Den, som ikke får information kan ikke tage ansvar, den, som får information kan ikke undgå at tage ansvar - PDF\nDen, som ikke får information kan ikke tage ansvar, den, som får information kan ikke undgå at tage ansvar\nDownload "Den, som ikke får information kan ikke tage ansvar, den, som får information kan ikke undgå at tage ansvar"\n1 Den, som ikke får information kan ikke tage ansvar, den, som får information kan ikke undgå at tage ansvar (Citat af Janne Carlzon) Kommunikationsgruppen, Alfa Laval, 2005 Denne opgave er udarbejdet af Christina Fuglsang Nissen, 5. semester, SDU Kolding. Januar\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. INDLEDNING PROBLEMFORMULERING 2 2. ALFA LAVAL KOLDING A/S BAGGRUNDEN FOR VIRKSOMHEDENS KOMMUNIKATIONSPROJEKT MINE ARBEJDSOMRÅDER 4 3. INTERN VIRKSOMHEDSKOMMUNIKATION HVAD ER KOMMUNIKATION? ER KOMMUNIKATION VIGTIG? INTERN KOMMUNIKATION PERSONALEBLADET HVORFOR SKAL MAN LAVE ET PERSONALEBLAD HVAD SKAL ET PERSONALEBLAD INDEHOLDE INSIDE KOLDING ET PERSONALEBLAD I UDVIKLING SPROGBRUG I PERSONALEBLADET AFSLUTNING 21 LITTERATURLISTE 23 BILAG 1 24 BILAG 2 34 BILAG 3 39 VEDLAGT: UDTALELSE FRA HR-MANAGER ULLA POULSEN 1\n3 1. INDLEDNING Da jeg først begyndte at tænke på at finde en praktikplads til mit 5. semester, forestillede jeg mig noget i retning af to måneder på et forlag eller bag katederet på et gymnasium. Havde der på daværende tidspunkt været nogen, der havde foreslået, at jeg skulle arbejde som kommunikationsmedarbejder i en multinational virksomhed, ville jeg være løbet skrigende bort, for hvad ved en danskstuderende om kommunikation?! En stor del, har jeg senere hen fundet ud af. Gennem min praktikperiode hos Alfa Laval i Kolding (herefter omtalt som AL) har det vist sig, at den bagage, som jeg har fået gennem min tid som danskstuderende, har været uundværlig. Selvom mit kendskab til en virksomheds interne kommunikationsstruktur var minimal, var mine sproglige kompetencer, evnen til at sætte mig ind i nyt stof, en stor lyst til at arbejde med kommunikation og bevise, at danskstuderende kan andet end at analysere digte måske de bedste kvalifikationer, som jeg kunne bringe med mig. 1.1 PROBLEMFORMULERING Jeg vil indlede afsnit to med en virksomhedsbeskrivelse, hvor jeg kort vil redegøre for Alfa Lavals opbygning og dens plads i en stor koncern. Herunder vil jeg komme ind på årsagen til, at virksomheden i første omgang efterspurgte en kommunikationspraktikant samt mine arbejdsområder i praktikperioden. I afsnit tre vil jeg foretage en analyse af vigtigheden af intern kommunikation i en virksomhed. Jeg vil diskutere dette emne med udgangspunkt i forskellige teoretiske opfattelser af vigtigheden af kommunikation kombineret med mine egne empiriske observationer på AL. Herunder vil jeg komme ind på en undersøgelse som Nordisk Kommunikation har lavet. Til slut vil jeg se på, hvem der har ansvaret for en virksomheds interne kommunikation. I opgavens fjerde afsnit vil jeg give en kort introduktion til nogle af de overvejelser, man skal gøre, inden man laver et personaleblad, samt hvordan man bedst kommer i gang. Jeg vil herefter beskrive, hvordan jeg i min praktikperiode arbejdede med at optimere og tilpasse personalebladet på AL for at vise, hvilke redskaber man kan anvende, når man arbejder med at forbedre et allerede eksisterende personaleblad, så det lever op til medarbejdernes krav og forventninger. I afsnittet vil jeg ligeledes give mit bud på hvilke sproglige områder, man kan fokusere på, når man skal skrive en tekst til et personaleblad. Her har jeg taget udgangspunkt i Henrik Galberg Jacobsens 10 sprogbud til, hvordan man skriver en god tekst. Jeg vil i den forbindelse inddrage teksteksempler fra artikler fra AL s personaleblad, Inside Kolding. 2\n4 2. ALFA LAVAL KOLDING A/S Alfa Laval Kolding A/S blev startet i 1950 af en ung ingeniør ved navn Lavrids Knudsen og hed dengang Lavrids Knudsens Maskinfabrik (LKM). Ved virksomhedens opstart var der kun ansat to svende og to lærlinge. Foretagendet startede som et reparationsværksted og var underleverandør til andre virksomheder, men udviklede sig gennem 1950 erne og 60 erne til at have eget produktionsprogram og mange ansatte. Herefter voksede virksomheden støt, og der er nu omkring 500 ansatte på Kolding Siten 1. I 1970 blev firmaet lavet om til et aktieselskab og fik den svenske koncern Alfa Laval som medindehaver, og fra 1975 stod denne som ejer af alle LKM s aktier. På Kolding Siten er der som nævnt ansat omkring 500 medarbejdere. Ca. 300 af disse arbejder i produktionen, mens de resterende 200 arbejder i forskellige afdelinger såsom salg, logistik, økonomi, HR, produktudvikling, intern service, IT osv. AL er en af Sveriges ældste virksomheder, og har sit hovedsæde i Lund. Den blev stiftet i 1883 af Gustaf de Laval og har siden 1991 været en selvstændig del af Tetra Laval. Virksomheden har afdelinger i over 50 lande og har på verdensplan mere end ansatte, der dækker over 100 forskellige markeder, og er en af verdens førende leverandører til væskehåndtering, separering og varmeveksling 2. AL er opbygget som en klassisk matrix virksomhed. Det er en virksomhed, hvor man arbejder med to forskellige inddelinger af funktionerne. F.eks. arbejder man på den ene led med en almindelig inddeling i salg, marketing, produktion og økonomi, og på den anden led har man også nogle funktioner, som arbejder på tværs af disse afdelinger det vil typisk være en inddeling i projektafdeling, udviklingsafdeling m.v. Herved kan en medarbejder i én sammenhæng referere til f.eks. salgschefen og i en anden sammenhæng til en projektleder. Fordelen ved en matrix-organisation er, at den fremmer samarbejdet mellem medarbejdere og hindrer, at hver enkelt afdeling kun kommunikerer og samarbejder internt 3. Denne virksomhedsopdeling viste sig ligeledes fordelagtig for det kommunikationsprojekt, som jeg deltog i. Projektgruppen bestod nemlig af personer fra flere forskellige afdelinger i virksomheden, som alle oplevede den interne kommunikation på vidt forskellige måder. (Mere om kommunikationsprojektet i næste afsnit). 1 Hver afdeling af AL kaldes for en Site, der er det engelske ord for afdeling. Afdelingen i Kolding omtales derfor i daglig tale som Kolding Siten eller blot Siten 2 Alle oplysninger om ALs historie er hentet fra virksomhedens hjemmeside, ALround, under History 3 Definitionen på en matrix virksomhed er baseret på udtalelser fra ansatte på AL, og stemmer derfor ikke nødvendigvis overens med andre definitioner af begrebet 3\n5 2.1 BAGGRUNDEN FOR VIRKSOMHEDENS KOMMUNIKATIONSPROJEKT I 2003 påbegyndte ledelsen et HR - projekt, der påviste en del problemstillinger i forbindelse virksomhedens interne kommunikationsstruktur. HR - afdelingen kontaktede hovedsædet i Lund for at få hjælp til at lave en struktureret plan for, hvad den interne kommunikation i Kolding skulle omhandle, hvilke midler man skulle bruge hertil, samt hvordan man i fremtiden kunne holde fokus på den interne kommunikation. Der blev i den forbindelse nedsat en projektgruppe, der bestod af ansatte, som repræsenterede de mange forskellige afdelinger i virksomheden. Denne gruppe fik gennem spørgeskemaundersøgelser og erfaringer fra andre AL Sites fastlagt nogle problem/forbedringsområder: Personalebladet, Inside Kolding, intranettet, der kaldes ALround, hvor mange af de forskelligt Sites har deres egen side, kendt som Local Web, der for kolding Sitens vedkommende blandt andet indeholde indeholder Kolding News og Kolding A-AA. To andre problemområdet samt mødekulturen og de 16 opslagstavler på Siten. Da disse forbedringspunkter var blevet blotlagte, blev projektet lagt på is, da der manglede tid og ressourcer til at føre virksomhedens gode ideer og intentioner ud i livet. De tre ildsjæle, som projektgruppen søgte efter blandt deres kollegaer, meldte sig heller aldrig. I foråret 2005 begyndte virksomheden at søge efter en praktikant, der kunne fungere som sparringspartner for projektgruppen samt være medvirkende til at kickstarte projektet igen. Der blev fundet ni ansatte fra forskellige afdelinger, der skulle fungere som kommunikationskoordinatorer, men disse fik kun tildelt to timer ugentlig til at arbejde med kommunikationsprojektet og manglede derfor en, der kunne sidde fuldtids med projektet og samle alle trådene. Det blev så min opgave! 2.2 MINE ARBEJDSOMRÅDER På sin vis var vi alle ti i projektgruppen novicer. Der var ingen af os, der tidligere havde arbejdet målrettet med kommunikation, så under hele forløbet var vi nødt til at trække på hinandens viden og erfaringer for, at projektet skulle lykkes. Det vigtigste, jeg bidrog med, var at se på virksomheden med friske øjne samtidig med, at jeg havde den fornødne tid til at arbejde koncentreret og målrettet med projektet. Jeg havde ligeledes lysten til at gøre en forskel og sætte mit aftryk på den interne kommunikationsstruktur, inden jeg forlod virksomheden. Det første, jeg gjorde, da jeg startede min i praktik, var at lave et skema over virksomhedens identificerede problemer, forslag til forbedringer, hvilke kommunikationskanaler der skulle anvendes, aktiviteter/anbefalinger til løsning, samt hvem der var ansvarlig for udførelse, og en dato for hvornår opgaverne skulle være løst 4. Oversigten blev delt ud til alle medlemmer af gruppen, og vi 4 Se bilag 1.: Identificerede problemer og anbefalinger 4\n6 udvalgt derefter de to fokusområder, vi ville beskæftige os med: Medarbejderavisen, Inside Kolding, og virksomhedens intranet, Local Web. Min rolle i gruppen var at samle alle trådene i projektet samt sørge for, at den ene gruppe vidste, hvad den anden lavede, og at de kommunikationskoordinatorer, der ikke kunne komme til møderne, alligevel blev holdt opdateret. Det betød, at jeg i forbindelse med de ugentlige fællesmøder samt møderne i henholdsvis Inside Kolding-gruppen og Local Web-gruppen udsendte mødeindkaldelser, lavede mødeagendaer og skrev referater. Især mødeagendaer og referater anvendes ikke i forbindelse med mange af de afholdte møder i virksomheden. Derfor forsøgte vi i kommunikationsgruppen at gå foran med et godt eksempel og sørge for, at disse formalier var i orden ved vores møder. De 10 kommunikationskoordinatorer blev inddelt i to mindre grupper; den ene gruppe arbejdede med at optimere Inside Kolding, mens den anden koncentrerede sig om Local Web og Kolding News. I Local Web-gruppen lå ligeledes opgaven med at optimere brugen af de 16 opslagstavler, der er på Siten og frem for alt få ryddet op på tavlerne og lavet klare retningslinier for brugen af dem. I forbindelse med Inside Kolding ytrede flere ansatte ønske om mere information på tværs af afdelingerne. Derfor bestræbte vi os i redaktionsudvalget på at få skrevet flere artikler med en bredere informationsspredning, end der tidligere havde været i avisen samt skrive mere firmasport og lave en konkurrence. Jeg fik til opgave at skrive fire artikler til det seneste nummer af avisen 5, læse korrektur på alle artiklerne til bladet samt samarbejde med trykkeriet for at være sikker på, at vi fik det ønskede layout. Det var utroligt spændende at arbejde med medarbejderavisen, for der kunne jeg bruge de sproglige og analytiske redskaber, jeg har fået gennem undervisningen. Især fagene tekstanalyse og fagligt seminar, hvor vi har arbejdet med grammatik, har været særdeles anvendelige i denne forbindelse. I Local Web-gruppen arbejdede vi på at lave et forum for hver afdeling, hvor de ansatte kunne se en præsentation af afdelingen, samt læse hvad dens funktion i virksomheden var. Det skulle også være muligt at finde information om afdelingens ordreindgang og omsætning. Det var den oprindelige plan, at hvert forum skulle opdateres ugentligt for at skabe dynamik og derved lokke medarbejderne til at tjekke siden mindst en gang om ugen. Vi var dog lidt for ambitiøse, og mange af afdelingerne manglede ressourcer til at opdatere siderne ugentligt. Vi måtte derfor tilbage til tegnebordet, og resultatet blev en statisk præsentation af de fem hovedafdelinger på Siten. Den levede ikke helt op til de ambitioner, som vi lagde ud med, og selvom det var et skridt i den rigtige retning af at nedbryde skellet mellem leder og ansat, samt mod elimineringen af følelsen af manglende information hos den enkelte medarbejder, mener jeg stadig, at der er 5 Se bilag 2, hvor jeg har vedlagt de fire artikler, jeg har skrevet til Inside Kolding. 5\n7 et stykke vej, før alle medarbejdere vil gå ind på siderne for at få de seneste nyhederne om, hvad der sker i netop den enkelte afdeling. Flere af siderne vil blive opdateret med nøgletal, men kun en gang hver måned og resten af præsentationen vil forblive statisk. Gruppen har dog ikke helt droppet deres ambitioner og håber, at der på et tidspunkt vil blive afsat ressourcer, så det vil være muligt at opdatere siderne en gang om ugen, som vi oprindelige lagde op til. Det har gennem hele projektet været planen, at de forandringer i virksomhedskommunikationsstruktur, som gruppen har foretaget, skal udmunde i en kommunikationsavis, der skal indeholde retningsliner for de forskellige medier, som vi har arbejdet på at optimere. Avisen skal ligeledes indeholde en ordbog med alle de forkortelser, der anvendes i virksomheden, da der er mange, der ikke ved, hvad alle disse står for. Avisen skal udformes som et opslagsværk, som det er meningen, de ansatte skal gemme og tage frem, hvis de er i tvivl om, i hvilket medie de skal lede efter bestemte oplysninger, samt hvem de skal henvende sig til, hvis de har spørgsmål vedrørende kommunikationsstrukturen. Kommunikationsprojektets vigtigste mål var, at der blev rettet fokus mod husets interne kommunikation samtidig med, at det blev tilladt at bruge tid på kommunikation. Projektgruppen har arbejdet meget med at komme ud til folk og fortælle dem, hvad det er, vi laver, og hvorfor det fra ledelsens side er besluttet, at der skal et øget fokus på netop dette punkt. Det fleste har taget godt imod vores idéer og synes, det er godt, at der endelig bliver gjort noget ved kommunikationen på Siten. Andre igen er af den opfattelse, at idéen er meget god, men de tror ikke på nogen forbedring, før de ser den. Det kan man ikke fortænke dem i, da projektet før er blevet lagt på is, og resultaterne derved udeblev. Dette har dog blot ansporet medlemmerne af projektgruppen, og vi har alle kastet os over arbejdet med ildsjæl og en vilje til at forandre og forbedre kommunikationsstrukturen på Siten. Mine arbejdsopgaver i virksomheden var afvekslende og mangeartede, og ikke to dage var ens. Jeg fik lov til at forfølge mine ideer for at se, hvorvidt de kunne realiseres eller ej. Mange af idéerne er at finde i de forskellige tiltag, som gruppen har ført ud i livet, mens andre havnede i skraldespanden. Jeg tror, at jeg har lært ligeså meget af de ideer, der er blevet forkastet, som dem jeg nu kan se fungere ude i virksomheden. 3. INTERN VIRKSOMHEDSKOMMUNIKATION Til dette afsnit har jeg valgt at tage udgangspunkt i Bente Erliens Intern kommunikation og Anne- Marie Søderberg og Anette Villemoes, der tilsammen har skrevet bogen Undervejs samt artikler fra Kommunikationsforum.dk og en rapport udarbejdet af Nordisk Kommunikation. Der er skrevet utroligt mange bøger og artikler om intern virksomhedskommunikation. Mange af de bøger, som jeg har først lånte på biblioteket i forbindelse med dette projekt, var skrevet af amerikanere og omhandlede derfor kommunikation i amerikanske virksomheder, og deres virksom- 6\n8 hedskultur er på en lang række punkter så langt fra den danske, at deres relevans i forhold til denne opgave er minimal. Derfor har jeg valgt hovedsaglig at anvende de to ovennævnte bøger, da jeg mener, at det er disse, der giver den bedste og mest præcise definition på emnet. De to bøger tager udgangspunkt i generel intern kommunikation, mens artiklerne og undersøgelsen fra Nordisk kommunikation fokuserer på, hvordan medarbejderne opfatter vigtigheden af intern kommunikation, og med hvilke midler man opnår den største effekt, set ud fra et medarbejder synspunkt. 3.1 HVAD ER KOMMUNIKATION? For at kunne diskutere vigtigheden af intern kommunikation, er det nødvendigt at starte med at se på, hvad kommunikation generelt og især intern kommunikation egentlig er. Bente Erlien giver efter min mening den bedste og mest præcise definition på intern kommunikation: Med intern kommunikasjon mener jeg informasjonsflyten og utvekslingen av ideer og synspunkter mellom ledere og medarbeiere og også kommunikasjonen mellom enkeltpersoner og grupper på forskjellige nivåer og i ulike enheter eller deler av organisasjonen. En del av den interne kommunikasjonen er formell og planlagt, mye er uformell og ikke-planlagt kommunikasjon som ledelsen ikke kan kontrollere. 6 Vi mennesker kommunikerer hele tiden; når vi sidder i møde med chefen, snakker med kollegaerne ved kaffemaskinen, spiser frokost, er til julefrokost, taler i telefon samt gennem vores kropssprog og tøjvalg. Vi kan ikke lade være med at kommunikere, selvom det måske ikke er vores hensigt, og vi ikke har et bevidst ønske om at kommunikere med andre. Søderberg og Villemoes fortolkning af begrebet intern kommunikation spænder endnu bredere end Erliens. Ifølge dem, dækker begrebet også over udsmykningen og indretningen af virksomhedens kontorer, produktionsarealer samt kantine og møderum 7. På grund af opgavens begrænsede omfang vil jeg dog kun beskæftige mig med den interne kommunikation, der direkte involverer de ansatte, og se bort fra den interne kommunikation, der vedrører virksomhedens fysiske rammer. Selve ordet kommunikation har sin etymologi i det latinske verbum communicare, der betyder at gøre noget fælles 8. Denne betydning ligger op til, at kommunikation både forudsætter og skaber et fællesskab, og dette fællesskab består altid af mindst to deltagere; en afsender og en modtager. Jeg mener, at for at opnå en succesrig kommunikationssituation skal målet være en tovejs symmetrisk kommunikation. Den er baseret på gensidig forståelse samt tovejs og ligeværdig kommunikation, og begge parter går ind i situationen med et åbent og fordomsfrit sind. Den diametrale 6 Erlien 1997: 15 7 Søderberg 1994: 43 8 Ibid.: 44 7\n9 modsætning til denne kommunikationssituation er envejs propaganda, med ensidig påvirkning og envejs og ikke nødvendigvis sand information, hvor afsenderens mål er at overbevise modtageren om rigtighed i hans budskaber 9. Dette leder for mit vedkommende tankerne hen mod en ofte gammel og traditionsrig virksomhed, hvor kommunikationen mellem ledelsen og medarbejderne er minimal, og hvor motivation kun findes i form af trusler om f.eks. afskedigelse eller nedsættelse af lønnen. 3.2 ER KOMMUNIKATION VIGTIG? Jeg tror, at de fleste virksomhedsledere er klar over vigtigheden af intern kommunikation og bestræber sig på at opnå den tovejs symmetriske kommunikationssituation. Dette kræver dog mange ressourcer og samtidig en vilje til at fokusere på de mere bløde værdier i virksomheden, som mange anser kommunikation for at være. Vi er gennem de seneste år gået fra at være et samfund, der udelukkende har målt sin succes i form af tallene på bundlinien til i højere grad at fokusere på medarbejderne og deres trivsel. Mange er ved at få øjnene op for, at kun tilfredse og velinformeret medarbejdere, der føler sig som en væsentlig og uundværlig del af virksomheden, yder deres bedste og føler et ansvar for deres job og virksomhedens fremtid. Jeg mener, at det er et skridt i den rigtige retning. Man kan motivere sine medarbejdere til at yde mere ved at tilbyde dem lønforhøjelse, men pengene er hurtigt brugt, og medarbejderen er straks tilbage i de gamle rutiner, hvorefter produktiviteten falder til det normale niveau. For at få det optimale ud af sine medarbejdere mener jeg derfor, at god intern kommunikation er det middel, der virker bedst, og modsat frynsegoder har det en vedvarende effekt. Men er intern kommunikation vigtig for en virksomhed? Og hvis det er, hvorfor er det så tilfældet? Det er min overbevisning, at med succesfuld intern kommunikation kan virksomheden motivere deres medarbejdere til højere produktivitet og dermed i sidste ende øget omsætning. Men det er min tese. Det er uden tvivl ikke alle virksomhedsledere, der er enige med mig, og mange mener sikkert, at man kan bruge sine ressourcer bedre end at satse på intern kommunikation. Nogle af disse ledere vil måske ændre mening efter at have læst følgende 8 punkter, som Erlien har opstillet. Punkterne redegører for de behov, hun mener, at medarbejderne får dækket gennem intern kommunikation, og som er nødvendige for deres trivsel og motivation: 1. Kunnskap om forhold som angår en selv og ens egen arbejdssituasjon 2. Kunnskap om målene for virksomheten og for sitt eget arbeid 3. Et godt og tillitsfullt forhold til sine kolleger og sin nærmeste overordnede 4. En personlig behandling av sin leder 5. Tilbakemelding på egen innsats og bekreftelse på at man bidrar tul felles resultater 9 Erlien 1997: 44 8\n10 6. At lederen lytter til medarbeiderens synspunkter og ideer og gir ideene en seriøs vurdering 7. Styrket selvfølelse ved at lederen stoler på sine medarbeidere og kan innvie dem i fortrolig informasjon 8. Behov for trivsel, å få så mye informasjon at man kan arbeide mest mulig selvstendig til bestem for virksomheten og for sin egen trivsel. 10 Påstand nummer et er utrolig væsentlig. Det så jeg i min praktikperiode på AL, hvor der var et fald i ordreindgangen som følge af de stigende stål og oliepriser. Konsekvensen var, at halvdelen af produktionsafdelingen blev sat på fordeling, dvs. at de kun skulle arbejde tre dage om ugen og være på dagpenge resten af ugen. De ansatte vidste godt, at virksomheden var inde i en lavkonjunktur periode, og da rygterne om fordeling begyndte at sprede sig, udbrød der en mild form for panik, og den dårlige stemning i kantinen i frokostpausen var til at tage og føle på. Problemet var, at rygterne om fordeling løb foran direktionen, der skulle informere medarbejderne om fordelingen. Ingen vidste, hvorvidt rygtet talte sandt, og om der skulle fyres flere medarbejdere, som det var sket en måned tidligere. Da direktionen over middag satte et memo op, der bekræftede rygterne om fordeling og intet nævnte om afskedigelser, faldt der igen ro over virksomheden. Der blev ikke længere snakket så meget i krogene, og folk vidste, hvad de havde at forholde sig til. Var direktionen nået ud til medarbejderne og orienteret dem om fordelingen inden rygtet begyndte at cirkulere, ville man have undgået rygter, utryghed og frygt, og medarbejderne ville ikke have næret mistro til lederne, som Erlien skriver i påstand tre, fire og syv. En sådan mistillid tager tid at overvinde, og det kræver hårdt arbejde af lederen at genvinde medarbejdernes tillid. Påstand nummer fem kan have stor betydning for en virksomhed, da man ved at give en tilbagemelding på sine medarbejderes arbejde viser dem, at de er en del af et større puslespil, og at alle på hver deres måde bidrager til, at virksomheden når dens målsætning, som bliver nævnt i påstand to. På AL gør man f.eks. meget ud af, at alle kender til virksomhedens mål og strategier. Der er hængt plakater op flere steder på siten, der beskriver disse, og alle medarbejdere får udleveret en lille brochure, der hedder På rette vej. Heri er det beskrevet, hvor virksomheden er på vej hen og hvordan virksomheden og den enkelte medarbejder i fællesskab kan nå målet sammen. Der kommer en ny hvert år, så medarbejderne altid er klar over ledelsen mål for virksomheden, og hvad alle i hele koncernen skal arbejde hen imod. Men hvad skal motivere virksomhedsledelsen til at afsætte mere tid og flere ressourcer til at forbedre kommunikationen i virksomheden? Erlien har opstillet en liste over det, hun mener, en virksomhed kan vinde ved god intern kommunikation, og jeg har udvalgt de syv, der ud fra min op- 10 Erlien 1997: 27 9\n11 fattelse vil kunne motivere lederne mest til at satse mere på at forbedre den interne kommunikation i virksomheden: 1. Økonomisk lønnsomhet 2. Øget produktivitet 3. Innsparringer på grunn av færre feil, ulykker, problemer, streiker 4. At konflikter forebygges 5. Økt sikkerhet 6. Økt motivation 7. Større engasjement og kreativitet hos medarbeiderne 11 Jeg mener, at hvis virksomheden arbejder på at forbedre punkt 3 til 7, vil man kunne opnå en øget produktivitet og dermed en økonomisk gevinst (punkt 1 og 2), for hvis virksomheden har engagerede og motiverede medarbejdere, der føler tryghed i deres arbejde, vil det i sidste ende være at aflæse på bundelinien i årsregnskabet. Hermed mener jeg ikke, at det kun er ud fra bundlinien, man skal aflæse, hvorvidt den interne kommunikation er succesfuld eller ej, men at man blandt medarbejderne også kan mærke en større tilfredshed ved, at man forsøger på at forbedre arbejdsvilkårene. Samtidig mener jeg, at god intern kommunikation smitter at på virksomhedens fremtræden udadtil. Ansatte fungerer, uanset om de er bevidste om det eller ej, som virksomhedens ansigt udadtil; dens ambassadører. Har du ansatte, der er stolte af deres arbejdsplads og føler et ansvar for denne, giver de automatisk virksomheden god, gratis reklame, der er medvirkende til at promovere og skabe kendskab til virksomheden. Så der er noget at vinde for virksomheden ved at arbejde på at gøre den interne kommunikation så god som overhovedet muligt. Mange at tiltagene vil ikke straks vise en økonomisk effekt, men kan på længere sigt være medvirkende til at ruste virksomheden mod f.eks. tabte markedsandele og øget konkurrence, som i sidste ende ligeledes vil motivere medarbejderne, når de kan se, at deres engagement og kreativitet er medvirkende til at sikre virksomhedens overlevelse. Nedenstående model har jeg lavet ud fra min opfattelse af, hvad god kommunikation kan føre til. Den er meget enkel, men eksemplificerer min idé om, hvad succesfuld intern kommunikation kan føre til. Cirklen er uendelig, og bliver man ved med at arbejde på at optimere kommunikation, er mulighederne for øget produktivitet, og dermed profit, i teorien uendelige. Øget produktivitet og dermed øget omsætning og konkurrenceevne God intern kommunikation fører til: 11 Erlien 1997: 31 Tilfredse, kreative og motiverede medarbejdere, der har tillid til ledel- 10\n12 3.3 INTERN KOMMUNIKATION 2005 Der er som før nævnt ved at komme mere fokus på kommunikation i de danske virksomheder, og antallet af bøger og undersøgelser inden for området er steget eksplosivt. Intern kommunikation 2005 er den største undersøgelse, der er lavet af sin art i Skandinavien. Den er lavet af Nordisk Kommunikation A/S og måler den interne kommunikation set fra både medarbejdernes og kommunikationsfunktionens perspektiv. I alt medarbejdere i Danmark, Sverige og Norge har deltaget i undersøgelsen, hvor formålet blandt andet var at se, hvorvidt der er en sammenhæng mellem god intern kommunikation og medarbejdernes trivsel og engagement samt virksomhedens værdiskabelse. Undersøgelsen viser, at mange virksomheder har store udfordringer foran sig, før de kan imødekomme deres medarbejderes krav, for kun 4 ud af 10 er tilfredse med kommunikationen i deres virksomhed: Det generelle billede er, at den nære, dagligdags kommunikation fungerer bedst, hvor lidt mere end 7 af 10 er tilfredse. Det er i og for sig fint, for det er samtidig den nære kommunikation, der er den vigtigste for medarbejderne. Dårligst står det til med den overordnede strategiske kommunikation, hvor kun knap 6 af 10 er tilfredse. 