Forum emne i Hundes ernæring og kost | Forum Mad 2 eller 3 gange om dagen? | Dogsuniverse.dk\nForum emne i Hundes ernæring og kost\nOffentlig gruppe aktiv for 1 år, 11 måneder siden\nHundes ernæring og kost\nMad 2 eller 3 gange om dagen? (5 indlæg)\nViser indlæg 1 til 5 (5 indlæg i alt)\nKlaus sagde for 7 år, 5 måneder siden:\nHej. Jeg har hørt at det er godt for en hunds mave at have noget “tomgang” i løbet af en dag.\nDerfor skulle det efter sigende være bedre at give hunden mad 2 gange i stedet for 3 gange dagligt.\nHar i hørt noget lignende og giver i selv jeres hund mad 2 eller 3 gange om dagen og hvorfor?\nMaria S. sagde for 7 år, 5 måneder siden:\nDet er vigtigt for en hvalp at den får mad 3-4 gange om dagen. En hvalp har et stort energibehov, og derfor har den brug for meget foder. Men der er samtidig en begrænset mavekapacitet hos hvalpen, så det vil være nødvendigt at fodre den tit. Man fodre en hvalp i op til 6 måneders alderen tre gange om dagen. Når den bliver 6 måneder og til den er 1 år bør man fodre den to gange om dagen. Og derefter vil det være en smagssag om man vil fodre hvalpen 1 eller 2 gange dagligt. Vi fodrede Kayla 3 gange om dagen indtil hun var cirka 5 måneder, og nu, hvor hun er 7 måneder, der får hun 2 gange om dagen. Man er vel jo på arbejde\nHej Maria. Tak for dit gode svar. Max er 7 måneder, så det passer fint med, at jeg kan sætte ham ned til 2 gange mad om dagen ifølge dit svar – så det vil jeg prøve\nLizette sagde for 7 år, 3 måneder siden:\nuh,synes sgu det er så længe siden jeg ikke kan huske det…. men mine hunde er også voksne og får morgen og aften. Kun den mindste der får en gang om dagen. Han spiser ikke så meget men skal også kun have 50 g foder om dagen\nJan sagde for 7 år siden:\nVi giver vores 2 gange dagligt, men hvis man har en race som har nemmere til at få mavedrejning, kan det være en ide med 3 gange dagligt for at få minimeret mængden der er i maven, og samtidig husk at have pause efter hvert måltid, hvor hunden ikke er aktiv.\nJan svarede forumemne Mad 2 eller 3 gange om dagen? i gruppen Hundes ernæring og kost 7 år\nVi giver vores 2 gange dagligt, men hvis man har en race som har nemmere til at få mavedrejning, kan det være…[Læs mere]\nJan blev medlem af gruppen Hundes ernæring og kost 7 år\nLizette svarede forumemne Mad 2 eller 3 gange om dagen? i gruppen Hundes ernæring og kost 7 år, 3 måneder\nuh,synes sgu det er så længe siden jeg ikke kan huske det…. men mine hunde er også voksne og får morgen og…[Læs mere]\nLizette blev medlem af gruppen Hundes ernæring og kost 7 år, 3 måneder\nMarina svarede forumemne BARF tørfoder i gruppen Hundes ernæring og kost 7 år, 3 måneder\nDet du mener er nok tørfodder som taste of the wild osv? Det er godt fodder, og der er ikke korn i. Men det er…[Læs mere]


Spor af palisaden syd for Gormsgade - Jellingprojektet\nPalisaden syd for Gormsgade\nVed Anne Pedersen\nJellingprojektet indledte sin arkæologiske feltsæson 2010 den 10. maj med en udgravning i Gormsgade 7-9 i Jelling. Vejle Museum står for udgravningen. Museet har tidligere gravet på de to grunde, men med resultaterne fra udgravningerne nord og nordøst for Jellingmonumenterne i 2006 og 2007 var det oplagt at se nærmere på området igen. Her kunne spidsen af den kæmpemæssige skibssætning forventes, og det sydlige forløb af det store palisadehegn burde også kunne følges.\nTo felter blev lagt ud, det ene umiddelbart syd for Gormsgade ud for Sydhøjen, det andet lidt længere inde på grundene der, hvor hegnet burde være. Feltet ud for Sydhøjen gav desværre ikke rigtig resultat – og altså heller ikke et stolpehul, der kunne måle sig med det 1,7 m dybe stolpehul, der i 2007 blev fundet i tilknytning til gruppen af store sten nord for Nordhøjen, de sten, der er foreslået tolket som spidsen af en mægtig skibssætning på omkring 350 m i længden. Der var heller ingen spor af, at der her kunne have stået store bautasten svarende til dem, der er fundet under Sydhøjen. Alt var forstyrret ned til stor dybde, efter sigende fordi der har været kældre under husene. Der blev taget en prøve til TL (termoluminiscens)-datering, og derefter blev det firkantede hul dækket til igen.\nTil gengæld gav feltet tværs over de to grunde et strålende resultat. Allerede den første uge dukkede palisadeforløbet op i den østlige halvdel af feltet præcis der, hvor det skulle. Fundamentgrøften var omkring 17 m lang og løb i en fuldstændig lige linie med de efterhånden velkendte ’udposninger’, som vi har set både i udgravningen af palisaden nordvest for monumenterne og i den vestlige linje, der dukkede op i Vestergade. Der er en hel del farveforskelle i fylden, og længst mod øst er op til 60-65 cm bevaret under det afrensede niveau, hvilket lover godt for oplysninger om palisadens konstruktion.\nPalisadeforløbet i den vestlige del af udgravningsfeltet syd for Gormsgade, set fra øst. Foto Vejle Museum.\nFundet af en flintøkse\nUgen efter blev den vestlige del af feltet gravet i bund, og det lykkedes at finde palisaden i hele udgravningsfeltets længde, dvs. over 30 m. I denne vestlige del viste der sig en lille lavning, som en gang har været meget fugtig lige som de lavninger, der i 2009 blev fundet i søgegrøfterne nord og nordøst for monumenterne. Palisadens grøft er gravet ned gennem denne aflejring og er altså yngre end denne. Hvor gammel lavningen kunne være, blev antydet af et højst overraskende fund, et fragment af en meget flot tyndnakket flintøkse fra den tidlige bondestenalder. Øksen er fra tiden omkring 3.500 f.Kr. og har intet med Harald Blåtand og Jellingmonumenterne at gøre, men den viser, at området omkring Jelling var beboet allerede af de tidligste bønder.\nHer fortsætter Jellingprojektet\nEfter udgravningen i Gormsgade fortsætter vi fra midten af juni på Markedspladsen bag Jelling Kro. Her håber vi at finde det store palisadeanlægs nordvesthjørne. Efter sommer følger vi op med en undersøgelse på gruspladsen øst for Smededammen. Målet er her at finde anlæggets sydøsthjørne. Vejle Museum står for begge udgravninger. Også i juni indleder Jellingprojektet sammen med Aarhus Universitet og Vejle Museum udgravningen af palisadeanlæggets nordøstlige kvadrant, nord og nordøst for Nordhøjen. Her forventer vi at kunne få mere at vide om de aktiviteter, der har udfoldet sig inden for det imponerende anlæg. I tilknytning til udgravningerne i juni og i juli er der arrangeret omvisninger. Oplysninger kan fås ved Vejle Museum eller ved Kongernes Jelling.\nI 2009 blev der udført boringer i Nord- og Sydhøjen. Dette projekt fortsætter i 2010, og i august/september vil der blive boret i Mangehøjene for at indhente viden om oldtidens landskab omkring monumenterne og at få et grundlag at sammenligne de to kæmpehøje med. Ligner de eller er de forskellige fra oldtidens høje i Jelling?\nHerunder kan du se en lille film fra udgravningerne i Gormsgade. Klik på selve filmen for at se den i et større format på Youtube.\nMuseumsinspektør Steen Wulff Andersen beretter om undersøgelsen af palisaden for deltagerne i projektets anden konference i maj.\nPalisadeforløbet syd for Gormsgade set fra vest. Den mørke jord midt i billedet er resterne af en lille, fugtig lavning; heri lå der et fragment af en flintøkse. Foto Vejle Museum.\nFlintøkse fra udgravningen syd for Gormsgade. Øksen er knækket, så nakken mangler. Foto: Vejle Museum


2 Forord Rundt om i de gamle sogne, sidder mange med en viden om før og lyst til at formidle den. Derfor udgiver Lokalhistorisk Arkiv og Silkeborg Biblioteks Forlag dette hæfte, hvor lokale kræfter skriver lokale historier. Dette er så anden gang, hæftet udkommer, og bliver denne udgave lige så vel modtaget som 2002-udgaven, hvem ved måske kommer der flere... Dette kunne samtidig være en invitation til eventuel fremtidig medvirken. God fornøjelse! 2\n3 Indhold Peder Erik Østergaard Historien om Linåvej 79, Mollerup 5 Bent Thor Da Kresten Barber gjorde gymnastik 9 Kurt N. Christensen Silkeborg Bybusser og Silkeborg Turistfart 13 Preben Strange Hvad et udskiftningskort fra 1795 kan fortælle 19 Teddy Greibe Jensen Christianskirken i Kragelund Sogn 27 Vagn Lihn Kristensen Slagter Rahn fra Skægkær 32 Poul Erik Hornbøll Gødvad Bakke bliver til 36 Bente Rytter Hårupskoven 38 Bent Thor Holms Mølle omkring år Kurt N. Christensen Borgerværnet i Silkeborg 48 3\n4 Syn for Sogn 2003 Lokalhistorier fra Silkeborgegnen 2003 Silkeborg Biblioteks Forlag og forfatterne Redaktion: Hanne Arent Kurt N. Christensen Teddy Greibe Jensen Vagn Lihn Kristensen Lay-out, dtp og omslag: Bo Smith-Ulnits ISBN Trykt hos Silkeborg Kommunes Indkøbskontor Silkeborg Biblioteks Forlag Hostrupsgade 41A 8600 Silkeborg 4\n5 Peder Erik Østerga- Historien om Linåvej 79, Mollerup I Mollerup lige op ad hovedvej 15 ligger et ganske almindeligt og pænt velholdt hus, nemlig Linåvej 79. Men det er imidlertid et af de huse i Mollerup, der har været igennem en meget broget og omskiftelig tilværelse. Huset var oprindeligt stuehus til en gård, hvor udlængerne for længst er forsvundet. Det meste af jorden lå ved Bjarupgårdsvej med et par tofter syd for stuehuset, hvor nu hovedvejen går. Da Silkeborg-Århus landevej blev anlagt i 1850, kom den til at gå ganske tæt på dette stuehus, og de små jordtofter forsvandt, da landevejen kom til at gå hen over dem. Landbolivet blev for besværligt med en landevej så tæt på gården, hvorfor jorden blev solgt til andre gårde i Mollerup. Linåvej 79 var nu i en årrække almindeligt beboelseshus, inden det blev skole i Mollerup by. Børnene fra Mollerup havde indtil da gået i en Rytterskole, Linågyden 7, Linå by. Bønderne i Mollerup var utilfredse med, at børnene spildte så megen tid med at gå til skole helt i Linå, da deres arbejdskraft s a g - tens kunne bruges ude på går- dene. Bønderne klage de til sognerådet, man ønske de at få en skole bygget i Mollerup. Der var allerede blevet bygget 2 nye skoler i sognet. Så foruden den gamle Ryt ter skole var der nu en skole i Skelle rup Ny gårde og en skole i Askehøj ved Laven. Sognerådet havde ikke midler til en ny skole i Mollerup. Man tilbød beboerne i Mollerup 400 kr., og så skulle de selv oprette en skole. Man lejede sig så ind i Linåvej 79, og fik her indrettet en skolestue. En ung mand, Niels A. Vigtoft fra Jernved ved Ribe, blev ansat som lærer. Den 1. september 1877 startede undervisningen i den nyindrettede Mollerup skole. Vigtoft har sikkert været en begavet mand, for senere fik han job på et sagførerkontor, inden han kom til Silkeborg Bank. Skolelivet gik nu sin gang, men det var et magert embede, så det ser ud til, at de unge lærere søgte bort, så snart der viste sig et bedre job. En af de mest kendte, der har væ- 5\n6 Uddrag fra Mollerup Brugsforenings varebog på 6åbningsdagen d. 1. juni\n7 ret lærer ved Mollerup skole, var Laurids Jon sen. Han havde en fin læreruddan nelse og blev forstander for Vestbirk høj skole. Engang i 1886 var han til auktion på Sandvad kro, hvor han købte et billede af kong Christian 9. for en pris af 1 kr. Nogle af de andre auktionsgæster sagde til ham, at han havde gjort en god han del. Jonsen, som nok har været i løf tet stemning, sagde imidlertid, at det var alt for meget. Han smed billedet på gulvet og trampede på det. Episoden blev indberettet til myndighederne og Jonsen blev dømt for majestætsfornærmelse, fik en stor bøde og mistede sit job som forstander ved Vestbirk højskole. Episoden var