nyt Visionsmødet Tilskudsmareridtet begyndt igen Side 8 DOFO Web på vej Side 14 Vind en julekurv Side 6 Side 19 - PDF\nnyt Visionsmødet Tilskudsmareridtet begyndt igen Side 8 DOFO Web på vej Side 14 Vind en julekurv Side 6 Side 19\nDownload "nyt Visionsmødet Tilskudsmareridtet begyndt igen Side 8 DOFO Web på vej Side 14 Vind en julekurv Side 6 Side 19"\n1 nyt Udgivet af Dansk Oplysnings Forbund November/december 2006 Årgang 12 Nummer 11/12 Visionsmødet Side 6 Tilskudsmareridtet begyndt igen Side 8 DOFO Web på vej Side 14 Vind en julekurv Side 19\n2 DOF NYT DOF NYT I dette nummer Medlemsblad for Dansk Oplysnings Forbund. Udkommer månedligt og distribueres til medlemsskolernes skoleledere og bestyrelsesformænd, samt andre, der ønsker at få bladet tilsendt. Ønske herom fremsættes til sekretariatet. DOFs politik udtrykkes i lederen og i artikler, hvor dette direkte fremgår. Øvrige artikler og indlæg udtrykker ikke nødvendigvis DOFs synspunkter. Der er ikke henvisninger til telefon eller ved omtale af medarbejdere i DOF, da disse oplysninger findes på bagsiden. Dansk Oplysnings Forbund DOF er landsorganisation for ca. 250 folkeoplysende partipolitisk uafhængige aftenskoler/foreninger, som tilsammen beskæftiger ca voksenundervisere. DOF varetager medlemsskolernes interesser omkring lovgivning, administration, forsikring, ansættelsesforhold, EDB, lønbehandling, medarbejderuddannelse, markedsføring, kommunikation og pressekontakt, udvikling af undervisningskoncepter, projekter m.v. Redaktion Hanne Bruus Andersen Bodil Mørkøv Ullerup, ansvh. Robin Kristiansen, redaktør Nyt fra DOF...4 Ny musik- og kulturkonsulent i DOF...5 Visionsmøde 29. november...6 Spørg bare...8 Har du talt med din computer i dag?...10 Aftenskolenyt: Skolelederens checkliste i kalender...11 Kanon debat...12 DOF Web på vej til skolerne...14 Højere arbejdshastigheder i DOFO...15 Nyt om hjemmesider: Din lokale aftenskole...16 Løst og fast...18 DOF NYTs julekonkurrence DOF navne og adresser...24 Lov og ledelse Lay-out: Robin Kristiansen Tryk: Lars Eriksen Oplag: 800 Redaktionen afsluttet: Mandag 1. december 2006 Dead-line næste nummer: Onsdag 17. januar 2007 Forside: Tid til tanker! I Odenses eventyrmiljø (et stenkast fra H.C. Andersens hus) har landsstyrelsen holdt visionsdag, og H.C. Andersen (foreviget i Jens Galschiøt s skulptur) inspirerede ved hotellets indgang til at lade folkeoplysningstankerne rejse mod nye horisonter, horisonter som bl.a. præges af kommunalreformens ikrafttræden 1. januar Fremtiden skal nu vise, om der kan blive tale om et eventyr. Læs Knud Knudsens omtale af visionsdagen side 6. Foto: Knud Knudsen Der var 15 deltagere på DOFs kursus i Lov og ledelse over to weekender i efteråret. De kom fra både store og små skoler, og heriblandt skoleledere, konsulenter og bestyrelsesmedlemmer. Herover er det Cecilia Holmquist Andersen, leder af Samsø Aftenskole, og Mette Hedegaard Jørgensen, leder af Dalgas Skolen i Århus, der koncentrerer sig om en opgave i tilskudsafregning. Bemærk datoerne for næste kursus i Lov og ledelse i kalenderen på side 4. 2 DOF NYT - November/december 2006\n3 Kommentar FOU snart klar til en lokal aftenskolepolitik Langt de fleste kommuner beholder deres folkeoplysningsudvalg (FOU). I sammenlægningskommunerne har der på det seneste været valgmøder, og her er der tilsyneladende kamp om pladserne. Hvis aftenskolerne ikke kan blive enige om at vælge repræsentanter på valgmøderne, overlades det til sammenlægningsudvalgets politikere at udpege repræsentanterne på baggrund af indstillinger fra skolerne. Nogle steder betyder det, at der spekuleres i uenighed. Ved at erklære sig uenig på valgmødet, har kandidater, der frygter ikke at opnå flertal til en plads i folkeoplysningsudvalget en mulighed for at spolere valget og efterfølgende håbe på en politisk udnævnelse. Sådan er spillets regler, og så kan det jo være svært at komme til fadet, hvis man kommer fra en skole i en landsorganisation, der er karakteriseret ved at være uafhængig af partipolitik! Alligevel har vi set, at DOF-repræsentanter i en lang række tilfælde får sæde i folkeoplysningsudvalget, for politikerne er godt klar over, at de ikke står sig ved at vælge deres egne imod flertallets indstilling, og sådan skal det være. Man må håbe, at iveren for at få sæde i folkeoplysningsudvalget også er et udtryk for en lyst til at kæmpe for gode vilkår for aftenskolerne i det nye kommunale landskab. I den forbindelse er det vigtigt at lade de bedste komme til, men først og fremmest er det vigtigt at aftenskolerne uanset eventuelt politisk tilhørsforhold står sammen om opgaven - måske allerbedst gennem et aftenskolesamråd, hvor aftenskolernes indsats i folkeoplysningsudvalget kan planlægges og udvikles. Selv om første runde omkring sammensmeltningen af forskellige tilskudsordninger fra de implicerede kommuner måske er tabt i kampens hede, hvor sammenlægningsudvalgene er under både organisatorisk og økonomisk pres, er det vigtigt at have det mere langsigtede mål for øje. I den kommende tid skal de nye kommuner finde deres ben, og her er det vigtigt, at de, der er ivrige for at sidde i folkeoplysningsudvalget også mener noget med det. De skal nemlig være advokater for tanken om at sætte gang i en kommunal aftenskolepolitik - en slags virksomhedsplan for aftenskoleområdet. Nogle steder er der lavet en fritidspolitik, eller en kulturpolitik, men ofte er aftenskolerne kun taget med i nogle bisætninger. Hvis der ikke foreligger en ordentlig og langsigtet plan, kan aftenskoleområdet nemt blive offer for kortsigtede negative beslutninger af både økonomisk, lokalemæssig og administrativ art. Ved at arbejde målrettet med at få vedtaget en politik, hvor aftenskolerne bliver behandlet seriøst, må man tro, at også politikerne får øjnene op for den store betydning, som aftenskolernes virksomhed indebærer for mange af kommunens borgere. Der er noget at gå i gang med for de nye folkeoplysningsudvalgsmedlemmer. Startskuddet for dette vigtige stykke arbejde kunne eventuelt ske ved en konference om aftenskolernes fremtid i lokalområdet. Hvis den ide kan vinde indpas, medvirker DOF gerne med råd og dåd i form af støtte til planlægningen og deltagelse i arrangementerne. Robin Kristiansen redaktør DOF NYT - November/december\n4 Nyt fra DOF Medlemsnyt Indmeldelse DOF Allerød Fritidsskole Lena Becker Skrænten 15, 3460 Birkerød Telefon: VOF-Brøndby Jan Howy Rasmussen Højnæsvej 63, 2610 Rødovre Telefon: Ændringer Skibbild Nøvling Oplysningsforbund har fået ny leder: Jørgen Kier Jættevej 1, Skibbild, 7480 Vildbjerg Telefon: Kalenderen Ansøgningsfrister til udviklingspulje i 2007: 16. februar, 11. maj, 17. august og 9. november marts 2007 DOFs studietur til Dublin Lov og ledelse forår 2007 Fredag søndag 26. februar samt fredag søndag 18. marts. Lov og ledelse - opfølgningskursus Fredag søndag 26. august. Bemærk datoer og deadline for tilmelding til forårets DOF-kurser, som kan ses i den netop udsendte kursusbrochure og på DOFs hjemmeside. Fredag 22. december mandag 1. januar Søndag 2. januar 2005: DOFs sekretariat har julelukket. Torup Kulturformidling har fået ny leder: Lena Becker Skrænten 15, 3460 Birkerød Telefon: DOF NYTs julehilsen Nr. Aaby Aftenskole og Aftenskolen Aktiv i Ejby er slået sammen til: DOF Lillebælt Oplysnings Forbund Leder og adresse er uændret. Vesper-DOF har ændret navn til: DOF Svanen - skolen for ordblinde Botanisk Have - November Robin K. Sidste DOF NYT i år! Dette nummer af DOF NYT er på grund af de forestående feriedage et fællesnummer for november og december i lighed med den praksis, der anvendes for juli/august-nummeret Staben bag DOF NYT - og det vil i praksis sige alle ansatte i DOFs landsorganisation - takker alle læsere for året, der gik. Også en hjertelig tak til alle, der venligst har indsendt bidrag, fotos og oplysninger, eller med stor velvilje og tålmodighed har stillet sig til rådighed for bladets amatørfotografer. Vi ønsker hermed alle vore læsere en rigtig god jul og et godt nytår, og minder om, at alle der har lyst, kan blive abonnenter på DOF NYT. Det koster ikke noget, for vi tror på vigtigheden af at afspejle mangfoldigheden i DOF landsorganisations og medlemsskolernes virksomhed. 4 DOF NYT - November/december 2006\n5 Nyt fra DOF Mere musik, kultur og ungdom i DOF Dansk Oplysnings Forbund (DOF) styrker indsatsen over for de mange deltagere i landsorganisationens aftenskoler med ansættelse af en konsulent på musik- og kulturområdet. Foto: Robin Kristiansen Pernille Marstrand Ny medarbejder i DOF En række amatørkor og orkestre samt kursister på DOF-skolernes instrumentalhold kan fremover trække på faglig konsulentbistand, og Pernille Marstrand, der tiltræder som konsulent 15. januar 2007, vil udover at udvikle nye medlemsydelser for musikholdene også understøtte skolernes bestræbelser inden for andre sider af kulturlivet, ikke mindst med tilbud for de unge, der normalt ikke ses så ofte i aftenskolerne. "Med ansættelsen af Pernille Marstrand vil vi først og fremmest gerne være med til at styrke vore medlemsskolers musikog kulturtilbud, og samtidig gøre en indsats for at vise vej for de unge, der normalt ikke ses så ofte i aftenskolerne," fortæller DOFs direktør Bodil Mørkøv Ullerup. "Vi er overbeviste om, at kultur - uanset om vi taler om korsang eller rollespil - er et uvurderligt bindeled mellem mennesker, som der er meget brug for i en mere og mere globaliseret og atomiseret verden. Her kan aftenskolerne understøtte noget helt konkret og meningsfuldt i lokalsamfundet, og det vil vi hjælpe dem med," slutter Bodil Mørkøv Ullerup. Pernille Marstrand, 37 år og mor til to, er bachelor i musik og idræt, og har været beskæftiget med undervisning i sang og idræt. Hun har tillige været kordirigent for forskellige amatørkor samt vært i Danmarks Radio bl.a. i udsendelsen Amadeus. Hun skal nu fortsætte sin karriere i DOFs landsorganisation, der gennem sine ca. 300 medlemsskoler er Danmarks største arrangør af folkeoplysende voksenundervisning med blandt andet flere tusind deltagere i kor-, orkester- og instrumentalundervisning. Kurser i DOF Kursusbrochuren for foråret 2007 er udsendt til skoleledere og bestyrelsesformænd. Der kan rekvireres flere kursusbrochurer til resten af bestyrelsen og til lærerne, men de relevante sider kan også findes og udskrives fra DOFs hjemmeside under kurser, hvor tilmelding også kan finde sted. Thit Aaris-Sørensen og Nina Fabricius har haft travlt på kontoret i Frederiksborggade i de seneste uger, for det er et stort arbejde at få alle aftaler på plads med instruktører, kursustekster