12 Forskellen mellem de kommunikationskanaler, som virksomheden fokuserer på og de kanaler, som medarbejderne helst vil hente deres informationer igennem, er ligeledes vidt forskellige. Med udgangspunkt i undersøgelsen har jeg opstillet kommunikationsfunktionens fem foretrukne kanaler overfor medarbejdernes foretrukne kanaler. Som man tydeligt kan aflæse, er der ikke sammenfald mellem disse: Kommunikationsfunktionens foretrukne kanaler: Medarbejdernes foretrukne kanaler: 1. Øverste ledelse 1. Funktions- og linjeledelsen (nærmeste chef) 2. Funktions- og linjecheferne 2. Andre medarbejdere 3. Intranettet 3. Øverste ledelse 4. Personalebladet 4. Møder 5. Medarbejderne\n13 Her er det især værd at lægge mærke til, at mens intranettet og personalebladet ligger på kommunikationsfunktionens top 5, er de intet sted at finde på medarbejdernes liste. Det viser, at der er et brud på kommunikationen mellem ledelsen og medarbejderne, eller at ledelsen ikke har givet sig til tid til at undersøge medarbejdernes aktuelle behov, men i stedet går ud fra, at hvad de foretrækker, også er medarbejdernes foretrukne kommunikationskanal. Samtidig peger alle deltagerne i undersøgelsen på, at det er i kommunikationen mellem funktions og linjeleder og medarbejderne, man skal arbejde på at gøre til en integreret del af kommunikationsstrukturen i virksomheden. Denne undersøgelse er meget tankevækkende i forbindelse med kommunikationsstrukturen på AL. En spørgeskemaundersøgelse, som den forrige kommunikationsgruppe lavede, viste nemlig tydeligt, at det er personalebladet og intranettet sammen med opslagstavler, der er placeret flere steder i virksomheden, der er de foretrukne informationskilder. Problemet med at anvende intranettet som en af de fortrukne informationskilder er ifølge spørgeskemaundersøgelsen, at mange i produktionen hverken kan eller vil anvende en pc. De vil læse nyhederne på opslagstavlerne, som de altid har gjort. I forbindelse med personalebladet vil de have en trykt udgave af bladet, som de fik i gamle dage, og de vil ikke læse det på intranettet, som Siten har fået besked fra hovedkontoret i Lund på skal anvendes til (næsten) al kommunikation. Her er det en holdningsændring, der skal til, for at kommunikationen bliver succesfuld, og den skal komme fra enten medarbejderne eller hovedkontoret. Efter at have set, hvor mange led i beslutningsprocessen der er i en stor koncern, tror jeg, at det vil gå hurtigere og være mere effektivt at forsøge at ændre holdningen og uddanne medarbejderne til at kunne anvende Local Web end at få tilladelse fra hovedkontoret til at anvende det trykte medie som det foretrukne. Mødekulturen på Siten er ligeledes et meget omdiskuteret punkt, når man taler om kommunikation, for mens mange i produktionen klager over for få møder, klager flere på kontoret over for mange, hvoraf meget af tiden er spildtid, så enten er medarbejderne ikke gode til at kommunikere deres ønsker til deres ledere eller også lytter denne ikke efter. Uanset hvad grunde er, viser det tydeligt, at der ikke er sammenfald mellem, hvad lederne ønsker, og hvad behovet blandt medarbejderne reelt er. Undersøgelsen viser, at dette ikke kun et problem på AL, men på mange virksomheder i Skandinavien. Det ideelle ville være, at lederne lyttede til deres medarbejdere og gav dem nogle rammer, hvor de følte sig trygge nok til at komme ud med forslag og ideer til forbedring, og at medarbejderne benyttede denne mulighed for at optimere deres arbejdsplads. Men det er ikke noget, der sker fra den ene dag til den anden, og det vil kræve hårdt arbejde og i mange tilfælde en holdningsændring; både hos medarbejder og leder. 12\n14 3.4 HVEM HAR ANSVARET FOR VIRKSOMHEDENS INTERNE KOMMUNIKATION? Jeg har i afsnit 3.2 oplistet en række gevinster, som både virksomheden og medarbejderne kan opnå, hvis de formår at forbedre deres evne til at kommunikere, men hvor ligger ansvaret for succesfuld intern kommunikation egentlig henne? Ifølge Bente Erlien ligger ansvaret for den interne kommunikation på lederens skuldre. Det er jeg til dels enig med hende i, da lederen er den, der har ansvaret for virksomheden og dens medarbejdere. Hun skriver videre, at man stadig kan stille krav til medarbejderen, og at de selv har et ansvar for at komme til møder eller læse deres , men at det til syvende og sidst er lederens ansvar at tilrettelægge kommunikationen, så alle har lyst til at deltage 13. Jeg mener dog ikke, at Erlien tillægger medarbejderne nok ansvar. Medarbejderne skal have lysten og viljen til selv at søge informationerne og ikke bare læne sig tilbage i stolen og fralægge sig alt ansvar og ligger det over på ledernes skuldre. Det er selvfølgelig lederens opgave at sørge for, at den nødvendige information er tilgængelig, og at det er de rigtige kommunikationskanaler, der anvendes. Men i sidste ende er det ikke muligt at tvinge folk til at modtage eller søge informationer de skal selv ønske det. I den forbindelse tror jeg, det er vigtigt, at lederen ikke kun at give medarbejderne de informationer, der er nødvendige for, at de kan løse deres arbejdsopgaver, også kaldet need to know information, men at man giver dem mulighed for at se, hvordan disse opgaver indgår i en større helhed. Dette er kendt som nice to know information, og det er den information, som mange ledere anser for uvæsentligt; det er blot informationer, som medarbejderne er nysgerrige efter at vide, og som ikke er nødvendig for at gøre deres job. Hvad mange ikke ser, er, at nice to know informationerne kan bidrage til at fremme motivationen og engagementet hos medarbejderne 14. Hvis man kombinere de to former for information, er det min overbevisning, at man kan motivere medarbejderne til at deltage aktivt i virksomhedens interne kommunikation og give dem følelsen af, at selv den mindste arbejdsopgave er en del af en større helhed og bidrager til virksomhedens succes. Det er samtidig vigtigt ikke at drukne medarbejderne i informationer, så de til sidst vælger at lukke at og derved går glip af vigtig information. Det er lederens opgave at finde en balance mellem for meget og for lidt information og sørge for det rette miks, så medarbejderne altid føler sig velinformeret og som en vigtig brik i virksomhedens strategi og målsætning. 13 Erlien 1997: Ibid.:\n15 4. PERSONALEBLADET Mange virksomheder har et personaleblad. Nogle er i farver med flot layout, og andre er blot et par sider, der er hæftet sammen i hjørnet, trykt i sort/hvid. Nogle udkommer hver uge, mens andre igen kun kommer et par gange om året. Der er ingen regler for, hvordan et personaleblad skal se ud, men der skrevet flere bøger og artikler om, hvordan man laver det bedste blad. Jeg vil i dette afsnit især tage udgangspunkt i bøgerne Personalebladet af Børge Jørgensen samt Redaktørens håndbog af Verner Eg. I afsnittet om sprog og stilistiske virkemidler i et personaleblad er det Dansk sprog af Henrik Galberg Jacobsen, jeg vil anvende som primær litteratur. 4.1 HVORFOR SKAL MAN LAVE ET PERSONALEBLAD Personalebladet bliver anvendt til at kommunikere med de ansatte. Der er dog stor forskel på, hvordan man vælger at anvende bladet; er det som supplement til andre medier, eller kommunikerer man udelukkende gennem bladet. Antallet af medarbejdere spiller ligeledes ind på, hvor tit det er nødvendigt at udsende bladet. Hvis der kun er 10 ansatte i virksomheden, er det ikke nødvendigt, at der udkommer et blad hver uge, som det måske er tilfældet, hvis man har at gøre med en virksomhed med 1000 ansatte. Behovet for information er dog altid til stede, uanset om der er to eller 1000 medarbejdere 15. Men hvorfor skal man vælge et personaleblad og ikke f.eks. intranettet til at kommunikere med sine medarbejdere/kollegaer? Gennem de seneste år er mange virksomheder begyndt at bevæge sig væk fra personalebladet og i stigende grad anvende intranettet, som næsten alle store eller mellemstore virksomheder har. De papirbaserede personaleblade har åbenlyse fordele inden for visualisering og er suveræne, når det gælder pladskrævende interviews, features og reportager. (..) Papir signalerer (endnu) troværdighed og seriøsitet. I modsætning til nettet modtager alle bladet på samme tid, det giver os en fælles referenceramme. Det er bærbart, det kan deles med familien. 16 Modsat intranettet, der hovedsageligt bruges til korte nyheder, servicestof og aktuel debat, har man i personalebladet plads til lange interviews og dybdegående reportager 17. På intranettet er man ligeledes hæmmet af, at medarbejderne ofte kun skimmer det, der står for så at gå videre til næste emne. Personalebladet kan medarbejderne tage med hjem og vise deres familier eller læse, mens de spiser frokost i kantinen. Jeg tror samtidig ikke, man skal undervurdere vanens magt, idet der er mange der, 15 Eg 1996: Medarbejderbladet har en fremtid Medarbejderbladet har en fremtid 14\n16 i kraft af at de anvender pc til deres arbejde, ikke gider læse deres personaleblad på en skærm, men foretrækker en trykt udgave af bladet. Hvilken løsning, der er den bedste, er op til den enkelte virksomhed at beslutte, men jeg mener, at en kombi-løsning ofte er den bedste. Det vil sige intranettet til korte nyheder og servicemeddelelser og personalebladet til de lange, dybdeborende artikler og f.eks. statusrapport på virksomhedens nuværende situation; hvad er ordreindgangen, nøgletal osv HVAD SKAL ET PERSONALEBLAD INDEHOLDE Hvad skal et personaleblad indeholde, for at det er interessant for medarbejderne at læse? Lad det hermed være sagt, at jeg ikke mener, det er muligt at lave et personaleblad, der tilfredsstiller alles behov. Der vil altid være nogle, der mener, at de er blevet overset og føler, at der mangler noget fra lige netop deres afdeling eller deres projekt. Den bedste måde at eliminere dette problem på er, at redaktøren kommer ud i alle afdelinger og har en føling med, hvad der rører sig overalt på virksomheden 18. Redaktøren skal ikke bare være en, der sidder på sit kontor og forventer, at historierne kommer flyvende ind af døren. Redaktøren kan selvfølgelig ikke være alle steder på én gang. På AL bruges redaktionsudvalget meget, idet det bestod af medarbejdere fra forskellige afdelinger overalt på Siten, så var der en historie, som redaktøren ikke havde hørt om, var der stor sandsynlighed for, at et af de andre medlemmer af udvalget havde. Verner Eg beskriver i Redaktørens håndbog, hvordan man får sine medarbejdere til at læse en artikel og samtidig synes, at den er interessant! Man skal beskrive det ukendte, mærkværdige, sjældne og interessante samtidig med, at man skal skabe identifikation og fortælle om konsekvenserne af de begivenheder, som teksten omhandler. Hvis man derefter kan få læserne til at sige Bare det var mig eller Godt det ikke er mig, er missionen lykkedes, og læserne vil læse hvert et ord af artiklen 19. Tricket er også at få dem til at læse bladet næste gang, det udkommer og næste gang igen. Jeg tror, det er vigtigt ikke at hvile på laurbærrene, men derimod konstant forsøge at gøre bladet bedre for hver gang det udkommer og løbende undersøge, om det lever op til medarbejdernes ønsker og forventninger til bladet. I det følgende afsnit beskriver jeg, hvordan vi på AL brainstormede for at få ideer til at forbedre personalebladet, Inside Kolding, hvor bladet af mange ansatte bliver anset som den største kilde til information på trods af, at det kun udkommer én gang i kvartalet. 18 Eg 1996: Ibid.: 33 15\n17 4.3 INSIDE KOLDING ET PERSONALEBLAD I UDVIKLING I min tid på AL arbejdede jeg sammen med projektgruppen på at optimere personalebladet, Inside Kolding. Vi ville have flere ansatte til at læse bladet og derved give flere muligheden for at tage del i de informationer, der er relevante for arbejdspladsen. På samme tid ville vi lave noget nyt ved avisen. Den skulle opfyldte både de grafiske og indholdsmæssige krav, som medarbejderne forventer af et moderne personaleblad. Derfor var vores mål, at det skulle indeholde flere artikler for på den måde at tilfredsstille de mange ønsker om bedre og bredere information. Der var mange medarbejdere, der savnede informationer fra de andre afdelinger på Siten. En stor del af de ansatte vidste ikke hvilke personer, der arbejdede i afdelingerne, eller hvad afdelingens reelt lavede. Samtidig efterlyste mange informationer om, hvordan virksomhedens økonomi var, og hvordan fremtiden så ud. Nogen savnede mere humor i bladet og mente, at artiklerne ofte var for teksttunge og skrevet i et sprog, som var uforståeligt for en stor del af de ansatte. For at imødekomme nogle af medarbejdernes ønsker lavede vi en blandt andet en Blå bog, hvor to medarbejdere blev interviewet om deres familieforhold, interesser, yndlings mad, arbejdsområder osv. Samtidig lavede vi en kvartalskonkurrence, hvor svaret var at finde inde i bladet, og gaven bestod af et par flasker vin. Vi besluttede ligeledes, at der skulle være artikler fra tre vekslende afdelinger i hvert nummer. På den måde ville medarbejderne få indblik i, hvad de forskellige afdelinger lavede. Redaktionsgruppen begyndte også selv at fungere som opsøgende journalister for at være sikre på at få alle de gode historier med. Mange af dem havde ikke tidligere leget journalister, men alle blev bidt af det og synes, det var spændende at være med i forreste række i tilblivelsen af deres eget blad. Da det nye Inside Kolding var blevet udgivet, lavede vi en spørgeskemaundersøgelse for at se, hvordan medarbejderne havde modtaget de nye tiltag 20. Resultatet var meget positivt, og flere medarbejdere kom med forslag til endnu flere forbedringer, så det var opmuntrende at se, hvor mange der var interesseret i at beholde bladet og samtidig ville bidrage med ideer til forbedringer, så arbejdet med at optimere bladet fortsætter også efter projektet blev lukket ned. Mange af ønskerne vedrørende Inside Kolding var modstridende, og jeg tror, at alt andet er umuligt, når man har så sammensat en medarbejderstab, som det er tilfældet på AL. Nogen foretrækker meget information, mens andre ikke ønsker andre informationer end dem, der vedrører netop deres arbejdsfunktion. Der er ligeledes stor forskel på hvilket medie, medarbejderne foretrækker at få deres informationer gennem. Mange af funktionærerne anvender Local Web på daglig basis, mens en stor del af de timelønnede ikke mener, at de har tid til stå ved computeren. Andre igen vil gerne anvende Local Web, men mangler det kendskab, der er nødvendige for at kunne anvende det optimalt. Det er 20 Se bilag 3.: Spørgeskemaundersøgelse 16\n18 i denne problemstilling, at jeg mener, at en af de største udfordringer i forbindelse med intern kommunikation ligger, for hvordan tilgodeser man alle medarbejderes ønsker og behov? Set ud fra mit synspunkt kommer man tættest på den ideelle løsning ved at være lydhør over for medarbejderne og stille krav til dem. De skal være en aktiv del i processen med at optimere virksomhedens kommunikationsstruktur, for kun på den måde kan man finde den optimale løsning, som både leder og medarbejder er tilfredse med. Det er min opfattelse, at det vigtigste, vi gjorde i forbindelse med at forbedre bladet, var at spørge medarbejderne, hvad de ønskede, bladet skulle indeholde. Samtidig var en af de mest værdifulde erfaringer, jeg fik i min praktik i forbindelse med lanceringen af den nye udgave af Inside Kolding, idet jeg fandt ud af, at man ikke kan gøre alle tilfredse. Det er ganske enkelt ikke muligt! Der vil altid være nogen, der ikke synes, at man gør det godt nok på trods af alle sine anstrengelser på at gøre alle tilfredse. Og det er altid redaktøren eller redaktionsudvalget, der står for skud, så hvis man har en svag psyke, skal man ikke involvere sig i virksomhedens personaleblad. Man skal være parat til at modtage den kritik, som ens kollegaer kommer med og samtidig være klar til at afvise artikler, der ikke lever op til retningslinierne for bladet. I sidste ende er det direktøren, der står med det endelige ansvar for bladet, men det er redaktøren, de ansatte kommer til, hvis de har klager. - Hvis en dommer laver en fejl- Kan det blive lov. - Hvis en mekaniker laver en fejl- Skriver han det på din regning. - Hvis en præst laver en fejl- Opdager man det aldrig - Hvis en redaktør laver en fejl- Så er fanden løs. (Hans Veirup, Danmarks Journalisthøjskole, 25. januar 1984) 21 Jeg synes dog, at det var både spændende og meget lærerigt at være med til at lave Inside Kolding. Man kom i kontakt med mange mennesker, og somme tider var man nødt til at skrue bissen på, når skribenterne ikke kunne finde ud af at overholde den deadline, der var sat for indlevering af artikler. Alt sliddet og bøvlet er dog glemt, når man får at vide, at kollegaerne synes, det er et godt blad, som man har lavet, og at de kan se de forbedringer, der blev arbejdet så hårdt på at få gennemført. 4.4 SPROGBRUG I PERSONALEBLADET Det er svært at skrive en artikel, som alle kan forstå. På en stor arbejdsplads som f.eks. AL har de 500 medarbejdere alle forskellige uddannelser og forudsætninger for at læse og forstå en tekst. Der 21 Eg 1996: Forord 17\n19 vil altid være nogen, der mener, at teksten er for lang og indeholder for mange lange og fremmede ord eller, at den er for kort og overfladisk. Alle disse ting skal man have in mente, når man skriver en tekst til personalebladet, men hvad skal man fokusere på, når man skal skrive en tekst, der skal læses af så mange forskellige personer? I bogen Dansk sprog af Henrik Jacobsen m.fl. kommer forfatteren med De 10 sprogbud : - Skriv personligt! - Skriv forståeligt! - Skriv korrekt! - Skriv opløst! - Skriv ligeud! - Skriv overskueligt! - Skriv sammenhængende! - Skriv læsbart! - Skriv korrekt! - Skriv mundtligt! 22 Alle 10 bud er vigtige, når man skal skrive en tekst, men jeg har valgt at fokusere på de bud, jeg mener, der er mest interessante i forbindelse med nogle af artiklerne i Inside Kolding, og det er: Skriv forståeligt, Skriv mundtligt, Skriv læsbart og Skriv korrekt. Budet Skriv forståeligt! omhandler de ord, man anvender, når man skriver en tekst. Man skal skrive, så læserne forstår budskabet, og er man i tvivl om, hvorvidt læseren forstår, hvad man skriver, skal man sørge for at forklare sig mere tydelig, dog uden at virke nedladende. Faldgrubberne ligger i anvendelsen af fagord og fagudtryk samt fremmedord, som de fleste bruger, når de skriver en tekst. Enten for at vise, at de har et stort ordforråd og er læserne overlegen, eller fordi de er så vant til at bruge ordene i deres hverdag, at de ikke tænker over at sortere ud i dem, når de skriver til andre, end de normalt er vant til. En mulighed er også, at forfatterne ikke tænker over, at deres modtagere har andre præferencer end dem selv. I alle tre tilfælde risikerer man, at budskabet går tabt 23. Skriv læsbart!. Det lyder meget simpelt, men hvordan finder man ud af, hvor læsbar en tekst er? Det nemmeste vil være at spørge læseren om hendes mening, men skal man gå mere videnskabelig til værks, kan man udregne tekstens lixtal. Lix står for læsbarhedsindeks, og metoden måler graden af en teksts læsbarhed 24. Jeg har valgt at udregne lixtallet på en artikel til Inside Kolding, der er skrevet af en medarbejder på lageret, også kaldet DC Kolding Warehouse. Medarbejderen har en kort mellemlang uddannelse og har ikke tidligere beskæftiget sig med at skrive artikler. 22 Jacobsen 2002: Ibid.: Ibid..: 30 18\n20 Jeg har beregnet lixtallet til at ligge på 45,6. Det vil sige, at teksten kan betegnes som middelsvær/svær 25. Der er dog både fordele og ulemper ved at bruge lixtallet til at vurdere en teksts sværhedsgrad. En af de ting, jeg ser som den største ulempe, er, at metoden ikke viser fejl i syntaksen eller uforståelige sætningskonstruktioner. Teksten kan godt have et meget lavt lixtal, og derfor være meget læsbar, men stadig være ganske uforståelig for læseren på grund af f.eks. stavefejl eller manglende kommaer og punktummer. Metoden har dog den fordel, at den er meget nem at have med at gøre og ikke kræver nogle særlige hjælpemidler for at bruge. Man kan ligeledes bruge lixtallet som en vejviser på forskellige tekster for at se, om de ligger på samme lixtal, hvilket er vigtigt, hvis de er i f.eks. en avis eller et blad, så læseren kan læse alle teksterne og ikke kun ganske få. Lixtallet giver også en fornemmelse for, hvorvidt det sprog, som man bruger i en tekst, rammer målgruppen. Har man f.eks. er lixtal på 45 i en bog, som børn skal læse, har man skudt over målet og må tilbage til tegnebordet. Jeg har anvendt lix metoden på flere af artiklerne i Inside Kolding, og lixtal ligger i alle tilfælde omkring Enkelte ligger endda over 50. De artikler, der ligger i den tunge ende, er ofte dem, der omhandler specifikke projekter i virksomheden. Flere af disse er skrevet af medarbejdere med lange, videregående uddannelser, der skriver højsprog: Ved højsprog forstår man det sprog der fortrinsvis bruges af sprogbrugere som er højt uddannede og højt socialt placeret. 26 Det ses tydeligt i dette uddrag af en artikel til Inside Kolding: Det er blevet klart, at konkurrenceklimaet for vores produkt-portfolio er stor og en betydelig effektivisering af supply chains og produktionsprocesser er nødvendige. For at skabe retningslinier for denne vurdering er der igangsat et LEAN projekt som støttes af EU s socialfond der sammen med projektet The Future Kolding Manufacturing Set-up skal sætte fokus på det mest effektive set-up for fremstilling af vores produkter. Det forventes, at vi kender resultatet og forventede rationaliseringsmuligheder med udgangen af første kvartal 2006, hvorefter vi igangsætter projekterne. Der bliver anvendt en del fagord - og udtryk i teksten, der sammen med de mange fremmedord gør den uforståelige for de fleste. Selv de, der arbejder i virksomheden. Lixtallet i dette uddrag ligger på 61,6. Det vil sige, at det er en meget svær tekst. Artiklen bliver læst af alle virksomhedens medarbejdere, men spørgsmålet er, hvor mange der egentlig forstår, hvad skribenten skriver. Mit gæt vil være, at under halvdelen forstår hele teksten! Det må siges at være meget problematisk, eftersom det er en artikel, der beskriver virksomhedens nuværende situation og fremtidige tiltag. Ord som 25 Resultatet er beregnet ud fra, at teksten indeholder 270 ord, 42 af disse er lange ord, og der er 9 perioder i hele teksten. Formlen til at udregne lixtal er hentet fra Jacobsens 2002: Jacobsen 2002:


Meghan Markle skal døbes af ærkebiskop - Kristeligt Dagblad\nMeghan Markle skal døbes af ærkebiskop\nPrins Harry skal giftes i maj med Meghan Markle. Inden da træder hun ind i den anglikanske kirke, som er den bærende kirke i England og har navnet Church of England. Den anglikanske kirke er verdensomspændende og har afdelinger i 38 lande. – Foto: Frank Augstein/Ritzau Scanpix\nPrins Harrys kommende hustru har kristne forældre, men hun er aldrig blevet hverken døbt eller konfirmeret\nI Storbritannien er der ikke noget krav om, at personer, der gifter sig ind i arvefølgen i det britiske kongehus, skal være medlem af statskirken, den anglikanske Church of England, som har dronning Elizabeth II som overhoved.\nMen britiske medier rapporterer, at prins Harrys kommende hustru, amerikanske Meghan Markle, både vil blive døbt og konfirmeret før brylluppet i Windsor lørdag den 19. maj. Det er efter sigende ærkebiskoppen af Canterbury, Justin Welby, der skal stå for dåben.\nHan skal også forestå vielsen, og ifølge avisen The Sunday Times er det netop, fordi den kommende prinsesse allerede har opbygget et tæt forhold til ærkebiskoppen, som det kommende ægtepar har bryllupsforberedende samtaler om ægteskabets rolle med. Avisen vil vide, at dåben skal finde sted denne uge i det private kapel på Kensington Palace i London, hvor Meghan Markles fraskilte forældre også vil være til stede. En af grundene til, at hun vil være en del af statskirken, er for at vise respekt for dronningen.\nMen kongehusets kommunikationsafdeling gør det over for Kristeligt Dagblad i meget tydelige vendinger klart, at de ikke vil kommentere på noget, som de betragter som privat. Tilsvarende besked kommer fra Church of England, som dog gerne understreger, at det ikke er et krav at tilhøre kirken for at blive gift ind i kongehuset.\nHendes far, den 72-årige Thomas Markle, er episkopal, som er den anglikanske kirke i USA. Moderen, den 61-årige yogalærer Doria Ragland, som Meghan Markle voksede op med, efter forældrene blev skilt, da hun var seks år, har sine rødder i en anden ikke nærmere specificeret protestantisk kirke. Med i billedet hører, at Meghan Markle som teenager gik på en katolsk skole, og den fraskilte kommende prinsesse var i to år fra 2011 til 2013 gift med en ikke-praktiserede jøde.\nOver for det katolske magasin The Tablet har kongehuset tidligere forklaret, at Meghan Markle ikke tidligere er hverken døbt eller konfirmeret. Kongehuset gav hende også den ikke særligt specifikke beskrivelse som protestant, men det for at understrege, at hun hverken var katolsk, som hendes skolegang kunne indikere – eller for den sags skyld konverteret til jødedommen i forbindelse med sit første ægteskab.\nMeghan Markles kommende rolle i det britiske kongehus kræver ikke, at hun tilhører Church of England. Det krav gælder kun for monarken. En ny tronfølgelov i 2013, som primært sikrede, at førstefødte vil arve tronen uanset køn, ophævede også det historiske forbud imod, at nogle i arvefølgen måtte gifte sig med en katolik.\nI Danmark er det kutyme, at kommende ægtefæller til medlemmer af arvefølgen i kongehuset konverterer, hvis de ikke i forvejen tilhører et kirkesamfund, der som folkekirken er evangelisk- luthersk.\nDerfor konverterede prins Henrik i sin tid fra den romersk-katolske kirke i lighed med prinsesse Marie, da hun giftede sig med prins Joachim. Før det havde den nuværende grevinde Alexandra forladt den anglikanske kirke, mens kronprinsesse Mary konverterede fra den presbyterianske kirke i Australien. Da de i forvejen var døbt, var dette ikke nødvendigt. Men de blev indført i den evangelisk-lutherske troslære af den kongelige konfessionarius.8


