”Unge radikale vil af med alle helligdage”\n”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 05/05/2016 10:49\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 05/05/2016 12:58\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 05/05/2016 13:57\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 05/05/2016 14:54\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 05/05/2016 21:48\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 07/05/2016 15:11\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 07/05/2016 15:44\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 07/05/2016 16:22\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 07/05/2016 17:11\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 07/05/2016 17:55\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 07/05/2016 19:26\nHøj høj, hr. lægprædikant..\nBare for at gøre det klart, så er også grundlovsændringer en politisk beslutning, og ikke et spørgsmål om demokratiet vs. kristendom. Man ka sagtens forfægte en politik der nedlægger folkekirke, kongehus, stripklubber, Carlsbergfonden og Anders And m.m. Det er intet problem, der kræves bare lidt opslutning:\nJeg ka kun foreslå jer at samle stemmeopslutning for et mere veldefineret argumentationsgrundlag end demokratiet som den ekskluderende faktor.\nMen inden lige at du begynder at kime dørklokker Arne, så sku du måske lige overveje sagen lidt nøjere; fx vil dine egne ophøjede følelser for dit særlige kristusikon jo ikke stå i umiddelbar forlængelse af kristusikoner andre troende føler en masse for. Og da folkekirken jo sagtens synes at ku rumme divergenser i trosopfattelser, ja missionsforeninger der forfægter stram røv for kristus lige til dommedagen, ja så bliver grundspørgsmålet du må stille dig selv vel egentlig bare, hvorfor du ikke ka rumme folkekirken?\nHvad Margrethe angår, så vil jeg hævde at hun både forstår og stiller sig forstående overfor troende med ekstremt stram numse, men at hendes eget livssyn ingen trussel udgør mod demokratiets principper, sagt med særlig henvisning til din misopfattelse af trosfriheden som et krav om respekt for trosindholdet i nogen religion. Jeg er sikker på at du husker mange tidligere snakke om samme tema…;)\nNå, for at være lidt mere alvorlig, har jeg ikke filla pejling på hvad der foregår i kukkassen rundt om i de ”politiske ungdomsklubber”; de opfører sig jo som forventet af den udvoksede besætning, dvs. beslutter sig for hvad de skal mene under frugt på facebooks blå stue, hvortil Folketinget sagtens ku flyttes med stor besparelse.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 07/05/2016 20:56\nNoget kunne måske tyde på, at Simon frygter, at der bliver givet plads til ateismen.\nMåske forståeligt i den forstand, at den så bliver nødt til at præsentere sig - ikke blot med hån og spot, men som en livsanskuelse\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 07/05/2016 21:46\nPssst.: den slags behøver små lægprædikanter ikke bekymre sig om, de har vist rigeligt at gøre med at holde styr på deres uerkendelige guder qua ikonerne..;)\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 07/05/2016 21:50\nJeg er ikke helt sikker på, jeg forstår, det du skriver, men her er et svar.\nDemokrati er styret "nedefra" ... af "folket" ... og teokrati er styret ovenfra af gud.\nMan kan ikke være demokrat og kristen på samme tid.\nEr man kristen skal man følge landets love og regler, hvis ikke det strider mod guds ord, og ellers skal man ikke være en del af denne verden.\nSådan ved jeg godt, det ikke fungerer i folkekirken, som jeg i øvrigt ikke anser for kristen, men det kalder vi den ... den danske kristne folkekirke.\nNår demokratiet har såkaldte kristne helligdage i deres kalenderen, er det efter min mening for det første forkert at disse dage figurerer i kalenderen, da jeg ikke kan se hvor i bibelen det fremgår at disse dage skal helligholdes som kristen.\nFor det andet kan jeg undre mig over at et styre "helligholder" et andet "parti"s "helligdage"\nKirken og kongehuset er fedtet ind i hinanden fra "tidernes morgen" og har været en nødvendighed for at tvagskristne danskerne så magten blev bevaret ...\n... og ang. krænkelsen af dronningens/regentens religions frihed, så er der ikke tale om hendes/dennes eget valg, da det er et krav til den til enhver tid siddende regent i kongehuset at være medlem af folkekirken.\nKravet gælder ikke andre i kongehuset.\nJa ordet regent skurrer også i mine øre, når vi nu har demokrati …\n... ... men det da klart, at så længe der er religionsfrihed i landet så gælder denne menneskeret alle borgere i landet, men det betinger jo ikke, at de helligdage de såkaldte kristne ønsker at ha’ skal figurerer i kalenderen.\n(Tikka): ”NB: Så er jeg i øvrigt hverken til alkohol eller sol og naboen har nok i sig selv, men ellers taler og hjælper jeg da gerne med de som "krydser min vej" ... da jeg har god tid i hverdagen, og ellers tager den, hvis jeg vurderer, det er nødvendigt, da vi jo kun har nuet”.\n(Simon): - Et udmærket eksempel på den individuelle frihed demokratier skaber grundlag for: man ka i frihed til- eller fravælge sine rettigheder og personlige behov, uden dermed at begrænse naboens tilgang til kolde øller ;)\nTikka: Der var ikke tale om den individuelle frihed\nDu skrev: Lad du bare hverdagen gå i stå på helligdage, drik en kold øl med naboen og nyd solen varme hår eller isse, det har alle godt af, uanset livssyn eller mangel på samme – sagt i håb om at det netop var dagens udbytte..;)\nDet der var tale om var, at du mente, du vidste hvornår, hvordan og hvad jeg og alle andre har godt af, og det mener jeg ikke, du kan udtale dig om.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 08/05/2016 17:38\n”Man kan ikke være demokrat og kristen på samme tid.”\n- Dette blir sludder. Kristne troende er vælgere i et demokrati på samme vilkår som ikke-troende.\n”Demokrati er styret "nedefra" ... af "folket".\n- Dårlig formulering! I et repræsentativt demokrati styrer de folkevalgte, ikke folket, efter den valgte politik – det er netop deres arbejde.\n”teokrati er styret ovenfra af gud.”\n- Nej, også i teokratier er det mennesker der styrer samfundet efter politiske idealer, ikke guder.\n”Er man kristen skal man følge landets love og regler, hvis ikke det strider mod guds ord”.\n- Det spiller ingen rolle hvilke religiøse idéer der forfægtes, landets love er uanset den øverste myndighed i demokratier, oligarkier m.v.\n”Når demokratiet har såkaldte kristne helligdage i deres kalenderen, er det efter min mening for det første forkert at disse dage figurerer i kalenderen, da jeg ikke kan se hvor i bibelen det fremgår at disse dage skal helligholdes som kristen.”\n- Det er landets samfund der indeholder en kristen tradition med helligdage, ikke demokratiet – der som sagt blot er et politisk styresystem. Hvorfor bliver du ved med at strikke kristendom og demokrati ind i samme vante?\n”Kirken og kongehuset er fedtet ind i hinanden fra "tidernes morgen" og har været en nødvendighed for at tvagskristne danskerne så magten blev bevaret.”\n- Det ka du sige. Den katolske kirke var en stor politisk magtfaktor gennem de europæiske kongehuse, med en lang række politiske uroligheder og krige som konsekvens – konger og kejsere der under enevældet var deres lands øverste myndighed, havde svært ved at forlige sig med at være underlagt et pavedømme i fx Lyon.\nDet danske kongehus udvirker hvad kristendom angår rettigheder der gælder for alle borgere. Borgere behøver dog hverken respektere eller understøtte kristendom, jødedom eller islam af den grund, m.a.o. repræsenterer kongehuset ikke en kristen befolkning.\nJeg ka ikke se hvad der ér at misforstå, og synes egentlig bare du roder tingene sammen på Arne-manér, og dermed får lidt rod i beskrivelsen af problemets kerne.\nFolk ka i dag nyde helligdagene, som de engang ku nyde lidt ro i kvarteret som følge af lukkeloven..;)\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 08/05/2016 23:14\n(Tikka): ”Man kan ikke være demokrat og kristen på samme tid.”\n(Simon): - Dette blir sludder. Kristne troende er vælgere i et demokrati på samme vilkår som ikke-troende.\nTikka: Jeg mener ikke man skal stemme som kristen, man har jo stemt ved at vælge at blive en kristen som indebærer man tjener gud som den øverste myndighed.\nBibelen underviser klart om, at et guds barn må være adskilt fra verden.\n"Træk ikke på samme hammel som de vantro!"\nTikka: Jeg giver dig ret, jeg kan bestemt blive bedre, til at formulere det jeg har i hovedet til skrift, men tro mig, jeg kæmper ... men nok ikke sikkert jeg kan gøre det meget bedre, selv om nogle dage er bedre end andre, men jeg tolker dit svar sådan, at du forstod, det jeg mente.\nTikka: I det kommende kristne teokrati på den nye jord som kristne venter på, vil det være guds ord, der kommer til at være lov.\nTikka: Det er muligt, men er man kristen, mener jeg gud er øverste myndighed hvis ord man i loyalitet bør adlyde, i kærlighed til gud og for ikke at miste frelsen.\nMen som tidligere skrevet er det også en kristen pligt at adlyde landets regering/myndighederne, så længe det ikke strider mod guds ord.\nTikka: Regeringen skal understøtte den danske folkekirke, og den "kristne" tros tradition er ikke kristen i mine øjne, det er kirkens folk der har indført helligdagene i samspil med monarkiet og som demokratiet har holdt fast ved.\nDer står mig bekendt intet i bibelen, om at nuværende "kristne" kalenderhelligdage skal helligholdes ud over hviledagen, som er blevet flyttet til søndag.\nDet danske kongehus udvirker hvad kristendom angår rettigheder der gælder for alle borgere. Borgere behøver dog hverken respektere eller understøtte kristendom, ... "\nTikka: Da religionsfrihed er en menneskeret og landets regent skal tilhøre den statslige folkekirke fratager man regenten denne ret.\nMen det er rigtigt at kirkens og den sociale kontrol i dag, ikke er hvad den har været, og heldigvis for det.\nDet jo også derfor at politikerne kan fremsætte et sådan forslag om at fjerne de "kristne helligdage" uden at blive straffet som kættere.\nMen fjernet bliver de, er jeg sikker på; om ikke før, så når befolkningen overvejende bliver muslimsk, vil jeg tro.\n" ... jødedom eller islam af den grund, m.a.o. repræsenterer kongehuset ikke en kristen befolkning.\nTikka: Danmark bliver betegnet som et kristent land.\nÅrsagen er vel at kirken er en kristen statskirke som regenten skal være medlem af og som regeringen skal understøtte.\nTikka: Jeg forstår ikke, hvad du mener, jeg misforstår, ej heller hvad du mener med problemets kerne.\nDer er ikke noget problem, men et forslag om at fjerne helligdagene fra kalenderen.\nDu skal ha’ ret i at min formulerings evne halter, men som jeg ser vores dialog, har vi ikke samme syn på det at være en kristen, og måske det er der, det "kokser." (?)\nTikka: Jeg husker det ikke som nogen nydelse, men som "døden" hvor alt gik i stå ... og hvor jeg skulle være stille, som var jeg ikke eksisterende for ikke at forstyrre de voksne, men ellers er det da rigtigt man i dag kan flade ud, hvis ikke man skal købe ind eller arbejde med det som man ikke kan nå på arbejdsdage, for slet ikke at tale om vejret som bønderne må tage hensyn til også på helligdage.