rygtedes til Mollerup, og her stod man netop igen uden lærer. Jon sen fik stillingen og holdt ud 2 år i Mol le rup. Så søgte han audiens ved kongen, hvor han bad om tilgivelse for sin opfør sel, og da han samtidig kunne vise fine ek sa menspapirer, tilgav kongen ham og til bød ham en stilling ved Hundige skole. I 1893 blev der bygget en ny kommune skole på Mollerup Bygade 17, Mol le rup by og tiden med skole i det gamle stuehus på Linåvej 79 var slut. Nu blev huset solgt til købmand Andreas Sørensen, Århus. Han etablerede købmandshandel på stedet, som han drev frem til Huset blev da udlejet til Mollerup Brugsforening, og en disk, som stod i købmandsbutikken, var med i lejemålet. Mollerup Brugsforening blev grundlagt 12. marts 1896, og Brugsforeningen åbner 1. juni Den 7. februar 1906 købte brugsforeningen ejendommen for kr. I de første år som brugsforening ser det ud til, at driften har været noget svingende. Og ligesom med lærerne, har uddelerne haft tendens til at søge bedre stillinger. I 1923 blev uddeler Niels Bach ansat, og nu kom Brugsforeningen ind i en stabil tid. Niels Bach kom fra Them og var udlært murer, men det blev bag disken i Mollerup brugs, han kom til at udføre sin livsgerning. Bach var uddeler frem til Niels Bach, og ikke mindst hans kone Johanne, magtede at gøre Brugsen til landsbyens midtpunkt. Johanne var ofte at finde i butikken, og der blev ansat en kommis så travlt var der i Mollerups brugsforening. I 1946 havde brugsen 50 års jubilæum. Skønt det var kort tid efter krigen med stor vareknaphed, blev der holdt stor fest. De fleste af brugsforeningens medlemmer deltog i festen. Der var rejst et telt i sognefoged Marius Nielsens have, som var nabo til brugsen. Festen blev holdt med middag, taler og sange, og der blev sluttet af med dans. I 1948 var der fest igen, da havde Niels Bach været uddeler i 25 år, og brugsen fejrede jubilæet med en fest for det po pu lære uddelerpar. Efter at 7\n8 Bach gik på pension i 1958 og flyttede til Linå, gik dagen dog sin vante gang i brugsen. Der var 4 forskellige uddelere frem til Det var, som om tiden var løbet fra denne form for den lille landsbys brugs. De store supermarkeder var skudt op inde i Silkeborg, og flere af beboerne fra Mollerup tog udenbys for at arbejde og handle. Den 17. maj 1982 vedtog man at nedlægge Mollerup brugsforening. Umiddelbart efter nedlæggelsen stiftede en kreds af de gamle medlemmer en ny forening Foreningen Mollerup af Foreningen havde til formål at købe Linåvej 79, og leje bygningerne ud til købmandshandel. Straks efter åbnede den sidste uddeler Henry Søndergaard en købmandshandel i den gamle butik. I tiden frem til no vember 1993 var der 4 lejere, der prø vede lykken som købmand i Mollerup. Men tiden var nu helt løbet fra den lille lands bys købmand. Den sidste købmand sagde lejemålet op til november 1993, men blev en tid boende i huset som lejer. I februar 1994 var der en kreds af borgere i Mollerup, der kom med 8\n9 Margrethe og Kresten Møller boede i det første hus efter Brugsen ud ad Østerbyvej. Kresten er født i Nisset som nummer to ud af en børneflok på ti. Skolegangen var først i Ebstrup sidenhen i Sejling Skole. Som 10- årig fik Kresten sit første arbejde som hyrdedreng, og han husker, at lønnen det første år var 10 kroner. Kresten startede salon eller klippe stue i Lemming først i 1920erne. I begyndelsen i et lejet værelse, der i aftentimerne også blev benyttet som værested for byens unge. I 1927 byggede Kresten det hus, der indtil 1975 var frisørsalon for både ham og hans kone Margrethe, som han blev gift med i Margrethe var damefrisør og klippede og permanentede i den inderste stue. Hun havde særlig travlt op mod højtiderne, til bryllupper og andre fester i kommunen. Damerne så ret forskellige ud inden permanenten, men efter havde alle fået fine krøller. Kresten klippede alt, der ville klippes mest børn, både drenge og piger samt mænd i den yderste stue. Når drengene på Lemming Centralskole skulle have frisuren redt, greb de altid til baglommen og fiskede en stærk farvet plastikkam frem rød, blå, grøn eller gul. På spørgsmålet om, hvor de dog havde de flotte kamme fra, svarede de altid: Den har vi fået af Kresten Barber! Kresten elskede at fortælle om gamle dage, hvor livet var meget mere enkelt, og hvor en landmand med 3 børn på hestevognen eller traktoren havde gjort frisørbesøget til noget af en udflugt. Næsten hver gang jeg var hos Kresten, fortalte han med stolthed om, at han skrev ned, hvad han kunne huske fra sin barndom og ungdom, og det endte gerne med, at han fiskede et kladdehefte frem med alle skriverierne, så degnen ved selvsyn kunne se og læse. Krestens interesse for musikken blev ofte bragt på banen. Som ung mand fik han indføjet i fæsteaftalen, at han skulle have en halv dag fri om ugen, så han kunne tage til Silkeborg for at få musikundervisning og lære noder. Her blev han for alvor grebet af musikken, og han startede sammen med en kammerat at spille sølv- og guldbrudepar op om morgenen, ligesom han har spillet til et 9\n10 Kresten var en høj mand, lidt krumbøjet af et langt liv i klippestilling, et smalt, aflangt hoved der afsluttedes med et gråt, gult, hvidt, højt krushår, der forstærkede den aflange hovedform. Ansigtet var markeret, øjnene venlige og lange, hvidgule tænder med en guldsplint i under stregede Krestens venlige frem toning. Store kraftige hænder stak ud gennem kittelærmerne, og figuren blev afsluttet af et par sandaler på den anden side af størrelse 45, hvor to storetæer gik et godt stykke ud over sandalkanterne. Hans bevægelser rundt klippestolen var rytmiske og hændernes bevægelser sikre efter mange års øvelse. På væggen hang trækbasunen og trom peten og foran betjeningspladsen en hylde med sprit- og brillantineflasker samt en indretning med en gummibold og en flaske, så væsken blev godt og grun digt fordelt i håret, når Kresten tryk kede på bolden. En hårvaskeplads og et føntørreapparat hørte sammen med den elektriske klipper, kam og flere sakse samt kost og fejebakke til inventaret. På gulvet lå linoleum. Det havde nok været i ét stykke, men rundt om klippestolen var linoleummet slidt helt væk, og en dyb cirkelformet fure ned i trægulvet vidnede om mange års og mange kilometers traven rundt og rundt og rundt 10\n11 utal af baller mellem 2000 og 3000, mente han. Ved et par lejligheder efter en klipning gav han prøver på trækbasunen. En af gangene spillede han en selvkom po neret Lem mingvals ganske flot som jeg husker det men mens han spillede stod Margrethe pludselig i døren ind til damesalonen hun sagde ikke noget kikkede blot på Kresten med et fast blik, hvorefter han stoppede spilleriet og sagde: Nå, det må vist være nok for i dag! Som nybagt lærer i 1963, ansat ved Lemming Centralskole og boende i kommunens 2. lærerbolig, skulle jeg jo også klippes en gang imellem for at se anstændig ud. En dag ved 4-tiden gjorde jeg mig så klar til at aflægge den lokale barber et besøg. Vores gamle Ford V 8 model 1937 rullede op foran Krestens hus jeg steg ud og gik de fire trin op ad den stejle fortrappe et tag i hoveddørens greb, og jeg stod i verdens mindste gang. Wærsgo og hæng overtøwet på knagen, lød det gennem den åbne dør inde fra Krestens salon til højre. Be tje nings pladsen inde i salonen var strategisk placeret, så Kresten, mens han klippede, gennem gadevinduet var fuldt orienteret om, hvad der passerede på Østerbyvej, og hvilke kunder der ankom til forretningen. Wærsgo og kom ind og tag plads. En af skolens drenge var ved at blive klippet, mens en anden sad i venteposition. Jeg slog mig ned på en stol og afventede, at det skulle blive min tur. 11\n12 Det var efterhånden blevet min tur i klippestolen, og Kresten slog ud med hånden som tegn til, at jeg kunne sætte mig alt imens han sugede den tredje cigarets røg ned i lungerne i den tid, jeg havde været der. Jeg fik et stykke hvidt crepe papir rundt om halsen og blev iført et klippeklæde, der dækkede fra halsen og ned efter og så startede klipningen. Den for løb uden problemer, og idet Kresten fjer nede crepepapiret og klipsede klippeklædet af mig, kom slutmeldingen: Wærsgo! alt imens han ivrigt børstede de løse hår af med en lille blød kost og så fortsatte han: Vil du have en bajer? Jeg blev lidt overrumplet over spørgsmålet, men fik da fremstammet et ja-tak. Det der efterfølgende skete var først fuldstændigt uforståeligt for mig. Kresten gik hen med front mod det store gadevindue. Her foretog han forskellige gymnastiske øvelser. Lidt ned i knæene, armene strakt op over hovedet og i en langsom bevægelse ført ned mod brystkassen. Det gentog han et par gange suppleret af enkeltarmbevægelser, men stadig væk fra kroppen og ind mod sig selv, som satte han en flaske for munden. Derefter vendte Kresten sig mod mig og bad mig følge efter. Vi gik gennem Margrethes salon, hvor et par nysgerrige øjne under en tørrehjelm fulgte os ud i køkkenet, hvor jeg blev budt en stol. Der kom tre øl på bordet, de blev åbnet, og Kresten satte sig. Skål, og velkommen til kommunen. Få minutter efter stod der pludselig en lille mand i køkkendøren. Han bankede ikke på stod der bare som en paddehat, der var skudt op gennem jorden. Kresten strakte den ene arm ud, og den lille mand satte sig. Det viste sig at være skrædder Eriksen. Han havde skrædderstue lige over for Krestens salon, og når han sad og syede bag sit store facadevindue i gadeplan, havde han både styr på arbejdet, trafikken og Krestens ølinvitationer fra salonvinduet. Kresten Møller var født den 4. april 12\n13 Christian Johannes Pedersen fik kørekort i 1930 og kørte lastvogn et par år, indtil han i 1932 fik kørekort til passager transport. Han befordrede derefter folk i turistbus, mens han var ansat hos en vognmand i Varde, der besørgede transport af breve og pakker på ruten mellem Varde og Agerbæk. Det var netop i de år Lillebæltsbroen blev bygget. Det medførte, at Chr. Pedersen kom til at køre et ukendt antal turister til arbejdspladsen ved Lillebælt, der dengang var et oplagt udflugtsmål for en søndagstur. Folk strømmede til fra hele landet for at opleve den tids tekniske landvinding, som Lillebæltsbroen jo var. I 1936 rejste Chr. Pedersen til København, ikke alene for at arbejde, men også fordi hans kæreste (og senere hustru) dengang arbejdede derovre. Chr. Pedersen arbejdede i København de næste 12 år bl.a. hos en entreprenør. Rent tilfæl digt hørte hans bror Thomas, at Silke borg Omni busser var til salg. De to brødre under søgte sagen, og kort efter over tog de busdriften i Silkeborg. By bus serne var startet i 1925 af to brødre fra Silkeborg, Svend Aage og Arne Veng. Da de fik koncessionen købte de en bybus hos fabrikant Darr på Torvet i Silke borg. Den kostede kroner med en udbetaling på 2.000, og derefter skulle de betale kroner i kvar talet. Da vægtafgiften endnu ikke var opfundet, skulle der i stedet betales en afgift til Viborg Amt, fordi Alderslyst jo var en del af dette amt. Som det fornemmes, var det en forholdsvis stor investering at etablere bybussen, og ikke mindst når det sammenholdes med, at en busbillet kos tede 25 øre. Bussen blev sat i drift på strækningen mellem Forsamlingsbygningen i Alderslyst, ind over Torvet i Silkeborg og til Lys bro. Ruten skulle køres ni gange daglig, men i tøvejrsperioder kunne kom mu nen forlange busdriften indstillet af hensyn til vejen, som man mente kunne tage skade under vægten af bussen. Trods