og lokaler til kursusbrochuren. Nu kan skolerne få lejlighed til at studere de mange tilbud, der spænder over kurser for ledere, bestyrelsesmedlemmer, lærere og administrativt personale. Nogle kurser er ikke planlagt med tid og sted, kun med indhold og instruktør, men de kan bestilles af skoler eller regioner til afholdelse efter nærmere aftale. DOF NYT - November/december\n6 Nyt fra DOF Visionsmøde i DOF 29. oktober 2006 Hvert andet år afholder DOF et visionsmøde, hvor landsstyrelsens medlemmer lader sig inspirere af oplægsholdere udefra for at afstikke pejlemærker for fremtiden. I år foregik det på Hotel H.C. Andersen i Odense. Tekst: Knud Knudsen - Foto: Finn Nevel Når vi siger vision, er der ikke lagt låg på. Sådan indledte DOFs landsformand Ingolf Christensen landsstyrelsens visionsmøde i Odense søndag 29. oktober, hvor landsstyrelsen havde suppleret sig med amtskredsmedlemmer for at drøfte DOFs opgaver og visioner, når kommunalreformen skal føres ud i livet efter 1. januar Som inspiration til dagens drøftelser fremlagde DOFs konsulent Finn Nevel de faktiske forhold i jernindustrien forstået således, at Finn gennemgik kommunalreformens nu kendte konkrete konsekvens og udfordringer/muligheder. Hvordan vil det fx gå, når vi efter 1. januar kun har 98 kommuner i stedet for nu 275 og hvordan skal vi forholde os til den nye regionsstruktur både i de enkelte skoler og i landsorganisationen? Aftenskolen skal servere oplevelser der appellerer til eftertanke! Landsstyrelsen havde også hentet god inspiration udefra. Gennem et flot oplæg gav formand for Børne- og kulturchefforeningen Per B. Christensen, skole- og kulturchef i Næstved kommune, sit bud på, hvor vigtig den folkelige voksenundervisning vil være, når kommunerne får helt nye opgaver opgaver som de skal finde gode og relevante samarbejdspartnere til at løse. Af kommende opgaver for folkeoplysningen kunne stikordene være: Samspil med det øvrige uddannelsessystem Ældrepolitik er andet end hjemmeplejen de unge og ressourcestærke ældre vil efterspørge oplevelser og aktivitet. Sundhedsområdet fokus på forebyggelse, det sunde liv, livsstil, ernæring og motion. Dialog med uorganiserede grupper. De nye arbejdsmarkedscentre fokus på kompetenceudvikling hvordan går folkeoplysningen i dialog med dem? Aktiviteter for hele familien i samspil med musikskoler, ungdomsskoler og kulturskoler Kulturrejser med indhold Integration Samarbejde med bibliotekerne om borgerservice, læsekampagner, vidensformidling etc. Landsformand Ingolf Christensen lægger op til visioner Pers inspirerende oplæg manglede ikke anvisninger på nye opgaver og initiativer, opgaver som folkeoplysningen kan medvirke til at gøre til virkelighed bl.a. på baggrund af folkeoplysningens mangeårige tradition som bygger på: En ide Frihed, fællesskab og åbenhed Fleksibilitet og tolerance Engagement Solidaritet med særlige grupper Rammer og rum Livskvalitet og fokus på det hele menneske Det er nu de folkeoplysende værdier og traditioner kan bygges ind i de kommunale opgaver og politikker I skal servere oplevelser, der appellerer til eftertanken, var Pers afsluttende gode råd til forsamlingen. 6 DOF NYT - November/december 2006\n7 Nyt fra DOF Aftenskolen skal selv tage det første skridt! Nogle medlemsskoler har måske allerede stiftet bekendtskab med undersøgelsen vedrørende Aftenskolernes situation og udviklingsmuligheder baseret på undersøgelse i 6 kommuner. En af undersøgelsens hovedaktører, konsulent Jacob Gyldenkærne fra konsulentfirmaet AION fremlagde undersøgelsens konklusioner og anbefalinger som bl.a. lød på følgende 5 trin: Første trin er identiteten: Hvorfor har man startet en aftenskole, og hvordan kommer det gamle ord om folkeoplysning til udtryk i den? Hvad er det netop denne aftenskole kan give - til medarbejdere, til lokalsamfundet og til kursisterne/deltagerne? Andet trin handler om at oversætte identiteten til produkter og værdier. Er der sammenhæng? Er det særligt? Er det uundværligt og glædeskabende? Hvis ikke, hvordan kan det så blive det? Tredje trin er at kommunikere. Blive bedre til at lytte til kursisterne. Finde aftenskolens ståsted. Medier hvad hjælper- og hvad hjælper ikke? Fjerde trin er forholdet til den lokale omverden. Hvordan kan lokalområdet bruge netop denne aftenskole? Og hvordan kan aftenskolen bruge sin omverden. Det kræver synlighed og klare visioner. Femte trin er at skabe rammerne. En kultur og organisation der ser fremad og udad. Der er brug for ledere, bestyrelser og lærere der træder frem og vil noget. Hovedkonslusionen på oplægget var, at for at få bedre vilkår for at tænke langt skal aftenskolen selv tage det første skridt! Hvad gør vi så? Nu var der 3 gode oplæg til inspiration for visionsdagens deltagere og der blev også gået til biddet i det efterfølgende gruppearbejde, et gruppearbejde som under fremlæggelsen blev kommenteret med tilråb/ytringer fra øvrige deltagere folkeligheden kom rigtigt til udtryk. Jacob Gyldenkærne fra AION fortalte om undersøgelsen "Aftenskolernes situation og udviklingsmuligheder". Landsformanden sluttede dagen af med ønsket om, at dagens mange indtryk og synspunkter nu samles i et temahæfte et hæfte som foreløbig vil danne baggrund for landsstyrelsens endelige anbefalinger til DOFs visioner og kommende arbejde, såvel lokalt i den enkelte aftenskole som i landsorganisationen. Opmærksomt lyttende forsamling. I forgrunden fra venstre: Tonny Thestrup, Erik Mylin og Lisbeth Lunding DOF NYT - November/december\n8 Spørg bare Tilskudsmareridtet er begyndt igen I denne tid fastlægger de nye kommuner grundlaget for tilskud for 2007 og reglerne for lige behandling af aftenskolerne skal overholdes, også når der sker nedskæringer, som det sker mange steder i år. Hvis de lokale aftenskoler begynder at slås om tilskuddet, er det vigtigt holde fast ved, at den nuværende lov ikke giver samme plads til det kommunale skøn som tidligere. Administrationschef Hanne Bruus Andersen Spørg Bare - redaktør Sekretariat og konsulenter i Dansk Oplysnings Forbund får næsten dagligt henvendelser om stort og småt inden for administration af Folkeoplysningsloven. I mange tilfælde kan der umiddelbart gives svar til dem, der spørger. Men det sker jævnligt, at der dukker spørgsmål op, som giver anledning til en nærmere undersøgelse, for at vi kan være helt sikre på, at svaret holder. For at så mange som muligt kan få glæde af anstrengelserne, tager vi nogle af de forskellige spørgsmål op i disse spalter, og belyser også andre spørgsmål fortrinsvis vedr. lovstof af almen interesse for medlemsskolerne. Hvis du også er i tvivl om et eller andet emne, så skriv, ring eller send en til sekretariatet eller konsulenterne. Allerede nu dukker de første historier op om, at puljen er beskåret med 10 % generelt, men at aftenskolerne i den nye sammenlagte kommune er beskåret med forskellige procenter i forhold til deres tidligere aktivitet. Det er ikke lovligt. Fordelingen skal ske efter objektive kriterier. Hvis der sker en generel besparelse af rammen til undervisning skal alle skoler beskæres ens. Jf. loven er det den af kommunen fastlagte model for tilskudsberegning, som skal ligge til grund for fordeling og afregning af tilskud. Hvis der fx i tilskudsreglerne står, at det er aktiviteten i perioden fra 1. januar til 31. december 2005, som danner grundlag for tilskudsberegningen for 2007, så er det disse aktivitetstal, som skal ligge til grund for tilskudsberegningen. Eneste afvigelse kan være, hvis der efterfølgende er skoler som er sammenlagt (så er det disse skoler samlede aktivitet som ligger til grund) eller skoler der er opdelt, (så afhænger det af, hvordan skolen er delt og om enten den gamle eller den nye skole skal have overført aktiviteten eller en af dem skal betragtes som helt ny). For tilskud til nedsat deltagerbetaling gælder samme regler om fordeling efter objektive kriterier (tilskud til pensionister, efterlønsmodtager etc). Hvis en af de tidligere kommuner i den nye kommune giver tilskud til nedsat deltagerbetaling og det er besluttet, at denne ordning skal fortsætte, så skal alle skoler i den nye kommune kunne tilbyde samme vilkår for deres deltagere. Hvis tilskudsordningen omvendt bortfalder fra 1. januar 2007, skal den bortfalde for alle skoler, med mindre der er søgt om dispensation for at fortsætte med gældende ordning indtil skoleårets afslutning den 31. juli hba Objektive kriterier 33. Kommunalbestyrelsen træffer beslutning om alle forhold vedrørende virksomhed efter denne lov, der ikke er henlagt til anden myndighed. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal sikre, at der ydes tilskud efter objektive kriterier, der giver lige tilskudsvilkår og vilkår for anvisning af lokaler til virksomhed med samme funktion og indhold. Der skal dog tages særlige hensyn til aktiviteter for børn og unge og til undervisning m.v. for voksne med særlige behov i relation til undervisningens tilrettelæggelse. 8 DOF NYT - November/december 2006\n9 Spørg bare Tilskudsordning er hjørnestenen Tjekliste Det er de forskellige kommunale tilskudsordninger, der er er i smeltediglen, hvor der er kommunesammenlægninger, men det viser sig ofte, at aftenskolelederne ikke er helt på det rene med, hvordan tilskudsordningen skal udformes, og præcis hvad den skal indeholde. Det er meget nødvendigt at kende reglerne, hvis man skal søge indflydelse på, hvordan aftenskolens vilkår bliver i den nye kommune. I loven er anført, at kommunalbestyrelsen forud for tilskudsåret skal fastsætte en tilskudsordning, som er gældende for fordeling og afregning af tilskud. Hvis der i kommunens tilskudsordning fx ikke er beskrevet regler for afregning af 10 pct. debatpuljen, så gælder kun de regler, som fremgår af loven. I DOFs lederhåndbog er der en oversigt over forskellige tilskudsmodeller samt en tjekliste for hvilke ting kommunens tilskudsregler som minimum bør indeholde. Ud over disse tilskudsregler vil det være naturligt, hvis kommunen angiver evt. særlige krav for godkendelse af folkeoplysende foreninger inden for lovens rammer. På denne side er anført en mulig tjekliste, så skolen kan tjekke, om den kender alle reglerne i kommunen. Hvis der mangler oplysninger i kommunens tilskudsregler, så spørg kommunen om, hvilke regler der gælder. hba Kommunen skal i sit regelgrundlag bl.a. fastsætte: Hvilken periode der danner grundlag for tilskudsberegningen (fx seneste år) Hvilket grundlag tilskuddet skal fordeles på (lønsum, undervisningslektioner eller deltagertimer) Hvilke tilskudsbrøker den ønsker at benytte (fx 1/3, 5/7 og 8/9) Gives der særlige