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 09/05/2016 03:52\nEngang imellem er det bare mit indtryk at rabulisten går ærinder med fornuften, når jeg ser disse drys af anspændt moralisme på folkets vegne, hvor også demokratiet ind imellem indblandes; men lad nu ikke moralen stige dig til hovedet, hvis du vil ha et anstændigt udbytte af den..;)\nI øvrigt har lægprædikanten i repriser genskrevet samme tråd om folkekirken, som jeg nu med et skuldertræk har skimmet for muligt indhold, men som regel kun anet denne dunst af grundlæggende forargelse i – lidt som den troende kristne der trodsigt slår med nakken på sin vej forbi kirkedøren, idet forandringer i det omgivne ligesom ikke er til at bære i sig…\n”Jeg mener ikke man skal stemme som kristen, man har jo stemt ved at vælge at blive en kristen som indebærer man tjener gud som den øverste myndighed.”\n- Det rækker ikke at synes/mene en masse, du må argumentere for værdien du tillægger dine meninger, det gør man ikke ved bare at gentage dem.\nI praksis er der tale om samfundsborgere i et demokratisk land, som ved afstemninger forholder sig til en given politik de ønsker favoriseret. M.a.o. er disse kristne mennesker pr. def. demokrater, hvad de mener om guder o.a. overtro på hjemmefronten er uden betydning.\n”Bibelen underviser klart om, at et guds barn må være adskilt fra verden”.\n- Du ka ikke argumentere med trosbekendelser..\nDer står i øvrigt så meget vrøvl i biblen, koranen osv. som hverken har virkelighedsforankring eller noget at gøre med demokratiet. Den slags ka man dyrke i kirken eller moskeen, det er dét de er der for..;)\n”Regeringen skal understøtte den danske folkekirke”.\n- Nej, regeringen blander sig ikke i overtroen dyrket i folkekirken, kun i dens økonomi.\n”Da religionsfrihed er en menneskeret og landets regent skal tilhøre den statslige folkekirke fratager man regenten denne ret”.\n- Det er trosfriheden der indgår som en af søjlerne i demokratiet. Religion er desuden ingen menneskeret, lige så lidt som det at få børn er det.\n”Danmark bliver betegnet som et kristent land.”\n- Nej, Danmark betragtes som et demokratisk land. Det er troende der har dette absurde behov for føre gudetro ind i alt omkring dem ;)\nJeg formoder at kristendom for danskere flest ka reduceres til noget litterært, at man ingen tillid har til overnaturlige trosanskuelser, og derfor heller ikke indretter sin tilværelse efter den slags. Folk er for oplyste og tager i stigende grad stilling til livet udfra virkeligheds- og ikke trosanskuelser, det har overvejende noget at gøre med at sandsynlige betragtninger er nødvendige for prædiktion.\nFor troende, har det litterære også betydning, men mere som tilgang til troen som livssyn, der så ka være den stramme moralske maske eller et mere afslappet socialt selvforhold, men altså mere end blot noget rent litterært. Mennesker der ikke kan tale om andet end religiøs tro, må indlysende tænke meget i religiøse trosanskuelser, og for dem er det litterære så et værktøj anvendt til dels at fastholde en overbevisning og dels at missionere for den. Dette bliver imidlertid vanskeligere, religiøs tro vil ha en liden attraktionsværdi for en fremtidig befolkning, som vil validere information efter sandsynlighed.\nDer er m.a.o. ingen grund til panik på demokratiets vegne, det fungerer storartet, selv om jeg måske gerne havde set et direkte demokrati udvikle sig, men også dette ka jo blive virkelighed. Ej heller på folkekirkens, for nutidens troende kristne vil ikke være fremtidens, det samme gælder for katolicismen, jødedommen og islam, idet mennesket ud i fremtiden vil identificere sig lige så lidt med den slags, som mennesket nu identificerer sig med de gamle grækere.\nMen vi har en ældre befolkning der må tilgodeses på en lang række områder, og kirken er for dem et sted hvor grundtanker finder ro, og livet er jo ikke uendeligt. Dette handler blot om en forståelse for nulevende menneskers behov, inkl. nogle stykker der bebor et palæ med en kongekrone, og er grundlæggende en del af en rummelig politisk vilje vi finder masser af steder rundt omkring i landet, ja i hele Europa..\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 09/05/2016 14:31\nVerden er, hvad vi hver især gør den til, og ingen kan forudse, hvordan fremtidens mennesker vil tænke eller handle.\nÆndring af det bestående sker ofte med de unge, da man ofte som ældre har "fundet sin plads" og holdninger ...\n... men som kristen bør bibelen ikke være til forhandling, selv om der rask væk bliver ændret på synet af det at være en kristen, så det kildre egne øre, og som jeg mener folkekirken er et godt eksempel på og derfor anser som antikrist.\nJeg forstår, du mener, jeg ikke kan bruge bibelen at argumentere ud fra,\n(- Du ka ikke argumentere med trosbekendelser..)\n... men det er nu engang sådan, at den er grundlaget for den kristne tro og vejledning.\nKristne er et folk der lever som udlændinge uden land, som de først får efter guds indgriben.\nOpgaven for en kristen nu er at føre et ordentligt liv ud fra bibelens principper, og tjene gud ved mission, i forventningen om at han griber ind som lovet, når tid er.\nDerfor blander/bør en kristen ikke deltage i verdslige problematikker, da det er det samme som manglende tiltro og fravalg af guds suveræne ret til at herske over jorden og dens befolkning.\nNår jeg ikke mener man skal stemme på et verdsligt parti som kristen, er det fordi man har stemt ved at blive døbt som tegn på at man tilhører og vil tjene gud, både nu og under det fremtidige teokratiske styre, hvis borgere kun består af sande kristne.\nDerfor behøver en kristen heller ikke bekymre sig om denne verdens politik eller spørgsmålet om de nuværende "kristne helligdages" sandhedsværdi, da den danske folkekirke både er antikrist og politisk og dermed vil blive fjernet når gud griber ind.\nTikka: Ja økonomisk, det var, også det jeg mente, selv om jeg også mener, det dækker over, at den Lutherske bibellære skal bevares.\nTikka: Regenten har ikke trosfrihed, da denne skal være medlem af folkekirken og dronningen er sammen med folketinget folkekirkens øverste myndighed.\nOg selvfølgeligt er det en menneskeret at ha’/ tilhøre en religion i Danmark, ellers er der jo ikke trosfrihed og/eller religionsfrihed.\nTikka: I venstres regeringsgrundlag "Sammen for fremtiden" af 28. juni 2015 skrives der at "Danmark er et kristent land"\nDerved trækkes den kristne tro også ind som en politisk faktor.\nSimon: "Dette handler blot om en forståelse for nulevende menneskers behov, inkl. nogle stykker der bebor et palæ med en kongekrone, og er grundlæggende en del af en rummelig politisk vilje vi finder masser af steder rundt omkring i landet, ja i hele Europa.."\nTikka: At noget foregår flere steder retfærdiggør da ikke situationen/forholdene.\nJeg har den ide, at stat, kirke og monarkiet er fedet ind i hinanden som de er, fordi det var prisen på daværende tidspunkt for at få demokratiet indført.\nGosh politik er kedeligt og speget.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 09/05/2016 15:53\nSelvfølgelig må mennesket revidere sine indtryk, også deres bibler, religiøse mennesker må kort sagt skrive en ny lyrik, udvikle sig gennem det de skaber, og gør det, forandres og tilpasser sig, som alt andet levende! ;)\nNej, biblen er ikke et godt argumentationsgrundlag, men jeg ved selvfølgelig godt hvad det sigter til og mener, og at du tar skriften deri alvorligt. Det er fint med mig – jeg ka i øvrigt finde mange interessante og smukke ting i biblen. Det er ikke det.\nDet er også fint nok at bruge forskrifter til vejledning, men akkurat dér vil jeg nok mene, at moralske direktiver må ha forankring i sin samtid, så man ikke netop skaber et statisk livssyn.\n”Opgaven for en kristen nu er at føre et ordentligt liv ud fra bibelens principper, og tjene gud ved mission, i forventningen om at han griber ind som lovet, når tid er.”\n- Lige præcis denne sætning forudsætter en fjern samtids selvforståelse, som det ville være bedre at revidere til noget i samtiden meningsfyldt: at de love vi skaber, også har den hensigt at vi i sociale rammer behandler hinanden på en ordentlig og anstændig måde, så kulturer i deres indbyrdes forskellighed ka leve side og side.\n”Ja økonomisk, det var, også det jeg mente, selv om jeg også mener, det dækker over, at den Lutherske bibellære skal bevares.”\n- Her får du fx både et forklarings- og fortolkningsproblem overfor katolikken, netop p.a. et ufravigeligt standpunkt ;)\n”Regenten har ikke trosfrihed, da denne skal være medlem af folkekirken og dronningen er sammen med folketinget folkekirkens øverste myndighed.”\n- Som sagt er det blot hendes sociale position der er forskellig fra vores, men grundlæggende er hun underlagt samme demokratiske principper, m.a.o. er hun kristen og en demokrat, ligesom du.\nDet eneste vægtige vi her må fastholde er blot, at der ikke er et modsætningsforhold mellem det er være religiøst troende og demokrat. Hvad kongehuset angår, tror jeg vi bliver nødt til at se dem som løjerlige kransekagefigurer, en position jeg ikke personligt anser for særlig misundelsesværdig.\nHelligdagene mener jeg, som sagt i første indlæg, at vi må vægte som fridage fra et i mine øjne utåleligt forbrugerræs, hvor så mennesker ka være sammen med de mennesker som betyder noget for dem. Jeg skabte bare en abstrakt link til lukkeloven, fordi jeg anser det skide forbrugerræs for netop at være et modsætningsforhold til ophøjet politisk snak om en grøn klode. Jeg synes netop at det blot bliver snak, dersom man ufravigelig stimulerer en topgearet overproduktion. Men det er svære politiske vilkår, hvor økonomien skal og må hænge sammen, hvorfor politiske idealer netop tilpasses realøkonomi og ikke utopier jeg fx gerne havde klappet kage om foran bålet. Nogen vil gerne ha lidt mad på bordet, derfor er det næppe mine utopier der må være højsangen.\n”I venstres regeringsgrundlag "Sammen for fremtiden" af 28. juni 2015 skrives der at "Danmark er et kristent land."\n- Nu ville jeg ikke tillægge særlig mange kristne Venstrefolk stor betydning, men et kristent land ville simpelthen være alt for unøjagtig en beskrivelse af Danmark, så enkelt er det.\n”Jeg har den ide, at stat, kirke og monarkiet er fedet ind i hinanden som de er, fordi det var prisen på daværende tidspunkt for at få demokratiet indført.”\n- Men dette er ikke korrekt. Det var ganske enkelt nødvendigt også i Danmark at skabe et bedre styresystem – mange borgerlige mennesker på den tid, ku sagtens holde armene tæt til kroppen. Et menneske som Kierkegaard var heller ikke ellevild med udsigterne, men Europa var i stærk forandring.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 00:42\nSimon: Selvfølgelig må mennesket revidere sine indtryk, også deres bibler, religiøse mennesker må kort sagt skrive en ny lyrik, udvikle sig gennem det de skaber, og gør det, forandres og tilpasser sig, som alt andet levende! ;)\nTikka: Bibelens indhold kan ikke revideres, på grund af nutidige menneskers anderledes livsførelse end da bibelens tekster blev skrevet.\nBibelen skal ikke tilpasse sig menneskene, det er mennesket der har mulighed for at tilpasse sig i forhold til bibelen.\nSimon: Nej, biblen er ikke et godt argumentationsgrundlag, men jeg ved selvfølgelig godt hvad det sigter til og mener, og at du tar skriften deri alvorligt. Det er fint med mig – jeg ka i øvrigt finde mange interessante og smukke ting i biblen. Det er ikke det.\nTikka: Man kunne måske kalde bibelen de kristnes grundlov.\nSimon: Det er også fint nok at bruge forskrifter til vejledning, men akkurat dér vil jeg nok mene, at moralske direktiver må ha forankring i sin samtid, så man ikke netop skaber et statisk livssyn.