den beskedne billetpris gik alt, som det skulle, og allerede i 1930 købte de to brødre en 6 cylindres lukket byomnibus af mærket NAG, med 16 siddepladser til passagerer plus føreren. Bybusselska bet skiftede ejer flere gange, in- 13\n14 skulle selv rekvirere dem og også levere standerne. Til dette brug købte han brugte 2 vandrør, som blev tilvirket og galvaniseret. Buslinie 1 var, som da bybusserne startede, i drift på ruten mellem Alderslyst Kro, ind over Torvet og til Lysbro, mens buslinie 2 begyndte ruten ved Ringgården på Nylandsvej, der dengang var under opførelse. Derfra gik ruten ind over Torvet og ud til Ørnsø, men om eftermiddagen blev ruterne forlænget til Sygehuset og Sanatoriet. Derudover kom Århusbakken med i køreplanen fra omkring I de første år var det brugte busser, der var i drift, men der blev senere købt mange nye. De fleste busser blev købt hos DAB, som leverede gode og holdbare vogne. Af samme grund blev de benyttet til busdrift i de fleste danske byer, men de var ikke så egnede til turistkørsel på lange ture. Chr. Pedersen fik engang tilbudt to busser, der havde kørt i København et halvt års tid. De var for små til formålet i hovedstaden, og derfor byttede ejeren dem til to større. Pedersen fik dem derefter tilbudt, men uha prisen var alt for høj, så det kunne ikke blive til noget. Sælgeren mente nu ikke, Pedersen skulle sige nej til det gode tilbud, og det endte da også med, at busserne skiftede ejer. Og set tilbage på den handel, indrømmer Pedersen gerne, at det var en god handel, der blev lavet. For ikke alene var vognene nye og velegnede til almindelig buskørsel, de kom også i brug på lange ture til både Jugoslavien og andre fjerne mål. Da der efterhånden var brug for fem busser, og de ikke længere kunne være i garagerne på Rønne 14\n15 den det i 1948 blev overtaget af brdr. Thomas og Chr. Pedersen. Mens Th. Pedersen straks efter ejerskiftet begyndte i busfirmaet, beholdt Chr. Pedersen sit arbej de indtil marts 1949, hvorefter han også kom til at køre bybus i Silkeborg. Ved overtagelsen ansøgte de to brødre Silkeborg Kommune om koncession til at drive buskørsel. Bevillingen kostede ikke noget, og de fik den uden større besvær. Mens der de følgende fire år skulle søges bevilling hvert år, kom koncessionen efter fem års forløb til at gælde for fem år ad gangen, hvilket gjorde det lettere at disponere på længere sigt. Men inden der var gået seks år, blev Chr. Pedersen alene om forretningen, fordi hans bror ikke kunne holde til at sidde bag rattet hele dagen. Th. Pedersen boede i villaen Søholt Allé 27, mens Chr. Pedersen i 1949 med familie flyttede ind i et hus på Rønne Allé, hvor der også var garage til busserne. Da Th. Pedersen blev nødt til at stoppe, flyttede Chr. Pedersen ind i villaen Søholt Allé 27, hvor familien boede indtil Det var ikke just et guldrandet papir brdr. Pedersen overtog. Der var to buslinier, som skulle skaffe lønnen til de to ejere samt tre chauffører. Chaufførerne blev i starten lønnet med 125 kroner om ugen, men inden længe blev lønnen hævet til 175 kroner. Og da det var gamle vogne, som var ved at være slidt op, gik der en del penge til reparationer. Den ene bus var beregnet til 12 passagerer, mens to andre hver kunne medtage 27 passagerer. Faktisk var vognene bedre egnet til landevejstrafik end busdrift, for der var kun én dør til både ind- og udstigning, og selv om billetprisen nu kostede 40 øre for en ligeud, gik der jo en tid, inden materiellet kunne fornyes, og af samme grund blev det nødvendigt at hæve billetprisen til 50 øre. Når Chr. Pedersen ser tilbage på den tid, er han tilfreds med, at han dengang manglede erfaring. Havde den været større, er det langt fra sikkert, at han turde starte selvstændig forretning, som han gjorde. Men Silkeborg var en god by at køre bus i. Bybusserne i Silkeborg har sammen med bybusserne i Randers altid været de billigste i landet med hensyn til billetpriser. Det er de to byers struktur med bakker og udstrækning, der positivt var med til at understøtte brugen af busserne. Efterhånden som byens udvikling skred frem, blev det nødvendigt at omlægge eller forlænge ruterne. Køreplanerne skiftede to gange om året, og næsten hvert år skete der udvidelser. Den slags skete i samarbejde med stadsingeniørens kontor og politiet. Når det ind imellem var nødvendigt at tilføje et ekstra stoppested, skete det uden bemærkninger. Så med hensyn til busdriften var der aldrig indblanding fra kommunens side. Det var kommunens folk, der anbragte skiltene, men Pedersen 15\n16 regnskab skulle være afsluttet, før det kunne ses, hvor stort underskuddet var blevet. Men heller ikke under disse betingelser var der indblanding med hensyn til busdriften fra kommunens side. Tværtimod var der altid et godt samarbejde mellem parterne. Det var en stor lettelse, da kommunen afsatte et vist beløb som tilskud til busdrift på det kommunale budget, for renteudgifterne var store på det tidspunkt. Desuden kørte Michael Kristensen i Svejbæk busruten Sejs-Svejbæk-Laven-Ry. Den blev overtaget af Chr. Pedersen, som kort efter søgte om af blive fri for at køre til Ry på grund af et alt for tyndt passagergrundlag. Turistkørsel Som fortalt, blev bybusserne overtaget af brdr. Pedersen i august 1948, men allerede i 1949 kom Pedersen til at køre med turister. Den første udlandstur gik til Hamborg. Det var en dramatisk oplevelse, da alt lå i ruiner i Hamborg på det tidspunkt. Han blev lejet til denne tur af vognmand Niels Juhl i Ikast, som skaffede de fornødne tilladelser. Da hele Nordtyskland var besat og blev administreret som engelsk militærzone, var det at køre en tur til Hamborg aldeles ikke noget, man gjorde uden overvejelser og tilladelser. Der var tre vogne med på turen, som forløb uden problemer. Det gav Pedersen gode idéer, så i 1950 forsøgte han selv at arrangere en tur derned. Men der kom kort og godt afslag begrundet med, at der ikke kunne udstedes flere køretilladelser. Den næste ansøgning gik dog glat igennem. Og flere fulgte efter. I alt blev det til 16 ture med korte mellemrum. Det var en stor attraktion med fyldte 16\n17 Allé, var det nødvendigt med mere plads. Familien Pedersen solgte derfor huset på Søholt Allé 27, og købte i 1957 et to år gammelt hus på Viborgvej 1, hvor den fornødne plads var til rådighed. Huset var bygget af en karetmager, der var i gang med at grave ud til et værksted. Men Chr. Pedersen opførte i stedet en større garagebygning. I dag er der kun en lille rest tilbage af denne. Omkring samme tidspunkt, 1957, solgte kommunen byggegrunde i industrikvarteret langs Nordre Ringvej. Jorden hertil kom fra gården Vester Kejlstrup, som kommunen erhvervede i En af de første virksomheder, der flyttede ud, var en impræg ne rings anstalt. Senere etablerede firmaet Neckel mann sig samme sted, da det kom til byen, og i 1961 flyttede DAB ud fra Torvet til hjørnegrunden af Nordre Ringvej og Kejlstrupvej, og snart fulgte mange andre efter. Derfor kom dette kvarter også med i køreplanen. Og da industrikvarteret var udbygget, blev Højmarkskvarteret taget i brug. Nye bolig kvarterer skød op andre steder i Silke borg, og hele tiden var det afgørende at følge med i udviklingen med hensyn til busdriften. Randers og Silkeborg var nogle af de sidste byer i Danmark, hvor bybusserne blev drevet på koncession. I de fleste andre kommuner blev bybusserne drevet med større eller mindre tilskud fra kom munerne. I Silkeborg betalte kom mu nen for første gang i 1978 et tilskud til driften af bybusserne, men den betaling skete bagud, hvilket vil sige, at et halvt års 17\n18 busser hver gang. Folk ville ved selvsyn opleve de enorme ødelæggelser, der blev forvoldt af de engelske flyvere. Men før turen kunne foretages, skulle der søges visum til hver enkelt passager, og derfor skulle Pedersen samle deltager nes pas sammen og indsende dem til den engelske ambassade i København, fjorten dage før turen skulle foregå. På de første ture kom en rejseleder ombord på bussen i Flensborg, men senere lærte Pedersen en ung mand fra Hamborg at kende. Han stod klar, når bussen ankom, og da han under besættelsen var soldat i Danmark, og heraf en del af tiden gik vagt på Papirfabrikken i Silkeborg, var han ret god til dansk. Da han ydermere var fra Hamborg, vidste han, hvad turisterne kom for at se og opleve. Han anviste veje gennem den sønderbombede bys gader, hvor der i vejsiderne var tipvognsskinner, hvorpå lange tipvognstog bestandig kørte murbrokker ud fra byen til en kæmpemæssig oplagsplads. Her blev materialet knust og senere genanvendt til nyt byggeri. Der var endnu mange gader, der var totalt umulige at komme ind i, selv til fods. Af og til stak et kakkelovnsrør op af ruinerne. Her nede under ruinhoben fristede nogle mennesker tilværelsen i udbombede kælderrum. Flere turister var nede og se, hvordan folk levede og boede, og de blev ved selvsyn klar over, hvor billigt Danmark egentlig var sluppet gennem krigens gru. En billet til Hamborg kostede 50 kroner. Heraf betalte Pedersen 5 kroner til visum. Overnatningen, som deltagerne selv skulle betale, skete på et sted, der kan sammenlignes med et dansk vandrehjem. Men prisen var overkommelig. 2,50 krone pr. person inklusive morgenmad. Med den pris var det trods alt økonomisk tåleligt at være turist på udlandsture på det tidspunkt. Disse ture til Tyskland blev for mange silkeborgensere det første møde med udlandet i årene efter befrielsen. Turene sydpå blev udvidet til at omfatte Harzen og senere Rhinen. På ture i Tyskland syd for Hamborg, skulle der betales vejskat, som var ret betydelig. Be løbet blev udregnet efter hvor mange kilometer, der blev kørt samt antallet af passagerer. Det kan nævnes, at en tur til Østrig nemt løb op i 700 kroner. En lærer på en skole i Århus arrangerede på eget initiativ ungdomsrejser sydpå. Til disse ture benyttede han Pedersens turist busser, og det blev til rigtig mange ture med unge mennesker. Det var ret primitive rejser, som gik helt til Græken land og varede op til 18\n19 Før landboreformen 1788 måtte bønderne under Silkeborg Hovedgård ikke rejse, hvorhen de ville. Godsejeren ejede næsten al landbrugsjorden, der var fæs tet (lejet) ud til bønderne. Fæstet betalte bønderne i Virklund dels med arbejde, der kaldtes hoveri, og dels med penge og naturalier. I modsætning til Them havde Virklund folk på gårdene, og da de skulle stille til hoveri på Silkeborg Hovedgård ca. 100 dage om året, kunne de vælge selv at komme eller sende en karl eller pige. Hoveriet på Silkeborg var ikke så hårdt som på Sjælland, hvor man skulle stille dob belt så mange manddage, og man arbejdede heller ikke så meget som nu, idet man typisk arbejdede en time og så holdt en halv time fri. Derudover var man god til at more sig i arbejdstiden med alkohol og andre forlystelser. Da de senere blev selvejere, fik piben en helt anden lyd! Bøndergårdene i Virklund lå dengang samlet i landsbyen, og godsejeren havde gjort dem lige store, så de afgiftsmæssigt var af samme størrelse, nemlig 2 tdr. 4 skp. hartkorn. Der var 6 helgårde, og de var efterhånden ved arv blevet til 12 halvgårde med ligeså mange fæstere. I 1720 tilbagekøbte kronen Silkeborg slot og indlemmede det i det Skander borgske Rytterdistrikt, og dette ved varede indtil 1767, hvor slottet blev solgt til ritmester Hans Nicolai Hoff. At Virk lund kom under ryttergodset betød, at byen for hver 8 tdr. hartkorn skulle stille en rytter med hest til kongens rytteri d.v.s. i alt 3-4 ryttere. De skulle bo hos bønderne, og de skulle frigøres, så de kunne deltage i den ugentlige eksercits og de krige, som det behagede kongen at deltage i. Landsdommer Henrik de Mule Hoff købte 1794 Silkeborg Hovedgård af sin fader, Hans Nicolai Hoff, og gik straks i gang med udskiftningen af lands byerne. Virk lund Byes jorder blev 1795 opmålt af land måler Sørensen, og der blev i den an ledning udfærdiget et kort med an givel se af den fremtidige op deling af jorden. Kortet, der opbevares i Matrikel- 19\n20 arkivet, er efter teksten på kortet en kopi, der er udfærdiget 1826 af Schumacher, og udover at angive de matrikelnumre, der i det store og hele gælder den dag i dag, er det også interessant ved, at man angiver ejerne af jordstykkerne. Forud for H.M. Hoffs køb af Silkeborg Hovedgård, havde hans fader solgt det bedste af bøndergodset til bønderne, men Virklund og Hårup kunne han ikke sælge på grund af de tilhørende store skove, der udgjorde 5000 tønder land. Hoff bekostede selv opmålingen, og han siger selv, at udskiftningen foregik i overensstemmelse med bøndernes ønsker, men tilføjer dog at han udskiftede efter sin egen plan. Virklund Bye havde som nævnt i bøndergårde og der hørte i alt 4348 tøn der land mark, eng, græsning og skov til byen. Selve udskiftningen skete ved, at af de 12 gårde blev de 4 udflyttet. 