og supplerende tilskud (små hold, pensionister, efterlønnere, arbejdsledige, lærlinge eller andre) Lokaler regler for benyttelse af offentlige lokaler og tilskud til egne lokaler Evt. øremærkede tilskud til andre udgifter (administration, kontorlokaler, lærerkurser, lederkurser, andet) eller ekstrapuljer til tyndt befolkede områder Regler for holdstørrelser ved undervisning af handicappede og instrumentalundervisning eller anden undervisning, som forudsætter små hold. (Hvis kommunalbestyrelsen vælger at give supplerende eller særlige tilskud ud over 1/3 kan den samtidig bestemme særlige regler for at give tilskuddet. Fx at der maksimalt må være 8 på små hold etc.) Evt. krav om handicaperklæring og regler for behandling af disse Fravigelse af emnebegrænsningen (de emnebegrænsninger, som fremgår af loven kan fraviges af kommunalbestyrelsen. Emnebegrænsningen kan ikke udvides, men kommunalbestyrelsen kan fastsætte, at den fx gerne vil give tilskud til alle sundhedsfremmende aktiviteter, herunder motion, eller andre emner, som har høj prioritet i den samlede kommunale indsats.) Ansøgningsfrist for tilskud Regler for nye skoler Regler for regnskab og revision (herunder regler for grænsen for større tilskud, jf. BEK 20 stk. 3.) Regler for afregning af 10 pct. puljen (Kommunalbestyrelsen kan fastsætte procentgrænser forud for tilskudsåret. Procentsatserne fastsættes af den samlede ramme til bestemte udgiftstyper. Fx PR, administration og lederløn. Den kan ligeledes bestemme, at visse udgiftstyper ikke skal dokumenteres og kan under hensyntagen til 5 og 6 i Folkeoplysningsbekendtgørelsen fastsætte nærmere retningslinjer for anvendelsen af puljen efter indstilling fra folkeoplysningsudvalget (hvis kommunen har et sådant) Regler for uforbrugt tilskud Frist for aflæggelse af regnskab Procedurer for indberetning med henblik på afregning af mellemkommunal refusion DOF NYT - November/december\n10 Handicapundervisning Spørg Knud om handicapundervisning Har du talt med din computer i dag? Nyt EDB-program, der gør det muligt at tale med computeren kan gøre hverdagen lettere for både ordblinde og bevægelseshandicappede. Konsulent Knud Knudsen Undervisning tilrettelagt for særlige grupper, der ikke kan deltage på almindelige vilkår har altid haft en fremtrædende plads i aftenskolernes virksomhed. For at kunne tilbyde undervisning for handicappede er der i lovgivningen gennem årene skabt vilkår med deraf følgende retningslinjer, der jævnligt har givet anledning til diskussion både politisk og forvaltningsmæssigt, men også forvirring om betegnelserne for undervisningen i de forskellige love, der rummer undervisningen.. DOF NYT og Knud Knudsen, der er DOFs konsulent på handicapundervisningsområdet, står til disposition med svar på spørgsmål fra læserne og kommentarer og stof om udviklingen både i praktiske detaljer og de større handicappolitiske linjer. Knud Knudsen er også til disposition, hvis skolerne ønsker hans medvirken ved lærer- eller bestyrelsesmøder mv. Af Knud Knudsen Tirsdag den 12. oktober blev på mange måder en kongelig dag. Først og fremmest vil dagen blive husket som den dag, hvor Ordblinde - og Dysleksiforeningen i samarbejde med DSI præsenterede et banebrydende EDBprogram, som gør det muligt at skrive breve og s bare ved at tale til computeren det kongelige referer til, at hans kongelige højhed Kronprins Frederik ved sin tilstedeværelse som ordblindeforeningens protektor viste sin interesse for nyskabelsen og han fik også overrakt et eksemplar programmet. Det nye tale-til-tekst system vil kunne lette dagligdagen for bl.a. de ca ordblinde, som har svært ved at få forfattet en tekst via et tastatur, og som derfor hellere vil diktere i stedet for at skrive men programmet åbner også uanede muligheder for mennesker med nedsat eller slet ingen funktion i hænder/fingre. Ordblindeforeningens formand Hans- Pauli Christiansen (også leder af Voksenskolen i Albertslund) sagde bl.a., at man i Ordblindeforeningen ser frem til, at det nye program kan medvirke til at det bliver lettere for ordblinde at bruge EDB som et naturligt (og nødvendigt) kommunikationsmiddel. Hans-Pauli så også længere frem med sit ønske om, at systemet konstant videreudvikles og forfines et udviklingsprojekt som fx Beskæftigelsesministeriet måske burde vise interesse for i forsøg på at få flere handicappede ud på arbejdsmarkedet. Fra DSIs formand Stig Langvad var der også store forventninger til dagens nyhed bl.a. forventninger om at programmet vil gør det muligt at betjene sig af den elektroniske verden uden brug af tastatur en ganske ny mulighed og udfordring for mange med funktionsnedsættelse. Programmet er med støtte fra Videnskabsministeriet og Kulturministeriet - udviklet af firmaet Prolog Development Center, som også forestod en flot præsentation af programmet, som i øvrigt hedder Dictus Vil du vide mere om programmet (betjening, priser m.m.m.) så gå ind på hjemmesiden - eller kontakt DOF. Hans-Pauli Christiansen, Ordblindeforeningens formand og leder af Voksenskolen i Albertslund, der er medlem af DOF, glæder sig over, at det bliver lettere for ordblinde at bruge EDB. Arkivfoto: Robin K. 10 DOF NYT - November/december 2006\n11 Aftenskolenyt Skolelederens checkliste skal ind i en kalender Enhver skoleleder skal have styr på sin tidsmæssige planlægning, og nytårets komme med den nye kalender er en god lejlighed til at sætte lidt system i tingene. Det kan fx gøres med en simpel oversigtskalender, som den nedenstående, der forelægges på DOFs lederkurser. Af Robin Kristiansen Jeg spurgte engang en forhenværende kollega, om hun kunne deltage i et møde, der lå et par måneder ud i fremtiden. "Nej det kan jeg ikke. Dér forbereder jeg mig på en arbejdsopgave." "Jamen, skal du ikke til møde?" "Nej, men hvis jeg ikke lægger mine arbejdsopgaver ind i kalenderen, så kommer jeg til at sige ja til for meget, og så går det galt." Denne lille historie er god at tage ved lære af. Man behøver ikke at detailplanlægge fuldstændig, men ved at bruge nedenstående kalender, kan man nemt se, hvornår det brænder på. De vigtigste deadlines eller arbejdsopgaver i årets løb er lagt ind i kalenderen. Dog ikke fx lønkørsel, der sker på samme tidspunkt hver måned, men man kan selvfølgelig selv bestemme, hvad man lægger ind. Nogen steder er det markeret med grå farve. Det kan man benytte, hvis der er ting der skal forberedes i forbindelse med samme opgave, fx indkaldelse til generalforsamling. Der ligger en tom kalender lige til at skrive ud og gå i gang med på: under Extranet, Download, Kurser-bilag, Lov og ledelse. Årets gang - skemaet ligger både som pdf-fil og publisher-fil. Du kan også rekvirere skemaet ved henvendelse til Robin Kristiansen. DOF NYT - November/december\n12 Debatarrangementer Tal med Thit om debatarrangementer Kanon debat Alle sejl var sat til, da DOF Hovedstadens Oplysnings Forbund arrangerede en debatdag på Schäffergården i Jægersborg ved København. En perlerække af spændende oplægsholdere gav ikke tilhørerne lejlighed til at døse, selv om arrangementet varede fra Tekst og foto: Robin Kristiansen Foto: Robin K. Konsulent Thit Aaris-Sørensen Siden 10% puljen kom til, har der i DOF NYT været spalteplads til en beskrivelse af eksempler og gode ideer fra skolerne. Vi opfordrer fortsat skolelederne til at fortælle om planlagte eller afholdte arrangementer, så det kan komme andre DOF-skoler til gode gennem DOF NYT. Husk at det altid er muligt at få hjælp til udvikling af arrangementer og nye ideer ved at ringe eller maile til Thit Aaris-Sørensen. Levende ord går aldrig af mode Foto: Robin K. En bestseller til 99 kr. Kulturkanonen har sat sindene i bevægelse, og det var vel meningen. Nogen synes den er unødvendig, andre det modsatte, og begge synspunkter var repræsenteret på debatdagen på Schäffergården. Der var ingen ligegyldighed at spore og oplægsholderne gik til vaflerne. Dog mest dem, der var imod kanonen. Der var mødt omkring 75 deltagere op i Schäffergårdens store, lyse auditorium denne første dag i november, og ved indgangen kunne de anskaffe sig et eksemplar af kulturkanonen, som man havde været så fremsynet at have med fra arrangørernes side. Prisen var fornuftig, for der var rabat i dagens anledning. Dagens program blev introduceret af skolens konsulent Bo Vestergård Madsen, der havde stået for tilrettelæggelsen, ligesom ved et lignende debatarrangement om religion tidligere på efteråret. Det er nyt at lave debatarrangementer på denne måde i DOF Hovedstadens Oplysnings Forbund. Ideen er, at man hellere vil lave nogle få rigtig gode debatarrangementer med høj kvalitet end mange små, der måske er alt for tidskrævende i forhold til udbyttet. Bo Vestergård Madsen gav forsamlingen nogle få praktiske anvisninger. Herunder nævnte han, at man kunne tale med Anne-Marie, der sad som "kontrollant" ved indgangen, hvis der var noget med billetterne. Her ville en nærmere præsentation af billetdamen vist 12 DOF NYT - November/december 2006\n13 Debatarrangementer Det er ikke kun "ude på landet" at skolelederen sidder ved indgangen med pengekassen. Det findes altså også i en af hovedstadens største skoler. Her er det direktøren herself - Anne- Marie Sejer, der tager tjansen. En afventende Claes Kastholm Hansen have været på sin plads, når det nu er chefen for en af de største aftenskoler, der passer indgangen. Ligeledes ville en nærmere præsentation af skolen og dens øvrige aktiviteter have været nærliggende, når nu man havde en pæn forsamling foran sig. Efter Bo Vestergård Madsens indledning, gav professor Jørn Lund, der har været formand for kanonudvalget, en beskrivelse af processen og resultatet, selv om han først benyttede lejligheden til at knytte an til Schäffergårdens historie og Havsteen Mikkelsens malerier i auditoriet. Jørn Lund bragte kanonbegrebet ned på jorden ved at komme med mange eksempler på andre former for kanön'er som vi alle kender. "Et skoleskema er fx en slags pædagogisk kanon", fortalte han. "Der er intet nyt under solen. Der har altid været sagkyndige, der vejleder mere eller mindre subjektivt. Enhver læseplan er en kanon". Med Jørn Lunds velafbalancerede og knastfri oplæg var freden forbi, for nu tog Egon Clausen fat. Han var afgjort imod kanonen, og han præsenterede sine synspunkter skarpt og morsomt. Så morsomt, at hans "modstander" Claes Kastholm Hansen tilsyneladende var noget pikeret over publikums applaus til Egon Clausen. Om det var årsagen til at Kastholm havde forladt arrangementet, da der senere skulle være paneldebat, kunne man måske forledes til at tro. Efter en flot frokost i