis on kõik termilised protseduurid rangelt keelatud, näiteks inhalatsioonid, kompressid, vannid, kui temperatuur on kõrge või kui siinuspõletik on tugev, mis juhtub mädase sinusiidi, nohuga. Lastele viige muretult sisse kuuma inhalatsiooni, need on keelatud kuni 5 aastat. Ärge tehke seda südame- ja veresoonkonnahaigustega inimestele..\nNina tiibade masseerimine on vastunäidustatud, kui esineb äge kohalik põletikuline protsess. Kodus ei pea ka aroomilampi õli lisama, kui pole kindlust, et kinnine nina pole põhjustatud allergiast. Tutvuge arsti diagnoosiga ja ravige arsti ettekirjutustega, et mitte halvendada seisundit.\nKui traditsiooniline meditsiin ei aidanud nohust vabaneda, pöörduge abi saamiseks arsti poole. Kui ninakäigud on blokeeritud enam kui nädalaks, on teie nakkus tõenäoliselt ründanud ja see on võimalus kohe külastada spetsialisti.\nParimad konservatiivsed ravimeetodid on lapse nina loputamine adenoididega ja tilkade kasutamine\nKus oksoliini salvi säilitada?\nTonsilliidil, mis on nohu tõsine vorm, on mitmeid iseloomulikke sümptomeid ja vajaliku ravi puudumisel võib see avaldada arvukalt tüsistusi. Ja ebameeldiv lõhn, mis võib selle haigusega kaasneda, näitab põletikulise protsessi aktiivset kulgu ja vajaliku ravi läbiviimiseks nõuab aktiivset tegevust.


Tööpakkumise number #219832\ntelefonitöö ja infovahetus;\ndokumendihaldus – käskkirjade, volikirjade, garantiikirjade jms koostamine ja haldamine ning arhiveerimine;\nposti ja kirjade vastuvõtt, registreerimine ja edastamine ning väljuvate kirjade postitamine;\nkülaliste vastuvõtt ja teenindamine (transpordi, majutuse, toitlustuse jms tellimine);\nbüroo töötajate abistamine bürootööga seotud tehniliste ja olmeprobleemide lahendamisel;\nbürootarvete tellimine ja bürooseadmete hooldusteenuste korraldamine;\nbüroo ning bürooesise territooriumi heakorra tagamise korraldamine;\nruumide dekoreerimise korraldamine vastavalt vajadusele;\nõnnitluste korraldamine töötajate ja äripartnerite tähtpäevadel.\nvähemalt keskharidus (soovitavalt erialane);\nväga sea suhtlemisoskus;\ninglise keele valdamine kõnes ja kirjas väga heal tasemel;\nhea arvuti kasutamise oskus (Excel, Word, Outlook)\nhea pingetaluvus ja enesevalitsemine;\nkohusetundlikkus, täpsus ja põhjalikkus;\nKodumaja AS seob omavahel gruppi ettevõtteid, mille põhitegevuseks on kõrgekvaliteedilise elamispinna projekteerimine, tootmine, ehitus ja müük. Kodumaja ettevõtted on pühendunud oma põhitegevusele alates 1995 aastast. Enam kui 95% meie poolt ehitatud elamispinnast asub Põhjamaades - Norras, Taanis, Soomes ja Rootsis. Ülejäänud ca 5% on leidnud koha koduturul. Tutvu ettevõttega täpsemalt: www.kodumaja.ee


📄 Keskaeg eestis | Eesti keel\nBudism (ka buddhism, budalus, buda usk) on Buddha Šākjamuni (Siddhārtha Gautama; arvatavasti 6.–5. saj eKr) õpetus ning selle põhjal Indias tekkinud ja seejärel mujale levinud traditsioon, õpetuste kogum ja kultuur.\nBudismi eesmärgiks on Buddha Šākjamuni eeskujul inimestes virgunud meeleseisundi tekitamine. Šākjamuni, kelle sünninimi oli Siddhārtha Gautama, pärines Põhja-India valitsejasoost. Ta jõudis virgumiseni, s.t sai buddhaks umbes 35-aastaselt, hakkas seejärel õpetama ja lõi oma koguduse. Ülejäänud elu pühendas ta õpetamisele, rännates ringi tänapäeva Bihari osariigi aladel. Budismi levik kiirenes Indias kuningas Ašoka valitsusajal ja kandus seejärel ka mujale Aasiasse ning samuti läände.\nTermin "budism" on Lääne päritolu ning võeti kasutusele 19. sajandi esimesel poolel Euroopa õpetlasringkondades sanskriti sõna bauddha vastena. Mõlemad on tuletatud Šākjamuni üldkasutatavast õpetajanimest Buddha, mis tähendab 'Virgunu'. Traditsioonilistes budistlikes maades nimetatakse Buddha õpetust dharmaks ehk seadmuseks, buddhadharmaks või ka lihtsalt Buddha õpetuseks (sanskriti buddhaśāsana).\nJudaism ehk juutlus (ka: juudi usk, juudiusk; kreeka keeles iudaismos) on peamiselt juudi rahva\nMad-li ツ Mad-li ツ Õppematerjali autor\nkeskajast ja usu mõisted\nbudism , tarausk , raad , ristiusk eestis , judaism , keskaja inimese elu , keskaeg\njudaism, taarausk, taarausk


Pajero 2.5td pihusti leke. - 4x4.ee\nTänane kuupäev on K Sept 18, 2019 8:47 am\nPajero 2.5td pihusti leke.\nPostitusPostitas killer666 » T Veebr 20, 2018 5:10 pm\n1999a 2.5 73kw pajero. Pihusti juurest kuskil lekib diislit. Puhastasin ära ja täpselt ei saagi aru kas siis tuleb kuskilt pihusti vahelt või on ülevoolu torus ühenduskohas mõra. Igastahes tekivad tilgad ühendustoru juurde. Teine pihusti läheb ka niiskeks.\n1) Katki on see ülevoolude asi\n2) Lugedes väljamaa foorumeid on jäänud silma, et vahetatakse ära mingid rubber sealingud ja washerid. Ehk siis saan aru et pihusti ja ülevoolude vahel on mingid seibid ja kummirõngad?\nIgal juhul tuleb ülevoolude torustik maha võtta ja siis saab täpsemalt aru. Kas keegi oskab öelda mis mõõdus kummirõngad ja seibid seal käivad? Kas tavaliselt on leke rõngaste vahelt või tasuks kohe ka see ülevoolude jupp otsida?\nRe: Pajero 2.5td pihusti leke.\nPostitusPostitas jaan mmc » T Veebr 20, 2018 5:50 pm\nSoovitaks kasvõi luubiga aga siiski enne lahtiharutamist väga täpselt lekke koht selgeks teha. Kui leke on tagasivoolutrassist kõrgemal, pihusti keermestatud osal siis võibolla keeruline aru saada kas see märgub altpoolt ehk tagasivoolu või ülalt ehk pealevoolu lekke tõttu. Teinekord tekib hooletul käsitsemisel murde pragusid tagasivoolu metalltorude / pihusti kuuskantstutside ühenduskohtadesse (mida saab enamasti keevitusega parandada). Või nagu enamasti, pihusti / tagasivoolutrassi tihendite lekkeid. Alumised on augustatud alumiiniumseibid (12x19 mm.), ülemised tavalised vaskseibid (12 mm.). Mõnikord on robustsest remondist või väändunud kõrgsurvetorude tõttu ka toru / pihusti koonuspindade probleeme.\nPostitusPostitas killer666 » K Veebr 21, 2018 8:44 am\nNo tänud vastamast.\nKas 2.8 92kw tagasijooksu latt sobib 2.5?\nKust neid alumiinium seibe saab?\nPostitusPostitas jaan mmc » K Veebr 21, 2018 9:07 am\nVäga kahtlen kas sobib. Alumiiniumseibe saab parematest autopoodidest, kettidest pakun, et Automaailmas, Fixuses võiks olla. Ja loomulikult diislite remontijatel.