\nTikka: Hmm ... nu ved jeg ikke hvilken moralske direktiver i bibelen du tænker på, som du ikke mener er nutidig, så jeg kan ikke svare dig.\n(Tikka): ”Opgaven for en kristen nu er at føre et ordentligt liv ud fra bibelens principper, og tjene gud ved mission, i forventningen om at han griber ind som lovet, når tid er.”\nSimon: - Lige præcis denne sætning forudsætter en fjern samtids selvforståelse, som det ville være bedre at revidere til noget i samtiden meningsfyldt: at de love vi skaber, også har den hensigt at vi i sociale rammer behandler hinanden på en ordentlig og anstændig måde, så kulturer i deres indbyrdes forskellighed ka leve side og side.\nTikka: Når mennesker ikke kan enes og tage vare på jorden og livet derpå, er det jo fordi de ikke kan blive enige om at lave love der tilgodeser helheden ... og selv om de kunne ville der nok være mennesker der ikke ville underordne sig disse love.\nJeg mener i øvrigt sagtens man kan ha’ forskellig kultur som kristen, men troen bør være ens.\nTikka: Nej det mener jeg ikke.\nVi talte jo om den danske grundlov.\n... men når det er sagt hører den katolske kirke da bestemt også til antikrist, da det eksempelvis var dem der indførte 3enigheds begrebet/forståelsen og gjorde Jesus til gud. Blot for at nævne få eksempler der i mine øjne er frafald fra troen.\nTikka: Jeg er hverken kristen eller demokrat, men jeg holder fast i at regentens sociale position ikke må bevirke at denne ikke har religionsfrihed, og det mener jeg ikke regenten har, når denne SKAL være medlem af folkekirken.\nFaktisk kan regenten ikke være regent, hvis ikke denne er medlem af folkekirken, ej heller hvis regenten bekender sig til en anden tro/ikke tro.\nSimon: Det eneste vægtige vi her må fastholde er blot, at der ikke er et modsætningsforhold mellem det er være religiøst troende og demokrat.\nTikka: Det mener jeg er vrøvl! ... En demokrat kan ikke være kristen og en kristen kan ikke være demokrat, som jeg har forsøgt at forklare tidligere.\nSimon: Hvad kongehuset angår, tror jeg vi bliver nødt til at se dem som løjerlige kransekagefigurer, en position jeg ikke personligt anser for særlig misundelsesværdig.\nTikka: Jeg ser ingen retfærdighed i, at de har deres position og lever i sus og dus, når andre dårligt kan få tingene til at hænge sammen, og jeg mener, monarkiet bør afskaffes og at pengene derfra kan bruges bedre til de gamle, børnene og de svage.\nSimon: Helligdagene mener jeg, som sagt i første indlæg, at vi må vægte som fridage fra et i mine øjne utåleligt forbrugerræs, hvor så mennesker ka være sammen med de mennesker som betyder noget for dem. Jeg skabte bare en abstrakt link til lukkeloven, fordi jeg anser det skide forbrugerræs for netop at være et modsætningsforhold til ophøjet politisk snak om en grøn klode. Jeg synes netop at det blot bliver snak, dersom man ufravigelig stimulerer en topgearet overproduktion. Men det er svære politiske vilkår, hvor økonomien skal og må hænge sammen, hvorfor politiske idealer netop tilpasses realøkonomi og ikke utopier jeg fx gerne havde klappet kage om foran bålet. Nogen vil gerne ha lidt mad på bordet, derfor er det næppe mine utopier der må være højsangen.\nTikka: Det er klart der skal være fridage, de skal blot ikke kaldes kristne.\nForbrugerræset udspringer af egoismen/begæret.\nDer er nok mad til alle, hvis udplyndringen af de fattige lande stopper og vesten nedsætter eget forbrug, herunder deres kødspisning.\nHvis politikerne havde en holistisk synsvinkel i stedet for den kapitalistiske tankegang hvor profit er drivkraften ville alting se anderledes ud, men det ændres nok ikke, selv om jeg tror forbruget må nedsættes på grund af flygtningestrømmen/folkevandringen som også finder vej til Danmark.\nTikka: Ja kun få danskere er kristne, men det er altså at finde i venstres regerings grundlag, og som jeg opfatter som en markering og derved politisk, af frygt nu der er kommet muslimer i Danmark.\nTikka: Hmm ... ok er det noget, du kan skrive anderledes, uddybe eller evt. poste et link, så jeg bedre kan forstå, det du skriver?\nTikka: ... Et PS.\nJo underligt at landets regent og regering er kirkens øverste myndighed, ikke? ... Jeg mener, det burde da være gud.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 08:46\nBlot her en lille bemærkning til dig - fra sidelinjen\nDe første mere end 100 år i kristendommenes tid var der ingen bibel.\nBibelen er skrevet af mennesker, og Ny Testamente er revideret flere gange.\nDet behøver selvfølgelig ikke at svække værdien.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 10:39\n”Bibelens indhold kan ikke revideres, på grund af nutidige menneskers anderledes livsførelse end da bibelens tekster blev skrevet.”\n-For det første har din bibel dér jo været under revision adskillige gange, for det andet ka’ alt meningsindhold selvfølgelig revideres, eller helt skrottes, dersom det er ligegyldigt.\n”Man kunne måske kalde bibelen de kristnes grundlov.”\n- NT/GT, Tora, koran osv. er bare forældede manualer for sameksistens. Hvad du skriver og mener svarer nogenlunde til at ville orientere sig med en busplan fra 1925.\n”nu ved jeg ikke hvilken moralske direktiver i bibelen du tænker på.”\n- Biblen er et sæt moralske forskrifter, direktiver for levevis..\n”Når mennesker ikke kan enes og tage vare på jorden og livet derpå, er det jo fordi de ikke kan blive enige om at lave love der tilgodeser helheden.”\n- For det første er dette såmænd et udmærket exempel på det romantiske menneskesyn og den illusoriske natur- og samfundsopfattelse man bl.a. finder i religioners manualer for levevis (bibler). Der er m.a.o. tale om forældet data af ringe værdi, når vi taler om problemformulering og løsning af en hvilken som helst nuværende livssituation. Det ka ikke bruges til noget.\nFor det andet skal vi ikke nødvendigvis enes, netop uenighed skaber dynamiske udviklingsprocesser til fremme for tænkeevnen ud i alternativer og bedre levevilkår, ikke mindst bedre og mere præcise formuleringer, og det er vigtigt!\nFor det tredje mistænker jeg, at du med ”helhed” her tænker på en guddommelig plan, at naturen/biologien sku ha en ”åndelig” bagvedliggende mening bygget ind i sig. Men jeg må desværre skuffe dig, for tanken dér er gammel og ikke udtryk for andet end et ønske/håb om, at livet/døden gerne må betyde noget for andre end individet selv. Det er der bare intet sandsynligt der taler for, hvorfor din opgave her vil blive at forklare, hvorfor den form for lyrik skal indføres i evt. forklaringsmodeller – og lad mig her tilføje, at en forklaring ikke skabes ved at henvise til noget som du ikke ved! ;)\n”Regenten har ikke trosfrihed osv.”\n- Det er stadig noget sludder du roder dig ud i. Du søgte at skabe et skel mellem kristendom og demokrati, og mente i dette lys ikke at kristne mennesker kunne være demokrater. Dette er imidlertid en fejlagtig forståelse, idet kristne mennesker netop stemmer i overensstemmelse med demokratiske principper og samtidig betragter sig som kristne troende.\nLad mig sætte det lidt logisk op for dig:\n1) Margrethe er regent i et demokratisk land med indb. trosfrihed (Danmark)\n2) Margrethe er demokrat og kristen.\n3) Ergo er Margrethe pr. def. regent i et demokratisk land som tilbyder en trosfrihed hun selv udvirker.\n”Forbrugerræset udspringer af egoismen/begæret.”\n- Det var ikke næste- eller jesuskærlighed, der her var pointen! ;)\nVi må naturligvis ta udgangspunkt i vore behov og vort begær, hvilket fint lar sig praktisere med lidt omtanke og uden at det løber løbsk.\nPointen var, at det ingen rolle spille om omtanken finder sted på u-hellige eller fridage, helligdagene er der bare, som fridage, og der er derfor ingen grund til at se bort dem, som et godt tidspunkt til også at lade pengepungen hvile i. Dét var pointen.\nLukkeloven er jeg pers. ked af blev fjernet, fordi arbejde/forbrug dermed indlysende er røget i vejret, hvilket ka være godt for økonomien, men ikke dermed og nødvendigvis for iltindholdet i byen og almen helse.\n”Hvis politikerne havde en holistisk synsvinkel i stedet for den kapitalistiske tankegang”\n- Det er kun godt og nødvendigt med kapitalisme; det er spekulation og bedrageri, der ikke er godt.\n”Ja kun få danskere er kristne, men det er altså at finde i venstres regerings grundlag, og som jeg opfatter som en markering og derved politisk, af frygt nu der er kommet muslimer i Danmark.”\n- Der står ikke i noget regeringsgrundlag, at Danmark er et kristent land – det må være en sentens i et partiprogram, som akkurat viser noget om visse Venstrefolks synspunkter, du har læst. Det sir vel sig selv, at det ville være en ringe beskrivelse af landet og dets indb.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 11:32\nArne: De første mere end 100 år i kristendommenes tid var der ingen bibel.\nTikka: Ja det ved jeg.\nArne: Bibelen er skrevet af mennesker, og Ny Testamente er revideret flere gange.\nTikka: Ja bibelen/skrifterne er skrevet af mennesker, der kendte den gud de skrev om.\nDe var inspireret af hans ånd ... den hellige ånd ... og derfor siger man at bibelen er guds ord.\nSætter man spørgsmålstegn ved den hellige ånds kraft, virke og virkelighed sætter man også spørgsmålstegn ved bibelens gud som skaberen ...\n... også ved Jesus påstand ... ifølge skrifterne ... at han kun gjorde sin fars vilje og var sendt af denne, og dermed hele den kristne tro som ikke andet end menneskeskabt.\nNu ved jeg ikke hvad du tænker på, når du skriver revideret, men det er da klart, der skal revideres, hvis der er fejloversættelser som giver anledning til ændring af den oprindelige trosforståelse, som der eksempelvis er sket med helvedslæren, lige som revidering af skrifterne til et nutidigt sprog også er acceptabelt, men jeg mener ikke man skal revidere i skrifterne, fordi nutidige mennesker har et anderledes livssyn, end der var på daværende tidspunkt, da de blev nedskrevet, som jeg forstod, Simon mente man skulle.\nSimon skrev #20644 - 10/05/2016 00:42 : Selvfølgelig må mennesket revidere sine indtryk, også deres bibler, religiøse mennesker må kort sagt skrive en ny lyrik, udvikle sig gennem det de skaber, og gør det, forandres og tilpasser sig, som alt andet levende! ;)\nArne: Det behøver selvfølgelig ikke at svække værdien.\nTikka: Værdien af bibelen kan da altid diskuteres, men ikke bortforklare at den er grundlaget for den kristne tro, hvad man så end mener om den.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 11:55\n- Det er kun i forvejen troende der har brug for det religionshysteri, vi andre ka sagtens undvære det pjat. Desuden er jus og almen sund fornuft et noget bedre værktøj end lidt råberi til himmelnisser; vi får i øvrigt vort spændingsbehov tilfredsstillet ved blot at læse om alle de krige og den elendighed religioner som islam har tilført kulturer op gennem historien, nøjagtig som kristnes forhistorie – et blodbad uden lige – som jo også ska holdes lidt i ørerne..;)\nVil du leve i et ”fængslende lebensraum”, så er det vel bare med at komme afsted til Irak, Syrien osv. Vi andre har rigeligt i kris(t)endommen, der trods alt langsomt er ved at ebbe ud, dog til enkeltes utilfredshed – men du finder ikke tilskyndelser i noget regeringsgrundlag, blot justeringer af indvandring, men den ér også kolossal. Der er trods alt grænser for hvor mange fremmede landet kan optage, i særdeleshed hvad angår mængden af islamisk nissetro..;)\nP.s.: se på Somo, der sidder på en debat og overskriver sin koran, det er sgu da det glade vanvid…;)\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 13:15\nI mine øjne er de kristne som små børn der ikke har lært at stille spørgsmål endnu.