20\n21 Tre af disse ud flyttede gårde blev opført som nye, og byg ningerne til de gamle gårde blev inddelt til huse, så seks nye familier kunne flytte ind. Endelig blev den 12. gård nedlagt, så der fremover kun var 11 gårde i landsbyen. Fra andre landsbyer ved vi, at beboerne var meget utrygge ved at forlade landsbyfællesskabet for at flytte ud på marken. Derfor valgte man mange steder den såkaldte stjerneudskiftning, hvor alle markerne startede inde i landsbyen. I Virk lund har dette ikke fuldt ud kunnet lade sig gøre på grund af søen og skoven. Allerede 1787-folketællingen viser, at beboerne af de to Voldbygårde er flyttet ud på marken. Ser vi på hvilke gårde, der fik stjerneudskiftning og dermed bevarede pladsen i landsbyen, kan vi se, at det drejer sig om Østergård (matr. nr. 2), og res terne af gården er i dag Virklundvej 17B. Pedersminde (matr. nr. 5), Gunilshøjvej 64, var placeret, hvor Jyske Bank ligger. Rosenborg (matr. nr. 7) lå, hvor der tid ligere var keramikværksted på Vesterlundvej 9. Para disgården (matr. nr. 8) var sam men bygget med den nuværende Thorsøgården og var den nordlige del af gårdene. Thorsøgården (matr. nr. 9), Virk lund Skolesti 3, er således den eneste af gårdene, der er bevaret og har sin gamle placering i landsbyen. De øvrige blev med tiden flyttet ud på de tilhørende marker. 21\n22 Hvor lå så de gårde, som der ikke var plads til i landsbyen, og hvor man derfor anvendte blokudskiftningen, hvor gården straks blev flyttet ud på marken? Ja, ud fra kortet er det let at finde de 3 af de 4 udflyttede gårde, nemlig Kristinedal (matr. nr. 3), Nyhøjvej 3, der senere blev til Gudenåfabrikkerne, Marienlyst (matr. nr. 4), Uglesøvej 1, hvor restaurant Caro line Amalie i dag er indrettet i stuehuset og Gunilshøj (matr. nr. 6), Fyrresvinget 11F, hvor bygningerne stadig ligger på det oprindelige sted. Ovennævnte gårde svarer sandsynligvis til dem, der blev opført af nye materi aler. Den sidste gård, der skulle være flyttet ud på marken og opføres af de gamle mate rialer, har jeg ikke kunnet finde, idet allerede jordebogen for Virklund i 1805 nævner en Christian Thomsens forhen ibo ende gård, og i jordebogen for 1814 er antallet reduceret til de nuværende 8 gårde. På udskiftningskortet er under beboer nummer 31 nævnt Christen Thomsens enke, og hendes beboelse ser på kortet ud til at have været en gammel gård, og resterne af den har stået helt op til vores tid, hvor den sidste beboer var Jacob Bjørn holt, hvis hus lå lige neden for Virk lund Overgård. Alt tyder således på, at der i forbindelse med gennemførelsen af udskiftningen er sket et eller andet, som har medført, at man har nedlagt Christen Thomsens gård og reduceret de 9 gårde i Virk lund til 8. 22\n23 Anders Pedersen, der er beboer nummer 32, bor i en ejendom, der er sammenbygget med Christen Thomsens ejendom. Han er i folketællingslisten for 1787 opført som hyrde. Ejendommen havde en ideel placering midt i landsbyen, og på kortet er der sammen med ejendommen vist en indhegning e.l., og det kan antages, at her neden for den gamle kirke har landsbyens forte været, hvor man fra de nærliggende enge hurtigt kunne drive kvæget ind i folden om natten. I folketællingen for 1801 har han, som følge af nedlæggelsen af hyrdejobbet, skiftet erhverv til jordløs husmand og hjulmand. Når man i for bin delse med ud skiftnin ger skulle beslutte sig for hvilke gårde, der skulle flyttes ud på marken, blev der set meget på brandfaren, og derfor foretrak man at udflytte de sammenbyggede gårde. Går man ud fra, at dette også har været tilfældet i Virklund, skulle man ud fra kortet kunne finde, hvor de ud flyttede gårde har ligget. Matrikel nr. 28 var sammenbygget med Østergård og er vist med et gårdanlæg. Ejendommen havde jord oppe i det nuværende in du - striområde, men allerede i jordebogen for 1832 er jorden over taget af Virklund Overgård, og bygningerne må derfor formodes nedrevet. Der, hvor den gamle skole ligger i dag, lå tidligere bygningerne til Borgen (matr. nr. 22), Vesterlundvej 91 H, og denne ejendom var sammenbygget med matr. nr. 7, Rosenborg. På et gammelt fotografi af Borgen ses det gamle stuehus, og da det blev nedrevet, fandtes der munkesten i murværket, hvilket kunne indi kere, at det var blevet flyttet ud fra Virklund. Stenene skulle for øvrigt ifølge den nuværende beboer, Søren Baggesen, stamme fra den gamle kirke. 23\n24 Virklunds første skole fra 1719 lå indtil 1851, hvor Vesterlundvej 3 nu er bygget, og er angivet på kortet med skolen ud mod Vesterlundvej og en udbygning ned mod bækken. Gamle folk taler stadig om, at der har ligget bygninger på området, og at de var fyldt med snoge! Vesterlundvej 17 (matr. nr. 25) hører sammen med Thorsøgården til de ældste bygninger i Virklund og kunne derfor være et godt bud på en af de nedlagte gårde. Ifølge A. Rolle var hans barndomshjem Vesterlundvej 4 (matr. nr. 23) oprindelig en gammel bindingsværks ejendom, og det passer meget godt med, at der er angivet to bygninger på kortet. Ud fra ovennævnte ser det ud til, at de fire nedlagte gårde i Virklund er blevet omdannet til fire husmandssteder med jord, men der kunne også være andre mu ligheder, da der på kortet er angivet en lang bygning hen over Vesterlundvej 25 og 27 (matr. nr26 og 34), ligesom der er flere bygninger angivet ved det nu værende Vesterlundvej 21(matr. nr ). I 1795 blev Vesterlundvej 27 beboet af Jens Christensen Smed, og det er inter essant ved, at nabojorden Vesterlundvej op til vore dage er blevet kaldt Smedetoften. Murermester Knud Jo han sen har således under byggeri fundet flere pletter med smedeslagger i jorden. Kortet viser også en lille bygning midt på grunden, idet man af hensyn til brandfaren har placeret smedjen væk fra beboelsen. En anden oplysning, kortet giver, er, at Jægerhuset, Vesterlundvej 39A, har været sammenbygget med smedens hus, men er så senere flyttet ud på den tilhørende jord (matr. nr. 26). Dette må være sket omkring 1867, hvor der bliver bygget nyt hus. Om det er materialerne fra det gamle hus, 24\n25 der er blevet flyttet ud, ved jeg ikke, men umiddelbart falder det 10 fags bindingsværkshus fint ind i billedet med de gamle bygninger i f.eks. Thorsøgården. Der hvor Skolestien i dag munder ud i Vesterlundvejen, er der på udskiftningskortet en naturlig åben plads, og ifølge en tidligere beboer af Vesterlundvej 11 har han gravet store sten op, der efter hans opfattelse kunne have været det gamle bystævne i Virklund. Han kløve de stenene, og de kan nu ses i murværket langs haven ud mod Vesterlundvej. Landsdommer H.M. Hoff skriver selv, at Hovedgården helt fra Arilds tid har haft ret til græsning for 60 stude i Virklund skovene, og da det kun har givet anledning til misfornøjelse mellem husmænd og bønder, har han frafaldet denne ret. På kortet er angivet at er fælleslodder og i hvert fald matr. nr. 42, der ligger for enden af Vesterlundvej og matr. nr. 44, der hører til Voldbygårdene, er på kortet angivet med træer og må derfor have været et græsnings område i skoven. Stykket ved Voldbygårde er i dag mark og ligger mellem den vestlige gård og skovløberstedet. Bakkerne for enden af Vesterlundvej er i dag igen blevet til skov og ejes af Statsskoven. Matr. nr. 43 er et engstykke ved Rødbæk og har aldrig været skov. Hvorfor matr. nr. 41, der kun er et smalt stykke jord fra Vesterlundvej langs med jorden til Vesterlundvej 17 og ned til søen, er udlagt som fællesjord for matr. nr vides ikke med bestemthed. Gamle beboere i Virklund siger, at stykket er udlagt som adgangsvej til søen for vanding af kreaturer. Stykket er stadig fælles. Ud over at beskrive forholdene omkring 1795 fortæller marknavnene også om forholdene helt tilbage i 25\n26 1683, hvor der fandt en stor landmåling sted, og der blev i den anledning udfærdiget en mark bog for Virklund. kvæget, det år en vang var fælled, kunne gå uhindret på hele vangen. Når de blev lukket ind på vangen, Rugmarken Øster Indtægt 47 agre (Nuværende industrikvarter) Borregårdshøys Fald 60 - (-) Ulf Krog 25 - (Formodes at være Ugelsø) Troelsbjerg Fald 48 - (Nuværende industrikvarter) Sands Ager 24 - (Ellebakken - ) Korre Høys Fald 31 - (Fremgår ikke af kortet) Piger Høys Fald 43 - (Marienlystvej og Ellemosevej) Bygmarken Ul Høys Fald 38 agre (Ej på kortet for 1795) Høne Høye 61 - (Rosenborg kvarteret) Gold Bierg Fald 36 - (Fyrresvinget m.v.) Lergraus Fald 35 - (Fremgår ikke af kortet) Stocherne ved Vangeled 7 - (Kan være Stages ager i 1795 d.v.s Thorsø Alle) Fællederne Dei Vig 48 agre (Thorsø Skovvej m.v.) Rye Krog 39 - (Paradisvejens venstre side m.v.) I landsbyfællesskabets tid blev agerbruget i Virklund drevet som trevangsbrug, d.v.s. at landsbyens jord var delt i tre vange, der blev benyttet i et treårigt sædskifte, hvor der første år blev dyrket byg (efterår), andet år rug (forår) og det tredje år hvilede marken (fælled). Herudover dyrkede man havre og boghvede i den dårligste del af jorden. Vangerne var adskilt ved hegn, så sagde man, at man opgav ævred. I markbogen for 1683 får vi ud over navnene på beboerne også at vide, hvor Rug marken, Bygmarken og Fælleden var det år og ved at sammenligne dette med udskiftningskortet, kan vi genfinde stederne i dag, nemlig: I store træk kan vi derfor ud fra kortet sige, at forårsmarken (rug) i 1683 var 26\n27 Kirken ved Bedehøj for de tyske kolonister var projekteret og sat af, men blev aldrig bygget. Den lokal kend te, der læser denne overskrift, vil rime lig vis straks protestere og gøre gældende, at der ikke findes nogen Chris tianskirke i sognet, eller at der har været en sådan. Alt såre rigtigt. Men det vil af det følgende fremgå, at kirken i hvert fald har figu reret i planer og papirer, og kun sær lige omstændigheder gjorde, at der ikke blev opført en Christianskirke ved Bedehøj. De tyske kolonister, som omkring 1760 boede i de oprettede kolonier i Frederiksdal og Frederiksmose, i alt et lille halvt hundrede familier, var som de indvandrede kolonister i det hele taget stærkt religiøse eller i hvert fald prægede af et