Kuidas möödus Manchesteri derbi? | Soccernet.ee blogi\nSoccerneti avaleht\t« Miks United ja Chelsea viiki mängisid?\nKas te tulete ka lõpuks? » Kuidas möödus Manchesteri derbi?\nPostitas: Anton Hmelnitski | Märksõnad: city, derbi, derby, Inglismaa, manchester, manchester city, manchester united, manchesteri derbi, united\nWayne Rooney. Foto: Jana Pipar\nPolnud täitsa kindel, mis meeskonda ma eile enne mängu näha oleksin tahtnud. Kindlasti tahtsin, et Wayne Rooney mängiks. Vahet ei ole, kui palju inimesed teda maha teevad, et ta ei sobi Louis van Gaali mängu, mina siiski arvan, et Rooney on selle meeskonna üks tähtsamaid mängijaid. Cityl oli enne mängu puudu maestro David Silva, kes oli saanud karikamängus väga rumala vigastuse. Kindlasti oli see Manuel Pellegrini jaoks natuke muret tekitav, sest Silva on hetkeseisuga Yaya Toure kõrval ainuke mängija, kes on kaitseliini ja ründajate siduja.\nEsimesed kümme minutit olid mu meelest ühed parimad, mida ma Unitedi poolt näinud olen. Kindel tahe ja siht oli mängijatel ees, söötmine oli mõtestatud ja Cityl oli raske. Võib-olla oli see ka City plaan, et lasta Unitedil ennast mugavalt tunda. Huvitav, mida ma märkasin, oli see, et Fernandol ja Yayal oli raske vahepeal palli omadel hoida. Robin Van Persie ja Marouane Fellaini suutsid väga hästi survestada just ründaja positsioonidelt City keskpoolikuid. Cityl tuli mängu James Milneri kasulikkus. Milner on minu silmis City üks tähtsamaid mängijaid just suurtes mängudes. Ta jaksab joosta ning suudab ka momente tekitada. Milner oli pärast esimest poolaega ainuke mängija, kes suutis tekitada kolm ohtlikku olukorda. See näitaja oli platsil suurem kui kellelgi teisel.\nKui nägin Fellainit järjekordselt põhikoosseisus, siis mu esimene mõte oli, et ta oli järjekordselt jõudude vahekorra tasakaalustamiseks. Võtsin näpust, ei olnud. Ta suutis väga ilusti palli nii maas hoida kui ka peaga edasi lükata. Ta suutis ka väga hästi ääri leida ning oli siduv Rooney ja van Persiega. Esimesel poolajal jäi just tema kõige rohkem silma.\nTean, et Luke Shaw on hea mängija, kuid kartsin, et Jesus Navas võib oma väledusega talle tuule alla teha. Õnneks Navas ei suutnud kordagi kasti murda nii, et oleks tekitanud just Shaw’ kaitseeksimusest olukordi. Shaw suutis väga hästi Navast keti otsas hoida.\nCity näitas ennast väga heast küljest just kontrarünnakutes. Nad suutsid väga häid liikumisi teha. Need liikumised panid järjekordselt Unitedi kaitsjad äärmiselt rumalaid asju tegema. Mitmeid kordi oli näha, kuidas Chris Smalling ja Marcos Rojo läksid oma mängijatega kaugele kaasa, mis andis koheselt City ründajatele väga häid võimalusi vabadesse tsoonidesse rünnata. Kui üks keskkaitsjatest jooksis liinist välja, siis tekkisid kohe City kasuks rünnakud 3 vs 2 või 2 vs 2.\nUnited ei suutnud viimasel kolmandikul mitte midagi ohtlikku korraldada. Kindlasti tuli mängu City keskkaitsjate kogemus. Nad suutsid väga hästi liini koos hoida ning see tegi van Persie jaoks kohe tsoonide leidmise raskeks.\nTeist mängu järjest pean ütlema, et Unitedil on väga raske riietusruumist mängu sulanduda. Natuke liiga kaua võtab see protsess aega ja just selle ajaga suutis City ohjad haarata.\nKui Smalling sai väga rumala punase, siis teiseks suurepäraseks uudiseks oli Rojo vigastus. Man Unitedi moraal oli kindlasti väga langenud. City oli psühholoogiliselt ja mänguliselt teise poolaja esimesel 20-25 minutil Unitedist selgelt üle. 60:30 pallivaldamise võib kindlasti üheks näiteks tuua.\nIsiklikult arvan, et Michael Carricku kogemus suutis ära hoida hullema. Ta hoidis liini korras ning ei jooksnud isegi koos vastase ründajaga kuskile minema. Hea praktika, arvestades, et just tema võib järgmised mängud koos Patrick McNairiga alustada.\nCity kaitsjad tegid üleüldse väga hea mängu, suutsid ära hoida vastaste läbisööte ning hoidsid ääri ja van Persiet ohjes. Unitedi poole pealt tuleb tunnistada, et 1995. aastal sündinud kutt teeb tervele kaitseliinile silmad ette. Iga mänguga on Shaw läinud aina paremaks ning tänases mängus oli jällegi näha, et ta tahab arenenda ning suudab mängida ka suurtes mängudes.\nKui nägin, et City toob sisse Samir Nasri ja Edin Džeko, siis olin kindel, et Pellegrini läheb 2:0 seisu püüdma, et mäng täiesti ära tappa. Ma ei näinud kordagi Džekot aktsioonis ja Nasrit nägin nurgalööke sooritamas.\nEnne kui James Wilson mängu toodi, jäi Robin van Persie kohati keskjoone juurde passima. See võimaldas just City mängijatel Daley Blindi ja Fellaini ees rahulikult palli veeretada. Peale Wilsoni ei ole kedagi pingilt ründesse tuua. Ma arvan, et sellised mängud võivadki just noore mängija arengut tohutult tõsta. Temas oli kohe näha sära ning teravust ja ta tahtis. See on kõige tähtsam, et ta tahtis näidata ja tahtis selle 1:1 tuua. Paraku olid teised juba enne teinud tohutult palju tööd, nii et jalad hakkasid vaikselt krampi minema.\nCity 3 parimat mängijat:\nSergio Agüero – mees on hoos. Suutis tekitada ikka peavalu nii Smallingule kui ka Rojole. Uue keskkaitsepaari terroriseerimise jaoks nii palju jaksu enam ei olnud. Tema värav lõi ManU mõneks ajaks rivist välja.\nJames Milner – sellele mehele meeldib teha tööd, ka musta tööd. Suutis tekitada esimesel poolajal kõige rohkem võimalusi ning aitas Smallingul punase kaardi saada.\nYaya Toure – Silva puudumisel pidi just tema olema see loov mängija. Sai oma tööga hästi hakkama. Suutis leida ründavaid mängijaid ning hoidis koos Fernandoga poolikus asjad kontrolli all.\nUnitedi 3 parimat mängijat:\nMarouane Fellaini – vanad Evertoni ajad tulevad vaikselt meelde, sest siis oli see Belgia elukas platsil boss. Tänases mängus oli jällegi näha tema poolt häid liigutusi ning palju tööd. Arvan, et ta jätkab põhis ka järgmine mäng.\nWayne Rooney – mees tahab ja jaksab. Kindlasti oli hea lüke just tema Juan Mata asemel mängu panna. Tema töövõime aitas kindlasti hullemat skoori ennetada. Suutis ka mängijad keskenduma ja töötama panna (karjudes küll, aga mis siis).\nLuke Shaw – Unitedi parim kaitsemängija teist mängu järjest. Poisil on väga head võimalused saada maailma üheks parimaks.\nAutor Anton Hmelnitski\nOlen 21-aastane, õpin hetkel Inglismaal Birminghamis rahvusvahelist turundust. Olen jalgpalli mänginud 11 aastat ja meeldib jalgpalli analüüsida iseenda jaoks. Nüüd ka teiste. Autori postitused\nKuidas möödus Manchesteri derbi?