\nDet virker desuden lidt underligt, at du gerne vil bombe os tilbage til stenalderen med en eller anden bibelsk lære, når du ikke er kristen.\nHvilken bibelsk lære vil du gerne have indført her i landet?\nJeg forstår desuden ikke din modstand mod et kongehus/dronningehus? Vi giver dem noget og de giver os noget - er det ikke sådan det fungerer?\nMåske kongens/dronningens rolle bare skal omdefineres lidt?\nDet er desuden ikke helt rigtigt det som Simon fortæller omkring bibelen - det er ikke bare en samling moralske forskrifter eller direktiver. Som sådan er det en fortælling om livet - omend ikke helt korrekt - men dog en fortælling om livet.\nMen det er måske bare lidt ordkløveri fra min side?\nJeg er iøvrigt enig med Simon i, at man godt kan være kristen og demokrat samtidig - altså gå ind for et folkestyre - skal der være en bro her eller der? Sådan noget blander Gud sig vist ikke i?\nHvordan skal vi indrette samfundet? Her ville det måske være meget godt lige at konsulterer den almægtige\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 15:16\n(Tikka): ”Bibelens indhold kan ikke revideres, på grund af nutidige menneskers anderledes livsførelse end da bibelens tekster blev skrevet.”\nSimon: -For det første har din bibel dér jo været under revision adskillige gange,\nTikka: Jo jo, det ved jeg, men var vel ikke den revidering du talte om, da du skrev:\nSimon: for det andet ka’ alt meningsindhold selvfølgelig revideres, eller helt skrottes, dersom det er ligegyldigt.\nTikka: Jo jo det da klart, men ikke hvis man ønsker at bevare den kristne tro.\nT: ”Man kunne måske kalde bibelen de kristnes grundlov.”\nSimon: - NT/GT, Tora, koran osv. er bare forældede manualer for sameksistens. Hvad du skriver og mener svarer nogenlunde til at ville orientere sig med en busplan fra 1925.\nTikka: Hmm ... ok ... mener du, at det jeg generelt skriver og mener svarer nogenlunde til at ville orientere sig med en busplan fra 1925?\n... Det er vel sådan, at uanset hvor mange år der går, vil den kristne tro være baseret på bibelen, og jeg mener da bestemt, der er brugbare ting i "køreplanen" som er anvendelige i dagens Danmark.\nT: ”nu ved jeg ikke hvilken moralske direktiver i bibelen du tænker på.”\nSimon: - Biblen er et sæt moralske forskrifter, direktiver for levevis..\nTikka: Bibelen er da langt mere end moralske forskrifter, men jeg kan ikke se på dit svar, hvilke moralske forskrifter du ikke mener, er nutidige.\nT: ”Når mennesker ikke kan enes og tage vare på jorden og livet derpå, er det jo fordi de ikke kan blive enige om at lave love der tilgodeser helheden.”\nSimon: - For det første er dette såmænd et udmærket exempel på det romantiske menneskesyn og den illusoriske natur- og samfundsopfattelse man bl.a. finder i religioners manualer for levevis (bibler). Der er m.a.o. tale om forældet data af ringe værdi, når vi taler om problemformulering og løsning af en hvilken som helst nuværende livssituation. Det ka ikke bruges til noget.\nTikka: Vrøvl at det ikke kan bruges til noget.\nDet er jo netop dette syn der er nødvendigt, hvis der skal gøres noget ved klimaændringen eksempelvis.\nSimon: For det andet skal vi ikke nødvendigvis enes, netop uenighed skaber dynamiske udviklingsprocesser til fremme for tænkeevnen ud i alternativer og bedre levevilkår, ikke mindst bedre og mere præcise formuleringer, og det er vigtigt!\nTikka: Hvis ikke man "trækker på samme hammel" vil man ikke i fællesskab kunne yde en målrettet indsats.\nSimon: For det tredje mistænker jeg, at du med ”helhed” her tænker på en guddommelig plan, at naturen/biologien sku ha en ”åndelig” bagvedliggende mening bygget ind i sig.\nMen jeg må desværre skuffe dig, for tanken dér er gammel og ikke udtryk for andet end et ønske/håb om, at livet/døden gerne må betyde noget for andre end individet selv. Det er der bare intet sandsynligt der taler for, hvorfor din opgave her vil blive at forklare, hvorfor den form for lyrik skal indføres i evt. forklaringsmodeller – og lad mig her tilføje, at en forklaring ikke skabes ved at henvise til noget som du ikke ved! ;)\nTikka: Jeg er ikke romantiker, men ser gerne vi behandler hinanden, jorden og livet derpå ordentligt, både for vor egen skyld, med da også så der er noget, til dem som kommer efter os.\nMen lad mig svare på dit spørgsmål om hvad jeg mener med helhed i den sammenhæng, der her er tale om..\nLad mig bruge det etablerede lægesystem, som forklarings model.\nDe symptombehandler, i stedet for at se på det hele menneske.\nDet nytter jo ikke i længden eksempelvis at spise hovedpinetabletter, hvis det der giver hovedpinen stammer fra maven.\nT: ”Regenten har ikke trosfrihed osv.”\nSimon: - Det er stadig noget sludder du roder dig ud i. Du søgte at skabe et skel mellem kristendom og demokrati, og mente i dette lys ikke at kristne mennesker kunne være demokrater. Dette er imidlertid en fejlagtig forståelse, idet kristne mennesker netop stemmer i overensstemmelse med demokratiske principper og samtidig betragter sig som kristne troende.\nTikka: Jo jo det forstår jeg godt, de er bare ikke kristne i mine øjne, da kristne ikke skal blande sig i politik.\nDe har valgt "parti" og venter/bør vente på guds indgriben, så forholdene på jorden ændres.\nSimon: Lad mig sætte det lidt logisk op for dig:\nTikka: Jeg må skuffe dig, men din logik er ikke en jeg kan acceptere.\nMargrete skal som regent være medlem af folkekirken og har derved ikke religions/trosfrihed.\nT: ”Forbrugerræset udspringer af egoismen/begæret.”\nSimon: - Det var ikke næste- eller jesuskærlighed, der her var pointen! ;)\nTikka: Uanset pointen udspringer forbrugerræset af egoismen/begæret, som vel ikke kun eksisterer i en kristen forståelse.\nSimon: Vi må naturligvis ta udgangspunkt i vore behov og vort begær, hvilket fint lar sig praktisere med lidt omtanke og uden at det løber løbsk.\nTikka: Vi skal selvfølgeligt ha’ fridage, men de skal ikke være religiøse.\nFridagene kan vi selvfølgeligt selv bestemme, hvad vi vil bruge til, men ønsker vi et bedre samfund skal der tænkes holistisk, og os der bor i de rige lande bør hver dag begrænse vort overforbrug, der udspringer af egoisme/begær og måske for nogle også manglende indsigt i hvad egne handlinger udvirker.\nJeg forstå jo ikke, du vil fastholde de nuværende fridage som religiøse helligdage, når jeg læser, du skriver at bibelen og dens moral ect. er forældet?\nT: ”Hvis politikerne havde en holistisk synsvinkel i stedet for den kapitalistiske tankegang”\nSimon: - Det er kun godt og nødvendigt med kapitalisme; det er spekulation og bedrageri, der ikke er godt.\nTikka: Kapitalisme er spekulation, undertrykkelse og udnyttelse at andre mennesker og den jord vi alle er så afhængige af ... og den benytter sig gerne af svindel og bedrag.\nT: ”Ja kun få danskere er kristne, men det er altså at finde i venstres regerings grundlag, og som jeg opfatter som en markering og derved politisk, af frygt nu der er kommet muslimer i Danmark.”\nSimon: - Der står ikke i noget regeringsgrundlag, at Danmark er et kristent land – det må være en sentens i et partiprogram, som akkurat viser noget om visse Venstrefolks synspunkter, du har læst. Det sir vel sig selv, at det ville være en ringe beskrivelse af landet og dets indb.\nTikka: Jeg opfatter ikke selv Danmark eller danskerne som kristne, selv om nogle er det.\nMen læs selv link ang.\n"Danmark er et kristent land, ... " ... side 29\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 20:15\n"Der er trods alt grænser for hvor mange fremmede landet kan optage, i særdeleshed hvad angår mængden af islamisk nissetro..;)"\n- Mængden af nye tilflyttere kan selvfølgeligt blive for stor, men den islamiske tro er kommet til landet og vil vokse med generations forøgelse, men da også fordi oprindelige danskere … kan jeg skrive sådan? ... konverterer til islam.\nOg det kan en erklæring om at "Danmark er et kristent land" selvfølgeligt ikke forhindre.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 21:03\n"Det virker desuden lidt underligt, at du gerne vil bombe os tilbage til stenalderen med en eller anden bibelsk lære, når du ikke er kristen."\n- Se det med at bombe må du forklare.\n- Så kan jeg fortælle dig, at andre kalder mig kristen, men sådan er der så meget.\n- Ikke alle kristne mener, det er nødvendigt at tro på opstandelsen fra de døde og jomfrufødsel. Ja selv det ikke at tro på en skabende gud er nødvendigt for nogle kristne, men se, det mener jeg er et must.\n"Jeg forstår desuden ikke din modstand mod et kongehus/dronningehus?"\n- Det er ikke alt man kan eller skal forstå her i denne verden.\n"Jeg er iøvrigt enig med Simon i, at man godt kan være kristen og demokrat samtidig - altså gå ind for et folkestyre - ... "\n- Det forbavser mig ikke.\n"Hvordan skal vi indrette samfundet? Her ville det måske være meget godt lige at konsulterer den almægtige"\n- Ja det kunne man gøre, hvis man ved hvor man skal henvende sig.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 22:16\nJa hvis du ikke er villig til at revidere trosopfattelser, at udvikle synspunkter om livet med større viden som grund, og således bare vil bevare en gammel overtro der overhovedet ikke udtrykker noget sandsynligt med udgangspunkt i din egen samtid, så bliver bedste analogi faktisk favorisering af en gammel busplan..\nMen alt det her bliver bare gentagelser af samme mening Tikka, pointen var jo at du skulle forklare pointen med disse meninger. Så tak for snakken herfra..;)\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 22:56\nHvis du nu fortalte om den bibelske lære som du gerne så indført i vores land, så ville der være noget at hive op af vandet, men indtil videre, så bliver det vist bare mig selv der kommer op til overfladen\nHvad er det jeg ikke kan eller skal forstå? Ønsker du kongehuset afskaffet? Ønsker du kirkeklokkerne afskaffet? Hvad ønsker du?\nLad os nu få fisken på bordet\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 23:03\nBodil Lanting skr. i juli 2015 flg. i Udfordringen – hvilket udover linken underbygger din påstand om, at nogen i Venstre fik den sjove idé at def. vort land med en religiøs præference, citat:\nregeringsgrundlag ’Sammen for fremtiden’ erklærer, at Folkekirkens særstatus skal bevares.\nDanmark er et kristent land, og den evangelisk-lutherske kirke indtager en særstatus som folkekirke.\nSådan lyder indledningen til regeringsgrundlagets korte kapitel om Folkekirken. Teksten siger videre om Folkekirkens særstatus:\n”Denne særstatus vil regeringen bevare. Samtidig er det afgørende for regeringen, at der skal være frihed til at tro på det, man vil, så længe det sker med fuld respekt for andres ret til det samme.”\nDemokratiet skal styrkes\nMens trosfriheden ikke er til debat, påpeger regeringsgrundlaget, at der er plads til forbedring mht. menighedsrådene. Her er fokus især på menighedsrådsvalg og stemmeprocenter:\n”Menighedsrådenes demokratiske legitimitet hænger blandt andet sammen med, at medlemmerne er demokratisk valgt af folkekirkemedlemmerne i sognet.\nMen menighedsrådsvalg har over en årrække været inde i en uheldig udvikling med færre afstemningsvalg, lavere stemmeprocent og ikke tilstrækkeligt med opstillede kandidater.