kirkeligt behov. Det skyldtes sikkert, at de fra deres hjemstavn, Pfalz og Hessen i Rhinegnene, var vant til den kirkelige kamp mellem katolikker og pro testanter. Sidstnævnte gruppe, hvortil de fleste kolonister hørte, var i hjemlandet undertrykt af katolikkerne, hvilket ofte blev angivet som grunden til, at man var udvandret til de jyske heder. Efter bosættelsen i kolonierne opstod der straks et spørgsmål om, hvorledes tyskerne kunne få den kirkelige betjening, de moralsk havde krav på, selvom hvervningsplakaten, som man ellers holdt sig til, ikke omtalte det kirkelige problem. Lettest havde det været at henvise kolonisterne til sognekirkerne i Krage lund og Thorning, men alene de sproglige vanskeligheder var en hindring, hvortil kom, at den stedlige befolkning så ret uvenligt på tyskerne. Det var vanskeligt for tyskerne at finde en plads i kirken uden at gå andre for nær og når hertil føjes, at stolestaderne i kir ker ne dengang var fordelt til beboerne ef ter en bestemt plan, ville kolonisterne være alt for stolte og selvfølende til at forsøge noget sådant. Kun ved vielse og begravelse søgte man til sognekirkerne. Imidlertid var der i den første tid af kolonisationen så mange praktiske, til dels uforudsete, vanskeligheder for de ledende at overvinde, at der hverken blev tid eller råd til at komme ind på spørgsmålet om kirker til kolonisterne. For disse kom det først 27\n28 kunne forventes at ville gøre sig ulejlighed med at kvalificere sig til opgaven. Mange var også håndværkere. Desuden var det en kendsgerning, at man havde begået et alvorligt fejlgreb ved placeringen, idet man havde ladet kolonisterne udpege stederne. Kolo ni erne lå oprindelig på den sandflugtsstrækning, der nu dækkes af Kompedal plantage. Det så altså ikke just lovende ud for den fremtidige udvikling, da der i var ugunstigt vejr og epidemier og dermed betydelig armod og fattigdom. Samtidig foreholdt forvalter Kjærs gaard rentekammeret, at kolonisterne havde fået løfte om kirker og skoler, men havde endnu efter fire års forløb intet fået, og han måtte heri se en af grundene til kolonisternes almindelige utilfredshed med forholdene. Noget bedre tegnede udviklingen sig i de to største kolonibyer, Havredal og Grønhøj i det senere Frederiks sogn, men også her var der stærke ønsker om at få en kirke. I maj 1764 meddelte rentekammeret, at kongen havde bevilget opførelsen af to kirker i koloniområdet, idet afstandene var så store, at ikke alle kolonister kunne søge samme kirke. På den anden side skulle der ikke udvises nogen flothed ved dette kirkebyggeri, der måtte begrænses til tvende store og rummelige huse omtrent som kornlader. De to teglværker, et i Skræ, Thorning sogn, og et ved Nørlund, Bording sogn, der havde leveret sten til de mange kolonigårde, var i stand til at dække behovet for mursten til kirkerne. Der blev udarbejdet tegninger og overslag, hvorefter hver kirke ville koste rdl., hvortil kom mur- og tagsten. Så vidt fremme kunne forvalter Kjærs gaard begynde at finde de mest egnede steder at opføre kirkerne, naturligvis i samråd med kolonisterne. Det bestem tes, at kirken for de sydlige kolonibyer skulle ligge ved Bedehøj i Kragelund sogn. Samtidig møder man i dokumen terne navnet Christianskirken, mens den anden kirke på den egentlige alhede skulle kaldes Frederikskirken, et navn, som da også blev brugt officielt i sin tid og siden ændret til Frederiks kirke. På samme tid blev der truffet afgørelse om, at ca. 20 gårde i de to byer i området nødvendigvis måtte flyttes, da der ikke var eksistensmuligheder, hvor de lå. En noget kedelig sag, som det kneb for koloniledelsen at gøre rentekam meret fortrolig med. Resultatet blev dog, at flytningen af de nævnte gårde samt opførelsen af de to kirker skulle ud bydes i en samlet entreprise. I første omgang syntes det at skulle blive vanskeligt at få nogen til at påtage sig arbejdet. Ingen af egnens håndværkere viste interesse, og det skyldtes utvivlsomt erfaringerne fra dengang, man nogle år i forvejen opfør te gårde til kolonisterne. Mange steder havde det givet anledning til alvorlige skærmydsler, 28\n29 og fremmest an på at komme i gang med hedens kultivering, at få jorden til at give det daglige brød og de første års resultater var i Frederiksdal og Frederiksmose ingenlunde opmuntrende. Kolonisterne i Frederiksdal var lutherske, mens de i Frederiksmose var reformerte, og allerede hermed blev den praktiske forbindelse mellem de to kolonier besværliggjort. Koloniledelsen havde tænkt sig, at de skulle være fælles om græs ningen i Gråmose, men det kunne beboerne aldeles ikke enes om. De Oden walder blev så godt som rebel lis ke, d.v.s. kolonisterne i Frede riks mose, der hovedsagelig var fra Oden wald i Hessen. Da koloniforvalter Hans Kjærsgaard skrev sin indberetning til rentekammeret for året 1763, var der sandt at sige ikke store triumfer at berette om. Det stod klart, at der blandt kolonisterne fandtes mange absolut uegnede folk, der ikke havde synderligt begreb om landbrug, og som ikke 29\n30 idet tyskerne i flere tilfælde overfaldt håndværkerne med hug og slag, så de løb fra arbejdet for dog at redde livet. Endelig fik man truffet aftale med murermestrene Bordewig og Thomsen i Fredericia om at påtage sig arbejdet, der efter planen skulle fuldføres i løbet af året Man kom også i gang med byggeriet, gårdenes flytning samt opførelsen af Frederikskirken (Frederiks kirke blev indviet den 16. april 1766). Med hensyn til Christianskirken så man tiden lidt an. Skønt man i 1763 havde gennemført en udrensning, hvorved de mest umulige blandt kolonisterne i samtlige jyske kolonier blev fjernet, var der stadig en del tyskere, som ikke rigtig kunne falde til under de nye forhold, og som kunne tænkes at ville rejse bort før eller siden. Dette gjaldt i særdeleshed beboerne i Frederiksdal og Frederiksmose, og der foregik faktisk en ret livlig bortrømning på samme tid, som gårdene blev flyttet og kirkebyggeriet forberedtes. Det viste sig imidlertid ikke vanskeligt at få de forladte kolonigårde bortfæstet 30\n31 til danskere, men hermed var situationen vedrørende kirken en anden. Der ville ikke blive brug for Christianskirken. Og man besluttede, at den ikke skulle bygges. Det brud på den aftalte entreprise, som hermed skete, var de to håndværksmestre naturligvis ikke tilfredse med. I en skrivelse fra rentekammeret til kolonikommissærerne hedder det: Så kommer det os aldeles fremmed for, hvorledes entreprenøren således på egen hånd og uden nogen dem dertil herfra given tilladelse har kunnet foretage sig at sætte grund og indkøbe materialer til den 2. kirke. Rentekammeret mente ikke, at det efter så mange familiers bortrejse var nødvendigt med Christianskirken. Men det ses altså, at grunden til kirken var lagt. Desuden havde entreprenørerne indkøbt 19 pommerske bjælker til hver af kirkerne. De måtte skaffes fra Aabenraa og hentes fra Randers, hvilket var besværligt nok, da hver bjælke krævede en vogn forspændt med fire heste. Nu måtte håndværksmestrene affinde sig med det skete, idet der også skete en indskrænkning i flytningen af gårdene. Om situationen i øvrigt skrives sidst på året 1765; Siden vi nu alt efter ordre har antaget den største del af 31\n32 tervogn. Indtil 1941 kørte han med salgsvognen i Lysbro, men ved Lysbros indlemmelse i Silkeborg kommune 01/ , blev det forbudt på grund af hygiej niske forhold at sælge kød fra slag tersalgs vognen, så i stedet flyttede han til et simpelt træskur på Hvinning dal bakke lige oven for bygrænsen. Herfra måtte beboerne i Lysbro så selv hente deres slagtervarer, som slagter Rahn solgte herfra hver lørdag formiddag. Slagteriet i Skægkær, som var dyrlægekontrolleret af den lokale dyrlæge, havde ikke de store problemer med hygiejnen. Ganske vist havde de i slagteriet en pose til at hænge over den elektriske kødhakker, for at spyfluerne ikke kunne komme til kødet, men som en ældre dame fra Balle Nørremark fortæller, hygiejnen var nu så som så. Og hun fortsætter: Engang jeg skulle købe noget fars, så jeg Laura Rahn liste et stykke fed flæsk imellem kødet. Hvad er det for noget? spurgte jeg. Laura Rahn kom med en forklaring, at det altid var noget de brugte, da det højnede farsens kvalitet. Thorvald Rahn havde nogle få køer på stedet i Skægkær, og han leverede mælk til andelsmejeriet i Silkeborg frem til Han ejede i flere år Nørskovgaard i Funder sogn, en nabogård til Kildevæld (i dag Hvinningdal vandværk) i Hvinningdal, hvor han var født. Han købte også i 1946 en gård i Serup. Begge gårde har været bestyret af sønnen Børge Rahn. Slagter Thorvald Rahn besluttede sig for i efteråret 1929 at anskaffe sig en automobil, som han ville anvende til sin kørende slagterforretning. Indtil da havde han som nævnt benyttet en hestetrukken vogn, men han så sine fordele ved at komme længere omkring til landsbyerne i Silkeborgs opland med sine varer. Valget faldt på en Ford A, Delivery år gang 1929, som blev indregistreret den 31/ , og fik registreringsnummer R Bogstavet R fortæller at køretøjet er registreret i Skanderborg amt. På dette tidspunkt er udvalget ret be græn set med hensyn til at købe en vogn, især når det drejer sig om 32\n33 Kører man igennem Skægkær, ser man på hjørnet af Viborgvej og Sejlingvej skråt over for Skægkær cykelforretning et gammel beboelseshus, og bagved med gavlen ud til Sejlingvej et aflangt og lige så gammelt udhus. Herfra virkede slagter Thorvald Rahn igennem en hel menneskealder. Peter Georg Thorvald Rahn, født 20/ i Hvinningdal, blev gift med Laura Andersen Langballe, født 03/ i Linå sogn, og her i Skægkær opvoksede sønnen Børge Rahn Thorvald Rahn har aldrig lært slagterfaget, men har altid fungeret som sådan, dels med hjemmeslagtning og dels med udsalg fra slagterhuset i Skægkær, hvor Thorvald Rahn havde opført udhuset/slagtehuset, hvor han havde plads til opstaldning af et par køer og slagtekvæg, og i den sydlige ende mod Sejlingvej slagteri med et ud salg. I 2003 står en del af inventaret sta dig, som da slagter Rahn virkede fra stedet. Igennem alle årene kørte Thorvald Rahn rundt med sin salgsvogn, først hestetrukken, men fra 1930 med automobil. Thorvald Rahn var en af de første i Balle sogn, der fik bil. Under krigen måtte han dog igen benytte sin hestetrukne slag- 33\n34 udseende er meget lig den, som Ford selv fremstillede i Amerika. Varekassen var opbygget på et træskelet, hvorpå der udvendig er almindelige karrosseriplader af jern, indvendig er varerummet beklædt med zinkplader, for det er mere holdbart. Det kunne jo ikke undgås, at der kom blod og andet fra slagtervarerne på pladerne under kørslen, eller når kødet blev skåret ud. Varerummet skulle også rengøres dagligt med vand, så jernplader ville hurtigt tæres op. På siderne i varerummet var der beslag, hvor der hang store kroge, som kødet blev hængt op i. Når kødet skulle skæres ud, var vognen så smart indrettet, at der var et smalt hulrum mellem bunden i varekassen og chassiset. Her var en træplade gemt, som nemt kunne trækkes ud og bruges som bord til at skære kødet ud på. Træpladen var samme slags, som dem der blev brugt i slagterforretningerne. Når bagdøren var lukket, kunne pladen ikke falde ud. Vognen var malet i en mørkegrøn farve, som foreskrevet fra Ford, at varevogne skulle være. Slagter Rahn kørte herefter rundt til sine kunder med den nye salgsvogn og viste sit udvalg af flæsk og kød frem, som dels lå i varerummet og dels hang på de store kroge. På det tidspunkt var det almindeligt på landet, at der var kørende forretninger, som kom ud til kunderne, da kun et fåtal havde bil. Så det var mere naturligt, at slagter Rahn opsøgte kunderne, end at kunderne skulle tage en ofte lang vej til Skægkær. Denne salgsform foregik helt op til 1970erne og var ikke kun forbeholdt slagtere. Grønthandlere, fiskehandlere, købmænd, pottehandlere m. fl. benyttede sig af denne salgsform, og i Hvinningdal kom bageren fra Lysbro hver søndag formiddag med rundstykker. Selv om handlen ikke altid var så stor som ønskelig, var omkostningerne små. Når varebilen var anskaffet, var der kun benzin og vægtafgift, som dengang var ganske lille, så det betød ikke noget. Og hvad angår vedligeholdelse af en Ford A bil, ja, så var der ingen, og opstod der alligevel et problem, så kunne smeden altid ordne det med et stykke ståltråd og en hammer. Hvornår slagter Rahn ophørte med at køre rundt med sin Ford A salgsvogn, hersker der lidt tvivl om. I 1948 blev bilen afmeldt, og der fortælles, at den herefter stod i udbygningen ved slagteriet i Skægkær, næsten helt glemt, frem til Ved slagter Thorvald Rahns død i 1963 forsvinder vognens gamle papirer. Fru Laura Rahn søger 20/ Silke borg motorkontor om en ny registre rings attest, da Forden bliver solgt til smed og VVS-montør Henning Mortensen, Silkeborg, men forgæves, ingen papirer uden at der 34