06/06/2015 · by arengutugi\t· in Segajad, Suhe iseendaga, Suhted lähedastega.\t·\nViha on hästi tavaline emotsioon, mida on oluline mõista. Kui sa oled üks neist, kel viha “lööb silme eest mustaks”, on sul mõistlik teha endaga tööd, mõistmaks neid mustreid, mis su viha käivitavad. Oma viha allikate tundmine on üks samm viha juhtimisel.\nKasulik on teada, et on mitmeid viise, kuidas saame vihastamise korral oma reaktsiooni ja käitumisse sekkuda ning oma viha juhtida. Toon siin viis mõtet.\n1. Juhi oma meeleolu ja emotsioone ennetavalt – enne vihastamist. Siin on abiks hea ja puhanud seisund. Peamine – maga piisavalt. Regulaarne ja piisav väljapuhkamine on viha ennetamise ja juhtimise oluline osa. Väsimus ja kurnatus võimendavad negatiivseid kogemusi ja muudavad meie taju neist hullemaks. Teiseks, unevõlg vähendab aktiivsust aju otsmikusagaras, mida seostatakse impulsikontrolliga. Seega unepuudus teeb keerukamaks oma vihareaktsioonide juhtimise – ja suurendab tõenäosust, et teed midagi, mida kahetsed.\n2. Juhi oma reaktsiooni ärritavale olukorrale – kaalu võimalikke eri tõlgendusi toimuvale. Provotseeriva või viha tekitava olukorra puhul käivitab meie reaktsiooni eelkõige see, mis tähenduse me toimuvale anname. Mõtle, milliseid võimalikke põhjuseid veel saab olla, peale esmase, mis Sulle pähe tuli. Ja küsi endalt, mis tõendeid sul on oma esmase ärritava tõlgenduse toeks. Hea näite saame liiklusest – keegi keerab su autole tänaval ette. Võimalikke põhjenusi on mitu – “ ta nägi mind ja tegi seda meelega”, “ ta ongi ülbe liiklushuligaan”, “ta ei märganud mind miskipärast” jne – kuni selleni välja, et “kellegi elu on ohus ja sõltub tema kohalejõudmise kiirusest”. Kuigi need kõik võival olla frustreerivad tõlgendused ja olukord ise ei muutu, muutub sinu reaktsioon. Otsi alternatiivseid seletusi ja vali selline, mis suurendab rahu sinus.\n3. Kui juba oled vihastanud – hinga sügavalt, kaasates ka diafragma. Vihaga kaasneb füüsilise seisundi muutus – pulss kiireneb, lihased lähevad pingule, jne. Aeglane ja sügav hingamine on üks parimaid viise lõdvestuda. Ja viha leek taandub.\n4. Ära jää uskuma müüti “viha-katarsise” kasulikkusest. Levinud arvamus, et agressiivne viha väljendamine on kasulik ja hea viis viha vabastamiseks, ei ole leidnud tõenduspõhist kinnitust. Vastupidi – uuringud näitavad, et selline “viha-katarsis” suurendab, mitte ei vähenda viha ja vihastamise kahjulikke mõjusid. Näiteks Brad Bushmani uuring (Bushman jt 1999) näitab, et viha väljaelamine suurendab kardiovaskulaarse haigestumise riski ja samuti tõenäosust muutuda agressiivseks teiste suhtes, sealhulgas ka ohtu pöörduda süütute kõrvalseisjate vastu.\n5. Teadvusta, et viha on normaalne tunne ja sa võid vihastada. Vihasse suhtutakse negatiivselt ja sageli jääb mulje, et me ei tohiks vihastada ja oma viha väljendada. See pole sugugi õige. Viha võib ka kasulik olla.\nOn olukordi, kui vihastamine pole mitte ainult mõistetav, vaid on ka õige. Kui kellelegi tehakse liiga, kedagi koheldakse ebaõiglaselt või provotseeritakse, on viha täiesti õigustatud. Mõnes olukorras võib olla muret tekitav pigem see, kui asjaosaline EI vihasta.\nViha on aktiivne energia ja võib õigesti rakendatuna võib anda meile impulsi ja väe viia ellu olulisi muutusi. Õigustatud viha ajel on mõistlik tegutseda. Lihtsalt jää oma viha väljendades viisakaks, ole pigem kehtestav kui agressiivne ja püsi rahulikuna.\nSildid: reaktsioon, tõlgendus, viha\n← Keda me usaldame arutamaks oma olulisi asju?\nKuidas me endale valetame →


Anu Saagim korraldas Madonna kontserdi privaatse afterparty Pühavaimu kirikus |\nAnu Saagim korraldas Madonna kontserdi privaatse afterparty Pühavaimu kirikus\n06 Aug, 2009 by Marianna Link\nTegu oli kutsetega üritusega kuhu pääsesid vaid valitud külalised. Pidu külastas teiste hulgas ka kontserdi korraldaja Peeter Rebane ise.\nSelgub aga, et luba kirikus pidu korralda ei olnudki ning nüüd süüdistatakse pidulisi kirikusse sissemurdmises. Meediast on käinud läbi, et vaikne pidu kestis kirikuplatsil ja -seinte vahel kella kaheni öösel, ometi mürtsus muusika seal varajaste hommikutundideni.\nPüha Vaimu kogudus esitas politseile avalduse Madonna kontserdi järel kirikus toimunud omavolilise peo kohta ja peatas töösuhte seda lubanud töötajaga.\nAnu SaagimPeeter Rebane


EELK Usuteaduse Instituut - Teaduskonverents "Maarjamaa - ajaloo teadmusega eilsest homsesse"\nEttekandjatena astusid ülesse: Marju Kõivupuu, Vello Salo, Eenok Haamer, Lea Altnurme, Tauno Toompuu, Ingmar Kurg, Peter Allan (Suurbritannia), Pavel Hošek (Tšehhi Vabariik), Atko Remmel, Ringo Ringvee, Meego Remmel, Kaido Soom, Liina Kilemit, Urmas Viilma, Tõnu Lehtsaar.\nEenok Haameri ettekannet on võimalik lugeda siin:\nMag Eenok Haameri ettekane Maarjamaa 800 konverentsil\nMitmed konverentsi ettekanded käsitlesid religioonisotsioloogilise uuringu „Elust, usust ja usuelust 2015“ tulemuste põhjal tehtud uurimusi.\nMõlemal päeval toimusid osalejatel erinevad mõttekojad. Mõttekodade teemad olid:\nKristlikud koolid ja noortekultuurid – juhatasid Triin Käpp ja Liivika Simmul\nE-Kirik? Kristlus meedias – juhatasid Allan Tankler ja Kerstin Kask\nKristlik sõnum: sisu ja vorm – juhatasid Katri Aaslav-Tepandi ja Mart Jaanson\nKas ajaloost õpitakse? – juhatasid Marju Lepajõe ja Priit Rohtmets\nUskumine, kuulumine ja eluviis – juhatasid Tõnu Lehtsaar ja Anne Kull\nMaarja kirikutes ja kultuuris – juhatasid Tauno Teder ja Urmas Nagel\nEttekandeid on võimalik kuulata Tartu Ülikooli kodulehel siin >>