Indstillinger > Outlook Web App-version - Outlook\nIndstillinger > Outlook Web App-version\nLight-versionen af Outlook Web App er beregnet til brug med ældre webbrowsere, der ikke understøttes af standardversionen af Outlook Web App til brug via en langsom forbindelse, og at opfylde hjælp til handicappede skal ved at indsende en forenklet brugergrænseflade, der er nemmere at bruge skærmlæsere.\nLight-versionen af Outlook Web App indeholder færre funktioner end standardversionen af Outlook Web App. For eksempel er der ingen separate kontrolelementer til at ændre størrelsen på skrifttyper. I stedet på webstedet Windows Hjælp til handicappede . Dette omfatter links til hjælp til handicappede for dit operativsystem. Du kan for eksempel større gøre alt på skærmen, øge kontrasten, bruge den indbyggede Oplæser til at læse, hvad der er på skærmen og meget mere. Du kan finde flere oplysninger om forskellige indstillinger i hver version, kan du se sammenligning af lightversionen og standardversionen af Outlook Web App.\nBemærk!: Hvis du undrer, hvorfor du får vist light-versionen af Outlook Web App, hvordan du kommer tilbage til standardversionen af Outlook Web App eller hvordan du bruger et andet mailprogram på en mobilenhed eller computer, skal du se Outlook Web App Light.\nHvis du bruger en understøttet browser, kan du vælge, hvilken version af Outlook Web App til at bruge.\nHvis du er i lightversionen af Outlook Web App:\nGå til Indstillinger i øverste hjørne og vælge Outlook Web App-version i navigationsruden.\nLogge af light-versionen, lukke browseren og logge på igen ved hjælp af en understøttet browser. Hvilke browsere understøttes til Office 365 understøttes også for Outlook Web App. Du skal muligvis lukke alle åbne browservinduer, før du logge på igen.\nLog på Outlook Web App i en browser via den URL-adresse, der blev uddelt af personen, der står for administration af mails i din organisation. Angiv dit brugernavn og din adgangskode, og vælg derefter Log på.\nMarkér afkrydsningsfeltet Brug light-versionen af Outlook Web App, og klik derefter på OK.