INDLÆST AF: Katrine Engberg\nDet er efterår i København. Slagregnen falder over byen, da liget af en nøgen kvinde bliver fundet i et springvand midt på Strøget. Hun har bizarre, symmetriske snit på kroppen og er forblødt til døde — en drabsmetode, politiet aldrig har set før. Efterforskningen fører politiassistent Jeppe Kørner og hans kollegaer ind i sundhedsvæsenet, blandt behandlere, patienter og pårørende, hvor omsorgen er stor og ambitionerne høje. Jeppes makker, Anette Werner, er på barsel, og han skal i stedet køre parløb med den ældre, adstadige politiassistent Falck. Imens forsøger Anette at falde ind i rollen som mor og samtidig tage del i opklaringen fra sidelinjen. Det sidste er nemmere end det første. Men ikke ufarligt. Og snushanen Esther de Laurenti? Hun lider af tungsind og opsøger en psykiater, der selv bærer på mørke hemmeligheder. Nettet strammes til, men om hvem? Dem, som lider under et skrøbeligt sind, eller dem, der tager sig af dem?


Priscilla Perkins – collettos.dk\nAuthor: Priscilla Perkins\nPosted on 25. May 2022\nHvad er forskellene mellem dyner og dyner?\nEn dyne er en type dyne, som du sikkert har set i en butik. Dyner er lavet med dunfjer, og er tyndere end dyner. Dyner er lavet med indviklede syninger for at sikre, at fyldet er jævnt fordelt. Dyner er generelt billigere end dyner, fordi de kommer til en lavere pris. Fortsæt med at læse for at lære mere om dyner.\nDyner er lavet med dunfjer\nDu bliver nødt til at vælge den rigtige blanding af dunfjer og dun, når du køber en kugledyne test. Produktets varme bestemmes af fyldet. Et produkt, der har en højere procentdel af dun, vil være varmere. En 90/10 blanding er det mest populære valg, som er en blanding af fjer og dun. Nedenfor er de vigtigste forskelle mellem forskellige dyner, samt hvordan man vælger den bedste blanding.\nFordi den ikke har nogen køl, er dun lavet af andebryster og gæs. Dun er også ekstremt isolering, hvilket betyder, at det kan holde dig varm selv i kolde temperaturer. En dundyne er lavet af det fineste fyldmateriale, hvilket betyder, at du får en god nats søvn.\nDe er lettere end dyner\nDyner og dyner er begge tunge tæpper. Begge har lignende isolering og vægt, men de adskiller sig i tykkelse og materiale. De kan bruges som et dække til en seng og er meget komfortable. Sørg for at vælge et betræk, der matcher stilen i dit soveværelse, når du vælger, hvilken du vil købe. Du vil være i stand til at have en luksuriøs, behagelig seng, samtidig med at du sparer plads.\nDyner er bedre til kolde nætter og lettere at rengøre. Dyner kan vaskes i samme vaskemaskine som dit sengetøj. Dyner skal dog tørres rengjort. Dyner kan maskinvaskes og betrækket kan vaskes i en vaskemaskine. De er ikke så nemme at rengøre end dyner. Dyner er mere overkommelige end dyner, så de er måske ikke det bedste valg.\nDe er fyldt med fjer\nEn dyne bruges normalt af sig selv. En dyne, i modsætning til et betræk eller quilt, er let og bærbar. Disse tæpper var traditionelt fyldt med ande- og gåsefjer og blev brugt i Kina allerede i 3000 f.Kr. Mange mener, at dyner stammer fra Kina, da deres anvendelse går tilbage til antikken. Men der er ingen beviser til støtte for denne teori.\nDyner lufttørres traditionelt udenfor ved at hænge dem fra et vindue. Fjer var dyre og skulle opretholdes deres høje varme. Dette var så vigtigt, at husholdningsbøger fra det 19. århundrede foreslog komplekse måder at støtte fjersenge på, så de kunne lugte friske. De fleste dyner i dag er fyldt med dun.\nSyningen er indviklet for at sikre, at fyldet forbliver jævnt fordelt.\nDyner og dyner er normalt omtrent den samme pris. Dyner lavet med dun er generelt dyrere end dyner lavet med syntetiske fibre. Dyner, der er fyldt med dun, kan også fremstilles ved hjælp af speciel tekstilteknologi, som øger deres omkostninger. Dyner sælges ikke altid med betræk. Find ud af, hvilken dyne du foretrækker, ved at læse følgende.\nEn dynes fyldvægt bestemmer dens varme og blødhed. En tungere dyne betyder ikke nødvendigvis, at den er varmere. Fyldkraft er et mål for, hvor effektiv fyldet i en dyne er. En dyne, der er for let, bliver for tung, hvis fyldet bliver for tæt. Dyner er også syet for at sikre, at fyldet er jævnt fordelt. Disse sting er også kendt som baffelboks eller kassesøm.\nPosted on 26. October 2021\nSikkerhedsfunktioner på en Yard Trampolin\nDe fleste mennesker forestiller sig en baggård trampolin oplevelse som bare at have det sjovt og hoppe på det. Selv om dette er en del af ligningen for baggård trampoliner, der er mange flere ting at gøre end hoppe op og ned. Du skal bruge lidt tid på at lede efter de bedste trampoliner, hvis du vil gøre din trampolinoplevelse mindeværdig.\nSikkerhed er det første, du skal være på udkig efter i trampoliner. Der er to vigtige ting at huske, når man hopper eller hopper. Den første er, at overfladen du hoppe på bør være niveau og sikker. Du bør ikke tillade det at bevæge sig frem og tilbage. Eventuelle kanter, der kan forårsage skred, er ikke værd at bruge tid eller penge.\nNetkabinettet og fjedrene er de næstvigtigste overvejelser, når det kommer til trampolinsikkerhed. Netkabinettet og fjedrene er vigtige overvejelser, når man vælger en trampolin. Hvis betingelserne ikke er rigtige, kan fjedrene gøre trampolinen farlig. Fjedrene skal have lov til at bære en maksimal vægt, og netkabinettet skal give mulighed for forskellige størrelser fjedre.\nDu har brug for trampoliner, der er sikre og har det rigtige netankersystem. Ankersystemer fastgør fjedrene direkte til måttens overflade, så de kan fastgøres sikkert til jorden. For at undgå negative virkninger skal fjedrene fastgøres til måtten. Hvis måtten er for tæt på kanten, kan du falde over og blive ramt af måtten.\nNår du ser på sikkerhedsfunktioner på trampoliner, er det sidste, du skal overveje, stålrammen. Stålrammen er normalt indbygget i trampoliner. Det giver en stabil overflade, men er lidt tungere end træoverfladen. Folk foretrækker at hoppe på de tungere rammer.\nEn lang garanti er en af de vigtigste sikkerhedsfunktioner, du skal kigge efter, når du køber en trampolin. Dette skyldes, at hvis din trampolin svigter inden for garantiperioden, ønsker du ikke at være ansvarlig for at udskifte den. De fleste producenter tilbyder 15 års garanti på alle deres produkter. Du kan muligvis få 20 års garanti, hvis du køber hos en større producent som A-kt eller K-tec. En garantiforlængelse er et must, hvis du planlægger at bruge måtten ofte. Du kan miste alle dine hårdt tjente penge og investeringer, hvis rammen mislykkes inden for denne tid.\nPosted on 21. June 2021 21. June 2021\nHurtigt og billigt online personligt lån\nHvis du forsøger at genopbygge din kredit score, skal du vælge en længere betalingsperiode, så der er meget lille risiko for at blive forsinket eller ikke har råd til at betale en måneds betaling. Men du kan få nye rate långivere til at give dig længere frist lån. En anden måde at få et kontant forskud med længere betalingsdatoer er at bruge din kreditlinje. På grund af forskellige statslige love og bestemmelser om forbrugslån, kan du ikke have adgang til alle tilgængelige typer af payday lån og kontant forskud. Der kan være mindre kredit problemer for at blive frustreret over små dollar lån.\n1000 med hurtig godkendelse, uanset hvor dårlig din kredit er.\nNu en boligejer kan til en vis grad trygt komme inden for rækkevidde af et lån udbyder for langsigtede personlige lån. Kortfristede usikrede lån er designet til at blive betalt tilbage inden for 30 dage. Pas på, at online kortfristede lån tendens til at være let godkendt, og næsten alle kan låne penge fra disse høje omkostninger rate lån selskaber, men du kan blive fanget med alvorlig gæld, fordi du ikke kan betale lånet til tiden. Andre kan give dig mulighed for at låne $ 1000 med hurtig godkendelse, uanset hvor dårlig din kredit er. Den slående del af personlige lån til folk med dårlig kredit er deres øjeblikkelige godkendelse.\nPå den anden side kan disse høj risiko personlige lån være meget dyrt, fordi långivere er nødt til ofte at beskæftige sig med låntagere, der ikke er i stand til at betale tilbage. Bortset fra, behøver du ikke blive bekymret som en systematisk online forskning kan tilbyde dig det bedste tilbud på omkostningseffektiv sats. Hvis du er i stand til at tilbagebetale en større sum penge, så långiver vil være klar til at tilbyde en højere sum penge. Gennem korrekt undersøgelse, du ville omkring forskellige kontant långivere, låner og du kan kontrast deres vilkår kollektivt at få et ideelt tilbud. Bare send en SMS-besked fra din mobiltelefon og långiver vil wire dig kontanter på din konto med det samme.\nPå denne side vil disse mennesker også have sanktioner ved at have lidt kreditvurderinger. For det første kan kreditlinjen øge din kreditudnyttelsesgrad over 30%. Dette tal angiver, hvor meget revolverende kredit du har fra banken og kreditkortudstedere divideret med din samlede revolverende kredit. Du skylder stadig bankerne stort set det samme beløb, som du lånte! Dette er meget bedre i forhold til manuelt nærmer sig hver online långiver for $ 4000 rate lån én efter én, hvilket er spild af tid, når du er i en nødsituation. Faktisk er de laveste personlige lån satser på OneMain Financial kun tilgængelige for låntagere, der tager ud auto-sikrede lån.\nPosted on 17. June 2021\nDen globale økonomi og fagforeningerne\nDeres primære måde at gøre det på er at opfordre til højere mindstelønninger og flere fagforeninger. Forhøjelsen af mindstelønnen er en gennemprøvet måde at dræbe arbejdspladser, da arbejdstagere, https://akassemedlem.dk der ikke producerer indtægter lig med eller større end mindstelønnen bliver omkostninger for deres arbejdsgivere. Det er snarere bedst at hæve arbejdstagernes lønninger ved at indføre vækstfremmende politikker, der fremmer arbejde, investeringer og voksende arbejdsproduktivitet. Ifølge Free Marteteer vil skatter, der reducerer incitamentet til at arbejde eller investere i kapital, skade arbejdstagernes produktivitetsvækst og dermed bremse væksten i arbejdstagernes lønninger. Efter kun ét spil vil jeg sige, at jeg kan sammenligne dem positivt med F &F. Men når arbejdstagerne får højere lønninger og bedre arbejdsvilkår gennem det frie marked, når de bliver opdraget af virksomheder, der konkurrerer med hinanden om de bedste arbejdstagere, af arbejdstagere, der konkurrerer med hinanden om de bedste job, er disse højere lønninger på ingens bekostning.