1920x1200 Loodus tapeet. 1920x1200 HD - pimestav vaba pildil taustaga 745500\n1920x1200 Loodus tapeet, HD 1920x1200 - töölaua tausta tasuta. 745500\nNägus kõik tapeet foto - 1920*1200 tasuta taustapildid töölaual. Vaata Superb maailm, 1920 * 1200 karismaatiline fotograafia töölaua taustad. 1920 - 1200 ahvatlev tasuta tapeet, 1920/1200 Ilusad lilled taustapildid tasuta lae alla. HD wallpaper laadi.\nSajandeid, aedades ja parkides on sümbol luksust ja võimu. Krimmi poolsaarel on varakamber, mis täidab loodus ise. Puhkuse kõik hinnas. Inimesed juba ammusest ajast külge erilise tähtsusega lugemine keele värvid. Parimad reisi sihtkohad. Foto ekskursioonid. Kingitus looduse. Troopika ja orkaanid. Lillede ilu pehmendab hinge ja paljastab parim tahku inimloomusest. Tapeet 745500: Botaanikaaiad. Jalta. Iga nurga Krimmi sõna otseses mõttes hingab ajalugu, legende ja traditsioone. Lühidalt nädalavahetusel Getaways. Kõik hinnas pere kuurordid. Krüsanteem palli. Värvi mängib inimese elus tähtsat rolli. Nikitsky botaanikaaed. Nikita. Sügis meenutab mees oma lühikese elu. Parimad sihtkohad ühekaupa. Puhkust ekskursioonid ja reisimine. Mikrofloorale jumalanna lilled. Loodus on hämmastav igal ajal aastas. Vaatamisväärsused. Tähelepanuväärne. Taskukohane puhkus. Õied on kõige ilusam hulgast loomingut imeline laadi, et on olemas maa peal. Teadmine on jõud. Nikita botaanikaaed. Oktoober. Krüsanteem peetakse kuninglik lill. Ekskursioonid on võrdselt kasulik nii lastele kui ka täiskasvanutele. Krüsanteemid. Kõige ilusad lilled taustapildid. Iseloomu tapeet taustaga. Iseloomu tapeet Full HD.\n1920x1200 - Lae pilte tasuta desktop - HD Tapeet - Võimu oskus. Taustapilte tasuta, Tasuta tapeet pilte, Tasuta töölaua tausta - Unistus taju. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Vaata jumalik maailm. Desktop pildid, Tapeet tasuta - Vaata Pahaenteinen maailm. Tasuta töölauapiltide, Võimu koostöö. Tasuta tapeet pildid - Vaata suurepärane maailm. Tasuta foto taustaga - Unistus jätkusuutlikkus.\nInvesteeringud teadmistesse on parimad. Kaunid aiad ja pargid luua soodne mikrokliima. Arvukus päikeselise päeva aastas, mereäärsed rannad ja mägimetsad, mitmekesine taimestik, jõeorud, Kuru ja juga, palju kultuurimälestisi - kõik see on tõeliselt hindamatu rikkuse Krimmi. Kust saada day seda terve elu? Odav puhkus. Kuidas veeta oma vaba aega kasulikult. Tervis on kõige olulisem inimese rikkuse. Värv on elu, see annab meile jõudu, taastab, kohtleb ja võlusid. Haridus on oluline edu võti elus iga inimene. Taurica on klassikalise nimi Krimm. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Odavad kohad reisimiseks. Majesty suurepärane loodus, tema loomingut ja erakordne vaade on imeline ja hämmastav. Igaüks armastab unustamatu puhkust. Ilusad lilled meid üllatada - igaüks on unikaalne ja kordumatut. Palju põnevaid legende ja hämmastav lugusid pühendatud ilus krüsanteem. Abiga ekskursioon õpime maailma. Paaridele mõeldud eelarvepuhkused.\nLoodus on õnnistatud Krimmi vaatamisväärsusi looduslikku päritolu: juga, maastikke ettearvamatu vorme, piigid ja salapärane koobastes. Miski pilt ei ärata meid nii palju kui tõsi imeline värv. Kuidas reisimine mõjutab teie meeleolu. Reisi-ideed: puhkused, ekskursioonid ja põgenikud. Lill ei vaja viimistlus, see on ilus ise. Krüsanteem, ploom, orhidee ja bambus, vastavalt Jaapani mõisted moodustavad neli üllast taimestiku. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 745500: Tauria kubermang oli osa Vene impeeriumist. Vana-sümboolika värve ja nende tõlgendamise eri kultuurides kinnitab tänapäeva teooriate suhe värvi ja emotsioone. Viimase hetke reisi. Sellist laadi sa ei näe kusagil mujal, see on põnev mitte ainult silma, vaid ka hinge.


Võrust on saamas kaubanduse meka - Võrumaa Teataja\nVõrust on saamas kaubanduse meka\nÜhes Võrumaa Toidukeskuse valmimisega on Võru linnast saamas kaubanduse meka, kus täiuslikust õnnest näib puudu olevat veel vaid Ikea kaubamaja. Võrus on esindatud kõik toidupoed, millest üks ostja võib unistada: siin on suurematest kettidest esindatud Maksimarket, Selver, Rimi ja isegi kahe Xiga Maxima, millist veel hiljaaegu polnud Tallinnaski. Lisaks veel Kagumarket pinnal, kus varem asus Võru teine Maksimarket, mitu Konsumit ja nüüd avatav uus suur Jaagumäe talu toidukeskus.\nSelline poodide küllus on Võru puhul uskumatu, sest ühelt poolt ei tohiks Võrus justkui palju ostjaid olla – inimeste sissetulekud on Võrumaal ühed vabariigi madalamad. Teiselt poolt näitab tegelik elu hoopis midagi muud: kaubakeskuste parklad on kõik pilgeni autosid täis, nii et vabu kohti pole ja inimesed peavad oma auto parkima tänava äärde. Poodides on tihtipeale üsna pikad kassajärjekorrad, kus tuleb kauba eest maksmiseks seista veerand tundi. Väljakujunenud olukorda arvestades pole ime, kui Võrru tekib juurde veel mõni toidukeskus, eriti kesklinna piirkonda, kus suuremad toidupoed seni puudusid.\nVõru kaubanduse elavnemist põhjendab ühelt poolt majanduskriisi leevenemine, kus tarbijal on tuleviku suhtes helgemad ootused. Teiselt poolt on Võru eeliseks soodne geograafiline asend Vene ja Läti piiri lähedal. Võru parklates ja linna peal on üha enam märgata naaberriikide numbrimärkidega autosid ning väikse linna puhul piisab juba mõnest täiendavast külastajast, et olukorda muuta. Tänu tihedale konkurentsile on Võru kaubandusvõrgus mitmed tooted soodsamad kui Lätis või Venemaal. Lisaks on Võrus võimalik harrastada omamoodi kaubandusturismi, sest siin puudub üks suur kaubanduskeskus ja eri poodide külastamiseks tuleb mööda linna ringi sõita. Sellist ringikäimist harrastavad isegi Võru oma inimesed, kes koju saabunud kataloogidest valivad välja kõige soodsamad kaubad ning siis lähevad ja ostavad ühest poest piima, teisest leiva, kolmandast või ja koore. Võimalikult võrumaise kauba saab edaspidi kätte uuest kaubakeskusest.


RMK Luige metsamaja\n4.5 (39 atsauksmes)\nLobotka, 64012 Põlva maakond, Estonia\n+372 676 7532\nMatkamees Tõnu Jürgenson soovitab: Luige ja Värska metsamajad.\nSetumaa on veider maa,\nkeelt seal veidrata kõneld,\nsääl om penid purõjad,\npapid kirkos pallõjad,\nkukrut kantas karmanis,\nei seal linnud laulnud pole,\nvaid on tsirgud lõõritanu.\nKui sa põle sündend sääl,\nsiis sa mõtsik olla pääd\nei sest aru muidu saa,\nkui on võetud õukat ka.\nLuige ja Värska metsamajad asuvad Setumaa pealinna Värska külje all (traditsiooniline Setumaa pealinn on Petseri, mis kahjuks hetkel ei kuulu Eesti Vabariigile). Sellest [...]Matkamees Tõnu Jürgenson soovitab: Luige ja Värska metsamajad.\nLuige ja Värska metsamajad asuvad Setumaa pealinna Värska külje all (traditsiooniline Setumaa pealinn on Petseri, mis kahjuks hetkel ei kuulu Eesti Vabariigile). Sellest tulenevalt on see väga mugav peatuspaik, kui on plaanis tutvuda Setumaa vaatamisväärtustega ja kohaliku kultuurieluga.\nKui vaadata Setumaa kultuuriürituste kalendrit, siis kindlasti leiab sealt piisavalt igasugu põnevaid ja ka teatavas mõttes kaugemalt tulijale raskesti mõistetavaid üritusi nagu näiteks Seto kuningriigi päevad . Selleks, et selle asja mõttele ja ka Sootska värgile pihta saada peab hankima omale elava setu , kellega tuleb koos hansat ja õukat võtta, ning jumal teab mida veel, et hakkaks tekkima selge ilmutus selle rahva tavade ja kommete kohta.\nVärska linnast leiate samuti nii mõndagi põnevat alates veekeskusest, kus avaneb teil võimalus end vannitada ehtsas „Värska vees“ mida muidu topitakse pudelisse, käia söömas kohalikus „Tsaimaja“-s mille menüü lugemiseks on teile kohalikku tõlki vaja , külastada Eesti ühte ilmekamat talumuuseumi ja kui viitsimist on, siis soovitan pühapäeval minna kohalikku kirikusse teenistusele, mis on kindlasti üks veidramaid ja mõistatuslikumaid riitusi mida näha võite.\nKindlasti tuleks Luige metsamajas olles läbi patseerida kohalik Õrsava matkarada .\nEksootiliste pinnavormide otsijatele ja botaanikahuvilistele pakub kindlasti huvi Mustoja maastikukaitseala , kus paikneb Kagu-Eesti suurim ja reljeefseim mõhnastik ja tuuletekkelised pinnavormid koos liivikutega. loodusegakoos.ee