\nRegeringen vil derfor nedsætte et udvalg om menighedsrådsvalg og fremtidig valgform”, hedder det i Sammen for fremtiden.\nRegeringsgrundlaget lægger op til en reducering af ”de samlede udgifter på udlændingeområdet med mindst 1 mia. kr. årligt.”\nNår det gælder udviklingsbistanden skal Danmark fortsat leve op til FN’s målsætning om at afsætte 0,7 procent af BNI, (dvs. bruttonationalindkomsten pr. indbygger).\nMen Danmark skal også være en markant global aktør, der kæmper for bl.a. menneskerettighederne og stiller krav til de lande, der modtager dansk udviklingsbistand.\nI afsnittet om dansk udviklingsbistand fremhæves især de kristne flygtninge:\n”I flere af verdens brændpunkter foregår en systematisk forfølgelse af kristne minoriteter.\nRegeringen vil have et særligt fokus på at styrke det internationale samarbejde for at beskytte disse minoriteter”, fastslår regeringsgrundlaget.\nIagttagere bemærker, at man i regeringsgrundlaget ser tegn på hensyntagen til både Dansk Folkeparti og De Konservative, hvis ordfører Mai Mercado i påsken skrev en kronik om, at kristendommen er den bedste religion for Danmark, citat slut.\n- Man må selvfølgelig påpege det utålelige i at kristne mennesker forfølges og myrdes p.a. anden tro, ikke mindst får det sikkert mange til at tænke på jødeforfølgelsen i 30’erne, der dog havde økonomiske/politiske motiver men var lige så vanvittig. Pointen ka meget vel være at vise at man tager den slags alvorligt, hvormed man netop skaber en forbindelse mellem demokratiske og kristne værdisyn, altså en ansvarlighed. Man kan sagtens tænke sig, at en større politisk opmærksomhed vil hjælpe på situationen, men det bygger nok mere på et håb, når man ser hvordan fanatiske muslimer opfører sig.\nTak for linket Tikka, som andre end du åbenbart havde noteret sig.. ;)\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 23:18\nJeg ved ikke hvorfra du har den ide, jeg vil bevare kristendommen ...\n... men ja længe har det været gentagelser, så fint nok for mig vi slutter her, tænkte selv på at foreslå det.\nSå må vi vente og se om politikerne fjerner helligdagsbenævnelserne, hvad jeg kun kan tilslutte mig, så det næste skridt kan blive at kirke og stat bliver adskilt, så vi ikke mere skal benævnes som kristne.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 10/05/2016 23:52\nDer stod: Ja hvis du ikke er villig til at revidere trosopfattelser, at udvikle synspunkter om livet med større viden som grund, og således bare vil bevare en gammel overtro der overhovedet ikke udtrykker noget sandsynligt med udgangspunkt i din egen samtid, så bliver bedste analogi faktisk favorisering af en gammel busplan..\nVi må faktisk være beredte til at skrotte meninger, dersom disse kun fylder op som ubrugelige synspunkter – hvilket gælder alt fra korancitater, jesusanalogier og gamle busplaner…\nmvh & tak for snak i denne tråd..;)\nP.s.: du ska nok ikke regne med at helligdagene fjernes, dem er folk glade for, men de ka jo heller ikke spille nogen større rolle for dig, dersom du jo er ligeglad med kristendom, måske ligefrem med jesusvennen – stat og kirke adskilles engang ud i fremtiden, dvs. et bureaukrati mindre.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 11/05/2016 00:26\n"Man kan sagtens tænke sig, at en større politisk opmærksomhed vil hjælpe på situationen, men det bygger nok mere på et håb, når man ser hvordan fanatiske muslimer opfører sig."\n- Jeg opfatter det som at inddrage den kristne tro, og de oprindelige danskere politisk så "vi fylder mere" som folk, imod den udefra kommende forandring som vil komme, i langt større målestok end vi er vidner til nu.\nVi må se hvad der sker, ikke sikkert vi når at mærke til den helt store forandring i vores levetid.\n"Tak for linket Tikka, som andre end du åbenbart havde noteret sig.. ;)"\n- Mener jeg første gang læste det på Ateistisk Selskabs hjemmeside i starten at kampagnen med at udmelde sig folkekirken, hvad jeg også støtter.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 11/05/2016 00:35\nSelv tak Simon.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 11/05/2016 01:06\nHvem ved hvad fremtiden bringer, vi må se, ikke alle ønsker opfyldes, men det glæder mig du kommer op til overfladen, så kan du også bedre høre og se.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 11/05/2016 12:08\nDet kommer vist an på så meget - er der noget at se og høre her\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 11/05/2016 13:45\nDet er jo noget du må/skal afgøre med dig selv og så handle derpå.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 11/05/2016 14:01\nEmnet i denne tråd var vel egentlig (i hvert fald som jeg ser det) spørgsmålet om, hvordan det danske samfund ønskes/kan forholde sig til den danske folkekirkes svindende tilslutning fra os danske statsborgere.\nSkal den danske folkekirke - med hele dens lange danske forhistorie - overlades til sig selv, og selv finde ud af, hvad den vil - eller skal den affinde sig med at blive ligestillet med alle andre livsholdninger, som har dansk tilslutning?\nEller er der andre perspektiver?\nJeg ved det ikke, men jeg er overbevist om, at vi bliver nødt til at beslutte os i løbet af ganske få år\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 11/05/2016 15:38\nJeg bliver stående i folkekirken, fordi jeg tror på, at den kan blive det, som jeg ønsker...en kirke for folket\nHvad er det for livsholdninger du taler om? Livet er noget lort? Lad os allesammen pakke sammen? Hvilken livsholdning skal kirken stå for?\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 11/05/2016 17:57\nDu skriver (til mig):\nDet er de religiøse (buddhismen medregnet), de ateistiske, de agnostiske - og hvad der ellers er, som jeg ikke lige er opmærksom på - og som lever blandt os, der er borgere i dette samfund.\nFor mig er livet ikke "noget lort".\nFor mig er selv "lort" et mirakel.\nDét, du kalder "kirken", skal efter min mening rumme alle livsholdninger, sådan som f.eks. Aldous Huxley forsøgte at overskue\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 11/05/2016 18:58\n"Jeg ved det ikke, men jeg er overbevist om, at vi bliver nødt til at beslutte os i løbet af ganske få år"\n- Arne det "sker nu" og har været i gang/på vej længe ... ja ... vel siden 60’erne hvor "vi" valgte østens visdom og andet selvrealisering og fravalgte kirkens stivhed og omklamring i dagliglivet.\nDe unge politikere, dem som sandsynligvis skal lede os om få år foreslår pt. at afskaffe de kristne helligdage! ...\nSå stat og kirke vil nok snart blive adskilt.\nNår det forhåbentligt snart sker, skal folkekirken selvfølgeligt ikke støttes økonomisk eller har særstatus, ej heller andre trosretninger, eller deres skoler skal støttes.\nDette vil jo så også ha’ indflydelse på folkeskolen, som helt skal renses for missionering, religiøse symboler og diverse religiøse fejringer.\nDet store problem er hvem der ejer kirkerne, og hvor mange de kristne skal ha’ om nogen og så beliggenheden af dem.\nMan kunne under alle omstændighed lave centrale borgerhuse overalt, hvor der var behov, hvor man evt. kunne spise sammen mm.\nEt sted hvor alle generationerne kunne være sammen som borgere, hvis de holder deres religion derhjemme.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 11/05/2016 21:10\nDet er vist ikke sådan tingene fungere - du går ind i kirken (uvidende/nedtrykt/svag) og går ud af kirken (vidende/opløftet/stærk).\nEr det ikke det der er målet? Eller et af målene?\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 12/05/2016 08:25\nJo, sådan kan man vel godt sige det - og sådan ville vel enhver religiøs sekt også sige.\nMen skal dét, du kalder "kirken", være for alle landets mennesker, duer det da ikke at være "sekterisk", så må al religiøs (og anden) inspiration da være til stede.\nDet var jo netop dét, Huxley forsøgte at rumme\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 12/05/2016 10:34\nDet virker mere som om du gerne vil fastholde mennesker i uvidenhed?\nSkal vi bare lade mennesker dyrke deres uvidenhed?\nSkal vi lade mennesker ofre deres børn til en eller anden spassergud?\nMå man gerne forstyrre de døde?\nJeg har ikke noget mod meditation, bungotrommer eller svedehytter.\nMen mine børn skal ikke ofre deres børn til en eller anden spassergud og de skal ikke kalde mig tilbage fra de døde.\nEr der ellers andet børnene skal have at vide\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 12/05/2016 12:32\n”Det virker mere som om du gerne vil fastholde mennesker i uvidenhed.”\n- Lægprædikanten er jo en ældre mand, en gammel bondemand, for hvem udvikling indebærer forandringer ud noget ukendeligt og kaotisk. Viden er for ham en trussel mod de genkendelige trygge rammer i livet: troen på et godt gammelt sæt kristne dyder - som han ind imellem synes tar sig bedst ud i andre skikkelser..;)\nDet ville være ham så kærligt, hvis naturvidere tog lidt hensyn til disse kæledæggeideer med guden – du helst ikke må kalde for gud – for enden af sengen som den store universelle ordenshåndhæver. Desuden sir det jo sig selv, at der må kræves underkastelse af en allestedsnærværende uvidenhed, da det for fanden er guden der ved det hele på forhånd, ikke mennesket…;)\nAk ja, folk som driver med videnskab har da heller ikke forstået så meget som en radise af noget som helst i dette liv, jamen de ejer jo ikke respekt for noget som helst? Tænk bare på drømmene om det kærlige univers, ja på guden med tårerne løbende nedad kinderne på menneskehedens vegne! Så er det, at den rasende terrier med de vrede krøller i panden rejser sig i lægprædikanten, her der må vises bisser og afkræves den behørige respekt på vegne af den guddommelige uvidenhed, og gerne på demokratiets og trosfrihedens vegne. Det ku da bare mangle!\nMen himmel og hav, om de skide ateister forstår noget som helst af kærlighed til den uerkendelige altomfattende skaber, jamen det er jo som at slå i en dyne, og fa’me om ikke de også skiller ens meninger fra hinanden. Og når dén situation opstår, så er det ikke let at være lægprædikant. Man må hive sig lidt i pandelokkerne og finde på nyt!\nAhhh, hva’ med at hive et par ligesindede gamle forfattere op på bordet, tænker han; et par stykker hos hvem tilfældigheden også er stukket af fra den ”psykiske realitet”, bingo! Og forstår de heller ikke dét, ja så må det da til syvende og sidst skyldes, at de ikke ejer den rette intuition for disse ophøjede indsigter i uvidenheden: den ”åndelige intuition”…voila!\nJa, hr. A, det kræver nok ikke den store kreationist-eksamen at forstå hvor lægprædikanten gerne vil hen med sin altomfattende uvidenhed, til gengæld kræver det nok lidt humor at ligne en der forstår at ta den slags alvorligt. Imponerende er det jo, at se hvordan overnaturlig tro bedst trives hvor uvidenhed og fattigdom håndhæves med guddommelig snilde, men at betragte den slags som indgangen til kærlighedens inderste kammer, det kræver nok sin lægprædikant…;)\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 12/05/2016 16:29\nDet overrasker mig at du kan tyde mig, som du skriver:\nSå jeg må vel have udtrykt mig misforståeligt.