Schäffergårdens restaurant gik anden del af dagen i gang med oplæg fra Ove Korsgaard, Anne-.Marie Mai og Asmaa Abdol-Hamid, der belyste sagen fra forskellige vinkler. Det blev interessant, livligt og spændende, og oplægsholderne havde noget på hjerte, men det havde deltagerne i salen også, så der var god gang i debatten. Også helt unge deltagere tog mod til sig og stillede spørgsmål. En hel gymnasieklasse fra Nørre Gymnasium, som DOF Hovedstadens Oplysning Forbund har et samarbejde med, deltog i arrangementet. Tiden gik forbavsende hurtigt, og dagen efterlod et indtryk at et flot arrangement, der givetvis ikke har været billigt, men kvalitet koster, og det var deltagerne åbenbart klar over, for deltagerprisen var 395 kr. inklusiv frokost. Programmet Velkomst og præsentation v/ Bo Vestergård Madsen Kulturkanonen: Proces og resultat v/ Jørn Lund Kaffe Den forbandede kanon v/ Egon Clausen Den velsignede kanon v/ Claes Kastholm Hansen Debat Frokost Debatoplæg: Mellem det kulturelle og det politiske v/ove Korsgaard Køn og kanon v/ Anne-Marie Mai Kanon som integrationsmiddel v/ Asmaa Abdol-Hamid Debatpanel: Egon Clausen Asmaa Abdol-Hamid Claes Kastholm Hansen Ove Korsgaard og Anne-Marie Mai Afslutning Tak for i dag DOF NYT - November/december\n14 IT-nyt Spørg om IT DOFO-Web på vej til skolerne For en mindre medlemsskole med kun få kurser kan administrationsprogrammet DOFO virke overvældende så overvældende at mange måske vælger at fortsætte administration med et regneark eller tekstbehandlingsprogram til deltagerlister etc. Foto: Robin K. Ole Steen Mortensen I disse spalter er der mulighed for at komme til orde med konkrete EDB-spørgsmål. Især samler interessen sig i denne tid om implementeringen af administrationssystemet DOFO, hvorfor dette emne nyder fremme i spalterne. Ring til Ole Steen Mortensen eller send en mail, hvis du har spørgsmål, der egner sig til besvarelse under "Spørg om IT". Bemærk, at du ikke skal ringe direkte til Ole Steen, hvis det drejer sig om DOFO-support. Benyt i stedet supportnummeret på bagsiden af DOF NYT. Af Ole Steen Mortensen I DOF er vi opmærksomme på denne problemstilling, og det har været et ønske, at der blev gjort noget for at mindre skoler med fordel kunne anvende DOFO på en let og uproblematisk måde. En løsning er nu på vej i form af en webbaseret adgang til DOFO kaldet DOFO- WEB naturligvis. Baggrunden for at denne løsning kan tilbydes medlemsskolerne, er et samarbejde med Dansk Røde Kors, der for godt og vel et år siden besluttede at købe DOFO til brug for administrationen af de mange nye kørekorts-førstehjælpskurser. Landet over tilbyder de lokale Røde Kors afdelinger nu disse kurser og de administreres primært via DOFO i en webbaseret udgave. Ved udviklingen af DOFO til Røde Kors har enkelhed og overskuelighed været essentiel. Mange opgaver bliver udført centralt og ved oprettelse af kurser, hvor afdelingerne skal foretage nogle valg, bliver de guidet igennem. Disse elementer bliver så vidt muligt videreført i DOFO- Web. For skoler med få kurser bliver der en række fordele i forhold til den eksisterende DOFO: Ingen installation blot adgang til Internettet Ingen opdateringer DOFO-WEB er altid opdateret Grundlæggende oplysninger vedligeholdes centralt Kurser bliver automatisk lagt ud på hjemmeside Det skal bemærkes, at DOFO-Web ikke er et nyt program, men en anden måde at arbejde med dataene i DOFO. DOFO- Web brugere kan således uden videre skifte til den større klientbaserede version af DOFO, hvis de måtte have brug for det. Og omvendt kan alle skoler, der anvender DOFO også anvende DOFO- Web. Eksempelvis vil en skoleleder eller en administrativ medarbejder på en større skole kunne logge sig på DOFO-Web på en computer uden klienten for at se, om der er nye tilmeldinger. DOFO-Web forventes at være klar primo februar På Extranettet kan du se eksempler fra DOFO-Web til Røde Kors. IT-nyt: Få tekst fra Internettet læst op Telestyrelsen har en hjemmeside der hedder: og her kan man downloade deres "fjernbetjening" (udviklet i samarbejde med MikroVærkstedet). Den installeres på PC'en, startes og efterfølgende kan man markere tekst på en hvilken som helst dansk side på Internettet og få teksten læst op. Det virker ok (hverken bedre eller dårligere end tilsvarende produkter), men fordelen er, at det er gratis og meget nemt at bruge. F.eks. bruger denne "teknologi" (link i bunden af siden). 14 DOF NYT - November/december 2006\n15 IT-nyt Højere arbejdshastigheder i DOFO DOF gør noget ved det, men du kan også selv gøre noget! Brugere af DOFO har de seneste måneder oplevet, at DOFO til tider arbejder meget langsomt. Et problem, der giver irritation både hos brugere og eventuelle kunder, der må vente. Serveren er generelt blevet udpeget som den skyldige, og den har da også været genstand for test og overvågning, men det er vigtigt at være opmærksom på, at der er mange forhold, der har betydning for arbejdshastigheden, og er der blot et enkelt svagt punkt, så går hastigheden ned. I denne forbindelse er det også vigtigt at være opmærksom på de forhold, hvor du selv kan gøre noget. Hvis vi ser på de vigtigste forhold, der har betydning for arbejdshastigheden, så kan følgende nævnes: Serveren Kodeoptimering Hostingfirmaet Brugerens internetforbindelse Brugerens computer Serveren Serveren er blevet testet og overvåget med henblik på hastigheden, og der er ingen tvivl om, at den nuværende server er meget hårdt belastet. NETOP, DOF m.fl. arbejder alle på den samme server, DOF har derfor valgt at overføre sin DOFO-database til en anden server. Den nye server er kraftigere end den nuværende, indeholder en række udbygningsmuligheder og dette kombineret med en relativt lavere belastning betyder, at DOF s DO- FO-brugere ikke vil få hastighedsproblemer på grund af serveren. Den nye server testes i øjeblikket, og overførslen til den nye server finder sted den december. DOFO vil være lukket i en kortere periode ved overførslen. Nærmere oplysninger om dette vil sendes til alle skoler, der anvender DOFO. Kodeoptimering DOFO er efterhånden et stort program med mange kodelinjer, men DOFO er også et program i stadig udvikling. Under udviklingen er der mange forhold, der skal tages hensyn til, og man kan sige, at der skal økonomiseres med de kræfter, der anvendes til at udføre en funktion. Eksempelvis skal man passe på, at der ikke er for mange data, der skal overføres fra serveren til brugerens computer, da dette vil give ventetider. Og hvis det endelig er nødvendigt at overføre mange data, så skal det gøres på en måde, så brugeren ikke oplever ventetider. Men det kan ikke undgås, at der vil være tilfælde med uhensigtsmæssig men altså også utilsigtet kodning. I den nuværende version af DOFO har test vist, at visse funktioner giver problemer. Der har derfor været arbejdet på at optimere disse funktioner, og med den nye version i begyndelsen af december skulle problemerne være løst. Hostingfirmaet Serveren er som bekendt hosted Det vil sige, at den er placeret hos et firma, der har specialiseret sig i at holde en server kørende 24 timer i døgnet alle årets dage. Den er overvåget, holdes afkølet og skulle en harddisk gå i stykker, så kører DOFO videre på en anden harddisk. Er der strømudfald, så kan serveren køre videre på et nødstrømsanlæg. NETOP og DOF har valgt at have et højt sikkerhedsniveau hos hostingfirmaet, og har da også været forskånet for større problemer her. Brugerens internetforbindelse Internetforbindelsen er brugeren ansvar. Der er mange forskellige typer af internetforbindelser, og til DOFO anbefales en bredbåndsforbindelse på 512 kb eller mere. Produkterne betegnes med f.eks. 512/256, hvilket henviser til hastigheden du modtager data med og hastigheden du kan sende med. Førstnævnte er vigtigst, når det drejer sig om DOFO, så har du mulighed og økonomi til det, så vælg gerne hastighed på 1024 Mbit eller mere. Prisen for en opgradering er ikke voldsom, og kræver normalt blot en opringning til dit teleselskab. Konkurrencen stigende, og der er kommet en del udbydere til de seneste år. Bor du i København er der mulighederne flere end, hvis du bor i det vestlige Jylland, men der er også stadig områder, hvor det ikke er muligt at få en bredbåndsforbindelse. Her er et nogle sider, der kan hjælpe dig med at finde den forbindelse, der passer bedst til dine behov eller måske kan du finde en bedre og billigere forbindelse her: (Telestyrelsen) (Telestyrelsen) (bemærk i bunden af denne side er der en oversigt over meget billige alternativer visse steder i landet) Brugerens computer Det sidste led er brugerens computer. Vores anbefalinger til en computer, der giver en tilfredsstillende arbejdshastighed er følgende: Pentium PC med en 1Ghz processor eller kraftigere 512 MB RAM Mindst 50 MB plads på harddisken 1024x768 anbefales Minimum VGA/SVGA 256 farver Windows XP (SP2 anbefalet) Internet Explorer 5.5 eller nyere..net framework 1.1 En computer med en anden konfiguration vil også kunne bruges, men vær opmærksom på, at det kan være medvirkende til at DOFO er langsom. Andre forhold kan dog have betydning for arbejdshastigheden - eksempelvis mange programmer åbne på samme tid. osm DOF NYT - November/december\n16 Nyt om hjemmesider Aftenskoler med VuptiWeb Portal projektet "Din Lokale Aftenskole" Dejan Fontana Med DOFs VuptiWeb service har skolerne fået mulighed til omkostningsfrit at være synlige og tilgængelige. På disse sider præsenterer Dejan Fontana nogle af de skoler som har taget Vupti- Web i brug, og som på hver sin måde bidrager til folkeoplysningens eksistens også på Internettet. Af Dejan Fontana Din Lokale Aftenskole projekt startede som et fælles initiativ taget af lederne af fem jyske aftenskoler: Gjern Aftenskole, Ry Aftenskole, Brædstrupegnens aftenskole og Nørhald Aftenskole og DOF Them Aftenskole med Jesper C. Nielsen i spidsen. Formålet med dette projekt er at gøre disse skoler mere synlige i deres lokalområder ikke mindst i forbindelse med den kommende kommunesammenlægning. Det er ikke en ukendt bekymring, at de forholdsvis små skoler kan forvente mere konkurrence fra de større udbydere i de nye kommuner. Synlighed er derfor en af de afgørende faktorer, og dens betydning bliver muligvis endnu større efter den En vigtig del i denne synliggørelse var oprettelsen af en mindre aftenskoleportal, hvor disse fem skoler i fællesskabet kunne præsentere deres program. ITafdelingen i DOF tog udfordringen op og re-designede VuptiWeb, så systemet var i stand til at kombinere og vise katalogdata fra flere skoler på samme tid. Skolerne benyttede sig også af DOFs rabataftale med DanDomain og købte 4 domænenavne: dinlokaleaftenskole.dk, minlokaleaftenskole.dk, dinaftenskole.dk og minaftenskole.dk som i dag alle sammen peger samme sted: på VuptiWeb siden: "Din Lokale Aftenskole" - hjemmesiden er født med Top og Bund layout og al grafik og design er udarbejdet og implementeret af Them skolens leder Jesper C. Nielsen, som også er hjemmesidens webmaster. 