Politiaktion: Udenlandske chauffører får kæmpebøder for svindel\nTungvognskontrollen blev gennemført i samarbejde med Miljøkontrollen og Toldstyrelsen. Foto: Thomas Tolstrup/Sydøstjyllands Politi\n2. nov 2020, 12:01\nMere end 70 tunge køretøjer blev standset i kontrollen, da Tungvognscenter Syd stod klar ved rastepladsen Ustrup V på E45.\nDer var noget at komme efter, da betjente fra Tungvognscenter Syd lavede kontrol på motorvej E45 i sydgående retning i uge 43.\nDer blev uddelt sanktioner for flere hundredetusinder kroner for en række lovovertrædelser.\nLÆS OGSÅ: Lastbil på polske plader: Bødedømt for cabotagekørsel og farlig magnetsvindel\nAktionsgruppen fik nemlig travlt med bødeblokken, da de kontrollerede over 70 tunge køretøjer på syv timer i samarbejde med Toldstyrelsen og Miljøkontrollen.\nBrugte en anden mands førerkort\nEt af de køretøjer, der blev vinket ind, var en udenlandsk lastbil, som efterfølgende måtte forlade rastepladsen med en betydelig bøde.\nUdover fem overtrædelser af køre-hviletidsreglerne havde chaufføren ikke mindre end 15 gange registreret sin kørsel på en anden persons førerkort. Alt i alt gav det en bøde på 28.500 til chaufføren og på 197.000 kr. til virksomheden.\nDerudover skal spørgsmål om frakendelse og indrejseforbud nu indbringes for Retten i forhold til chaufføren.\nEn anden af kontrollens fangster var en ukrainsk chauffør, der kørte i en polsk indregistreret lastbil.\n22 ton usorteret elektronikaffald\nIfølge de dokumenter, som den ukrainske chauffør fremviste ved kontrollen, fragtede han en stor lastning sorteret elektronikaffald.\nDer var dog lige et problem med de 22 ton elektronik, kunne medarbejderne ved Tungvognscenter Syd og fra Miljøstyrelsen konstatere.\nLasten indeholdt printplader, batterier og lignende elementer, der er farligt affald og derfor burde være sorteret fra og anmeldt til myndighederne.\nDen ukrainske chauffør blev derfor sendt retur til afsenderen, hvor en kommunal kontrol kom til samme konklusion som medarbejderne fra Miljøstyrelsen - elektronikken var usorteret og indeholdt farligt affald.\nDerfor kunne den ansvarige virksomhed indkassere en startbøde på 20.000 kroner og derudover tillægsbøder på 3.000 kroner per påbegyndt ton affald. Med 22 ton i lasten, kan virksomhende se frem til et bødeforlæg på 86.000 kroner.\nCykel fra Ukraine havde danske klistermærker\nI den mere kuriøse ende fandt betjentene en cykel, der var fastspændt mellem den polske lastbils førerhus og sættevognen.\nDen ukrainske chauffør forklarede først, at cyklen var medbragt fra hjemlandet, så han kunne få noget motion mellem de lange ture på motorvejene.\nDet forklaring harmonerede dog mindre godt med de klistermærker med danske flag og en etiket fra en dansk cykelhandler, som sad på cyklen.\nLÆS OGSÅ: Tidligere TR med anklage: Jensens Bøfhus truede 3F'ere til at melde sig ud\nChaufføren måtte efter en kort afhøring gå til bekendelse - han havde fundet cyklen ulåst i et buskads.\nDet er ulovlig omgang med hittegods, hvilket ukraineren erkendte. Han betalte bøden på 2.000 kroner på stedet og måtte vinke farvel til cyklen, der blev beslaglagt.\nDerudover fik myndighederne afdækket flere forskellige overtrædelser som eksempelvis overbelægning på en grisetransport, manglende dokumenter, manglende udsyn gennem frontruden, og forskellige fejl og mangler i løbet af dagen.