\nNår jeg peger på Aldous Huxleys: DEN EVIGE FOLOSOFI (ISBN 87-87505-11-7), så kan jeg vist bedst begrunde det med at citat fra bogens bagside:\nHan har her samlet en lang række uddrag fra værker af tiders store seere og religionsstiftere og med sine kommentarer forbundet disse uddrag til et hele som ikke er filosofi i ordets nutidige betydning men som er den centrale sandhed i enhver religion, denne mærkeligt uhåndgribelige visdom som han kalder "den evige filosofi" fordi den overlever gennem de gudoplyste fra slægt til slægt. Skønt udtrykt og formuleret i forskellige tider og kulturmønstre er det den samme indsigt det drejer sig om: vejen ad hvilken mennesket befries fra sine jordiske lænker, frelses fra syndens trældom, ledes ud af uvidenhedens mørke - hvilket udtryk man nu vil bruge - for at smelte sammen med sit guddommelige ophav.\nMåske jeg også burde gøre opmærksom på, hvad dagbladet Information bringer i dag: Selv ateister kan trænge til lidt gud\nIndlægget har øjensynlig bragt mange sind i kog - der er foreløbig 35 mere eller mindre ophidsede kommentarer .\nHer er et citat fra artiklen:\nVi forstår ikke os selv til fulde, og selv om tro ses som et irrationelt fænomen fra ateismens side, så kan den meget vel være funderet i den menneskelige psykologi. Den kan udtrykke længsler og følelser, som ikke kan udtrykkes på andre måder, da den tilhører et område af det menneskelige, som ikke er i overensstemmelse med vores rationelle jeg.\nP.S.: Dine menneske-ofringer? Er der mon nogen i Danmark, som går ind for religiøse menneske-ofringer?\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 12/05/2016 17:42\nVi kan godt vandre sammen på livets landevej, men...ikke noget med at smelte sammen\nFik ikke kigget på dit link (forvekslede navnet med en anden). Men ellers et meget interessant citat - måske bogen skulle ligge på præstens natbord, sammen med alle de andre bøger, som er ved at hobe sig op\nMenneskeofringer i danmark...forhåbentlig ikke?\nAltid godt at læse om ateisternes kamp, for en verden uden forældre\nDet er da også noget værre noget at overvåge sine børn - for slet ikke at tale om sig selv - hvad har jeg nu gang i?\nJeg ved det ikke - måske er der nisser på høloftet\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 13/05/2016 11:03\nså er det jo nok ikke et kærlighedsforhold mellem dig og mig, du har i tankerne men derimod dét at blande religionerne (og andre livsanskuelser) sammen.\nDet kan jeg nok give dig ret - når jeg husker på ord fra gamle Thorvald Stauning, der engang brummede:\n"Når de hellige slås, er Fanden løs!"\nsom Google fortæller mig, at Bertel Haarder i 2006 - som kirke- og undervisningsminister - nævnte - sammen med en masse andet om statens og kirkens forhold til hinanden\nDet får mig til - endnu engang - at overveje, om det mon er bedst, at staten afholder sig fra at inspirere os angående vore livsanskuelser - eller om det ville være bedre om den går aktivt ind (ligesom på hele det sociale område) på fuld demokratisk vis - d.v.s. respekterende de forskellige holdninger i forhold til, hvor stærkt de finder tilslutning hos os, der bor her i landet.\nMan kunne vel også sige det sådan: Er det bedst, at vi kan hjælpe hinanden på "det åndelige område" - eller skal det være helt og holdent alene være den enkeltes egen sag.\nI sidstnævnte fald må folkekirken så klare sig selv - på lige fod med andre religioner og livsholdninger\nOg i førstnævnte, synes jeg ikke den skal have mere støtte, end den har medlemmer til\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 14/05/2016 07:33\nDet var nu ikke lige det jeg havde i tankerne, men mere, at det virker lidt farligt at smelte sammen med nogen\nJeg kan godt se, at det er lidt problematisk med den folkekirke, så...for mig lyder det meget rimeligt at staten støtter alle (ud fra medlemsantal) eller ingen.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 15/05/2016 10:42\nMåske er der en anden vej frem for folkekirken, for den kunne begynde at tale om en fælles lære, som vi allesammen kan gå ind for.\nHvad skulle en sådan lære bygge på?\nKan den bygge på andet end forældrenes ønsker for deres børn?\nVi har ikke magt over livet, og dog, så bestemmer vi om livet skal fortsætte, så en eller anden magt har vi da.\nSkal livet fortsætte?\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 15/05/2016 12:00\nSelvfølgelig kan folkekirken tale om det, som er af værdi ...\n... men kan det gøres uden at tale om gud? I så fald er der ikke brug for folkekirken.\nMange forskellige ... både enkeltpersoner og grupperinger uden for folkekirken ... taler om vores jord og vort fremtidige livsgrundlag.\nJa faktisk er der også bud på, hvordan vi kan ændre vort liv så fremtiden sikres, men hvem vil høre?\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 15/05/2016 13:19\nJeg har meget svært ved at se, at vi kommer udenom den almægtige, når vi skal afgøre sådanne spørgsmål.\nBørnenes livsgrundlag er forældrene. Det er dem som har besluttet at sætte dem ind i denne verden. Selvfølgelig er der mange som ikke tænker over tingene, men det skulle vi jo gerne have lavet om på, så vi kan få den gode verden, som vi allesammen ønsker. En verden fyldt med oplyste mennesker\nMit livsgrundlag er ikke mine børn, men mine forældre.\nHvad ønsker de af mig?\nHar de bedt mig om at smadre verden?\nDer er vist noget som er fuldstændigt galt i andedammen\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 15/05/2016 13:56\nABC: "Jeg har meget svært ved at se, at vi kommer udenom den almægtige, når vi skal afgøre sådanne spørgsmål."\n- Jamen så er spørgsmålet jo, om ikke vi skal spørge den almægtige til råds.\nGør menneskene og folkekirken det, mener du?\n"Skal livet fortsætte?"\n- Det fortæller bibelen, det vil.\n"Der er vist noget som er fuldstændigt galt i andedammen"\n- Jo det kan vi to sagtens blive enige om, men handler vi også derpå?\nDet er vel først og fremmest den enkeltes opgave at "feje for egen dør" da vi hver især er en del af helheden, ikke?\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 15/05/2016 14:48\nMen selv om folkekirken ville kunne oplyse sine medlemmer om mere ansvarlighed, så de handler derpå, rækker det ikke til den gode verden, som vi allesammen ønsker ... da problemet er globalt.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 15/05/2016 15:07\nHvem spørger folkekirken til råds? Det kan nok diskuteres? Er den ikke bundet til nogle trosbekendelser?\nBibelen fortæller så meget\nVi har allesammen en have at passe\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 15/05/2016 15:14\nABC: "Er den ikke bundet til nogle trosbekendelser?"\n- Det ved jeg ikke, men jeg ved at tro ikke er nødvendigt for at være folkekirkepræst, og så er det jo lidt svært at rådføre sig med den almægtige.\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 15/05/2016 15:36\nDet er en mærkelig folkekirke vi har - præster som ikke tror på den almægtige? Hvad er det for noget\nDet er da godt at vi andre så gør det\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 15/05/2016 15:52\nABC: "Det er en mærkelig folkekirke vi har - præster som ikke tror på den almægtige? Hvad er det for noget\nDet er da godt at vi andre så gør det"\n- Det er vel ikke værre end ikke at tro på bibelens ord.\nABC: "Bibelen fortæller så meget" ...\n#20698 - 15/05/2016 15:07\n- Men du kunne måske oplyse hvilken almægtig gud, du taler om og tror på?\nRe: ”Unge radikale vil af med alle helligdage” - 15/05/2016 16:38\nDen må du lige forklare - en præst som ikke tror på den almægtige? Det hænger da ikke sammen?\nJeg tror på den gud som bliver beskrevet i bogen "vandrer mod lyset".


Jeg har dummet mig | Lav-det-selv.dk\nHej, håber på et godt råd her.\nJeg har en 5 år gammel ipé træteresse som jeg har behandlet årligt med transperant træteresse olie uden pigment. Jeg har slibet den en enkelt gang med en excentsliber (sikke et arbejde). Teressen er ca. 30kvm. Jeg havde planer om næste gang jeg ville slibe den at derefter give den teresse olie med pigment (og uv filter)\nMEN jeg dummede mig så Max i dag da jeg hoppede i bauhaus og købte træfacade olie og så uopmærksom jeg er.. behandlede den med. Dvs. Jeg har brugt den forkerte olie.\nHvor står jeg nu? En slibning af hele teressen? Hvis ja, hvilken måde er bedst (og gerne lettest)\nog hvori er problemet ?…. Hvis nu dine terrasse brædder havde været brugt som facadbeklædning, så,havde du jo brugt den rigtige olie, det jeg prøver at sige er at jeg kan ikke tro at det giver problemer af nogen art om det du har brugt facadeolie eller terrasseolie… men du kunne måske selv oplyse hvad problemet er.\nJeg læser at træfacade olie ligger en hinde på træet og da vandet vil ligge sig ovenpå træet og ikke falde af som det gør ved hegn og lign. Vil det, når hinden bliver brudt. Ikke kunne fordampe.\nHvis det ligge sig oven på træet så fordamper det vel.......\nMan må ikke bruge facadeolie på teresser. But spørgsmål går vel nærmere på, hvordan retter jeg bedst op på skaden. Sliber den og hvilken måde er bedst ?\nJa, sådan har jeg også forstået det: At terrasseolier er lavet til at trænge ned i træet og hærde (ligesom olie til bordplader), mens træbeskyttelse i højere grad holder sig i overfladen.\nJeg ved ikke hvad det rigtige at gøre er. Det kan jo altid slibe det af, men det er et stort arbejde, som du jo lige har været igennem. Men uanset hvad, er det ikke et akut problem og det kan vel vente et par år.\nAltså politiet kommer jo ikke efter dig, fordi du har brugt det "forkerte" produkt. Det må du jo sådan set helt selv bestemme.\nHvorfor ikke nyde terrassen i år, den ser garanteret fin ud nu.\nSå kan du jo overveje om du vil gøre det om til næste forår, afhængig af udseendet. Måske det holder fint til to sæsoner. Det er jo ikke sådan at du har ødelagt den, ved at give den olie.\nBare rolig. Himlen falder ikke ned.\nDet er ikke den værste fejl. Vent og se tiden an som Gregersen foreslår.\nLysning af sæbebehandlet bord\nblande pigment i indendørs træolie?\nBlå/grå pletter på trykimp. træterrasse\nTræterrasse, forkert olie


Månedens eksklusive make-over | Liebhaverboligen\nHver måned i Liebhaverboligen bringer vi en eksklusiv make over og giver en heldig kvinde muligheden for at forny sin stil. I denne måned er det Marlene Riisberg Klausen på 28 år, der er kommet i kyndige hænder hos tøjforretningen rêve no. 1 i Hellerup samt fået lagt makeup og ordnet hår hos Mette Hedstrøm coiffure i Søborg.\nHvem: Marlene Riisberg Klausen\nProfession: Studerende i engelsk og kunsthistorie Freelance fotograf\nMarlenes forventninger og efterfølgende reaktion:\nFør: ”Jeg glæder mig så meget til at få gjort noget ved mit hår. Bare noget! Det trænger. Og så håber jeg på tips til at klæde mig lidt mere feminint.\nJeg har næsten altid sorte jeans på og en habitjakke. Det er nemt, og det virker – men .. Det bliver også lidt kedeligt indimellem. Måske finde ud af, hvilke farver jeg skal gå efter – jeg får nogle gange købt noget, som jeg aldrig får på, fordi farven alligevel ikke er så god.”\nEfter: ”Jeg havde en super god dag. Jeg blev forkælet med ny hårfarve, bløde krøller og kaffe hos Mette Hedstrøm. Jeg lærte, at bronze står godt til mine blå øjne, og at baby-strithår (der hvor de tabte hår begynder at komme igen) kan lægges ned med lidt spray eller voks – eller med almindelige fugtighedscreme! Godt tip, hvis man ikke lige har de andre to på hånden.\nHos rêve no 1 blev jeg taget rigtig godt imod – tøj hang klart, og jeg fik hurtigt første sæt på. Armygrøn står godt til min nye hårfarve, og den rå jakke og den feminine nederdel er helt sikkert noget, jeg vil prøve at mixe i min egen garderobe!\nNæste sæt var meget lækkert, og jeg må sige, at jeg har fået mod på de afslappede bukser – og de høje hæle!