16 DOF NYT - November/december 2006\n17 Nyt om hjemmesider Denne centralisering af indholds og layoutrelaterede opgaver hos en kompetent person med kendskab til både IT og aftenskole verdenen betyder en større effektivitet og en mere frekvent opdatering af hjemmesiden. At holde siden up to date er faktisk en af de vigtigste, men desværre også en af de mest tidskrævende opgaver. Besøgere forventer nemlig de mest aktuelle nyheder, de mest friske informationer og oplysninger som de ellers ikke kan finde i skolernes allerede udsendte trykte katalog. De forventer naturligvis at se de nyeste kurser, informationer om evt. aflysninger og øvrige akutte holdinformationer. At vedligeholde dette beboede stykke Cyberspace, som en hjemmeside i virkeligheden er, kræver dog en masse lyst, vilje og et godt overblik. Alt det må siges at kendetegne folk bag Din Lokale Aftenskole portalen og dens webmaster. Manuel opdatering af disse fem skolers kataloger ville dog være en uoverskuelig opgave. Det er også her DOFs IT ressourcer kommer skolerne til undsætning. Alle disse fem skoler bruger nemlig DO- FO til kursusadministration. Det betyder også, at alle deres i DOFO oprettede kurser, kategorier og kataloger kan vises på Internettet med et enkelt klik. På VuptiWeb har vi udviklet et simpelt interface, hvor webmasteren forholdsvis nemt kan vælge og tilføje de ønskede kataloger, kategorier og kurser fra alle involverede skoler. Evaluering af "Din Lokale Aftenskole" - projektet vil først ske i 2007, men allerede nu kan man konstatere, at dette projekt er noget unikt i aftenskoleverdenen og at det helt sikkert vil åbne døre for nogle nye tanker og publiceringsmåder. Her er der tale om en fælles aktion uden tab af integritet, om et godt samarbejde, hvor skolernes unikke og stærke identitet stadigvæk bevares. Selvom VuptiWeb er gratis, og selvom teknologien ikke er en begrænsning, så kræver portalprojekter af denne type et stærkt link mellem de enkelte skoler og et stor engagement fra initiativtagerne. Jesper C. Nielsen udfyldte begge roller på bedste vis, og fra DOFs side kunne vi bare læne os tilbage og observere Din Lokale Aftenskoles udvikling. Vi arbejder på at gøre VuptiWeb endnu bedre og hermed også dens portal funktionalitet - og vi glæder os til at se Din Lokale Aftenskole i 2007, i Cyberspace, og med nye hold, nye ideer og den samme gå på mod også i de nye store kommuner. Ønsker du oplysninger om dine muligheder for at benytte Vupti- Web, så kontakt Dejan Fontana, eller læs mere på DOF NYT - November/december\n18 Løst og fast Efterlysning: Hvem kan undvære "Kampen om Lyset?" Anne-Marie Sejer, aftenskoleleder i DOF Hovedstadens Oplysnings Forbund ønsker sig brændende et eksemplar af Ove Korsgaards bog "Kampen om lyset", der beskriver dansk voksenoplysning gennem 500 år. Hun synes der bør stå på et eksemplar på skolens boghylde. Hun har forgæves søgt bogen antikvarisk ad de bedste mulige kanaler, men det er ikke lykkedes af fremskaffe et eksemplar. Derfor prøver Anne-Marie nu ad denne vej. Kontakt venligst Anne-Marie Sejer på tlf , hvis du kan hjælpe. Selv forfatteren Ove Korsgaard er tomhændet, når det gælder om at skaffe "Kampen om Lyset". Foto: Robin K. Løst & fast DOF NYTs læsere er velkomne til at indsende bidrag til Løst & fast. Det kan være kommentarer til tidligere indlæg eller artikler, oplysning om mærkedage, nye ansigter i DOF, små aftenskolehistorier fra det virkelige liv, køb og salg, efterlysning af materialer, lærere eller gode ideer. Send en mail eller ring til Robin Kristiansen. 18 DOF NYT - November/december 2006\n19 Løst og fast Julekonkurrencen 2006 for DOF-NYTs læsere: Vind en julekurv I dette sidste nummer af DOF NYT i 2006 havde den gamle redacteur planlagt at skrive noget om en sag, der i lang tid har været meget debat om i hele kongeriget op til 1. januar Han havde skrevet ordet ned på sin computer, for hukommelsen er ikke, hvad den har været. Men nu der sket en katastrofe, for der kom en virusorm, der har byttet helt rundt på bogstaverne i det vigtige ord, så den gamle redacteur er helt forvirret, og farer rundt og snakker om makroner og -orm, og han er ekstra travl og bims, for der skal være julestue og housewarming i DOFs nye lokaler i Frederiksborggade 5 allerede tirsdag 12. december mel- lem 15 og 18, hvor der sikkert kommen en masse mennesker. Her er sidste års vinder af julekonkurrencen, daværende leder Nina fra Vejen. Nu beder han læserne (undtagen de ansatte i DOF) om hjælp. Hvis du kan hjælpe den gamle redacteur på vej, så indsend dit forslag til det rigtige ord pr. brev eller mail til DOF - Robin Kristiansen, Frederiksborggade 5, København K. - så det er fremme senest torsdag 14. december 2006, kl Efter lodtrækningen ved Notarius Umulius, vil vinderen få direkte besked inden jul. Her kommer de forbyttede bogstaver fra redacteurens huskeseddel: m a k r o n m o r u m f l e DOF NYT - November/december\n20 Hanne Bruus Andersen Administrationschef Telefon: SkoleKom: Hanne Bruus Andersen Fax: Adresse: DOF, Kongensgade 66, Odense C. Lars Eriksen Fuldmægtig Telefon: SkoleKom: Lars Rasmus Eriksen Fax: Adresse: DOF, Kongensgade 66, Odense C. Jytte Andersen Konsulent Telefon: SkoleKom: Jytte Andersen Fax: Adresse: DOF, Kongensgade 66, Odense C. Ole Steen Mortensen Konsulent Telefon: SkoleKom: Ole Steen Mortensen Fax: Adresse: Krabbesholm Alle Viby J Robin Kristiansen Konsulent Telefon: SkoleKom: Robin Kristiansen Fax: Adresse: Århusgade 108 E, København Ø. Finn Nevel Konsulent Telefon: SkoleKom: Finn Nevel Fax: Adresse: DOF, Skolegade 21 D, stuen 8600 Silkeborg Thit Aaris-Sørensen Konsulent Telefon: SkoleKom: Thit Aaris-Soerensen Fax: Adresse: Århusgade 108 E, København Ø. Knud Knudsen Konsulent Telefon: Skolekom: Knud Knudsen3 Fax: Adresse: Jens Kromanns Vej 9, 7000 Fredericia Dejan Fontana Konsulent Telefon: Skolekom: Dejan Fontana Fax: Adresse: Århusgade 108E, København Ø Per Søgaard Konsulent Telefon: Skolekom: Per Soegaard Nielsen Fax: Adresse: Århusgade 108E, 5. sal 2100 København Ø. Nina Fabricius Kontormedhjælper - timeløn Telefon: Skolekom: Nina Fabricius Fax: Adresse: Århusgade 108 E, 5. sal, 2100 København Ø. Landsformand Ingolf Christensen Ingemannsvej Herning Tlf Direktør Bodil Mørkøv Ullerup Chr.borg Ridebane København K Tlf Hovedkontor Kongensgade 66, Odense C Københavnsafdeling Frederiksborggade 5, København K. Århusafdeling Chr. Wærumsgade 10, kld Århus C. Telefon (omstilling til alle medarbejdere) Fax Odense København Hjemmeside Kontortid Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag EP-2000 supporttelefon DOFO supporttelefon Torben Holdt EDB-support på timebasis Telefon 1: Telefon 2: Adresse: Postboks Roskilde\nnyt Regionsmøder i DOF Nye lønsatser Julekurvens vinder Ramsø Aftenskole sø- ger leder Side 15 Side 5 Side 5 Side 14\nnyt Udgivet af Dansk Oplysnings Forbund Januar 2007 Årgang 13 Nummer 1 Regionsmøder i DOF Side 5 Nye lønsatser Side 5 Julekurvens vinder Side 14 Ramsø Aftenskole sø- ger leder Side 15 DOF NYT DOF NYT Medlemsblad\nnyt Resumé fra lands- styrelsesmøde Tilmelding nu til Lov og ledelse Vind en julekurv i DOF NYTs læser- konkurrence Side 6 Side 7 Side 18\nnyt Udgivet af Dansk Oplysnings Forbund Nov./dec. 2007 Årgang 13 Nummer 11/12 Resumé fra lands- styrelsesmøde Side 6 Tilmelding nu til Lov og ledelse Side 7 Vind en julekurv i DOF NYTs læser- konkurrence\nnyt Jeg stopper til september Ole Vigs besked til landsstyrelse og personale: Udgivet af Dansk Oplysnings Forbund Februar 2006 Årgang 12 Nummer 2\nnyt Udgivet af Dansk Oplysnings Forbund Februar 2006 Årgang 12 Nummer 2 Ole Vigs besked til landsstyrelse og personale: Jeg stopper til september Særnummer om landsstyrelsesmøde DOF NYT DOF NYT Særnummer\nnyt Royalt besøg DOFO - nyt Dalgas Skolens arrangement i Århus Festuge blev åbnet af Kronprinsesse Mary Se side 12\nnyt Udgivet af Dansk Oplysnings Forbund September 2005 Årgang 11 Nummer 9 Royalt besøg Dalgas Skolens arrangement i Århus Festuge blev åbnet af Kronprinsesse Mary Se side 12 DOFO - nyt Stor opdatering


Dansk Ejendomsmæglerforenings nyeste tendensundersøgelse viser, at hovedparten af landets ejendomsmæglere forventer uændrede boligpriser det kommende kvartal. Mæglerne ser et gran lysere på prisudviklingen, end de gjorde i sidste kvartal, men...\nBoligprispilen er mest af alt vandret\nDE’s seneste tendensundersøgelse viser, at ejerlejlighedsprispilen fortsat peger opad, mens både enfamiliehusprispilen og sommerhusprispilen er tæt på at være vandrette, hvor den første peger marginalt opad, og den anden peger...\nMæglerne ser særligt lyst på ejerlejlighedsmarkedet\nEn fjerdel af ejendomsmæglere vurderer, at priser på ejerlejligheder vil stige resten af året, mens kun en ud af ti forventer faldende priser. Det viser en ny tendensundersøgelse blandt landets...\nNy temperaturmåling på boligmarkedet viser, at sidste års usikkerhed er på retur. Hvor det for et halvt år siden var to ud af tre mæglere, der forventede lavere priser, er...\nLandets ejendomsmæglere deler sig i to store grupper på spørgsmålet om, hvordan boligpriserne vil udvikle sig det kommende kvartal. En stor gruppe tror, at priserne forbliver uændrede her i årets...\nDet er købernes boligmarked\nMere end halvdelen af landets ejendomsmæglere tror, at huspriserne vil falde yderligere i årets sidste kvartal, og cirka hver tredje forventer uændrede priser. Det viser en ny tendensundersøgelse fra Dansk...\npct. af landets ejendomsmæglere forventer faldende huspriser det kommende kvartal. Det viser en ny tendensundersøgelse blandt landets mæglere, der generelt har afdæmpede forventninger til boligmarkedet.60 pct. af landets ejendomsmæglere forventer...\nMæglerne: Det lysner ikke endnu\nHver fjerde ejendomsmægler forventer faldende huspriser det kommende kvartal, og kun 7 pct. tror, at der venter prisstigninger rundt om hjørnet. Det viser en ny tendensundersøgelse blandt landets mæglere, der...\nMæglerne: Store forskelle mellem land og by\nEt klart flertal af ejendomsmæglerne forventer uændrede huspriser, og 20 pct. regner med prisfald her i årets første kvartal. Det viser en ny tendensundersøgelse blandt landets ejendomsmæglere, der generelt har...