De 5 bedste bed and breakfasts i Kardamili - TripAdvisor\nBedste bed and breakfasts i Kardamili, Grækenland\nB&B / kroer i Kardamili\nFaciliteter Restaurant Kæledyr tilladt Internet Aircondition Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Ved stranden Tekøkken Kørestolsadgang Bar/lounge Suiter Roomservice Gratis parkeringAlle\nNr. 1 af 14 B&B'er i Kardamili med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 14 B&B'er i Kardamili med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 14 B&B'er i Kardamili med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 14 B&B'er i Kardamili med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 14 B&B'er i Kardamili med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 14 B&B'er i Kardamili med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 14 B&B'er i Kardamili med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 14 B&B'er i Kardamili med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 14 B&B'er i Kardamili\nNr. 9 af 14 B&B'er i Kardamili\nNr. 10 af 14 B&B'er i Kardamili\nNr. 13 af 14 B&B'er i Kardamili


Leder: Spillet tilhører nu storklubber, investorer og ambitiøse nationalstater | Tipsbladet.dk\nGenerelle Troels Bager Thøgersen 26. Oktober. 2018 kl. 13:31\nLeder: Spillet tilhører nu storklubber, investorer og ambitiøse nationalstater\nTipsbladets chefredaktør, Troels Bager Thøgersen, giver i dagens leder eksempler på, hvad fremtiden i international fodbold kan byde på.\nAf Troels Bager Thøgersen 26. Oktober. 2018 kl. 13:31\nBragt i Tipsbladet den 26. oktober\nForestil dig, at du er kronprins i Saudi-Arabien.\nSom de facto-leder af dit land har du uindskrænket magt og har, i hvert fald på papiret, sat dit land på en kurs, hvor det skal være mindre afhængigt af olie og i stedet tjene til bruttonationalproduktet via alle mulige andre brancher inden for et par årtier.\nBevares, dit land er kendt for manglende respekt for menneskerettigheder, tortur og mord på homoseksuelle og systemkritikere, senest på den 59-årige Washington Post-klummeskribent Jamal Khashoggi, der under mystiske og dybt kontroversielle omstændigheder døde efter at være gået ind på dit lands konsulat i den tyrkiske millionby Istanbul for at få sine papirer i orden, så han kunne blive gift med sin forlovede.\nSå er det heldigt, at du har din ven, FIFA-præsidenten Gianni Infantino, og hans kammersjukker i fodboldverdenen.\nGianni og vennerne siger udadtil, at det ikke er dig, der står bag finansieringen af et nyt klub-VM og en global Nations League.\nDet er jo gennem den japanske investeringsbank SoftBank, der i forvejen håndterer mindst 50 af dit lands milliard-investeringer, at du sammen med et par ekstra investorer i Asien og hos vennerne i De Forenede Arabiske Emirater har tilbudt Gianni at smide mindst 160 milliarder kroner i hans nye turneringer, så alt er vel.\nDu får markedsført Saudi-Arabien som det moderne, nytænkende land, der afholder cutting-edge fodbold-turneringer, og så kan de lære det ovre i nabolandet Qatar med deres 2022-VM, et VM du med Giannis hjælp i øvrigt er ved at få udvidet til 48 hold, så qatarerne ikke har andet valg end at lægge nogle kampe i nabolandene.\nDet er en fin alliance, du har fået bygget med Gianni og jeres fælles venner i USA, Kina, og Gianni har jo vist sig at være god ved sine venner, senest med VM-slutrunden i Rusland, hvor Gianni fik verden til næsten at glemme den statsstyrede doping-skandale og i stedet tale om, hvor dejligt velorganiseret og fredeligt det VM var, blandt andet takket være en god indsats af de russiske sikkerhedsstyrker og efterretningstjenester.\nDet bliver noget fed PR, du får ud af fodboldverdenen, og tænk sig, hvis de der rygter i britisk presse om at køb af Manchester United rent faktisk kunne blive til virkelighed – sikke en investering, det ville blive.\nForestil dig, at det er år 2021, og du er Manchester United-fan.\nManchester United har netop vundet åbningsudgaven af FIFA Club World Cup med en finalesejr over Real Madrid på King Fahd International Stadium i Saudi-Arabiens hovedstad Riyadh. United fik lov at spille i Liga Cuppen med B-holdet dagen inden finalen, det er fordelen ved de nye trupstørrelser for Club World Cup- og Champions League-deltagere, der nu må have 40 ’voksne’ førstespillere i stedet for de 25, der indtil sidste år var grænsen, også selvom man spillede Champions League.\nKritikerne taler stadig om, at I og de andre hold, der spiller Club World Cup, fra nu af er garanteret også at smadre igennem jeres hjemlige liga og Champions League, fordi I allerede nu tjener så mange flere penge end alle de andre klubber, både på grund af præmiepengene, og fordi jeres sponsor- og medieaftaler er blevet helt sindssygt store i løbet af de sidste 12-18 måneder, mens alle de andre klubber i Europa står stille.\nDer er et skær af vemodighed, efter I, Manchester City, Liverpool og Chelsea igen har kørt modstanderne i Premier League midt over i første halvdel af sæsonen, men sådan skal det åbenbart være – hvis man falder uden for det gode selskab, er man nu væk i årtier, ikke kun i de fem mørke år, I oplevede efter Alex Ferguson, og indtil José Mourinho endelig blev udskiftet.\nDet er det samme billede i de andre topligaer, og såmænd også i Brasilien og Argentina, hvor storholdene med billet til klub-VM nu har så mange flere penge end alle andre. I kontrollerer transfermarkedet totalt, I er nu kun en snæver samling klubber, der kontrollerer alle de største teenagetalenter i verden, og med mindre jeres klub bliver taget i noget decideret kriminelt, er der ingen grund til at tro, at det ikke er de samme 10-15 hold, I konkurrerer med i Champions League og klub-VM om ti år, præcis som Chelseas formand Bruce Buck sagde på en konference i London tilbage i september 2018.\nForestil dig, at det er år sommeren 2024, der er lodtrækning til Champions League-kvalifikationen, og du er cheftræner for det danske mesterhold.\nDe tidligere danske mesterhold har mødt hold som APOEL, og engang for længe siden kom AaB i gruppespillet ved at slå Kaunas fra Litauen. Tilbage i 2018 blev det langt sværere at komme i gruppespillet med modstandere som PSV og Red Bull Salzburg i kvalifikationen, og det blev et nøk værre i 2021. Men nu er den da helt gal. Hold som Arsenal, Valencia, Schalke 04 og CSKA Moskva står nu i vejen i de sidste par kvalifikationsrunder, og man skal være mere end almindelig heldig med at slå så stærke hold. Europa League ser også hård ud for de useedede – her er det ottere og niere fra de stærkeste ligaer i Europa og de næstbedste klubber fra ligaer som den hollandske og portugisiske. Held og lykke mod Sporting og Everton til nummer to og tre fra Superligaen.\nLyder det som én lang utopi? Så læs med fra side 20 i dagens udgave af Tipsbladet og find ud af, hvad der ligger i vente i international fodbold i de kommende uger.\nLumb er ikke bekymret efter AGF-afklapsning: Har før tabt alle træningskampe\nMichael Lumb er ikke så ked af at tabe træningskampe. Han har før tabt dem alle, og der endte det ud i en flot sæson.\nMourinho affærdiger Newcastle: Jeg spiller for at vinde\nTrods rygter om det modsatte: Huddersfield-profil er ikke tæt på Watford\nBare rolig, Frank: Chelsea vil give dig én sæson med arbejdsro\nTidligere Chelsea-tysker nævnes som mulig Lampard-assistent\nWest Ham udlejer midtbanespiller på ny\nPremier League-oprykker har kig på U21 EM-profil\nOfficielt: AGF henter midtbanespiller i Premier League


Forside - Kronow Klinik - specialiseret akupunktur og fysioterapi\nEffektiv helhedsorienteret behandling af smerter og skader\nKronow Klinik tilbyder specialiseret fysioterapi og akupunktur udført af kompetent og erfaren behandler.\nMine kerneværdier skinner igennem behandlingen og danner fundamentet for, at du kan være sikker på, at få en professionel og seriøs behandling. De værdier jeg prioriterer er HØJ FAGLIGHED, som betyder at jeg er opdateret på den nyeste viden og udvikling indenfor mit fag som fysioterapeut og som akupunktør. TROVÆRDIGHED og TILLID er ord som for mig betyder, at jeg tror på, at det jeg gør, virker for dig. For mig er det vigtigt, at der i behandlingen opstår en tillid og tro på, at vi arbejder samme vej – nemlig på den vej, der gør, at du får det bedre. Jeg elsker mit arbejde, og den GLÆDE og KREATIVITET jeg føler for mit håndværk, smitter også af på min behandling, så du vil opleve en fagperson med MOTIVATION på at opnå resultater. For mig kommer man længst med ÆRLIGHED, og det gælder også i behandlingen, så vurderer jeg, at jeg ikke kan hjælpe dig, vil jeg altid guide dig videre i systemet.\nJeg tilbyder HELHEDSORIENTERET behandling og det skinner igennem alle mine behandlingstilbud – det skal virke og du skal få det bedre!\nEt behandlingsforløb starter med en grundig undersøgelse og snak om din helbredsmæssige situation. Udfra dette finder vi årsagssammenhængene på hvorfor du har dine smerter, og hvad du selv kan gøre for at få det bedre. Jeg benytter mange forskellige behandlingsteknikker i behandlingen som løbende justeres efter dit behov. Et behandlingsforløb suppleres ofte med et træningsprogram med relevante træningsøvelser, så du selv kan følge op på behandlingen.\nAkupunktur er en afbalancerende behandling med nåle, hvor hele kroppen og mennesket inddrages. Overordnet virker akupunktur over tid ved at sætte gang i helingsprocesser i din krop og styrke dit immunsystem. Akupunktur kan ikke helbrede, men er et effektiv middel til at kickstarte dit eget helbredelsessystem. Få hjælp til søvn, stress, hedeture, allergi, hovedpine, fødselsmodning, rygestop og meget andet.\nLaserterapi er effektiv og smertefri behandling med laserlys til smerter og akutte skader. I klinikken bruges den nyeste teknologi indenfor laserbehandling med High power laser fra Chattanooga. High power laser kan behandle dybt i vævet, og selv gamle skader kan bedres med denne behandling. Få hjælp til sportsskader, betændt slimsæk, discusprolaps, frossen skulder, arvæv m.m.\nHoldningskorrigerende tøj fra Anodyne er special designet muskelaktiverende tøj, der optimerer din kropsholdning. Tøjet hjælper og støtter på samme måde som kinesiotape og ”tapen” er nærmest syet ind i tøjet. Har du smerter eller brug for et ekstra gear i din træning, er det en god idé at prøve tøjet, inden du køber. Prøv tøjet i klinikken og få fysioterapeutisk vejledning, så du får valgt den rette model og størrelse, inden du køber.\nSe hvilke modeller, jeg kan tilbyde\nDu kan købe Dalens Olie og Nordic Amber produkter i klinikken. Alle produkter er økologisk produceret og naturlig hudpleje uden kemi og tilsætningsstoffer. Til dig, der går ind for det enkelte og helt naturlige. Alle produkter er nemme at anvende og gode både til voksne og børn. Har du brug for en lille sød værtindegave eller en fødselsdagsgave, pakker jeg produkterne ind til en fin eksklusiv gave.\nSe hvilke produkter, jeg har på hylderne\nKosmetisk ansigtsakupunktur er det nyeste inden for skønhedsbehandling i USA og England og benyttes af tidens store Hollywood stjerner som et naturligt skønhedsmiddel. Kosmetisk ansigtsakupunktur er en velkendt, ældgammel ansigtsløftningsteknik fra Kina og metoden er i dag populær som et naturligt alternativ til Restylane, Botox og plastiske operationer.\nLæs mere om ansigtsakupunktur\n“Jeg tilstræber altid, at der er god tid til den enkelte i klinikken, og at alle får en oplevelse af, at der er fuld fokus på at løse deres udfordring. Ingen kommer til at gå herfra uden en handlingsplan.\nHos mig er du i de allerbedste hænder”.


Hej, lødighed! Hvor gik du hen?\nMan skal ikke tro på alt, hvad man støder på. Men det gør vi. Alt, hvad vi læser i avisen, hører i radioen og ser på TV, bliver vores virkelighed. »Jo, det er rigtigt, for jeg hørte det i radioen,« sagde en universitets-uddannet kollega forleden. Det er skræmmende og stiller store krav til medierne. For store, måske.\nSusanne Staun, forfatter, cand. phil.\nJeg har forståelse for, at Berlingske Tidende opfatter universiteterne, som den brede befolkning opfatter medierne: et sted, vi henter troværdig information. Sådan er det desværre sjældent.\nNår denne avis accepterer en kronik baseret på et kandidatspeciale, så går man på redaktionen ud fra, at der er tale om et universitetscertificeret stykke videnskab, der kan tåle at blive luftet over flere spalter. I tilfældet »Nå, hej far, du er her forresten også« fra 14. december bliver den tillid gjort til skamme. Kronikken er skrevet af en nyligt udklækket universitetskandidat, kultursociolog Patrizia Madsen, og dennes specialevejleder Gunnar Lind Haase Svendsen, der er professor mso ved Center for Landdistriktsforskning.\nDet er sjældent, at et kandidatspeciale leverer videnskab, og det er da også store krav at stille til den længere skriftlige opgave, som afslutter et kandidatstudium. Kun undtagelsesvis får kandidatspecialer mediernes bevågenhed, og det er sjældent, at bevågenheden er fortjent.\nI foråret dukkede f.eks. et kandidatspeciale op i Aftenshowet. Det var hevet ind i ringen for at bevise, at jeg tog fejl, når jeg hævdede, at sprog har en betydning for, hvordan folk opfattes. Specialet modbeviste, hed det sig, en delmængde af min påstand, nemlig at kommaer ingen betydning har for, hvordan man opfatter en skribent. Men specialeskriveren havde som undersøgelsespopulation sølle 97 danskstuderende, ikke en randomiseret undersøgelsesgruppe (tilfældigt udvalgt, red.), der var repræsentativ for befolkningen som helhed.\nDer kan ikke uddrages statistisk holdbare konklusioner på baggrund af et særligt, ikke-repræsentativt befolkningsudsnit. Vi er derfor i dag ikke klogere på, om det generelt forholder sig sådan i Danmark, at folk ikke anskuer dårlige kommasættere som mindre troværdige.\nSpecialet med titlen »Kampen om anerkendelse som forælder« ligger til grund for kronikken »Nå, hej far, du er her forresten også«. Både speciale og kronik er præget af udokumenterede påstande og fejlagtige forudsætninger, men først og fremmest lider begge af samme fundamentale syge, som specialet om kommaer.\nPatrizia Madsen har nemlig plukket sin undersøgelsespopulation på 79 utilfredse fædre fra Foreningen Far, dvs. fra et segment af fædre, der oplever sig diskrimineret og derfor ikke er repræsentative for det store flertal af fædre. Specialekonklusionen lyder:\n»Med udgangspunkt i de erfaringer, fædrene har gjort sig med de offentlige institutioner, kan det konkluderes, at fædrene oplever en favorisering af mødrene i sagsbehandling ...«\nDer er afgørende forskel på, hvad en udvalgt gruppe utilfredse fædre »oplever« og den generelle »himmelråbende uretfærdighed«, danske fædre ifølge kronikken er genstand for, og det ved specialet også godt selv. På specialets side 39 anerkendes præcis den »skævvridning i rekrutteringen af respondenterne«, som gør, at konklusionen ikke er statistisk signifikant, dvs. ikke gældende for andre end det undersøgte segment.\nSamtidig er specialet metodisk suspekt opstillet: Det fravælger at inddrage den afgørende kontekst, f.eks. fædrenes ekspartnere, der kunne kaste essentielt lys over rimelig- eller urimeligheden i offentliges ageren. Der reflekteres i specialet end ikke over udsagn som f.eks.:\n»Ja, en dag hvor jeg kommer hjem fra praktik, er hun flyttet og taget hen på sådan et krisecenter (...) Der lå bare et brev om, at hun var flyttet.«\nEt krisecenter er et sted, hvor voldsramte kvinder tager hen for at slippe for deres voldsmand. Men intetsteds i dette speciale, der omhandler fædres utilfredshed med deres bekomst i det offentlige system, indgår noget så afgørende for samspillet mellem mor, far og barn som vold. Kunne det tænkes, at voldsmænd måske ikke mødes med samme forståelse i Statsforvaltningen, som deres ekskoner, der altså er voldsramte?\nEventuelle forældreevneundersøgelser og børns udsagn indgår heller ikke, selvom disse er helt centrale brikker, som Statsforvaltningen skal inddrage i deres overvejelser, og som selvsagt får afgørende betydning for beslutninger om forældremyndighed og samvær.\nI specialet medtages endvidere et segment af kvinder, 45 styk, der er hentet hos Mødrehjælpen og Foreningen Mor, ligeledes et specifikt segment, der ikke afspejler danske mødre som sådan, da alle danske mødre ikke er voldsramte. Disse kvinder er medtaget, fordi de »vil fungere som et sammenligningsgrundlag, hvor jeg vil se på, om der er noget, som gør sig særligt gældende for fædre [sic].«\nMen inddragelsen af mødrepopulationen er overflødig, da denne og erfaringerne her ingen konsekvens har for specialets fremdrift mod en konklusion, der er givet på forhånd: Fædre diskrimineres.\nMed andre ord ved vi ikke, om hypotesen, Fædre diskrimineres, er sand; vi ved, at et særligt segment af fædre, der, på det foreliggende, indeholder mindst en voldelig far, oplever sig diskrimineret, men vi har ingen mulighed for at vurdere, om der er tale om de facto diskrimination, eller om denne blot er et udtryk for god forvaltningsskik.\nVi kan også konstatere, at 6.000+ har delt og liket kronikken på Facebook og kan derfor tale om bastant vildledning af offentligheden. Det er ikke hensigtsmæssigt for forståelsen af et i forvejen betændt og højt politiseret felt, der tigger om udredning på videnskabeligt niveau.\nEr du »agil«? Og drømmer\ndu om at arbejde i det\noffentlige med andre\n»agile« folk? Så frygt ej,\njobbet til dig\nKasper Støvring: Trump følger blot sit valgløfte - USA skal ikke være verdens liberale politibetjent\nikke, at Hongkongs frihed bliver