\nDet sidste sæt med sorte bukser, silketop og kimono var fantastisk. Jeg er vild med idéen om den sorte base, som man så spicer op med noget mere spraglet og vildt. Super, super god idé.\nJeg skal helt sikkert have mig en flot kimono til sommer.\nI det hele taget var alle de sæt, jeg prøvede, helt fantastiske. Jeg har fået ny inspiration og fundet ud af, at jeg sagtens kan bære andet end sorte jeans og habitjakker :·)\nTak for en skøn skøn dag . Jeg er meget taknemmelig og glad. “\nHer er Marlene EFTER makeoveren:\nMarlene har en super flot figur, som skal vises frem. Derudover ville vi rigtig gerne fremhæve hendes fine farver – derfor prøvede vi mange forskellige farver til Marlene. Både armygrøn og de spraglede farver. Det klædte Marlene super godt. Vi miksede den rå armyjakke med feminine nederdele og bukser og høje stilletter. Wauw, hvor var det bare flot, og en helt ny kvinde, som strålede. En ny verden uden sort blazer og jeans åbnede sig, og det var en fantastisk følelse at se Marlene så glad.\nMarlene prøvede 3 forskellige sæt tøj.\nSæt nummer 1: Kimono fra Sissel Edelbo til 950 kr. Sort buks fra PBO til 1.000 kr. Silketop fra Nadine til 1.500 kr. og sandaler fra Apair til 1.700 kr.\nSæt nummer 2: Top fra Fabiana Filippi til 2100 kr og buks fra samme brand til 2.600 kr. Stilleter fra Apair til 2.200 kr.\nSæt nummer 3: Nederdel fra Catwalk Junkie til 450 kr. T-shirt fra Hunkydory til 500 kr og rå armjakke fra Maison Scotch til 1.700 kr. Sko fra Apair til 2.000 kr.\nMalene fik en søn for 11 måneder siden og har i halvandet hår ikke fået gjort noget ved håret. Hun var glad for at have langt hår, men ville gerne have lidt mere liv i frisuren. Vi blev enige om at klippe frisuren til under kravebenet, så hendes hår blev lettere i looket. Samtidigt klippede jeg hendes hår i lette etager, så der kom en masse liv i det. Jeg valgte to forskellige farver til hende. En lys og en lidt mørkere med en snert af lidt varme for at give hendes hud lidt glød.\nAfslutningsvis lagde jeg en makeup med fokus på Malenes smukke øjne, hvor de fik lidt dybde med rosa og kobber tone.\n09/05/2017 /by Regitse Rosenvinge\nhttps://www.liebhaverboligen.dk/wp-content/uploads/2017/05/FET_EksklusivMakeover_IMG_6624.jpg 738 559 Regitse Rosenvinge https://www.liebhaverboligen.dk/wp-content/uploads/2020/10/logo2-trans2.png Regitse Rosenvinge2017-05-09 09:54:102017-05-09 09:54:10Månedens eksklusive make-over


100 tons cannabis om året: Rosa Danica skal drive en af verdens største cannabis-farme | fyens.dk\n100 tons cannabis om året: Rosa Danica skal drive en af verdens største cannabis-farme\nFra venstre: borgmester Kasper Olesen. Wolfgang Höck og Lise Schlesewesky fra Futrue Group. Foto: Peter Ammitzbøll\nDen tyske medicinal koncern Futrue Group vil investere et stort tocifret millionbeløb i at bygge en af verdens største cannabis-farme ved Birkende. - Vi skal ikke bare være en af de største, vi skal også levere den bedste kvalitet, fortæller Lise Schlesewsky fra Futrue Group.\n28 maj 2019 kl. 00:01\nPeter Ammitzbøll peam@fyens.dk Helle Nordström heno@fyens.dk\nBirkende: Verdens største cannabis-farm skal ligge i Birkende. Det siger medicinalfirmaet Futrue Group, der er gået i samarbejde med Rosa Danica om at anlægge en gigantisk produktion af medicinsk cannabis.\n- Vi skal ikke bare være en af de største, vi skal også levere den bedste kvalitet, fortæller Lise Schlesewsky fra Futrue Group.\nHåndværkerne er gået i gang med at opføre første etape af cannabis-farmen, der gerne på sigt, skulle producere 100 tons cannabis årligt. Hvornår produktionen når op på 100 tons årligt, tør hverken Rosa Danica eller Futrue group spå om.\n- Vi skal først vise, at vi kan levere den kvalitet, der skal til, og få de licenser, vi skal have for at sælge medicinen, forklarer Lise Schlesewsky, der heller ikke vil løfte sløret for, hvor meget Futrue Group investerer i produktionen i Birkende.\n- Men det drejer sig om et stort to-cifret millionbeløb - i euro, forklarer Lise Schlesewsky.\nTysk læge står bag Futrue Group\nFutrue Group er etableret og ejet af den tyske læge, Clemens Fischer, der i løbet af ikke så mange år har oparbejdet en solid virksomhed og en hel masse penge. Foruden den medicinske uddannelse har han også en uddannelse i forretningsdrift, og så har han en MBA fra Harvard Business School. Han er i dag blandt de 500 rigeste mennesker i Tyskland.\nHemmeligheden bag hans succes er, at han har arbejdet hårdt, fået nogle temmelig gode ideer og haft en meget fin fornemmelse for, hvad markedet vil have, fortæller Wolfgang Höck fra Futrue Group:\n- At virksomheden kun har en ejer gør det meget nemmere at arbejde i virksomheden. Det kræver ikke, at en hel bestyrelse skal samles, for at man kan træffe en beslutning. Man spørger Clemens og så får man et svar med det samme.\nFutrue har mere end 20 datterselskaber, og flere af dem hører til de hurtigst voksende virksomheder i Europa (ifølge Wikipexdia).\nBlandt de ting, Futrue Group har valgt at beskæftige sig med, er intelligente bakterier, innovativ smerteterapi, kemikaliefri medicin, medicinsk cannabis og funktionelle fødevarer.\nFutrue Group er et tysk firma, og de havde gerne produceret deres cannabis i hjemlandet. Men der er der en øvre grænse for cannabisproduktion på 10 tons over de næste fire år.\nDa Futrue Group vil det anderledes stort, kastede de et blik over grænsen og fik øje på gartner-øen Fyn, og på Torben Moth, Rosa Danica, som en perfekt samarbejdspartner.\nFutrue Group har pengene og erfaringen fra medicinalindustrien og Rosa Danica ved, hvordan man får planter til at gro.\nEn nabohøring afslørede, at folk på Birketvedvej var parate til at byde cannabisproduktionen velkommen.\n- Formentlig blandt andet fordi, de gerne ser, at der sker noget med drivhusene i stedet for, at de bare ligger og forfalder, fortæller borgmester Kasper Olesen (S).\n- Måske er en medvirkende årsag til naboernes positive holdning, at cannabis i medicin kan hjælpe syge mennesker, tilføjer Lisa Schlesewsky.\nNordfynsk cannabis-eventyr: Optræk til 100 nye arbejdspladse...\nEn tredje årsag til at være positiv kunne være de 100 nye arbejdspladser, der bliver i cannabis-produktionen, når det hele er oppe at køre. Og det er ikke blot gartnerijob men også højt specialiserede job til medicinproduktionen. Og så skal det i parentes bemærket være mennesker med en ren straffeattest.\n- Det bliver en meget speciel produktion, der skal foregå i drivhusene. Det bliver nærmest et plantelaboratorium, hvor alt skal foregå i medicinsk renhed. Desuden skal vi styre både varme, luftfugtighed, lys og vand nøjagtigt. Så de, der skal arbejde i drivhusene, skal lige have et cannabis-kursus på Kold College, for sådan et har de faktisk, fortæller Torben Moth.\nLisa Schlesewsky bekræfter:\n- Kvalitet er afgørende for os. Vi har i forvejen 70 godkendte lægemidler i vores virksomhed, så vi kommer med ekspertise i lægemidler. Det, vi har brug for, er Torben Moths ekspertise i at producere planter, og vi skal have den bedste cannabisavl i verden.\n- Bæredygtighed er også vigtigt for os, så derfor glæder vi os over, at Fyn er leveringsdygtig i grøn energi, og vi indretter selvfølgelig drivhusene med LED-lys.\nBorgmester Kasper Olesen glæder sig: Cannabis-eventyr giver ...\nCannabis eventyret i Birkende: Tre grunde til at tyskerne va...\nMorten og Carina flytter fra Sjælland til Langeskov for at åbne butik: - Vi prøver at se, om vi har lyst til at bo på Fyn


Suzuki DF200Apl, 2022 EUR 23.299 | Holland | Bådmotor til salg\nSuzuki DF200Apl er annonceret til salg af Avr Watersport.\nFor yderligere information om Suzuki DF200Apl som til eksempel en udførlig bådbeskrivelse, båddata, komplet bådudstyrsliste eller flere fotos - kontakt venligst sælger Avr Watersport via Send E-mail.\nBemærk, der kan være en mere detaljeret bådbeskrivelse af Suzuki DF200Apl på scanboat på tysk, engelsk, svensk eller hollandsk. De sprogversioner af scanboat kan du vælge oppe til højre for Opret annonce knappen.\nEr du generelt på udkig efter tilsvarende både som Suzuki DF200Apl kan du klikke på Lignende Bådmotor oppe i højre hjørne af annoncen.\nHold dig opdateret, opret en annonceagent: Så får du automatisk besked med ændringer af den annoncerede Suzuki DF200Apl eller en besked når der kommer nye Suzuki DF200Apl. Annonceagent oprettes på søgesiden ved vælge Gem Søgning. Samme mulighed for at oprette en annonceagent får du når du via Send E-mail skriver til Avr Watersport\nEr du på udkig efter bådtest og videoer: Tjek Youtube ved at søge efter Suzuki DF200Apl eller tjek om f.eks. Bådmagasinet skulle have lavet en test.


Endelig en dag med udsigt til sol, hvor meldingen kunne lyde: lad regntøjet blive i bagagebilen og tag roligt sandalerne på!\nMange var lidt klatøjede her til morgen. Alarmen i gymnastikisalen var gået ved tre-tiden og havde kimet i 10 minutter. Det føles langt, når man gerne vil sove! Gulvet havde desuden knirket heftigt, hver gang nogen dristede sig det mindste skridt på vej til en natlig tissetår.\nVi ventede tålmodigt på Ejstrupholm Skoles 4.5.og 6. klasse som ankom med bus kl. 9.35. 100 dejlige børn myldrede ud og stillede op til uddeling af Fod på Livet-armbånd.\nOg så var der afgang ad stien ved den gamle veteranbane.\nHer er Ejstrupholm skoles Steffen Meibom med elever.\nOg her den lange hale af glade og muntre børn, som klart var vant til at vandre længere end blot frem og tilbage fra bilen og pc'eren!\nNaturstien går gennem nogle af Danmarks smukkeste landskaber. Her Kvinsø nord for Bryrup.\nHer er gruppen nået til Vrads Station, hvor eleverne skildtes fra Fod på Livet for at gå en alternativ rute tilbage til Ejstrupholm.\nMadbilen var på tur for at hente Søvinds gedefeta og Ligegårds gedegouda, som deltagerne er helt vilde med. Vi har været foruden i et par dage, og det var yderst velkomment, at feta'en igen var på bordet her til aften.\nPå vores vej var vi inde hos Lone Hedegaard og den velassorterede gårdbutik i Them, Gothenborg. Her købte vi bananer og grapefrugter til vores morgenmad og fik et tip om, hvor vi kunne købe gulerødder.\nDeltagerne har haft en lang men meget smuk tur her gennem Danmarks hjerte. Kigger man på vores land som var det en fysisk krop, kan man forestille sig chakraerne fordelt med hjertet her ved Himmelbjerget, som ligger en halv snes kilometer fra vores rute.\nFrokosten blev for de flestes vedkommende indtaget ved Virklund kirke.\nPå dette tidspunkt meldte lokalradioen, at de gerne ville tage et interview ved slutningen af turen, og så måtte guidningsplaner og chaufførturnus endnu en gang revideres og personer skiftes ud. Inger, som egentlig skulle have været guide på hovedfeltet, tog i stedet bagtroppen, og jeg forsøgte at nå frem til skolen med fortroppen til aftalt tid. Men der var længere end beregnet, og radioen måtte tage timenyhederne først og fik så endelig deres interview med turens gæve alderspræsident, Esther Laursen fra Århus og undertegnede som suppleant.\nOm aftenen var Lars Mygind, TFT-terapeut fra Tornby projektets foredragsholder på Ungdomsskolen i Silkeborg. Det blev en fornøjelig aften med mange gode grin og hjertelighed. Lars er en uomtvistelig fortolker af sin egen uhøjtidelighed, råt for usødet, og der lægges ikke fingre imellem, når han tager fat på livets store spørgsmål i hælhøjde. Alt, hvad der generer, bankes i bogstaveligste forstand ud af kroppen på den, der kommer i kløerne på ham.\nLars har sat sig selv den udfordring at følge Fod på Livet i tykt og tyndt i en uge fra i dag. Her er han ved morgenmaden.