\nDer er også ulemper ved fagforeningsrepræsentation.\nEndelig hæver de af markedsfolkets fortalere i modsætning til venstrefløjens politik lønningerne uden andres regning. Venstrefløjen har en frygtelig pervers måde at hjælpe arbejderne på. Det eneste, venstrefløjen har at tilbyde arbejdstagerne, er fordele for nogle på bekostning af andre. Mere end 84 procent af fagforeningsfolk har job, der giver sygesikring ydelser, men kun 64 procent af nonunion arbejdstagere gør. Håbet er, at hvis der er en brancheorganisation, vil det skabe en stærkere industri, og hvis denne brancheorganisation er konfigureret korrekt, vil flere virksomheder være rentable og stabile. Der er også ulemper ved fagforeningsrepræsentation. Union afgifter kan være op til flere hundrede dollars om året, og der er undertiden en engangs-indledning gebyr samt (Todate, M., 2010). Ikke alene er omkostningerne en ulempe, men også det faktum, at det enkelte medlem ikke har nogen kontrol over, hvordan fagforeningsafgifterne bruges.\nMen for os alle, især inderligt inspirerede kristne, er der en måde at vende tilbage status for dit ægteskab til en tilstand af lyksalighed, oplysning og fred. Der findes allerede meget lovgivning, der har til formål at forbedre arbejdstagernes løn- og arbejdsvilkår, men der kan kun være få lovgivninger, der fremmer industriel vækst. Der er et par, der arbejder i de store udlån centre så godt. Ved at behandle spørgsmål som gruppe er der en bedre chance for et positivt resultat end at behandle spørgsmål individuelt. Der er styrke i antal, og når det kommer til at kæmpe for retfærdige medarbejderrelationer, kan det være en stor fordel at blive støttet af fagforeningen.\nGenerelt, når det kommer til etiske og moralske spørgsmål på en arbejdsplads, har de medarbejdere, der er fagforeningsstøttede, et større sind end dem, der ikke er fagforeningsstøttede. Ifølge fagforeninger, har millioner fraværende fra deres arbejde bare for at protestere og iscenesætte en strejke på gaden, der forårsagede transport vanskeligheder. Fagforeningerne er på den anden side arbejdskarteller, som antallet af arbejdstagere i en virksomhed for at øge de resterende arbejderes lønninger, en ordning, der er stor for fagforeningsarbejdere, men skadelig for ikke-organiserede arbejdstagere og økonomien som helhed. Da NLRA blev vedtaget af Kongressen, blev National Labor Relations Board (NLRB) også oprettet. I november 2014 skabte vi et abstraktionsværktøj til at identificere sundhedsrelaterede elementer i 16 fagforeningskontrakter fra industrier i Pacific Northwest. Tabeller over husstandsdataserier om medlemskab af fagforeninger.\nPosted on 3. January 2021\nLav rente lån ikke bekymre dig om penge – Lån\nDen seneste recession har betydet, at usikrede långivere, der tilbyder billige produkter til lave priser er nu mindre villige til at låne til dem med dårlig kredit på deres kredit-fil. Renten er rimelig, og du vil få mere frihed på finansiel planlægning på grund af sin lettere budgettering proces. Desuden, ligesom de nuværende boliglån, også 2:e realkreditlån bære lukning gebyrer og realkreditlån point, som kan gøre den samlede udlæg for det andet realkreditlån vanskeligere at betale. Det viser sig, at mere end to ud af tre mennesker i Storbritannien bruger mere end £ 250 på julen, med mere end halvdelen af disse udgifter mere end £ 500 og en ud af fem af dem bruger over £ 1000. Shopping rundt for priser er ikke en “one size fits all” proces. Må ikke haste og afslutte ethvert lån godkendelsesproces, før du gør nogle undersøgelse.\nMisbruge lån med dårlig kredit vil føre til lån fælder, det er grunden til finansiel rådgivning i Kentwood kan være vejen ud. Billige bil lån bliver populære som den bedste måde at rejse midler til at købe din nye bil. Når oplevet med øverste finansielle problemer, den eneste måde, hvorpå du kan rejse den finansielle situation er ved at gennemføre for finansielle lån. Chex systemer hjælpe second chance bank dårlig kredit lån, hvordan man får ingen kredit check lån ingen kredit check lån kan hjælpe dem dybt i gæld betale deres højere rente gæld eller konsolidere deres lån til lavere satser.\nBillige julelån er normalt tilgængelige på så lavt som 7,9% ÅOP. ÅOP eller årlig procentsats er det udtryk, der anvendes til at angive rentesats på finansmarkedet. Hvis du ser frem til det bedste alternativ til at få et lån, som kan spare din tid og kræfter derefter ansøge om en jul lån online. Hvis du ønsker at låne en sum penge, så chancerne er, at du vil se at tage et personligt lån i stedet for nogen anden type. Online Høring Flere online virksomheder er tilgængelige online, der virkelig kan hjælpe dig med at finde de bedste lånemuligheder for dig. Indsamle lån citater fra forskellige långivere og sammenligne dem for at finde den långiver, der kan tilbyde dig lånet til de bedste priser. Långiver har titlen på din sikkerhed, indtil lånet er betalt.\nDet er en helt en sikkerhedsstillelse gratis lån. Ansøgninger med kreditscorer på eller over denne tærskel passerer gennem kreditscorestadiet til lånegodkendelse eller muligvis yderligere faser i beslutningsmodellen (herunder screening af svig og andre kontroller). En af de andre store problemer med at flytte din gæld fra dit kreditkort til et hjem ansvarlig lånekapital er den kredit, der bliver tilgængelig på kreditkort. De udgifter, lån penge hurtigt (novafinans.dk) man har planer om at foretage i julen kan variere person til person. Du kan bruge nogle og gemme resten til at opfylde andre udgifter. Men glem ikke at foretage tilbagebetalinger til tiden, da det kan koste din bil. Uanset om du når dit kontor, eller nyder med familien eller bare for lange drev til at slappe af dit sind og sjæl eller bare at strejfe rundt med ven for nydelse, en bil tjener det hele. Men en økonomisk kløft kan komme mellem dig og dine drømme om at skylde en bil.\nPosted on 29. June 2020\nUanset Om Det Er Forårsaget Af Angst\nUdendørs Patio Møbler er lavet af special poly/skum og andre, der er specielt fremstillet materialer er i stand til at stå op til noget Moder Natur er klar til at smide på det, men forbliver smuk samt blødt at røre ved. Han står i vægt, og er klar til at flygte ved den mindste provokation. På jagt efter soveværelse møbler, der kombinerer stil og comfiness? Udover, at vi kunne endvidere oplyse andre folk, om de data, derfor, er nogle andre, vil selv erhverve nogle positive aspekter ved blot at forstå mange modeller som Loveseat Sovende Sofaer Billige og typisk sted style. Sjældent vil du finde et kollegieværelse med AC (og selv hvis dit værelse ikke har AC, er det sandsynligvis ikke fungere så godt, som du gerne vil have det). Det er klart, at de unge ikke tror, at sove på jorden – men de fleste af os gerne vil hellere hvile på en sofa end jorden, så hvorfor ikke købe en sovesofa, som giver masser af andre funktioner, som portabilitet, holdbarhed og komfort.\nI de følgende afsnit vi giver dig mange af de info om, hvordan netop for at indrette dit hus indvendige overflade og eksterne layout inden en effektiv måde som muligt. Have tillid til det, du kan opleve mindsket som du ser din Sofa Senge Billige Priser sammen med indendørs huset design, der er normalt en forbedring i forhold til før. Det er derfor vigtigt at have en øjebliks-information om modernisere dit hus design og stil og Sovesofa Billige Priser. Billige sovesofaer Online få særlige funktioner, der gør det særpræg, som ofte endte med at give dig mange bafflement, hvordan den bedste måde at dekorere hver af vores hjem.\nHvis du er mere dedikeret dine ejendom ønsker nogle ændringer efter, at det er tid for dem at ansætte et par forbedringer, eller måske forskellige data, der har været rapporteret tidligere nævnt ved hjælp af dit hus. Ved hjælp af denne information vi er i stand til at også gøre en godt designet husstand ikke oplever alt for sværmede og også føler virkelig pænt afbalanceret. Sørg for at gøre nogle kvoter, når du måler din hund til at sikre, hans trøst, når du bruger sengen. For at gøre det ukompliceret, vi alle giver dig et par fakta med hensyn til husets ydre, og også de interne Billige sovesofaer Online, der kan hjælpe dig i at renovere dit eget hjem for at justere ved hjælp af din smag og også fantasi.\nI dagens møbler butikker, der er så mange madrasser og sofa senge til at vælge fra det kan nemt skabe forvirring og føre til de gode gamle fyr futon at blive overset som “billige” eller “ubehageligt”, der, som du måske være opmærksom på, er ikke altid tilfældet. Flere af denne særlige oplysninger kan give os lettere tid på at forskønne den hjem i vores stue, Billig Læder Sofa-Senge og endda din værftet til at blive noget vi alle ønsker os. Blot at vente på den ide, og du kan virkelig føle sig tilfreds med blot at nyde dine Billige sovesofaer Ikea, der er faktisk fantastisk i tillæg til sikker. De kan også kompensere for syre refluks, sovesofa med magasin og natten halsbrand.\nPosted on 20. March 2020 19. March 2020\nEn trampolin pynter i haven og giver børnene underholdning\nNår man køber sjove legeting til ens børn er det ikke altid, at man tænker på hvor flotte de er. Måske køber man et legestativ for, at ens børn kan lege lidt i det. Det er dog ikke sikkert, at man rent faktisk synes det er så pænt. Det er også lige meget, for så længe børnene kan lide at lege i dette legestativ så er alt andet ligegyldigt.\nEn ting man dog kan købe til sin have, som rent faktisk kan være flot er en trampolin. Det er nemlig meget udbredt, at man laver en trampolin i et design, som pynter i haven.\nKig nærmere på trampolinguiden.dk og oplev, at der findes mange trampoliner, som både er smukke og sjove.\nBliv enige om den rette trampolin til familien\nNår man køber en trampolin er det for det meste fordi, at børnene er interesseret i at have sådan en ting man kan hoppe rundt på. Derimod er det meget ofte de voksne, som ender med at købe den. Man kan få meget ud af at lade børnene have en stemme i valget af trampolin. For de har formentligt også nogle ønsker til denne trampolin.\nOfte har børnene måske endda prøvet en trampolin et sted hos en skolekammerat eller en kusine. Så kan det være, at de på den måde har fået noget inspiration til den trampolin, som de selv ønsker at have.\nHvis man selv som forælder står på helt bar bund kan man bruge dette input til rigtig meget. Så kan man nemlig vælge at finde en trampolin, som både passer børnenes og de voksnes behov.\nPosted on 1. September 2019 30. August 2019\nSådan får du en personlig gæld konsolidering Loan hurtigt og nemt\nHar du brug for personlig konsolidering af gælden lån? Har du mangler den tid, det kan tage at finde ud af alt hvad du behøver for at få en personlig konsolidering af gælden lån? Her er et par grundlæggende tips, der kan hjælpe dig med at få din personlige gældskonsolidering lån på en hurtig og nem måde.