V/ Ulla Ipsen\nV/ Ulla Ipsen, Gyldengårdsvej 1, 3700 Rønne, tlf: 0045 56 99 00 96 - E-Mail - www.samolon.dk\nAfghan Hound & Chinese Crested\nLidt om mig & min familie\nJeg er gift med Preben, han har sin egen hund, en Sibirian Husky fra Canada. Vi bor på en lille landejendom ikke langt fra Almindingen.\nKøbte min første racehund 1980 en lille papillon da min daværende mand kun ville ha en lille hund. Entrede udstillingsringen første gang i 1982 og blev hurtigt bidt af sporten. Dernæst blev valget af hund Samojedhunden, en race som jeg også holdt meget af, og begyndte at opdrætte under kennelnavnet Samolon.\nDa tiden og avlen gjorde Samojeden til en hund med en del HD og andre fejl, og jeg i al den tid jeg har haft hund, har ønsket mig en Afghaner, besluttede jeg mig at vove springet i 1993. Mine børn var nu så store, at jeg kunne afse tiden til den store pelspleje, jeg var forberedt på jeg skulle få, når jeg anskaffede mig en så pelsfager hund.\nJeg har 4 børn. Den ældste Charlotte nu også "Bornholmer", hun er uddannet Hundefrisør og har sin egen Kerry Blue Terrier - Safira. Charlotte har udstillet meget som ung, som vil hellere nøjes med at kigge på nu.\nTim, min eneste søn, blev familiens første HHX Student i 2007. Han bor i Rønne og er startet i lære i efteråret 2007. Tim har altid ønsket sig en Riesenschnauzer.\nHeidi, den næst yngste. Gift med Jonas, de bor på en landejendom, hvor Heidi har både kaniner, Geder, Høns og 3 heste, hvor af den ene er en Shirehest. Sammen har de datteren Emeli fra 2005 og sønnen Theis fra sep.2007. Heidi har Kennel Hallemarken, opdræt af Bearded Collie's. Vi rejser gerne på udstilling sammen.\nSidste skud på stammen er Maiken. Maiken er HHX Studerende. Som Tim elsker Maiken hunde, vores ene Affer Kandi var hendes øjesten (Kandi er her desværre ikke mere). Hun ønsker sig en Yorkshire Terrier.\nUdover hunde har vi også fugle (Kanarier og Zebra Finker), 3 katte i stalden og 2 Chinchilaer.\nPreben og Jeg\nChili, Prebens hund fra Canada\nMin første Papillon Gustav\nEn af mine sidste Somojeder\nJason, Heidi's 1. Bearded\nMit Barnebarn Emeli og Tage\nMit 2. barnebarn Theis her i fælleslur med moster Lotte\nMeget savnede Kandi\nFørstefødte Chinunge :-)


Både stemningen og karakteren var i top, da anlægsstruktøreleverne Jonas Jensen fra Munck Havne & Anlæg og Kristian Sohnesen fra Munck Forsyningsledninger afsluttede deres uddannelse i denne uge. Begge elever opnåede et imponerede 10-tal for deres svendeprøve, hvilket udløste en flot bronzemedalje.\nSiden august 2016 har Jonas Jensen været i lære hos Munck Havne & Anlæg under formand Bjarne Rasmussen. Her har han prøvet kræfter med en lang række anlægsprojekter på Fyn - senest i forbindelse med renoveringen af rådhustorvet i Nyborg.\nKristian Sohnesen har været elev i Munck Forsyningsledningers afd. 650 siden 2016, hvor han ligeledes har været involveret i en lang række anlægsprojekter på Fyn.\nDe høster begge stor ros for deres indsats under uddannelsesforløbet, hvor de har udvist stor arbejdsomhed og engagement, hvilket har gjort det nemt at integrere dem på holdet.\n”Det kommer ikke bag på mig, at Jonas slutter af på denne måde. Jeg kender ham jo netop som en utrolig arbejdsom, præcis og dygtig anlægsstruktør, der kan sit håndværk” fortæller Bjarne Rasmussen, formand i Munck Havne & Anlæg.\n”Kristian har gennemført en EUX-uddannelse, hvilket betyder, at han også har bestået en gymnasial uddannelse i det samme forløb. Han er yderst grundig og vellidt, og det glæder mig meget, at han afslutter uddannelsesforløbet på denne måde” fortæller Henrik Ankjær Gregersen, afdelingschef i Munck Forsyningsledninger.\nBåde Jonas og Kristian har fremtiden på plads, eftersom begge er blevet fastansat samme sted som de blev udlært. Jonas fortsætter dermed som anlægsstruktør hos Munck Havne & Anlæg, med ambitioner om senere at videreuddanne sig som kloakmester, og tilsvarende fortsætter Kristian hos Munck Forsyningsledninger - afd. 650.\nEr du også interesseret i en fremtid hos Munck? Så læs mere om dine muligheder her.\nKristian Sohnesen (til venstre) og Jonas Jensen opnåede begge et flot 10-tal for deres svendeprøve.


Hvad ville du tage med på en øde ø? | Studenterpræsterne i Aarhus. AU, VIA & Navitas\nAf Ninni Schaldemose, februar 2021\nHvilke tre ting ville du tage med på en øde ø? Det er et spørgsmål, de fleste af os har mødt på et tidspunkt i vores liv. Det kan dukke op i alskens samtaler, fra skolegården og til jobsamtalen, fra første date og til gamle venners fødselsdage. Af en eller anden grund er det spørgsmål så eksistentielt, at det altid virker relevant.\nMin erfaring er, at svarene falder i to kategorier: Ting, der kan hjælpe dig til at overleve, og ting, der kan hjælpe dig med at holde det ensomme liv ud. Her under samfundets nedlukning – hvor langt de fleste af os heldigvis har mad og husly – bliver ensomheden for mange af os en udfordring, der kan mærkes, og jeg må konstatere, at mine tidligere, fiktive rygsække til den øde ø har indeholdt de helt forkerte ting.\nDet første, jeg i dag ville tage med på en øde ø, er et par gode sko. Og det har godt nok aldrig før stået på min liste! Men jeg er blevet klogere. På min daglige gåtur i det skønne vintervejr kan jeg se, det halve Århus gør som jeg og opprioriterer fysisk udfoldelse udenfor. Når vi ikke kan besøge hinanden eller tage på arbejde, er det lige til at blive skør af at sidde alene inden døre. Fast motion kan være med til at skabe en følelse af at have en hverdag, så dagene ikke bare flyder sammen.\nDen anden ting i min rygsæk er noget, der altid har stået på listen: en tyk bog. For midt i ensomheden er der en gave i at have tid til at fokusere. Hvad enten man udnytter tiden til at male huset, lære at spille klaver, eller endelig læse Shakespeares samlede værker, så er fordybelse et værn mod håbløshed. Og af de ting er bogen klart det mest praktiske på en øde ø.\nMin sidste ting ville være et klassisk eksempel på at snyde i legen: Jeg ville tage en ven med. Jo mere, vores sociale bobler mindskes, jo mere opdager jeg, hvor centralt det er for mit velbefindende at have nogen tilbage i nærheden. Et knus, et godmorgen, nogen at spise aftensmad med – det gør en verden til forskel.\nJeg er meget taknemmelig for, at jeg kan nøjes med det her lille eksperiment frem for den egentlige oplevelse af at være strandet alene. Og så længe, vi er isoleret fra hinanden, vil jeg holde fast i de ting, der gør livet bedre for mig. Hvilke ting vil du holde fast i?