Schram med store forventninger - sn.dk - Forsiden - Sport - Sport DAGBLADET\nFrederik Schram ligner FC Roskildes førstemålmand i foråret.\nArtiklen: Schram med store forventninger\nSchram med store forventninger\nSport DAGBLADET - 20. februar 2019 kl. 22:35\nEfter at have brugt det meste af efteråret på bænken, fordi Jannich Storch havde taget pladsen, tyder meget på, at FC Roskildes islandske landsholdsmålmand Frederik Schram er tilbage, når sæsonen genoptages i starten af marts.\nHer indleder FCR foråret i Silkeborg, og i denne uge forberedes de sidste taktiske detaljer i Tyrkiet, ligesom spillernes fysiske formåen skal have det sidste, inden det går løs.\n- Vi bor et godt sted, hvor der er styr på det og gode forhold, så det er rigtig godt. Det er fine baner her, og det er noget andet end kunstgræsbanerne derhjemme, siger Frederik Schram efter tirsdagens træning og inden aftensmaden.\n- Det taktiske har der været styr på i lang tid og fysisk er vi, hvor vi skal være, så det handler meget om standardsituationer, men selvfølgelig også om de sidste taktiske finpudsninger. Der skal afslutninger på, noget humør og spilleglæde på, men det er ikke noget problem. Vi skal møde op i Silkeborg og være helt klar.\n- Vi har heldigvis et fantastisk sammenhold i truppen med gode spillere, og vi har det godt sammen på og udenfor banen. Det er en fornøjelse, og når vi er kommet hjem herfra, så ser vi alle sammen frem til næste års træningslejr.\nHvad er dine forventninger til foråret?\n- Vi har store forventninger. Som Lønstrup siger, så forpligter det at levere resultater, og det gjorde vi i efteråret. Nu skal vi videre, og jeg, tror der er mange rundt om, der har forventninger til os, men som også har svært ved at vurdere os fordi vi har tabt meget, men er begyndt at vinde meget. Vi har højnet vores niveau rigtig meget til træning og i kamp blot ved, at Lønstrup og Bredal er kommet til. Vi er blevet mere professionelle i vores tankegang, vores levemåde og måde at optræde på. Niveauet er højnet over hele linjen, så vi skal fortsætte med vores gode koncept, som har fungeret fint, siger Schram.\n- Hvis man vil noget, skal man udnytte tiden rigtigt, og det har Lønstrup pointeret. Man skal ikke spilde tiden, og man skal tage en gulerod i stedet for en Mars-bar, tage 10 minutters ekstra træning med noget, der kan forbedres. Det er jo sådan, at det man træner, også er det, man viser på banen.\nFCR starter foråret som tredjesidst i 1. division, men holdet har kontakt med de andre hold, og rækken er så tæt, at der kun er ni point op til 3. pladsen, men det er måske lige langt nok at sigte...\n- Vi skal længere op i tabellen, men om det er top-5 eller top-10, er svært at sige. Det er vanvittigt, at der kun er ni point til en oprykningskamp, og det kan gå stærkt, men det gælder også nedad! Alle hold kan overraske, og man kan ikke regne med meget i rækken - men jeg ved, at vi har et højt niveau, og det har vi vist i opstarten. Vi skal nok komme til at vinde en masse kampe i foråret, det er helt sikkert. Jeg er meget fortrøstningsfuld og sikker på, at vi kan overraske som i efteråret.\n- Det er ikke retvisende, at vi ligger i bunden, og det, tror jeg, mange andre hold også vil sige. Vi har »knækket koden« nu, og det forpligter, så vi skal fortsætte med at jagte de sidste marginaler hele tiden - de er altafgørende, og jagter man ikke dem i 1. division, så bliver det svært. Hvis vi holder niveauet, så får vi mange point og rykker i tabellen. Vi har sindssygt høje ambitioner og tro på egne evner, men det kommer ikke af sig selv, siger målmanden.


Du er her: Region Sjælland Politik Dagsordener Dagsordener 2019 Bo og Naboskab Sydlolland, 5 + 2 boliger\n6. Etablering af erstatningsbyggeri for 5 eksisterende pladser og 2 eksisterende særforanstaltninger\nUdvalget for social og psykiatri Brevid: 3901731\nBo og Naboskab Sydlolland modtager i stigende grad henvendelse fra kommuner, der efterspørger tilbud til borgere med særlige og komplekse behov som ikke kan tilbydes ophold i de eksisterende bygninger, hvor flere beboere bor sammen. Der fremlægges derfor ideoplæg for opførelse af et byggeri, der skal gøre det muligt at flytte 5 eksisterende pladser og 2 særforanstaltninger (enkeltmandstilbud) over i rammer, der gør det muligt at imødekomme kommunernes efterspørgsel.\nPå Socialområdet er mål for strategisk udvikling at være en foretrukken leverandør af specialtilbud, der imødekommer kommunernes efterspørgsel efter tilbud til mennesker med helt særlige behov. Målet indgår både i Strategi for Socialområdet og i Budgetaftalen for 2019.\nI Bo og Naboskab Sydlolland opleves en stigende efterspørgsel efter pladser til beboere, der har behov for en større individuel afskærmning end den, der kan leveres i de eksisterende bygninger. Afskærmningen skal blandt andet give mulighed for, at beboerne kan gå ind og ud af deres bolig, uden at det sker gennem fællesarealer.\nBo og Naboskab Sydlolland har i løbet af 2018 fået 10 henvendelser fra kommuner om borgere, der har brug for en plads med individuel afskærmning. Dertil har to beboere på Bo og Naboskab Sydlollands almindelige afdelinger behov for at kunne overflyttes til en bolig med individuel afskærmning\nOpførelsen af det nye byggeri ændrer ikke det i budgettet godkendte pladstal på Bo og Naboskab Sydlolland. De pladser, der etableres i den nye bygning, erstatter pladser i den eksisterende bygningsmasse, der ikke muliggør den nødvendige afskærmning.\nBeskrivelse af det ønskede byggeri.\nBygningen skal bestå af 5 + 2 lejligheder med egen indgang samt fælles aktivitetsområde og servicearealer. Lejlighederne skal placeres i kanterne af fællesområdet, således at beboerne har mulighed for at komme og gå fra lejligheden uden at de skal tæt på andre beboere/ lejligheder.\nLejlighederne skal rumme både beboer og medarbejder(e) og være store nok til, at parterne kan holde sig i fysisk afstand fra hinanden, hvis der bliver behov for dette. Lejlighederne skal have to ind-/udgange, så medarbejderne har en flugtvej fra lejligheden, hvis der opstår behov for dette. Lejlighederne indrettes med soverum, stue, toilet/ bad og forberedt til trinet tekøkken, som kan sættes ind, hvor det er formålstjenligt.\nLejlighederne anslås inklusiv andel af fællesareal at skulle have en størrelse på 85 – 90 m2. Hertil skal etableres servicearealer på 70 - 100 m2. Servicearealerne skal rumme personalefaciliteter, medicinrum, depotrum og et mødelokale. I alt skønnes det samlede bebyggede areal at udgøre ca. 675 – 700 m2.\nByggeriet skal opføres i en kvalitet, der kan modstå hårdhændet brug og hvor der er tænkt på enkelhed og overskuelighed for både beboere og personale. Bygningen kan opføres på en af Bo og Naboskab Sydlollands tomme grunde i umiddelbar nærhed af Bo og Naboskab Sydlollands øvrige enheder i Rødbyhavn.\nLolland Kommune har på møde i Teknisk Udvalg den 5. december 2018 besluttet at ændre den eksisterende lokalplan, således at der etableres det ønskede byggefelt.\nGrundet projektets relativt lave kompleksitet forventes udførelsen gennemført ved en totalentreprise. Til udarbejdelse af projektforslag og udbudsmateriale for totalentreprise udbuddet tilknyttes en Totalrådgiver, der udvælges efter en indbudt licitation.\n· Ideoplægget godkendes af Regionsrådet 29. april 2019\n· Udbud og valg af Totalrådgiver juni/juli 2019\n· Projektforslag godkendes af Regionsrådet 2. december 2019\n· Udbud af totalentreprise december 2019\n· Kontrahering med Totalentreprenør januar 2020\nSkønnet for byggeomkostningerne er baseret på et ideoplæg og økonomisk overslag fra eksterne rådgivere. De samlede anlægsomkostninger – forventes at udgør ca. 15.000.000 kr. (ex. moms). Når byggeriet er ibrugtaget finansieres det via indregning af afskrivningsbidrag i taksten for pladserne.\nI denne fase af projektet ansøges om anlægsbevilling på 0,5 mio.kr. til dækning af projekteringsudgifter, idet den enlige ansøgning om anlægsbevilling afventer udarbejdelse af færdigt projektforslag.\nDa projektet gennemføres indenfor socialområdet, har dette ingen betydning for regionens samlede anlægsloft i 2019 og 2020.\nSkøn for driftsudgifter – herunder afskrivningsbidrag – og takst vil fremgå af endelig ansøgning om anlægsbevillingen. Da der er tale om erstatningspladser for nuværende pladser på Bo og Naboskab Sydlolland, vil der være begrænsede driftskonsekvenser totalt. Driftsudgiften indregnes i budgetforslaget for 2021.\n1. ideoplægget for 5 skærmede pladser og 2 særforanstaltninger hos Bo og Naboskab Sydlolland godkendes\n2. der meddeles anlægsbevilling på 0,5 mio. kr. til gennemførelse af rådgivningsudbud og udarbejdelse af projektforslag\n3. der frigives rådighedsbeløb på 0,5 mio. kr. i 2019\nBehandling i Udvalget for social og psykiatri torsdag den 21. marts 2019, pkt. 6