Kesklinna suurhotell sulgeb uksed ja koondab inimesed. Asemele tuleb maailmas haruldane Radissoni bränd - ärileht.ee\nKesklinna suurhotell sulgeb uksed ja koondab inimesed. Asemele tuleb maailmas haruldane Radissoni bränd\n7. novembril lahkub Radisson Sky Blu hotellist viimane klient ning pärast seda antakse hotell üle Fund Ehitusele. Eften kinnisvarafond investeerib 20 miljonit eurot, et teha sellest maailmas väga eriline Radissoni brändi hotell. Praegused 55 töötajat koondatakse.\nViljar Arakas alustab juttu meenutusega, et hoone valmis 2001. aastal. Ta ütleb, et kui külalistele on kõik tundunud kena ja korras, siis seinte taga on olukord mitte-rahuldav. Niisiis algasid hotelli renoveerimise ettevalmistustööd juba eelmisel suvel.\n„Olime „õnnelikud", et projekt sai valmis just praegu. Hotell läheb kinni ja sinna tuleb Baltikumi esimene Radisson Collection hotell. See on nende kõige kõrgem standard," räägib Efteni juht Viljar Arakas. Maailmas on vaid 14 selle brändi hotelli.\nAvamine peaks aset leidma 2022. aasta alguses. Eften soovib teha sama, mida tehti äsja Hotell Palace'iga. Seegi oli kulunud, kui Eften selle soetas. „Andsime sellele sära tagasi. Juhtumisi tegeleb Radissoniga sama meeskond," ütleb Arakas.\nNiisiis on Collection bränd Radissoni absoluutne tipp. Üldse rajatakse neid üle maailma loetud arv. Sellest peaks igas linnas, kus see on, saama parim hotell. Arakas ütleb, et tehnilisi nõudeid on sel palju, aga igal pool saab arvestada ka kohalike omapäradega - kultuuri ja kunstiga näiteks. „Ei ole nii, et Brüsselist kirjutatakse ette, mida teha tuleb," ütleb ta. Brüsselis asub nimelt Radissoni peakorter.\nINTERVJUU | Tallinna hotellid teevad ellujäämise nimel meeleheitlike pingutusi. Hotellid väljuvad kriisist viimasena (133) 15.11.2020\nArakal on hea meel, et 2001. aastal sai hoone ehitatud selliselt, et keskmise toa suurus on 30 ruutmeetrit. „Osad korteridki on täna väiksemad," tõdeb ta. Vaated on seal samuti väga ilusad. 2001. aastal oli see linna number 1 hotell.\nEfteni käes on täna ka Hotell Palace. Arakas ütleb, et ühelgi Tallinna hotellil ei ole täna lihtne. Tal on hea meel, et Tallinnast väljas asuvatel majutusasutusetel on seis parem. „Tallinnas kõik kiratseb, kui pehmelt väljendada. Hotell Palace'is on 80 tuba ja seda on lihtsam täita kui suurt Radissoni. HORECA sektori järgmise aasta esimene kvartal tuleb väga nutune. Kui keegi kuskil viriseb, et on raske ja ta ei ole turismisektoris, siis tal ei olegi põhjust viriseda," arvab Arakas.\nVaata Radisson Collectioni hotelle siit.


Siis, kui veri voolab t2navail, ja kedagi see ei kohuta | Tasneemu\nSiis, kui veri voolab t2navail, ja kedagi see ei kohuta\nOctober 8, 2014 by Tasneem\nSelle aasta suur Eid oli minu siinelamise jooksul yheks oman2olisemaks. Nimelt siis 6nnestus mul kohtuda oma Cairos elavate s6brannadega. Ega cairo linn pole nagu madinaty, kus s6brannad helistavad et on minemas 6ue ja ega ma nendega yhineda soovi, v6i kus kogu linna piires on yhsitransport ja vaba liikumine. Ei-ei, cairo s6brannadega on v2ga raske kokku saada, kuna selleks on tarvis mahramist saatjat kes viib ja toob (kui just metroga minek pole) ning yleyldse on alati raske neid aegu sobitada nii et ka teistele pereliikmeile sobiks.\nAga mitte niiv2ga s6brannadega kohtumisest ei soovinud r22kida, vaid sellest, milline verine pilt avanes mulle yhel jalutusk2igul s6branna ja lastega. Nimelt siis pole ma mitte kunagi ohverdamise ajal m66da t2navaid kolanud, vaid ikka 6htul, kui kogu verine tegevus on l6ppenud ning vaid veel m6ningaid koristamata vereojasid kohata v6ib. Seekord aga sobis meile just kohtumiseks hommik ja Ainshams, linnaosa kus veetsin oma esimesed 4 egiptuse aastat ja vana kodu t2navad mul k6ik h2sti teada. Just seal me siis jalutasime, mina oma kahe pojaga ja s6branna oma yhe tytrega.\nT2navail oli loomade hukkamispaiku palju, nii igal t2naval ikka mitu tykki. Veri neist voolas alla m66da t2navat just sinna, kuhupoole see parajasti kaldus oli. Ja seda verd oli ikka parasjagu. Aroom, mis kogu sel ajal t2navail meie hingamisteid hellitas, oli imal ning segunenud tavap2rase prygi haisuga, mis kuuma p2ikese all vaid v6imendus. Osades paikades n2gime kuidas loomadel juba nahku maha nyliti. Teises kohas olid lehma ja lamba pead t2naval maas ning k6rval naised juba keetsid loomajalgadest jumal teab mida. Lapsed aga ukerdasid kogu selle vere ja k2rbeste ja muu sodi keskel nagu oleks see neile igap2evane tegevus. Yhest kinnisest garaashist m66dudes 6nnestus meil aga yhe lehma viimset h22litsust kuulda. Ja neis kohtades kus juba liha tykeldati ja ilmselt siis juba ka vaestele jagamiseks l2ks, seal oli palju rahvast ymber ning neist paigust hoidsime me end heaga eemale.\nKui ma olin pisut mures suurema poja reaktsiooni suhtes, siis tegelikult ei paistnud teda kogu m6ll yldse h2irivat. Pisem kilkas et t2naval on veri aga suurem seda juttu ei uskunud, v2itis hoopis vastu et pole see veri vaid hoopis must vesi. Liha tykeldamise koha juures pyydsin talle seletada et sedasi saavad inimesed liha….tema juba teab et piim tuleb lehmadelt ja munad kanadelt, nyyd siis oli paras aeg liha p2ritolu selgeks saada. Hiljem 2mma tehtud pyhadeliha s6i ta v2ga usinalt ja ei paistnud et tal kogu hommikuse jalutusk2iguga miskit s66giisu vastu oleks juhtunud 🙂\nVot selline omap2rane jalutusk2ik m66da veriseid t2navaid sai sel pyhal 2ra jalutatud 🙂\nRongi/traktorimyts ja sall »\n« One way how to deliver bad news to your angry husband


Repliik | Kallis võitlus karusnahkadega | Õhtuleht\nRepliik | Kallis võitlus karusnahkadega (14)\nAimar Altosaar, ärikonsultant, 28. juuni 2015 19:14\nPõhjamaad on traditsiooniliselt kaubelnud karusnahkadega. Sest just siin, külmas kliimas, elavad ilusa karvase kasukaga loomad. Juba vähemalt 19. sajandist on inimesed ka karusloomi kasvatama hakanud, et rahuldada kasvavat nõudlust ning ühes sellega säästa loodusesse alles jäänud populatsioone.\nKuigi veel veerandsada aastat tagasi oli meil suuri karusloomafarme mitmel pool (Audru, Raku, Karjaküla jms), siis praeguseks on arvestatavaks tootjaks jäänud vaid Balti Karusnahk oma kolme farmiga. Eestis on veel üle kolmekümne väiksema tšintšiljafarmi ning mitu tõsisemat naaritsa- ja rebasekasvatuse üritajat Järvamaal, Viljandimaal ja Läänemaal.\nNaaberriikides, Soomes ja Lätis, on karusloomakasvatuse mahud kiiresti kasvamas, sest karusnahk on jätkuvalt moekaup. Rohelise mõtteviisi levides püütakse sünteetilist materjali võimalusel asendada looduslikuga, mis on ilusam ja pealegi palju kestvam. Kuigi karusnahad on minev kaup üle maailma, on selle parimad tootmistingimused põhjapoolsetes maades nagu Eesti. Kuna meie karusloomakasvatuse mahud on seni veel väikesed, siis töötab Soome farmides üle 200 eestlase, hooajaliselt aga isegi mitu korda rohkem. Paljud neist naaseksid kodumaale, kui meil karusloomakasvatus hoogu juurde saaks. Kuid rahvusvaheline loomaõiguslaste liikumine, mis inimõigustest eriti ei hooli, on võtnud Eesti sihikule, et ehk õnnestub just siin saavutada läbimurre ning karusloomakasvatus keelustada.\nKahjuks lähevadki paljud inimesed sellise keelustamiskampaaniaga kaasa, sest erinevalt lehmadest ja lammastest, ei ole suurem enamik inimesi naaritsate ja rebaste kasvandusi lähedalt näinud. Teadmatus ja vahetu kontakti puudumine on hea pinnas manipulatsiooniks.\nKahtlaste ideede nimel ei tohiks tervet põllumajandussektorit, mis just meie kliimale hästi sobib (isegi mitte kümneaastase etteteatamisega!), ära keelata. Karusloomafarmid tarvitavad ära teistes loomakasvatusharudes tekkivad biojäätmed, säästes sellega keskkonda kallist utiliseerimisest.\nLähema viie aasta jooksul on Eestis kavas kulutada üle 50 miljoni euro Euroopa Liidu pakutavat raha 200 töökoha loomiseks maal. Loomaõiguslaste aktsioon läheks nende edu korral maksma vähemalt 25 miljonit eurot, millele lisanduvad ettevõtjate investeeringud ja kümne aasta ära jäänud tulud. Kogu kulu ulatub üle 100 miljoni euro.