Frækt på den sobre måde - Byliv | AOK\nByliv | 18/02/09\nFrækt på den sobre måde\nTo strippere laver en rockklub på Axeltorv. Byen trænger til mere rock, synes de - og til lidt mere sexet stemning, især midt i en finanskrisetid.\nDe snakker ikke udenom.\nSex er interessant.\nSå selvfølgelig er det en del af deres nye koncept for rockklubben Dina Jewel Rocks, som hver anden torsdag skal fylde lokalerne i kælderen på Axel Torv 3: Masser af musik, livebands, konkurrencer og så en sexet stemning - af og til med lidt strip, med sexede piger bag baren og en flok Dina Jewel Rocks-piger, som i små kostumer skal skabe god stemning.\n»Lidt lækker eye-candy«, siger den forhenværende stripper Louisa Nielsen, mens pornomodel, stripper og kunstmaler Dina Jewel alias Nanna Grønnevik nikker:\n»Alle kan lide at se på flotte piger, sådan er det bare. Er pigerne her, kommer drengene. Og nu er jeg jo biseksuel, så jeg kan også godt lide at se på dem,« siger hun.\nDe to veninder kender hinanden godt.\n»Vi har vel arbejdet tættere sammen end de fleste veninder,« siger Louisa Nielsen.\nDe to har lavet stripshow sammen, siden de var 18-19 år gamle. Det er 14 år siden. I mellemtiden har Dina Jewel også lavet pornofilm.\n»Men det har jeg ikke, jeg var stripper, nu er jeg mor,« siger Louise en grålig formiddag i rummet på Axeltorv. Her gøres rent efter weekendens fester, neonlyset er skarpt i loftet, en pige vasker gulv i gangen ved toiletterne.\nNanna Grønnevik ryger Mistral, mens hun langsomt vågner efter »en lang nats arbejde, jeg vidste godt, at det ville blive sent,« siger hun. Langt sort hår sat op i en hestehale. Gnistrende lilla negle. Hun taler i korte sætninger. Griner meget. Og ser bestemt ud. Louisa Nielsen med det røde hår er mildere og mindre kategorisk.\n»Vi er jo to primadonnaer, der skal lære at arbejde sammen,« siger Nanna Grønnevik.\n»Og Nanna er ikke god til kompromiser, det har jeg til gengæld lært, fordi jeg har fået et barn,« siger Louisa Nielsen.\n»Vi kan være uenige om småting, om hvordan nogle billeder skal se ud,« siger Nanna Grønnevik:\nOg tilføjer fnisende:\nGrundlæggende er de nu ikke uenige.\nKøbenhavn mangler en rockklub, hvor man kan høre livemusik fra mindre bands. Fra indie til hård metal. Et sted, hvor man kan mødes, hænge ud med sine venner, drikke sig fuld, flirte og lytte. Ikke et koncertsted, men heller ikke pladebaseret. En lyttelounge. Tilsat en sexet stemning:\n»Alle interesserer sig jo for sex,« siger Nanna:\n»Lad os ikke benægte det.«\nSå Dina Jewel Rocks vil udover musik også byde på sexet underholdning, der kunne være konkurrencer hvor mænd kan vinde sexet undertøj »ikke lak og læder, men gode ting i ordentlig kvalitet, det er jo ikke en fetischklub, men folk i lak og læder må da gerne komme, endelig« eller strip, og pigerne i baren vil være iført tøj, der ikke passer i en søndagsskole:\n»Det bliver ikke sådan noget med silikonepatter over det hele, men måske en corsage hvor armene og skuldrene jo er frie, det er lidt frækt, og så en kort nederdel. Lidt som Hooters,« siger hun.\nDer kommer også til at være en gruppe piger, som fast besøger klubben, og som mod betalt indgang og fri bar skal have korte kjoler på.\n»Det er ikke billige ludere, overhovedet ikke. Det er ikke den slags. Bare søde, frække piger, som kommer og fester her og skaber en god stemning,« siger hun.\nLouisa Nielsen nikker:\n»Vores motto er sex, druk og rock’n’roll. Der er jo en grund til at det hedder sådan, det hænger sammen. Altså vi er bare ikke så meget til drugs, men nogle branderter kommer vi nok til at se,« siger hun og griner;\n»Det skal være frækt, men på den sobre måde. Piger skal ikke være bekymrede for at komme her. Det kan godt være, at der er lidt strip, men det er jo altså kun 10-15 minutter på en hel aften,« siger Nanna Grønnevik.\nEr I ikke bange for at forarge nogen?\n»Jeg skal vist slå nogen ihjel på en meget forfærdelig måde, hvis jeg skal forarge nogen mere, end jeg gjorde, da jeg lavede film,« siger Nanna Grønnevik.\n»Nej da, det bliver bare fedt.«\nDe glæder sig til at åbne klubben. Også selvom verden, når man træder ud af kælderens mørke, skriger på finanskrise og nedgangstider:\n»Det er det perfekte tidspunkt at åbne en ny klub på. Folk trænger til at komme ud. Vi har brug for at feste os gennem krisen, og byen mangler altså en ny rockklub,« siger Louise Nielsen:\n»I de her tider har folk mindre dårlig samvittighed over at bruge 500 kr. på en tur i byen end på at købe en trøje.«\nDe to lægger blidt ud med en klub hver anden torsdag. Men drømmene er store:\n»The sky is the limit,« siger Louisa Nielsen.\n»Vi håber, at vi kan gøre det her til et koncept, som kan udbredes til andre byer i hele verden. Dina Jewel Rocks i London eller New York. Lidt lissom den der hvide fest i parken,« siger hun.\nNanna Grønnevik ryster på hovedet:\n»Ej ikke den hvide fest, den var skod. Koreografien var helt håbløs.«\n»Men lige så stort. Vi vil gerne fylde Parken med Dina Jewel Rocks. Det kunne da være sejt. Skyerne, det er grænsen, ikke?«\nHvad: Dina Jewel Rocks\nHvor: Axeltorv 3, 1609 Kbh V\nHvornår: Hver anden torsdag, første gang 26. februar kl. 20\nHvordan: Billetter via glubbin.dk eller i døren, pris 100 kr.


Energirapport 2013 for Syddjurs Kommune - PDF\nDownload "Energirapport 2013 for Syddjurs Kommune"\nSara Cecilie Olesen\n1 Energirapport 2013 for Syddjurs Kommune\n2 Grønne varmepumper i grøn daginstitution Børnenes Gård i Basballe har nedlagt oliefyret til fordel for to energirigtige varmepumper. Det passer perfekt med institutionens ønske om at være grøn og miljørigtig. Røde kinder, farvestrålende flyverdragter og huer i alle kulører. Selv om marts vinden blæser iskold over Mols Bjerge, futter børnene fornøjede rundt på små cykler på legepladsen ved Børnenes Gård i Basballe. Inde i den hvidkalkede gård er der til gengæld hverken brug for halstørklæder eller flyverdragter. Det sørger to helt nye varmepumper for. Pumperne har i 2013 afløst et oliefyr, der både var dyrt i drift og dårligt for miljøet, og det glæder daginstitutionsleder Jette Kristensen. Børnenes Gård ligger i et helt fantastisk område med Nationalpark Mols Bjerge lige uden for døren, så vi har en forpligtigelse til at passe godt på miljøet. Jeg kunne blive helt dårlig i vintersæsonen, når endnu en oliebil dukkede op med olie til det gamle oliefyr, smiler hun. To varmepumper Det nye varmeanlæg på Børnenes Gård består af en buffertank og en vandvarmer inde i huset og to kompressorer udenfor. Kort fortalt bliver varmen i udeluften overført til et kølemiddel, som bliver komprimeret op til en temperatur på godt 100 grader i de to kompressorer. Herefter fordeler varmepumperne varmen til brugsvandet og gulvvarmen i huset. Anlægget bliver delvist drevet af el fra et solcelleanlæg på gårdens tag. Anlægget kører med to varmepumper, og det kobler automatisk den ene fra i sommersæsonen, når der ikke er brug for så meget energi. Det betyder, at det samlede forbrug bliver betydeligt mindre, forklarer afdelingsleder Lars Stenfeldt Hansen fra Holmriis Energi, der har leveret anlægget.\n3 Børnenes Gård Skift fra oliefyr til varmepumper Samlet investering: kr. Samlet besparelse pr. år, estimat: kr. / 6 ton CO2 Sund mad og økologi er en del af hverdagen på Børnenes Gård. Nu er også varmeanlægget miljørigtigt.\n4 Han pointerer, at det er vigtigt, at et varmepumpeanlæg har den rigtige størrelse. Er anlægget for stort, vil det køre ujævnt med mange stop, og er det for lille, vil det ikke kunne dække varmebehovet i lokalerne. Sund mad og økologi Børnenes Gård i Basballe er en integreret institution med plads til 10 vuggestuebørn og 30 børnehavebørn. Jette Kristensen ser en lige linje fra det pædagogiske arbejde med børnene til det miljørigtige varmeanlæg. Vi lærer børnene, at de skal passe godt på naturen. Vi vægter sund mad og økologi højt, og vi har små køkkenhaver, hvor vi dyrker vores egne gulerødder og kartofler. Når vi hver dag arbejder med miljø og natur, er det dejligt, at vi nu også kan varme vores lokaler op på en miljørigtig måde. Farvel til det gamle oliefyr og goddag til et helt nyt luft-til-vand varmeanlæg.\n5 Energiprojekter i Syddjurs Kommune i projekter i alt 7 skoler solcelleanlæg Rådhuset i Ebeltoft solcelleanlæg Molsskolen ydervæg efterisoleret Ebeltoft Skole (Toftevangsskolen) tag efterisoleret Rosmus Skole, Kolind Skole og Ebeltoft Skole belysning Svømmehallen i Ebeltoft belysning Børnenes Gård og Kolind Ungdomsskole varmepumper\n6 Et vågent øje med varmeforbruget Med EnergyTrim kan de danske kommuner optimere deres varmeanlæg og spare på energiregningen. Det handler kort sagt om at holde et vågent øje med forbruget og justere anlægget, så det kører optimalt. Det benytter Syddjurs Kommune sig af. Serviceteknikere fra Danfoss tjekker varmeanlægget grundigt igennem, justerer det og påpeger, hvis der er defekte eller nedslidte komponenter. Ønsker kommunen at følge anbefalinger om udskiftning af komponenter, kan kommunens sædvanlige vvs-installatør stå for opgaven. Flere gange om året vender serviceteknikerne tilbage til de kommunale bygninger for at følge udviklingen i forbruget og give varmeanlæggene et eftersyn. Lederen på stedet informerer om oplevelser med driften, og serviceteknikerne indstiller anlægget, så komforten i lokalerne er i orden. Syddjurs Kommune har gennemført EnergyTrim i 15 af kommunens ejendomme.\n7 CO 2 -reduktioner Syddjurs Kommune har i 2013 reduceret CO2-udledningen fra kommunens ejendomme med cirka 1 % sammenlignet med året før. Der er fra Energipuljen i 2013 iværksat projekter, der svarer til en forventet CO2-reduktion på omkring 149 ton i de kommende år. Det svarer til 6,5 % af den samlede CO2- udledning fra de kommunale ejendomme i Vi har i perioden fra 2010 til og med 2013 reduceret udledningen af CO 2 med 6,4 % eller i gennemsnit 1,6 % pr. år. Elforbruget bidrager langt mest til CO2-udledningen. Fra og med 2013 har vi derfor investeret i solcelleanlæg, der skal nedbringe det årlige indkøb af el fra el-nettet og dermed også nedbringe udledningen af CO2. Varme tal om projekterne Samlet investering fra energipuljen på kr. Samlet økonomisk gevinst i 2013 på kr. Samlet CO 2 -besparelse på 149 ton pr. år Samlet tilbagebetalingstid på cirka 12 år\n8 Et halvt tag fyldt med solceller På Molsskolen erstatter et nyt solcelleanlæg en traditionel tagbelægning af tegl. Det gør det muligt at integrere solcellerne fuldstændigt i tagfladen. 