Jysk Landbrugsrådgivning Esbjerg | Byggeplads.dk\nJysk Landbrugsrådgivning Esbjerg\nDe to ens kuber, der er drejet 90 grader i forhold til hinanden, giver et dynamisk og næsten stablet udtryk. De matte overflader er af Swisspearl-plader fra Holbæk Byggemateriale Compagni A/S.\nFra receptionen er der udsigt til samtlige etager, hvilket gør huset letaflæseligt for de mange besøgende. De centralt placerede trapper med glasværn fra Rødekro Smedie A/S fungerer som en skulptur i det enkelt indrettede rum.\nI de åbne kontormiljøer er der lagt et fladvævet Classic Contract-tæppe fra Danfloor A/S. Tæppet har lyddæmpende latexbagside for at reducere støjen.\nKantinen er anlagt, så den let og hurtigt kan opdeles i mindre enheder. Hele området er udstyret med topmoderne AV-udstyr fra Audio-Visuelt Centrum A/S og er derfor velegnet til både foredrag, konferencer, undervisning og møder.\nKontorlandskabet er et miks af storrumskontorer og mindre cellekontorer, som sikrer ro og diskretion. GV-væggene fra Deko loft + væg giver fleksibilitet og lys i indretningen.\nEn tvilling er født\nFørst var der én, og så blev de to. Den sidste af Jysk Landbrugsrådgivnings nye kontor-tvillinger står klar i udkanten af Esbjerg\nGrontmij / Carl Bro A/S\nArkitektfirmaet Rudolf Lolk A/S, Link Signatur A/S\nDen første af tvillingerne så dagens lys i Billund i november. I marts i år stod lillebroren klar i Esbjerg, og så kunne Jysk Landbrugsrådgivnings resterende ansatte endelig flytte ind i nye, moderne lokaler. Medarbejderne er nu samlet på to adresser mod tidligere fem. Det skulle gerne give en masse synergi, samtidig med at centret bevarer sin tilgængelighed for landmændene. Og netop tilgængeligheden var grunden til, at centret blev fordelt på to huse i stedet for at blive centraliseret i ét stort byggeri.\nByggeriet i Esbjerg er i bogstaveligste forstand lillebroren. Ikke bare er det den sidst ankomne i børneflokken, men byggeriet er også en anelse mindre end storebroren i Billund. Egentlig kunne man godt have brugt lidt mere plads, erkender administrerende direktør, Torben Jensen, men lokalplanen har sat sine begrænsninger – ikke så meget på de indvendige kvadratmetre, men mere på de udvendige.\nEt landsplansdirektiv fra 2006 gjorde, at der ikke kunne gives tilladelse til at udvide grunden. Og så var der også lige den fredede § 3-sø – som set gennem førstesalens vinduer ikke ligner meget mere end et halvtørt vandhul – der optager plads i det ene hjørne af grunden.\n- Egentlig skulle vi have haft 200 p-pladser for at dække vores behov, men det har vi været nødt til at skære ned til 150. I stedet har vi løst problemet ved at leje os ind på noget jord ovre ved lufthavnen, fortæller Torben Jensen.\nKvadratmetrene var dog ikke det eneste, der drillede. Jysk Landbrugsrådgivning overtog grunden direkte fra landmanden, der ejede den før, og det betød, at den ikke var byggemodnet.\n- Undergrunden i blåler og silt krævede en del ekstra fundering og 1,5 million ekstra på budgettet. Alt i alt har vi brugt meget tid på at optimere grunden, og det har også gjort, at byggeriet er blevet forsinket et par måneder i forhold til den oprindelige plan, forklarer den administrerende direktør.\nAdministrationsbygningen i Esbjerg er spejlvendt i forhold til Billund, men ellers er der i sandhed tale om enæggede tvillinger. Materialer, håndværkere, arkitektur og ruminddelinger er stort set identiske – kun dem, der kender tvillingerne ud og ind vil kunne se forskellene. Der er lidt mere arkivplads og et større serverrum i Billund. Den udvendige rampe til vareindlevering har på grund af den mindre grund også måttet lade livet til fordel for en vareelevator, ligesom der er fjernet et mødelokale i forbindelse med kantinen. Alt i alt er der reduceret 300 kvm kælder og 200 kvm stueetage i forhold til storebroren – dog uden at det går ud over den daglige funktionalitet.\nLigesom i Billund har kontormiljøet beholdt sit åbne og imødekommende væsen. Hver dag har huset mange besøgende, og derfor har det været essentielt, at indretningen er let aflæselig. Et stort vindfang leder ind i det tre etager høje velkomstområde, hvor man let spotter receptionen, selvom den er trukket tilbage under førstesalens udhæng af hensyn til støjreduceringen. Der er ligeledes indrettet et venteområde for gæsterne i det store rum, som ellers er blottet for forstyrrende elementer. Det giver en god overskuelighed, der ifølge Torben Jensen hurtigt får folk til at føle sig hjemme.\nAndre byggerier i Byggeplads.dk 2010 nr. 2\nEn klog mands værk\nDansk Supermarked og Bilka\nKontorhus med dynamisk atrium\nLyset bryder betonen\nFriis i stor skala\nInnovativt sundhedshus tegnet til mennesker\nNy Ikea i Ålborg Syd\nAutomatiseret motel med svævende krop\nFra råhus til multifunktionshospital\nKløvervangen i ny figur\nEt hus fuld af krinkelkroge\nBløde kurver til nyt shoppingcenter\nSlagterigrunden vokser til\nSlagterigrunden, Mellem Broerne II\nSparekassen hænger sammen\nOmbygning danner skole\nUnder den gule bro\nBusiness class i Ørestad\nKontorbyggeri i miljøets tegn


KMS CALIFORNIA HAIR STAY - køb det billigt her - MyHair.dk\nKMS Hairstay Anti-Humidity Seal er en hårspray til alle, der ønsker 24-timers fugtbeskyttelse. Sprayen har fugtblokerende formel og beskytter håret mod krus. Glansfuld, vægtløs finish, og varmebeskyttelse. Indeholder Pomegranate Pepper, der er kendt for støttende hold og beskytter mod miljømæssige påvirkninger.Anvendelse:Rystes grundigt inden brug.Sprayes...\nKMS Hairstay Molding Pomade er en voks, der giver mulighed for at restyle håret i løbet af dagen. Anvend i fugtigt eller tørt hår og skab den style du ønsker. Pomaden er også super til krøllet hår, hvor den smukt samler krøllerne, eller til den glatte tilbagestrøgne stil.\nHAIRSTAY Der er 2 produkter.\nKMS CALIFORNIA HAIR STAY Serien til dig der ønsker hold og kontrol over enhver frisure. Hairstay giver alle hårtyper blødt til stærkt hold, med naturlige ingredienser som granatæble/peber og tranebær/peber. Denne kombination styrker holdet i frisuren samt beskytter mod vind, vejr og miljøpåvirkning.


Achabeg i Taynish til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Achabeg\nNår du besøger Taynish, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Achabeg, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Achabeg sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotels bedste faciliteter omfatter bagageopbevaring.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, dvd-/cd-afspiller, køleskab, opvaskemaskine, bruser. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Achabeg det kloge valg for rejsende til Taynish.


Endnu en virksomhed risikerer millionbøde for ikke at slette oplysninger\nOprettet 20. juni 2019\nEndnu en virksomhed bliver nu politianmeldt af Datatilsynet for ikke at have slettet oplysninger om sine kunder. Det er en møbelkæde, der nu indstilles til en bøde på 1,5 millioner kroner.\nDatatilsynet besøgte møbelkædens hovedkontor i efteråret 2018. Møbelvirksomheden anvendte et ældre it-system i enkelte af sine butikker, og i det system blev der gemt oplysninger om ca. 385.000 kunder – heriblandt købshistorik, navn, adresse, telefonnummer og emailadresse. Oplysningerne burde have været slettet efter en vis tidsfrist, men sådan en frist fandtes ikke i det ældre it-system.\nI databeskyttelsesforordningen fremgår det, at personoplysninger skal opbevares, så det ikke er muligt at identificere de registrerede i et længere tidsrum end det, der er nødvendigt til de formål, hvortil oplysningerne behandles.\nDerfor har Datatilsynet altså valgt at indstille virksomheden til en bøde.\n”Det er anden gang inden for få måneder, vi ser Datatilsynet indstille en virksomhed til en millionbøde for netop at undlade at slette oplysninger om kunder. Det er begge tydelige eksempler på Datatilsynets væsentlige skærpelse af sanktionsniveauet efter den nye forordnings ikrafttræden. Grakom opfordrer derfor alle medlemsvirksomheder til at have fokus på at få slettet personoplysninger, når det ikke længere er nødvendigt at opbevare oplysningerne,” siger Grakoms advokat, Peter Balle.\nHan hæfter sig ved, at den indstillede bøde er på hele 1,5 millioner kroner – væsentligt højere, end man har set i tilsvarende sager fra før, EU's dataforordning trådte i kraft.\n”GDPR har hævet bødeniveauet betragteligt i forhold til tidligere, uden tvivl for at sende et signal om, at virksomhederne skal tage databeskyttelse dybt seriøst. Det, vi ser nu, er, at Datatilsynet har taget forordningens høje bødeniveau til sig. Virksomheder, der ikke overholder forordningen, løber altså en stor økonomisk risiko.”\nLæs sagen i detaljer her


12.12.2015 12.12.2015 er der nogen dating på facebook\nPå udkig efter noget frækt til weekenden? Så se da lige her. For nogle af de allerstørste single-grupper på Facebook er faktisk de lidt mere uartige af slagsen. Dating og facebook Ved godt at man ikke har lovet hinanden noget efter en date – men synes Ja med facebook er alt lige i hovedet på en. Facebook kan bruges til andet end at fortælle, hvad du spiste til aftensmad i går eller Vi har her fundet 12 datinggrupper på Facebook, du kan tjekke ud, hvis du leder . Jeg har et spørgsmål om noget der går mig meget på.\nDin: Er der nogen dating på facebook\nLad det ske er det normalt at have menstruation i 14 dage Der skal mere end en alvorlig ulykke til at spænde ben for deres kærlighed — og drømmebryllup. Carina rasede over SAS: Nu peger danskerne fingrene den anden vej. Godt nyt til de blege og rødhårede: Nu kan du blive lækker brun - helt uden at få sol. Singlelandet har næsten Mærsk-skib evakueret i USA efter mistanke om bombe - medie melder om radioaktivt materiale.\nEr der nogen dating på facebook 239\nBOLLEVENNER FREDERIKSHAVN Flere visuelle eksempler Optimal tekst Disse annoncer anses for at være ideelle, fordi al teksten i annoncerne er i tekstfeltet i stedet for at være direkte på billedet. Jeg har været på date med en mand for et par uger siden. Dit billede skal vise hele produktet. Hashtagget NotMyPresident samler vrede amerikanere på de sociale medier. Du — og alene du — må vurdere om han er noget for dig. Der er opstået en fejl:.\nEr der nogen dating på facebook - Omfatter kortlægning\nDet kan så første blive om nogle uger, fordi han er ude at rejse. Disse annoncer anses for at have moderat tekst. Det vidste du ikke om Camilla Ottesen: Sejlede jorden rundt som årig. Carina rasede over SAS: Nu peger danskerne fingrene den anden vej. Det er det menneske som man vil satse på i det øjeblik. Jeg synes jeg havde svært ved at læse ham… og han kan også have haft svært ved at læse mig. Gratis dating sider. Du kan derfor sagtens sige noget, Carrot Dating er en dating -app ud over det sædvanlige - her kan du nemlig bestikke dig til en date. For at finde ud af om Facebook reelt set er god til dating har vi testet tre men processen er langsom og indviklet, uden nogen som helst garanti for succes. Dating -ekspert: Facebook er mere "afslørende" opdager, at de er blevet afhængige, og spørgsmålet er faktisk, om der er nogen vej tilbage.\n0 thoughts on “Er der nogen dating på facebook”\nJeg kan ikke få den op og stå scor dating\nMenstruation efter samleje hotpeople


Jack Wolfskin Vojo Hike 2 Texapore Mid W - Vandrestøvle - Dame Str. 39,5 - Siltstone med Prisgaranti - Stort Lager\nJack Wolfskin Vojo Hike 2 Texapore Mid W - Vandrestøvle - Dame Str. 39,5 - Siltstone er blandt de eftertragtede cykeldele. Vandrestøvler kategorien indeholder mange eftertragtede varer. Cykelpartner er nok den webshop i Danmark der har størst erfaring i at sælge cykeludstyr til hele Danmark. Produktet er med 365 dages returret godt sikret mod fortrydelse af dig køb. Når du jagter cykeludstyr, er det ikke snyd at lade sig inspirere af andre, som har købt varen her, både produktet og kvaliteten er blandt det bedste. Overvej også lige at der er prisgaranti på Jack Wolfskin Vojo Hike 2 Texapore Mid W - Vandrestøvle - Dame Str. 39,5 - Siltstone fra det anerkendte mærke Jack Wolfskin, som du har set i cykelsportens verden. I den tid du sidder og nyder naturen på din cykel, skal du ikke lave beynderfejlen og ikke have noget væske med. Denne væske kan fx være energidrik med citrussmag.\nJack Wolfskin Vojo Hike 2 Texapore Mid W - Vandrestøvle - Dame Str. 39,5 - Siltstone får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i kategorien Vandrestøvler. Og hey - du får jo også lige hele 365 dages returret med din pakke når du køber din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Jack Wolfskin Vojo Hike 2 Texapore Mid W - Vandrestøvle - Dame Str. 39,5 - Siltstone hos den populære shop Cykelpartner, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, som jo fx kan være dette produkt. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nDu skal have i tankerne, når du handler online, begunstiges du af bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i de mange webshops der er på det danske marked. Det er let i dag at sammenligne priser - du kan gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Når du handler online er du også fri for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik - det er slut nu, når du handler online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.\n21 anmeldelser af Jack Wolfskin Vojo Hike 2 Texapore Mid W – Vandrestøvle – Dame Str. 39,5 – Siltstone