Galerii: Mustpeade majas jagati päästeteenistuse aumärke - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nGalerii: Mustpeade majas jagati päästeteenistuse aumärke\n5. september 2019, 17:16\nTallinnas Mustpeade majas tunnustati täna pidulikul tseremoonial nii päästeameti töötajaid kui ka Eesti elanikke, kes on andnud märkimisväärse panuse päästevaldkonna arendamiseks ja kes on näidanud üles erakordset vaprust inimeste elu ja vara päästmisel.\nÜhtekokku tunnustati aumärkidega 131 inimest, nende seas sai medali 58 elupäästjat. Üle anti 2 päästeteenistuse suurt kuldristi, 3 päästeteenistuse kuldristi, 11 päästeteenistuse hõberisti, 31 päästeteenistuse medalit, 9 päästeameti kuldsete tammelehtedega teenetemedalit ning 18 päästeameti hõbedaste tammelehtedega teenetemedalit.\nTunnustused andsid üle vabariigi president Kersti Kaljulaid, siseminister Mart Helme ja päästeameti peadirektor Kuno Tammearu.\nTänavu tähistame 100 aasta möödumist sellest, kui tuletõrjeorganisatsioonid esimest korda üleriigiliselt ja ühtsetel alustel koostööd hakkasid tegema. Ühtlasi võib seda lugeda ühtse päästevõrgustiku alguseks.


Nimeserverite muutmine teenusekomplekti Office 365 häälestamiseks domeeniregistraatori Dreamhost saidil - Office 365\nNimeserverite muutmine teenusekomplekti Office 365 häälestamiseks domeeniregistraatori Dreamhost saidil\nJärgige neid juhiseid, kui soovite, etOffice 365 haldaks teie Office 365 DNS-kirjeid teie eest. (Soovi korral võite kõiki oma Office 365 DNS-kirjeid hallata hostiteenuse pakkuja Dreamhost veebisaidil.)\nAlustamiseks avage oma domeenide leht veebisaidil Dreamhostilta, kasutades seda linki. Teil palutakse sisse logida.\nKlõpsake Armatuurlaua lehel valikut Domeenid ja seejärel Domeenide haldamine.\nValige lehe Domeenide haldamine jaotises Domeenid redigeeritava domeeni puhul valik DNS.\nTippige või kopeerige ja kleepige jaotises DNS-kirje lisamine uue kirje väljadele järgmises tabelis olevad väärtused.\n(See väli on valikuline.)\nValige käsk Lisa kirje kohe!\nAlustamiseks avage DreamHostis oma domeenide leht selle lingi kaudu. Teil palutakse sisse logida.\nKahe järgmise juhise abil saate eemaldada esmalt kõik praegu loetletud nimeserverid ja seejärel lisada kaks Office 365 jaoks vajalikku nimeserverit.\nJaotises Change domain_name's whois nameservers (domeeni_nime whois nimeserverite muutmine) nimeserveri kirje kustutamiseks valige kirjed ja vajutage klaviatuuril kustutusklahvi (Delete).\nNB!: Kasutage kindlasti selleks toiminguks klaviatuuri kustutusklahvi (Delete), mitte kuva juhtelementi Delete (Kustuta), millel on teine otstarve.\nTippige või kopeerige ja kleepige järgmises tabelis olevad väärtused väljadele Nameserver 1 (Nimeserver 1) kuni Nameserver 4 (Nimeserver 4).\nNimeserver 3 (valikuline)\nNimeserver 2 (valikuline)\nValige käskSätesta nimeserverid domeeni domeeni_nimi jaoks!