Typer af dramatiske digte / slotimports.com\nTyper af dramatiske digte\nDramatisk poesi er en form for teatralsk udtryk, at der i den europæiske tradition, går tilbage til de gamle græske dramaer i Aristofanes, Sofokles og andre. Selvom poetisk vers ikke længere almindeligt anvendt i moderne drama, nogle af historiens mest berømte skuespil er i form af dramatiske poesi. Inden for denne genre, er der forskellige typer af dramatiske digte, herunder vers, monologer og skab dramaer.\nDramatisk poesi er væsentlige enhver poetisk vers, der er beregnet til at blive talt såvel som udføres af aktører foran et publikum. I begyndelsen af græsk drama, blev begge komedier og tragedier skrevet på vers, som tegn i disse spiller var normalt guder eller konger, som forventedes at tale i en stiliseret og velformuleret måde sømmer deres station. Forud for det 19. århundrede i Vesten, drama typisk i form af poetiske vers. Dramatikere som William Shakespeare brugte vers som et medie, der kunne kommunikere et mere komplekst billede af en figurs følelser og motivationer end prosa.\nDramatisk vers kan findes i enhver leg eller anden form for dramatisk arbejde, der er skrevet i poetisk form. Ud over sine gamle græske oprindelse, blev dramatisk vers meget udbredt i Storbritannien under renæssancen. Blandt de førende udøvere af denne genre var engelske dramatikere Ben Jonson, Christopher Marlowe og William Shakespeare, som fornys formularen væsentligt ved at udvikle nye teknikker i både poetisk form, og dramatisk struktur. Siden det 19. århundrede har der været en nedgang i populariteten af dramatiske vers som publikum blev mere vant til prosa dramaer i dramatikere som George Bernard Shaw og Henrik Ibsen.\nEngang omkring 1800 skabet drama kom på mode. Closet dramaer blev skrevet i vers form, men var beregnet til at blive læst højt, ikke udført af skuespillere. De førende forfattere, der arbejdede i denne form var Lord Byron med "Don Juan", og Percy Bysshe Shelley med "Prometheus Ubundet." Det 19. århundrede oplevede også stigningen af opera, hvor vers blev sat til musik og sunget i stedet for blot reciterede. Closet drama også falmet i popularitet i det 20. århundrede. I sin 1960 essaysamling, "en stemme fra Attic", canadiske forfatter Robertson Davies beskriver skab drama som "dreariest af litteratur."\nMens en dramatisk monolog er skrevet på vers, det er forskelligt fra et poetisk monolog inden for et leg, hvor en karakter leverer en monolog i vers form, selvom resten af stykket kan skrives i prosa. Den dramatiske monolog var en af de stillede former for det 19. århundrede britiske digter Robert Browning, hvis værker i denne genre inkluderer "The Last Duchess" og "Soliloquy i den spanske Cloister." I Browning dramatiske monologer, en enkelt fortæller reciterer digtet i sin helhed, interagere med bestemte personer, der er kendt for at publikum kun fra spor i vers.\nTyper af kinesiske Digte\nHvor mange kalorier er i en banan milkshake?\nHvordan man skriver en sludder fortællende digt\nDe typer af plisserede nederdele\nTyper af spiselige østers\nHvordan man skriver en Ode digt om en bamse\nHavet svamp Typer\nTyper af svær depression\nTyper af Poetry for Kids\nHvordan man skriver et brev til en soldat i krig\nHvad er farerne ved rå beton gulve?\nHvordan til at plante lilje træ pærer\nSådan Lay Self-Adhesive Vinyl Tiles\nKorrekt måde at transportere en Food Tray\nSådan spiller du med en baby Bearded Drage\nHvordan at reparere et hul i en lavere radiator slange\nHvordan at skjule kabelboks fra et vægbeslag tv\nHvordan man starter en kyllingefarm\nDIY enkel, men elegant Updos


Derfor skal du besvare softwareudviklerens e-mail med det samme\nUdgivet: January 15, 2016\nDu har sikkert prøvet det: Mailen med alle de svære spørgsmål fra udvikleren må lige vente til i morgen, som så bliver i overmorgen, som så bliver 5 dage senere, før den endelig bliver udskudt forever.\nEfter 2-3 dage sker der nu én af to ting\nUdvikleren er videre i livet med andre opgaver, fordi dit manglende svar forhindrer ham/hende i at arbejde videre på opgaven. I bedste fald bliver du nedprioriteret, i værste fald glemt. Jo længere tid du venter, desto værre bliver det.\nUdvikleren beslutter, hvordan opgaven skal løses, og håber at løsningsmodellen er den rigtige (hvilket sjældent er tilfældet).\nSvar på mails med det samme!\nHvis ikke du kan svare på det hele, så svar på det du kan. Det vigtigste er at holde processen i gang, så din softwareudvikler kommer videre med dine opgaver. Åben dialog og spørgsmål kan spare dig både tid og penge.\nSvarer du først efter 2-3 uger, så har din softwareudvikler sikkert glemt, hvad det drejer sig om, og det går ud over kvaliteten og den tid, som skal bruges på at løse opgaven.\nHvorfor besvarer man ikke mails?\nFordi man ofte skal igennem mange overvejelser, som kræver, at man researcher tingene. Det er både svært og tidskrævende. Hertil kommer, at hvis man giver et forkert svar, så kan det koste mange penge i omprogrammering. Men det hjælper ikke at ignorere e-mailene.\nDu har 3 valg, hvis du ikke ved, hvad du skal svare. Du kan enten:\nSætte projektet "on hold", mens du får formuleret et gennemtænkt svar. (Der er så en risiko for, at udvikleren ikke har tid til at starte med det samme, du har svarene.)\nDu træffer en hurtig beslutning med de facts, du kender, og håber på at den er rigtig.\nVente 3 uger før du svarer. Gør du det, så har din udvikler højst sandsynligt allerede lavet andre projekter og er kommet helt væk fra dit. Det går ud over kvalitet og ikke mindst tid. Udvikleren skal til at finde din opgave frem og sætte sig ind projektet igen. Den tid betaler du også for. Så svar med det samme, og spar både tid og penge.\nP.S. Hvis du bruger en leverandør i Asien, så husk på at de er forud med tiden. Det vil sige, når du begynder klokken 9, så er klokken allerede 13, 14 eller 15 der. Det dur derfor ikke lige at tænke ”jeg svarer i morgen tidlig”, for i morgen tidlig er klokken allerede 13, 14 eller 15.\nP.P.S. Den første intuition er ofte den rigtige, så pas på at du ikke grubler for meget over tingene. Dagene går, og konkurrenterne løber fra dig i mellemtiden.


Oprette en konto Bet Way casino\nBetway bonuskode 2020 – Få 100 kr. gratis uden indskud\nSpil ansvarligt. Udbydes af Betway Group Max. Gennemspilskrav for bonus: 10x inden 60 dage. Gevinster fra spins kan udbetales efter 1x omsætning.\nBetway casino har både en hjemmeside plus en mobil app. På Betways app finder vi ikke lige så adskillig spil som på deres hjemmeside. Dette er dog flere end du vil finde på mange andre casino apps. En anden stor forskel på man to er, at man ikke kan spille gratis på appen, som de kan på hjemmesiden.\nMan finder nedenfor den fulde anmeldelse af Betway Casino, hvor du både kan finde bonuskoderbonustilbud og velkomstbonusser. Nye spillere hos Betway Casino modtager kr. Der venter dog yderligere 2 indbetalingsbonusser, da du kan hente op til 7. Hermed kan du alt i alttast som ny spiller hos Betway Kasino, hente kr.\nVidste du at du kan spille på online casino hos Betway? Du kan læse meget mere om det på casino i denne Betway casino kritik og sammenligne med andre casino anmeldelser på nettet, f. Der er snakke om en matchende indbetalingsbonus, hvilket betyder at du kan få op indtil DKK i Betway bonus. Der er naturligvis regler og vilkår for Betway bonus og dem kan du studere om i næste sektion.\nJagten på kontanter El Carado casino\nMange penge i casinoer Greatest Odyssey slot


Luciaoptog i Nyborg\nTraditionen tro er der luciaoptog i Nyborg d. 13 december 2020.\nLuciaoptog er en nyere dansk tradition, som kom til under besættelsen. Det første danske luciaoptog så dagens lys i 1944 og var inspireret af det svenske luciaoptog. Men Lucia var dengang ikke et ukendt fænomen. Siden middelalderen har man fejret Lucia, natten mellem 12. og 13. december. Ifølge den tidligere julianske kalender var denne nat årets længste nat. – I dag er årets længste nat som bekendt mellem 20. og 21. december.\nI den julianske kalender havde datoerne navne. Den 13. december (Luciadag) er opkaldt efter den unge kvinde Lucia, som blev født på Sicilien i år 283, og som led en martyrdød 13. december 304. Lucia blev henrettet, fordi hun havde konveneret til kristendommen. Sicilien, som var underlagt den romerske Kejser, var på det tidspunkt ikke kristen, og kristendom var anset for kætterske.\nI renæssancen var der forbundet en særlig overtro med lucianatten. Hvis en ung kvinde tog et lys i hånden og stod foran et spejl eller en rude på lucianat og fremsagde et bestem vers, ville hendes tilkommende vise sig for hende. I dag er der ikke længere forbundet overtro med den 13. december, men vi nyder dagen med et smukt luciaoptog.\nI år kan man opleve Musikskolens Luciaoptog gå ned igennem Nyborg by 13. december 2020.\nI tidsrummet kl. 11.00-16.00 vil du kunne opleve forskelligt gående underholdning i byens gågader, herunder Luciaoptoget.


Klubformand smider bombe: AC Horsens er til salg | hsfo.dk\nKlubformand smider bombe: AC Horsens er til salg\nCASA Arena. Arkivfoto: Ole Nielsen.\nVi er åbne for at forhandle med en partner, der har de samme værdier og vil det samme som os.\n12 jun. 2020 kl. 11:39\nHorsens: AC Horsens' formand Bo Pinholt smed en bombe på AC Horsens' ordinære generalforsamling på Casa Arena torsdag aften.\n- Vi er ofte blevet beskyldt for, at vi ikke vil noget som helst. Det passer ikke. Vi er åben for nye investorer i AC Horsens - også investorer, der kræver indflydelse. Vi er endda klar, selv om de vil have mere end 50 procents indflydelse, sagde Bo Pinholt.\n- Vi stiller som betingelse, at de har samme værdier som AC Horsens i dag, og at de vil det samme som os. Der er ingen konkrete tilbud lige nu, men vi har et af de laveste budgetter i Superligaen. Nu bliver Superligaen skåret ned til 12 hold. Risikoen for at rykke ned bliver større og større. Det kan også komme til at ramme os.\n- Derfor ved vi, at vi skal bruge flere penge i fremtiden. Vi har set, hvad to millioner kroner fra hjertesponsorer har kunnet flytte årligt. Det er kun få år siden, vi var ved at lukke ungdomsafdelingen. Vi havde simpelthen ikke pengene til at drive en ungdomsafdeling. Gode kræfter reddede os, og nu ser vi fremad. Vi ønsker at investere endnu flere penge i den lokale ungdom fra Horsens og omegn, og disse penge kunne meget vel komme fra nye investorer.\n- Jeg vil understrege, at vi ikke ønsker en tvivlsomt investorer med mistænkelige motiver. Det skal være folk med de rette motiver. Hvis der melder sig nogen, skal det selvfølgelig godkendes af vore aktionærer på generalforsamlingen, sagde Bo Pinholt.\nMartin Schjøth, bestyrelsesmedlem, supplerede:\n- Se hvad der er sket i FC Nordsjælland med Tom Vernon og FC Midtjylland med Matthew Benham. FC Midtjylland havde ikke været dansk mester i dag, hvis de ikke havde fået hjælp af Benhams penge, og FC Nordsjælland har en fantastisk ungdomsafdeling. Der er ingen tvivl om udviklingen. Næstved og Fremad Amager er også kommet på udenlandske hænder, og om få er det måske alle klubber i dansk topfodbold, der har udenlandske ejere. Derfor kan vi lige så godt forberede os på at følge med udviklingen.


Frau Svensson: november 2015\nJuleaften. Den sidste pakke i pakkekalenderen er pakket op og det sidste stykke chokolade i chokoladekalenderen spist. Stuen er pyntet, træet står klart og funkler så fint. Vi sidder samlet om det lange bord og mæsker os i andesteg og flæskesteg med sprøde svær. Bagefter kommer skålen med risalamande på bordet og snart udløses spændingen. Hvem løber med mandlen og ikke mindst med årets mandelgave?\nMætte og spændte tænder vi nu lysene på juletræet, vi synger lidt salmer imens børnene er ved at sprænges af nysgerrighed efter hvad der mon venter i det bjerg af pakker der gemmer sig under de nederste grene. Snart er ventetiden forbi og spændigen udløses. Pakke efter pakke flås op og langsomt fyldes stuen med Lego, racerbiler og de nye rulleskøjter som stod øverst på årets ønskeliste. Der leges og hygges og årets måske største dag i børnehøjde var en succes. Mætte af mad og gaver kan øjnene lukkes og forude venter juledagene, hvor alt det nye legetøj skal udforskes og leges med. Ren lykke!\nSådan er julen for rigtig mange af os.\nMen sådan er julen langt fra for alle!\nI Danmark sidder der rigtig mange udsatte familier, som ikke har mulighed for at give deres børn den juleaften de drømmer om. Der sidder børn der ikke får gaver og ikke får den lækre traditionelle julemad, som vi er mange der tager som en selvfølge. Forestil jer hvordan det føles for de mødre, fædre og børn. Hvor svær december måned bliver at komme igennem.\nFamilievejleder Lola Jensen har sat lidt ord på det:\n"Jeg har de sidste 31 år, i mødet med familier rundt om i landet, oplevet hvordan julen kan faktisk opleves\nekskluderende og isolerende – specielt for de børn, som ikke kan se frem til den samme jul som deres kammerater.I december måned kan de ikke tale med om pakkekalenderen eller gaveønskerne. Og det kan være rigtigt svært at komme i skole eller børnehave i dagene efter juleferien, hvor alle kammeraterne har deres nye legetøj og løbehjul med. Derfor bliver julen fyldt med følelsen af at stå helt udenfor. Derfor er jeg glad for, sammen med Røde Kors, at hjælpe de familier, der har brug for en håndsrækning i julen. Både fordi jeg ved, hvor stor en forskel julekurven kan gøre for, og fordi jeg ved, at julehjælpen er en døråbner til invitere familierne ind i netværksaktiviteter og andre tilbud resten af året. Det er meget værd." Lola Jensen, Familievejleder\nHvert år stiger antallet af familier der søger julehjælp. Se bare HER.\nSom ambassadør for dette års Røde Kors Julehjælp vil jeg virkelig opfordre og bede alle om at hjælpe disse familier og disse børn.\nJeg har startet en indsamling som du kan støtte LIGE HER.\nDu kan også starte din egen indsamling eller bidrage HER eller du kan sende en SMS med teksten JULEGAVE til 1240. Så støtter du med 100 kr.\nJulehjælpen hjælper også ude rundt om i verden, hvor de giver en håndsrækning til de mange familier, der midt i juletiden lever i skyggen af katastrofer og krig. Som de syriske familier, der på femte år lever på flugt fra krig og ødelæggelser, og har brug for hjælp til at klare sig igennem en kold vinter. Dem kan du støtte HER.\nSkrev Ulla Kl 12.55 0 kommentarer\nJulehjælp til udsatte familier. Hjælp mig med at h...