3 solceller i højden og 46 i længden. Det giver i alt 138 solceller, og det er præcist det antal, der nu ligger og soler sig på den sydvendte side af taget på en af Mols skolens bygninger. Det nye solcelleanlæg dækker hele bygningens tagflade mod syd og afløser en traditionel tagbelægning af tegl. Et nyt undertag blev etableret i samme arbejdsgang, og det er konstrueret, så der sikres god ventilation under solcellerne. Det er nemlig vigtigt, hvis anlægget skal køre optimalt. Solcelleanlægget sørger for billig og miljørigtig el på skolen, hvis ældste bygninger er fra Serviceleder på skolen, Kjeld Nielsen, er glad for kommunens tiltag med at gøre skoler og daginstitutioner mere energirigtige. Jeg er selv lystfisker og vægter en ren natur højt. Det er nødvendigt, at vi har hånd i hanke med miljøet, og det er godt, at kommunen viser vejen med energirigtige løsninger i de kommunale bygninger. Følg med på skærmen Det er vigtigt, at også eleverne bliver bevidste om miljørigtig adfærd, fortæller Kjeld Nielsen. Vi har monteret en computerskærm tæt på skolens indgang, hvor eleverne hver dag kan følge med i, hvor meget energi solcellerne producerer. Børnene er altid nysgerrige, når der sker noget nyt på skolen, så jeg forventer, de får stor fornøjelse af informationerne på skærmen. Det er også et fint redskab, når klasserne har emnearbejder om miljø.\n9 Molsskolen Solcelleanlæg, isolering ydervægge, varmtvandsbeholder Samlet investering: kr. Samlet besparelse pr. år, estimat: kr. /35 ton CO2 138 solceller på taget sørger for billig og miljørigtig el på Molsskolen.\n10 Målsætning Målet med energispareind satsen i Syddjurs Kommune er at reducere forbruget af el, vand og varme med 2 procent om året frem til 2025, hvilket svarer til den aftale, der er indgået med Danmarks Naturfredningsforening. Hvem er med? Denne energirapport gælder for bygninger og anlæg, der ejes, drives og finansieres af Syddjurs Kommune og omfatter: Administrationsbygninger, skoler og sfo er, juniorklubber og ungdomsskoler, daginstitutioner, legestuer og dagplejehuse, biblioteker, fritids- og idrætsfaciliteter, familie- og ungdomshuse, ældre- og genoptræningscentre, offentlige toiletter og busterminaler, museer, kulturhuse og andre bygninger til kulturelle formål. Der er ikke medregnet driftsbygninger, der er indtægtsdækket, som for eksempel renseanlæg, vandværker, materielgårde og udlejningsbygninger.\n11 Energiprojekter Der investeres primært i energiforbedringer i forbindelse med nedbrud, ombygninger, nybygninger og løbende vedligeholdelse. Der er dog områder, hvor det er oplagt at foretage investeringer, der alene vedrører energiforbedringer. Her tænkes især på optimering af tekniske anlæg. Alle projekter kortlægges og prioriteres løbende af Team Ejendomme i samarbejde med institutioner og serviceledere. Alt til- og nybyggeri udføres som minimum i Energiklasse Energimærkning Alle kommunale bygninger skal have gyldige energimærker. Under hensyn til lokale forhold investeres i energibesparelser, som er nævnt i energimærkerne, hvis tilbagebetalingstiden er under 5 år. (Lovpligtig aftale mellem KL og Energi- og Transportministeriet). Energistyrer I Team Ejendomme er der ansat en energistyrer, der styrer og gennemfører konkrete energispareprojekter i tæt samarbejde med institutioner, entreprenører, håndværkere, arkitekter og konstruktører i Team Ejendomme. Netværk Netværket af serviceledere og teknisk personale TEK-NET Syddjurs fortsætter. Der afholdes møde en gang om året. Formålet er at udveksle erfaringer og orientere om nye energiteknologier. Finansiering Investeringerne finansieres ved den automatiske låneadgang til energibesparende foranstaltninger. Tilbagebetalingen sker ved en reduktion i energibudgetterne, der svarer til tilbagebetalingstiden for de enkelte projekter.\n12 Tjek forbruget hver uge Energykey hedder systemet, der giver lederne af kommunens institutioner mulighed for at følge forbruget af el, vand og varme nøje. Systemet overvåger løbende, om budgetterne bliver overholdt og kommer med en alarm, hvis forbruget løber løbsk. Helt konkret er Energykey et skærmbillede på computeren med røde og grå søjler for henholdsvis budget og forbrug. Hvis alarmen melder fejl, kan man med det samme se både fejltidspunktet og årsagen til alarmen. Systemet er let og enkelt at anvende for lederne. Man logger blot på computeren med sit kodeord og har med det samme adgang til alle informationer om forbruget af el, vand og varme. Energistyrer i Team Ejendomme, Jens Jørgen Nøhr Nielsen, opfordrer lederne til at klikke ind på Energykey og tjekke forbruget mindst en gang om ugen.\n13 Klap i hænderne giver lys på skolen Nye sensorer til lyset på Kolind Centralskole reagerer på lyd. Det giver en mindre elregning og mere komfort end de traditionelle bevægelsessensorer. Et tryk på et dørhåndtag og et skridt på gulvet tænder lyset på gangene i Kolind Centralskole. Sensorerne til lyset er nemlig små mikrofoner, der reagerer på lyd. Det har flere fordele frem for sensorer, der reagerer på bevægelse i rummet, forklarer serviceleder Niels Abrahamsen. De tidligere bevægelsessensorer reagerede kun, når du var inden for et bestemt område i lokalet. De nye sensorer reagerer, uanset hvor du opholder dig i lokalet, og det giver selvsagt mere komfort for brugerne. Det betyder også, at vi kan klare os med langt færre sensorer end før. Justeres til lokalet De såkaldte akustiske sensorer kan indstilles, så de passer præcist til, hvad lokalet bliver brugt til. På gangarealer er det forholdsvis nemt, fordi der altid er lidt støj, når mennesker er på vej fra ét sted til et andet. Men servicelederen ser muligheder i de nye sensorer også i lokaler, hvor der normalt er forholdsvis stille. Sensorerne kan justeres til at reagere på meget lav lyd. Det kunne være sjovt at prøve dem på skolebiblioteket, hvor blot det at man bladrer i en bog, kan holde lyset tændt. Fungerer perfekt De akustiske sensorer er mere præcise end de gamle, og de tænder ikke i tide og utide. Det giver en mindre elregning, men også en mere tilfreds serviceleder. Tidligere fik jeg af og til opkald derhjemme fra folk i byen, der lige ville fortælle, at lyset stod tændt på skolen. Det gør jeg ikke mere, så jeg er på alle måder glad for de nye sensorer.\n14 Kolind Centralskole Akustisk styring af ganglys og solcelleanlæg Samlet investering: kr. Samlet besparelse pr. år, estimat: kr. /10 ton CO2 Skridt på gulvet tænder lyset på gangen i Kolind Centralskole.\n15 Energiprojekter de kommende år Byrådet har vedtaget en anlægsbevilling på 35 mio. kr. til energiprojekter i perioden fra 2014 til Anlægsbevillingen bliver i 2014 brugt til etablering af CTS energistyringsanlæg, automatik og generel energirenovering. Projekterne prioriteres efter resultaterne af de bygningsscreeninger, som Team Ejendomme løbende foretager med henblik på energirenovering. Prioriteringen bliver sammenholdt med ønsker fra institutionerne og Team Ejendommes strategi for arbejdet med energirenovering i Syddjurs Kommune. Planlagte projekter CTS energistyring, automatik og generel energirenovering Energitiltag på kulturområdet Energibesparende bygningsrenoveringer og alternative energikilder 1 mio. kr. 2 mio. kr. 32 mio. kr.\n16 04/ Hovedgaden Rønde tlf


Online lotteri uden vedhæftede filer\nTegn penge online gratis\nLæsning 3 min Visninger 25\nTjen penge på gratis lotterier uden billetter\nKonkurrencer med pengepræmier\nI beskrivelserne af nogle websteder talte vi om, hvor meget kan du få for at tiltrække henvisninger. Dette er rigtige penge på gratis lotterier, som du ikke har brug for billetter og held med. Via tilknyttede programmer er det muligt at skabe en passiv profitkilde, du behøver kun at finde en masse lotterielskere.\nSå de bestræbelser ikke er forgæves, vælg kun dokumenterede og stabile steder. Du vil modtage procentdelen af gevinster eller indskud for livet, ud over, på nogle websteder er henvisningssystemer flere niveauer, dvs.. penge vil komme og siden, hvem vil dine henvisninger invitere.\nDu kan komme i gang med personlige anbefalinger og sociale medier. Prøv at vinde nogle anstændige penge, og del derefter din indtjening på Internettet uden investeringer i lotterier. På denne måde, du går sammen, du vil være i stand til at modtage gevinster, og der vil være periodiseringer for tilknyttede programmer.\nJeg råder dig til at besøge de følgende sider:\nTjen penge på Android-appsTjen penge på videoerTip til de fremtidige rige\nForskellige websteder og fora afholder konstant konkurrencer, det vigtigste er at finde dem. Opgaver kan være meget forskellige - gæt gåden, rebus, gætte resultatet af kampen, skriv den første kommentar til artiklen osv..\nDen mest populære kommentatorkonkurrence - du er nødt til at efterlade flere kommentarer på et bestemt sted, end andre brugere, eller gå ind i top tre. Partituren vises normalt på hjemmesiden i afsnittet "Topkommentarer" (se eksempel på sidepanelet). Betingelser, pengepræmier, varighed bestemmes af webstedsadministratoren. Hver gang du skal studere reglerne nøje, for ikke at spilde tid. Men oftere end ikke er de de samme:\nSkriv kun udvidede kommentarer, ikke bare "tak for artiklen".\nKommentarer til emnet for artiklen.\nResultaterne er opsummeret i slutningen af måneden.\nI en artikel om forskellige typer konkurrencer har jeg beskrevet den omtrentlige taktik for at vinde. Hvis du nærmer dig dette spørgsmål klogt og "arbejder" med flere steder på én gang, i slutningen af måneden kan du få en god fortjeneste.\nDen nemmeste måde at få penge uden investering er at deltage i det gratis win-win-lotteri Social chance. For at deltage skal du bare tilmelde dig, vælg en række numre og tryk på "play".\nBekræftet - bliver betalt! Jeg har personligt trukket penge flere gange, vandt små beløb (maksimum 1 rubel), Jeg så gevinster blandt mine henvisninger 10 rubler. Webstedet forbliver i sort, selv når det lønner sig, fordi han modtager penge fra salg af reklamepladser: højt fremmøde + forbud mod brug af AdBlock.\nIndtægterne fra dette websted er sparsomme, men uden nogen investering kan du få en lille gevinst. Betal fra 50 rubler. Faktisk er dette den eneste måde at vinde med sikkerhed..\nUdenlandske online casinoer til russiske spillere