Tänane kuupäev 25 Jaan, 2021 23:44\n99. leht 105-st\n[ 1562 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102 ... 105 Järgmine\nPostitatud: 21 Nov, 2020 18:49\n112 võib ikka helistada. Vähemalt oled oma osa teinud, edasi on vastuvõtja vastutus.\nPostitatud: 21 Nov, 2020 19:38\nTere... helistan Narva-Tallinn bussist, siin mõned muukeelsed tarbivad alkoholi, äkki lähevad kaklema...\nmuide, isiklik kogemus situatsioonist olemas, Tallinnas, 2000 alguses. Sõitsin (buss pole tähtis aga 1 pikimaid bussiliine Tallinnas senini, olin auto teenindusse viinud ja mõtlesin et tuletan ühistranspordi võlusid meelde), istusin, võtsin raamatu (mingi suva kriminull oli seekord) ja peatus või paar hiljem vajus bussi sisse ka seltskond väheintegreerinuid. Lällasid, seejärel mingi turskem tüüp istus kõrvale, üritas juttu teha - ja kuna ma vist polnud väga seltsiv siis mõtles et vaatab (kätega) mis natsiraamatut ma parajasti loen. Edasisi paari sekundit väga ei mäleta, asi oli lihtsalt nii et lõin kõvasti, aga see-eest täpselt, ja pool minutit hiljem järgmises peatuses korjasid 4 seltsimeest oma langenud kaaslase põrandalt, väljusid ja vabandasid et selline õnnetu juhus oli.\nMobiiltelefon oli, aga ei tulnud pähegi 110/112 helistada...\nAga siit moraal, ära räägi, veel vähem ära topi end vahele, aga kui tunned end ohustatuna siis rakenda ennetavat hädakaitset.\nPostitatud: 21 Nov, 2020 23:11\nÜldiselt kokkuvõtvalt.........bussijuhi käkk. Kui on näha et tegelased kõiguvad ja aroomid meenutavad piiritusevabriku poolt puhuvat värsket tuulekest siis sellise kaadri koht ei ole bussis. Ok, isegi kui ei lärma-ei lõuga siis võimalus et oksendab või muul kombel bussi reostab on täiesti olemas. Ja reisijateveo eeskirjades ju selgelt ja suurelt kirja pantud..........joobetunnustega tegelasi EI TEENINDATA. Kõik. Söida kainelt või kõnni jala.\nKui vasja on 100g sisse tõmmand,siis on ju\nvaja särki rebida see käib asja juurde.On\naastaid käidud mööda ehitus objekte ja kõige parem poliitilise meelsuse näitamise\nkoht on objekti peldiku sein.Kui enne 2014\naastat saadeti kuraateid ja sibulaid sinna kus päike ei paista.Praegu käib madin\nvenelaste ja ukrainlaste vahel ja seal juba\nsõnu ei valita.Mõni keele teadlane saaks\nkuulsaks neid kirjutisi uurides.\nPostitatud: 22 Nov, 2020 16:08\nKas sa neid fotografeerida ei taha? Alusta oma isiklikku peldikuseinte jäädvustamise projekti ja kindlasti on keegi tulevikus sulle väga tänulik.\nPostitatud: 22 Nov, 2020 19:11\n... Praegu käib madin venelaste ja ukrainlaste vahel ja seal juba sõnu ei valita.Mõni keele teadlane saaks kuulsaks neid kirjutisi uurides.\nKohe tuli meelde nali idanaabrite juurest -\nKõndis noor venekeele õpetaja mööda tööõpetuse klassi uksest. Astus kogemata sinna pudenenud naela otsa!\nKui küsiti tööõpetuse õpetaja käest mis juhtus, ei osanud viimane midagi selget öelda naela kohta, kuid sellele järgneva asjus lisas kohe, et sellist emakeele sõnavara, kui siis tuli, ei ole tema oma 60-ne eluaasta jooksul ka oma purjus tuttavate suust kuulnud... Kohe näha, et emakeele õpetaja!\nPS. Vabandan OT eest, kuid haakus koheselt postitusega. (võib tõsta ka sobivasse rubriiki)\nPostitatud: 22 Nov, 2020 19:35\nTuntud tõdemine, et kui lööd varba vastu lauajalga ära ja vene keelt ei oska, siis polegi nagu midagi öelda...\nNõuka ajal oli mul töö juures väike ülemus,oli teine nn pool\neestlane,isa eestlane ema venelane.Südames partei ja\npeas viisnurk,vahtis ikka üle piiri RODINA MATT kutsub.Ei\nmahtunud talle hinge võimu vahetus.Müüs oma maja ja korteri maha ja pani Moskva taha külla elama.Mingid\nkaugelt sugulased aitasid maja osta ja aitasid kolida.Läks\naastat 4-5 mööda saime Prismas kokku.Küsisin,et tulid külla ,mees vastu ,et Kiir Venemaalt tagasi,viisnurk kukkus\npeast persse.Ütles,et venelastega ei saa koos elada.Küla\narvas ,et sponsor saabus ,küll anna laenu või viina peale\nraha.Mees muidu töökas ,tahtis maja korda teha ja oli\nharjunud Eestis oleva kultuuriga.Külas vaadati teda nagu\nkulakut, algul oldi viisakad ,hiljem tuldi hoovi peale lõket\ntegema.Kuidagi sai seal osad asjad maha müüa ja tagasi\nPostitatud: 22 Nov, 2020 21:03\nJagan oma äsjast ja suht vahetut kogemust...\nMõned aastat tagasi töötasin ühes suuremas ettevõttes, meil oli seal igasugust rahvast. Üks vanem vene mees oli ka. Täitsa tibens-tobens. Ei joonud, töökas. Eesti keel pea puhtalt suus. Korralik palk pluss oma väike eraettevõte veel lisaks.\nNüüd mõned aastad hiljem kohtasin teda, aega oli ja rääkisime üsna pikalt. Algul väga normaalne jutt hakkas aga vaikselt nagu infoopsi meenutama, kuni läks lõpuks päris naljakaks. Algul sellised väiksed pisted, et "mis siin meie riigis ikka on: rootsi pangad ja ameerika poliitika" jutt jõudis lõpuks välja selleni, et venemaa on sõjatööstuse vallas ameerikast ja muust maailmast juba pikalt ees. Ja majandusel läheb ka edukalt, kõik tänu sanktsioonidele, et nüüd venemaa toodab kõik ise, mida enne sisse veeti. Et venemaa võiks eesti mingi 60 tunniga vallutada aga ei taheta, sest siinset vaesevõitu rahvast tuleks siis ülal hakata pidama. Ma siis mängisin lihtsameelset, et kas tõesti? Tüüp vaatas mind nagu debiili, kes ei tea, et venemaa on maailma võimsam ja parim riik. Pluss veel jutt, et ameerika organiseerib meile siia ukrainlasi, et see on nagu viies kolonn, et kui usale vaja, siis hakkavad siin maidani korraldama...ukrite vastu tundus, eriline viha olevat.\nJa see tüüp räägib täitsa ilusti eesti keelt ja saab majanduslikult väga hästi hakkama. Täitsa veider kogemus oli....\nSellise mõtte maailmaga mehi kohtab tihti,eriti noortemate seas.Puutin on suur jumal\nja juht.Kui küsid,et miks Venemaale ei lähe siis tuleb vastus,et me saame siin ka hakkama.Mina panen alati vastu ,et mina pidin kaks aastat nõuka armees olema ,teie\nei saa siis Putini heaks töötada.Huvitav ,et kui mainid nõuka armeed siis tõmbavad\npudru mulgu koomale.Küsid ,kas peres poiss lapsi on siis lähevad silmad punni ,et mis\nvärk.Seletad siis ,et Venemaal ajateenistus ja dedovhina elab edasi.Putin ronib jälle\nkuhugi sõdima ,saad oma poja tsink kirstus.Selle jutu peale tehakse mök mök ja minnakse minema.\nPostitatud: 23 Nov, 2020 14:01\nJa see tüüp räägib täitsa ilusti eesti keelt ja saab majanduslikult väga hästi hakkama.\nTuttav olukord. Endalgi halli passiga kolleeg, kes valdab Eesti keelt hindele viis miinus ja muidu igati tore tegelane, aga kui jutt läheb Putini Venemaale, siis tuleb ka teine pool välja. Varem oli põhiteema, et Putjata oleks Venemaa kokku varisenud, nüüd on põhiteema see, et USA kohe kohe laguneb (valimisega seotud jamad ja rahutused, C19) nagu Nõukogude Liit See, et teistel kehvemini läheks, on ühele õigele vene hingele olulisem kui see, et tal endal hästi läheks. Ürita siis rumalusele vastata, et NL ja USA ei ole kuidagi ühesugused "asjad", aga riikluse alused ja faktoloogia neid ei huvita, õigemini sellest ei saa nad aru, sest sellest lihtsalt vene meedia ei räägi.\nPostitatud: 24 Nov, 2020 10:12\nAkf Urams kirjutas:\n...Kui küsid,et miks Venemaale ei lähe...\nMis nägu nad siis teevad kui küsida: "Kui te Venemaal ei taha elada, miks te siis Venemaad siia tuua tahate?"\nPostitatud: 25 Nov, 2020 16:08\nUkraina blogerid sattusid ka päris eestlase peale..\nKlipis kôige viimane.\nPostitatud: 02 Dets, 2020 10:30\nhttps://ekspress.delfi.ee/kuum/hendrik- ... d=91827821\nVäga mõtlema panev lugu, kuidas kesikud haridusministri kohal on lihtsalt silmi sulgenud ja probleemi eitanud ning Kremlile mõningates piirkondades usinalt järelkasvu kasvatanud, selle asemel, et probleemidega juba ammu tegeleda. Näitena tuuakse, et Narvas lokkab omavalitsuse halduses olevates koolides ikka venestamine ja mõningaid venekeelseid koole juhivad isikud, kes absoluutselt sinna ei sobi.


Triinu lugu: sõbranna helistas mulle ja ütles, et on kogu öö ja hommiku minu juures olnud - DELFI Naistekas\nKati mees ütles ka naljatades, et Triinu kätte võib oma naise alati usaldada. Tegelikult mõtles ta seda väidet ilmselt ka tõsiselt, sest vahel küll alles kahe-kolme ajal öösel, aga alati sõitsime me Katiga koos taksoga koju – algul tema oma koju ja edasi mina kui kesklinnast kaugemal elaja oma koju.\nTol õhtul tellisime veinid ja rääkisime, kuidas meil viimasel ajal läinud on. Kati jahmatas pärast kahte pokaali veini mind teatega, et mees ei pööra talle üldse tähelepanu ja tema tahaks täna seksi saada.\nPean ütlema, et Katil on üks imelik komme veidi napsisena hakata n-ö testima, kui palju ta meestele meeldib. Jäi mõnda meest vaatama ja tollele naeratama. Või tõusis lühike seelik justkui kogemata nii kõrgele, et Kati ilusad sportlikud jalad üleni vaatamiseks väljas olid. Või tuli pluusil üks lisanööp lahti. Kui oli selge, et mees on temast juba huvitatud, siis valis Kati vahel mõne teise mehe ja hakkas temaga flirtima. Kati on kena naine ja tal õnnestus peaaegu alati välja valitud mehed kihevile ajada.\nVIDEO ja FOTOD | Ringristmikul vastassuunavööndisse sõitnud endine valitsus…\nSelleks, et öelda mina asemel meie, on paljud meist nõus ohverdama kõik. Kahe eestlanna...\nPerelepitaja meedias lahvatanud peretülist: me ei tohiks oma lapsi sellisesse rolli panna\nBriti kõmuajakirja ülbitsev pealkiri prints Harry ja Meghan Markle'i rasedusuudise...\nPandeemia ei ole keeruline vaid sinule! Siin on 20 võimalust, kuidas sel ajal oma lapse...


Helika Parts - EFTA finantsteenused\nTel +372 730 2298\nHelika on avaliku sektori finantsjuhtimisega tegelenud alates 2012. aastast, olles Riigikohtus finantsosakonna juhataja ja hilisemalt juhtinud Eesti Finantsteenuste Agentuuris (EFTA) avaliku sektori teenuste valdkonda. Varasemast on pikaajaline kogemus erasektoris jae- ja hulgikaubanduses pearaamatupidajana.\nOma töös on tegelenud erinevate Eesti kohalike omavalitsuste finantssüsteemide korrastamisega, mis peale 2017. a toimunud haldusreformi vajasid ümberstruktureerimist. Olnud finantsjuhi-nõustaja rollis mitme omavalitsuse eelarve- ja strateegia loomise protsessis jms.\nKõrghariduse on omandanud Eesti Maaülikoolis rahanduse- ja finantsjuhtimise erialal, mis tänaseks on võrdsustatud magistrikraadiga ning lisaks õppinud Tartu Ülikoolis strateegilist juhtimist ja täiendõppel EBS-is.\nHelika on partner ja tegevjuht ettevõttes Veera OÜ, mis pakub suurematele organisatsioonidele sh kohalikele omavalitsustele eelarve planeerimise ja täitmise jälgimise rakendust VeeRa.


Vermeer oli Delfti linna maalikunstnik, kes elu ajal erilist edu ei saavutanud. Ta sai küll maalijate gildi vanemaks, kuid elas suhteliselt vaestes oludes nagu enamik tolle aja kunstnikke. Tema elust on suhteliselt vähe teada. Tema isa oli siidikangur, võõrastemaja peremees ja kunstikaupmees, kes suri 1652. aastal. Pärast isa surma jätkas Vermeer tema tööd kunstikaupmehena.\n1675. aasta detsembris haigestus Vermeer raskelt ja suri poolteist päeva hiljem. Tema lesk seostas tema surma rahaliste raskustega. Kunstituru kokkulangemine kahjustas tema sissetulekut nii kunstniku kui ka kunstikaupmehena. Pärast tema surma kuulutati välja tema pankrot ja pankrotihalduriks oli mikroskoobi leiutaja Antoni van Leeuwenhoek.\n20. sajandi üks kõige tuntumaid kunstiteoste võltsijaid Hans van Meegeren otsustas jäljendada Vermeeri kunsti osalt esteetilistel põhjustel, osalt sellepärast, et Vermeeri teoseid oli vähe, nad olid seetõttu haruldasemad ja kallimad, ning osalt seetõttu, et Vermeer ise oli teistest kunstnikest halvemini tuntud, mistõttu võltsingut oli raskem avastada.\nPole teada, millal ja kellelt Vermeer maalimist õppis. Tema õpetaja võis olla Carel Fabritius või katoliiklane Abraham Bloemaert, aga kunstiajaloolased ei ole selle kohta kindlaid tõendeid leidnud. Kohalik autoriteet Leonaert Bramer oli tema sõber ja võis teda õpetada, aga nende stiil on üsna erinev.\nVermeer töötas aeglaselt ja suure hoolega. Ta kasutas eredaid värve ja mõnikord kalleid pigmente, eelistades rukkilillesinist ja kollast. Ta on eriti tuntud valguse meisterliku käsitluse poolest oma teostes.\nVarajasel loomeperioodil, umbes 1657. aastani, viljeles Vermeer ajaloolist maali. Ta kujutas episoode piiblist, mütoloogiast ja antiikajaloost. Hiljem hakkas ta viljelema olustikumaali. Enamiku tema loomingust moodustavadki olustikumaalid ja portreed, erandiks kaks linnavaadet ja kaks allegooriat. Tema maalid pakuvad läbilõiget 17. sajandi Hollandi ühiskonnast, ulatudes piimanaisest tema töö juures aadlike ja kaupmeeste luksuse ja hiilguseni nende ruumikates majades. Lisaks leidub tema teostes religioosseid, poeetilisi, muusikalisi ja teaduslikke vihjeid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Johannes_Vermeer&oldid=6102612"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 04:58, 15. mai 2022.


Teder: aasta ärimees on Kristjan Rahu\n27. detsember 2012 kell 7:19\nÄripäev valib ka tänavu aasta ärimeest. Aasta ärimees 2010 Hillar Teder leiab, et selle aasta ärimees võiks olla Kristjan Rahu, kes ostis sel aastal Euroopa juhtivalt energeetikafirmalt Dalkia Tallinna Kütte ja Erakütte.\n"Aasta ärimees võiks olla seotud sellega, et midagi osteti tagasi. Kristjan Rahu ostis Tallinna Kütte ja Erakütte välismaalastelt tagasi," kommenteeris Teder.\nTema hinnangul on see hea, kui ühel hetkel tulevad välismaalased, kes toovad kapitali ja teadmisi, aga siis saavad kohalikud targaks ja ostavad välispartnerilt firma välja.\nSamuti ostis 2011. aastal ettevõtja Kristjan Rahu firma Horn Invest OÜ Dalkialt 85protsendilise osaluse Väos asuvas ettevõttes Tallinna Elektrijaam OÜ.\nKristjan Rahu on olnud 2001. aastast Tallinna Küte ASi juhatuse esimees ja kaasosanik ning 1999. aastast Dalkiale kuuluva Eraküte ASi juhatuse esimees ja kaasosanik.\nTASUB TEADAAasta ärimees on ajalehe Äripäev poolt alates 1993. aastast välja antav tiitel, mis omistatakse aasta jooksul enim silma paistnud ärimehele. 2012. aasta Aasta Ärimehe tiitli võitja avalikustab Äripäev 9. jaanuari kaaneloos. Finalistide hulka jõudsid sel aastal Eesti ühe kiiremini kasvava, ülikasumliku, mobiilimänge tootva idufirma Creative Mobile asutaja ja juht Vladimir Funtikov, sel aastal jõuliselt haaret laiendanud ettevõtjad Heiti Hääl ja Oleg Ossinovski, Eesti ühe edukama idufirma GrabCAD üks asutaja ja juht Hardi Maybaum ning edukaima Eesti kapitalil tegutseva vedude vahendamisega tegeleva ettevõtte CF&S omanikud Karin ja Tarmo Nurmetalo.\n9. jaanuar 2013 kell 3:39\nTöölisest sai multimiljonär\nAasta Ärimees 2012 Oleg Ossinovski avaldab saladuse, kuidas tõusta lihttöölisest miljonäriks.\n27. detsember 2012 kell 10:05\n"Minu jaoks oli aasta üllataja Maxima"\nLäänemaa ettevõtete TOPi esiotsas asuva transpordiettevõtte Festium Grupp omanik Marko Novik tõstab aasta tegijana esile Maxima poeketti, kes on jõudsalt arenenud, avanud uusi laia sortimentidega kauplusi ning loonud töökohti.\n28. detsember 2012 kell 8:34\nKa Leida Kikka tunnustab logistikuid\nJalatsivabriku Samelin tegevjuht ja omanik Leida Kikka näeks aasta ärimehena Tarmo ja Karin Nurmetalo, kes on Eesti ühe edukama logistikafirma CF&S suuromanikud.\n28. detsember 2012 kell 7:25\nRein Kilk kiidab CF&Si meeskonda\nÄripäev valib ka tänavu aasta ärimeest. Aasta ärimees 1995 Rein Kilk ütleb, et tänavuse aasta ärimehe tiitlit väärib vedude vahendamisega tegeleva ettevõtte CF&S meeskond.


8. jaanuar 2011 Viljandis, Viljandi järvel.\nPoolmaratoni distants 30 km – start kell 11.00 (ühisstart koos 50 km maratoniga)\nMaratonidistantsil (50 km) võivad osaleda kõik 1996 ja varem sündinud, kes on piisavalt treenitud distantsi läbimiseks.\nPoolmaratoni distantsil (30 km) võivad osaleda kõik 1999 ja varem sündinud, kes on piisavalt treenitud distantsi läbimiseks.\nEttevalmistatud võistlusrada, ajavõtt (ainult korrektselt kinnitatud osaleja numbri ja ajavõtukiibi olemasolul stardist finišini), toitlustamine finišis (supp, tee, pirukas, leib), tulemus lõpuprotokollis (lühikesel rajal tähestikulises järjestuses), diplomi võistlusjärgne väljatrüki võimalus www.sportinfo.ee kaudu, arstiabi võistluspaigas ja vajadusel kogu raja ulatuses, pesemisvõimalus Viljandi Spordihoones kõigile tasuta.\nVõistluse korraldaja on MTÜ Viljandi Rattaklubi juhatus@rattaklubi.ee, www.rattaklubi.ee (Loit Kivistik, 503 7186)