\n1. Søg på internettet efter en professionel. Du skal have en professionel for at opnå en personlig konsolidering af gælden lån. Mens du bruger online kilder gøre sikker på at kontrollere deres ægthed samt de oplysninger, de vil kræve fra dig. De fleste låneselskaber bliver nødt til at køre din kredit score. Hver gang en virksomhed kører din kredit score du tager et “hit”, der vil sænke din score. Tillad en virksomhed at få din score og tage disse numre til de andre kilder. En anden måde at få bestået alle hits er at virksomhederne køre din score den samme dag eller inden for en to ugers periode. Dette vil begrænse dig til et hit.\n2. Tag ikke det første tilbud. Du kan finde en bedre virksomhed. Mens dette kan tage en lille smule tid, du måske ikke ønsker at skåne det er vigtigt at få det bedste lån muligt. Du ønsker ikke at betale en højere rente end nødvendigt eller tage for mange sanktioner i kontrakten.\n3. personlig gæld konsolidering lån kan også omfatte dit realkreditlån. Afhandlinger kan være realkreditlån, der omfatter din anden gæld. Søg råd om den bedste form for lån til den gæld, du har.\n4. Husk omkostningerne ved at opnå den personlige gældskonsolidering lån og de samlede omkostninger ved lånet. Du ønsker at betydeligt hjælpe din gæld, ikke øge det over tid\nEfter disse tips kan hjælpe med at løse dine problemer hurtigere derefter søger viden fra bøger eller andre kilder. Internettet er et fantastisk værktøj til at bruge til at finde den bedste personlige konsolidering af gælden lån. Du har umiddelbar adgang til online hjælp og professionelle til at besvare dine spørgsmål. Disse Internet sider kan også hjælpe dig med at få dit lån hurtigere. Instant citater er tilgængelige på mange af de steder. Nogle steder tilbyder endda ingen långiver gebyrer og lavere omkostninger for at opnå den personlige konsolidering af gælden lån. Dette er vigtigt, når du søger at sænke din gæld.\nSelv at have en professionel til at hjælpe dig med at sikre, at du har alle dine spørgsmål spurgt, før de forpligter sig til den endelige aftale. Hvis du aldrig har haft en personlig konsolidering af gælden lån, du kan tage tid at få en sekundær person Se over aftalen, før du underskriver. Konsolidering af din gæld til en lav månedlig betaling og lette din økonomi er dit overordnede mål, men husk at du smslån ønsker at opnå det bedste der er derude. Fagfolk tjener til at hjælpe dig og vil med glæde besvare alle dine spørgsmål. Personlig gæld konsolidering lån er der for at hjælpe med at lette dine udgifter og forhåbentlig få dig lidt fritid fra at arbejde overtid. Plus ved hjælp af online-værktøjer vil hjælpe dig med at få dit lån hurtigere og nemmere end du kan finde søge en virksomhed i de gule sider.\nPosted on 22. April 2019 22. April 2019\nHvordan at vælge den rigtige træ til brug For dine dæk – vigtigste faktorer at overveje\nDer findes et kæmpe udvalg af træsorter til at bygge træ dæk, så hvordan du beslutter, hvad der er bedst?\nDen bedste måde er start skal overveje de faktorer, der er vigtigst for dig, dine særlige omstændigheder og den foreslåede dæk placering og derefter give en justeringskoefficient for hver faktor at komme med den bedste løsning. Alles situation er lidt anderledes, så hvad der er bedst for dig, ikke kan være egnet til en anden.\nDer er sandsynligvis syv mest relevante faktorer, som du bør tage i betragtning, når de beslutter, hvad tømmer arter er bedst for din situation. Disse er:\nType af træ (løvtræ eller nåletræ)\nFarve af træ\nBrugervenlighed bearbejdning og arbejder\nLøvtræ eller nåletræ\nDe fleste nåletræ med undtagelse af western red cedar, nogle cypress arter og et par arter af fyr og Lærk er ikke naturligt holdbare og vil henfalde ganske hurtigt hvis venstre helt udsat for vejret. Heldigvis nåletræ arter let acceptere kemiske konserveringsmidler så når behandlet, deres holdbarhed kan være lig med eller overstiger de fleste af naturligt holdbart hårdttræ arter.\nHoldbarheden refererer til en kombination af egenskaber, som omfatter modstand af tømmer til forfald, termite og soegeren angreb og også til at opdele og kontrol når de anvendes under udsatte betingelser. Da træ er et naturligt produkt, er det egentlig ikke muligt at tildele en præcis eller absolutte værdi til holdbarheden af en enkelt art. Og den faktiske liv, som kan forventes af et dæk i service vil være afhængig af mange faktorer, herunder graden af eksponering af dæk til elementerne, fremherskende vejrforhold, luftcirkulation omkring den pyntede osv. Forskellige diagrammer og tabeller er tilgængelige som liste, træsort relative holdbarhed baseret på deres faktiske i service så kan bruges til at give en nyttig bred sammenligning mellem arter. Bemærk bør også tages af termite modstand, hvis dette er vigtigt i din region, som dette vil variere meget mellem arter.\nDer er en stor farvevariation inden for træ arter, fra bleg gul, gennem brown’s røde og rød orange, selv lilla. Og nogle arter kan være meget konsekvent i farve, mens andre kan variere betydeligt fra bord til bord eller endda langs længden af en single-board. Nogle arter har pletter af en lysere farve afbrudt langs kornet. Men medmindre en streng vedligeholdelse regime involverer regelmæssig oliering af træ pyntede opretholdes, alle træsorter udsættes for sollys vil i sidste ende fade over tid til en blød sølv grå – den hastighed, på hvilke dette sker vil afhængigt af arterne, den fremherskende vejrforhold, graden af eksponering af dæk til solen, intensiteten af solen og hyppigheden af anvendelsen af den beskyttende olie.\nØdelæggelse af de store skove i verden, ikke kun i Amazon grundlag og syd øst Asien, men også i store vestlige nationer, bør være en stor bekymring for alle. Flere organisationer, bedst kendt som er sandsynligvis Forest Stewardship Rådet (FSC), har indført standarder og driftsprocedurer, som skovbrug ejere skal overholde, for at deres produkter kan bære at organisationens officielle certificering. Dette giver nogle vished for, at de træ og træprodukter produkter er blevet høstet bæredygtigt https://billigkrydsfiner.dk/ skovbrug praktiserer og sund skov forvaltningsprocedurer og at nogen færdige produkter har været fremstillet og leveret under ikke udnyttende praksis på arbejdsmarkedet. Mange regeringer har etableret deres egne standarder uden for FSC men overvejelser skal gives om sådanne standarder og procedurer kan faktisk catering til særinteresser, og at nogle pålidelige og certificerbart mekanisme faktisk eksisterer for at sikre, at procedurer og praksis er faktisk fulgte efter behov.\nDenne temmelig subjektiv sigt ser vi på, hvad der sker til overfladen af træ som det aldre, hvordan det vejr som dækket bliver ældre. Generelt er det ikke sådan en vigtig faktor medmindre du lide at gå på din pyntede med bare fødder. Med nogle arter, kornet tendens til at løfte som træ aldre, forårsager små splinter skal vises. Med andre arter, men overfladen kan forblive stort set glat i år.\nNemt at arbejde med redskaber\nNogle hårdttræ arter er usædvanligt hårdt og dermed kræver carbide tippes Save hastighed konstruktion. Også når sømning boards, nogle arter kan blive naglet direkte mens andre arter vil have tendens til at opdele hvis ikke forboret. Selv med nåletræ som cypres, kan forboring være nødvendigt.\nGenerelt, vil nåletræ være lavere i pris end løvtræ, afspejler den kortere tid til udløb af træerne, omfattende plantagen dyrkes skove med nem adgang til høst og lavere forarbejdningsomkostninger. Nogle plantagen dyrkes løvtræ kan nærme omkostningsgrundlag af hårdttræ, men lavere genfindingsprocenten for de fleste løvtræer stadig tendens til at holde prisen over, af de fleste nåletræ.\nOvenstående præsenterer blot en oversigt over de vigtigste faktorer, du bør overveje når du vælger en tømmer arter for dine dæk. Hver af de ovennævnte faktorer kan undersøges nærmere, men dette bør give dig til at gøre en mere velovervejet beslutning om typen af tømmer du gerne vil bruge til dit særlige pyntede projekt.\nPosted on 5. June 2018 7. June 2018\nFordele og ulemper ved et SMS lån\nLigesom med andre låneformer, så er der også fordele og ulemper ved et SMS lån. De er naturligvis værd at kende til, inden du optager lånet. SMS lån er nok mest kendt for sine ulemper i den brede befolkning, men der er faktisk også nogle fordele ved denne lånetype, hvis man for eksempel sammenligner med et banklån. Læs med i artiklen her og bliv klogere på fordelene og ulemperne.\nLad os begynde med de attraktive ting, der kan være ved et SMS lån.\nEn af de gode ting ved et SMS lån er, at det er let og hurtigt at ansøge. Du vil ofte få et svar inden for et par timer. Bliver du godkendt, vil du modtage pengene inden for blot et par hverdage. Hele denne proces er meget hurtigere, end man kender den fra en bank. Står du for eksempel med en uforudset udgift, som du ikke kan betale, kan du hurtigt rydde den af vejen med et SMS lån.\nEn anden populær fordel ved et SMS lån er den høje grad af anonymitet. Du bliver ikke spurgt indtil, hvad du skal bruge pengene på. Låneselskabet vurderer dig blot ud fra dine indtægter og udgifter – ikke om du skal købe en rejse eller en bil.\nTager du et banklån vil du som regel skulle stille en sikkerhed for lånet. Det kan være i form af en bil eller andet. Det er kreditorens sikkerhed for, at de kan få pengene retur på en måde, hvis du ikke betaler dine regninger. Denne sikkerhed bliver ofte ikke stillet ved et SMS lån. Ejer du hverken din bolig eller en bil, kan du altså stadig låne penge.\nNemmere at blive godkendt\nOverordnet set er det nemmere at blive godkendt til et SMS lån end for eksempel et lån i banken. Kraven er ikke lige så stramme, men de er der stadig. For eksempel skal du ofte være over 20 år og må ikke stå i RKI.\nLad os komme til ulemperne, for de er bestemt også tilstede ved et SMS lån.\nHøje omkostninger på lånet\nRenterne og gebyrerne på et SMS lån kan hurtigt komme op i den høje ende. Det er de fordi, at der er færre krav til dig som låntager. Dermed bliver renter med mere højere. Det samme bliver prisen for diverse gebyrer.\nMange udbydere skaber forvirring\nDer findes enormt mange udbydere på det danske marked for SMS lån. Det kan skabe en forvirring for forbrugerne. Derfor anbefales det altid at søge flere forskellige lån, så du træffer et bedre valg.


Semalt forklarer, hvordan man opretter metabeskrivelser, der genererer trafik i e-handel\nI enhver virksomhed er hentning af trafik en af måderne at nå de nye højder. Hvornårkører Search Engine Optimization (SEO), metatags og beskrivelser er de væsentlige områder for at placere konkurrencedygtige søgeord. E-handel metabeskrivelser er de korte annoncer.\nHTML-metakoder giver en server værdifulde oplysninger om en webside. Der er altidet metatag for beskrivelsen af sideindhold, metatag for ophavsretlige oplysninger og et metatag indeholdende robots - türk telekom ev interneti.txt. For eksempel\nMeta beskrivelse tags er vigtige især i social media marketing.Det giver incitamentet til dominans og relevans, når sidedeling bliver for hyppig. Således er SMM en primær metode til hentningklienter. Det hjælper indledende start-ups for at slå konkurrenterne og give alle en chance for at dominere i deres nicher.\nNik Chaykovskiy, kundesucceschef for Semalt beskriver de nøgleaspekter, du skal overveje, når du opretter metabeskrivelser.\nHvornår skal man bruge metabeskrivelser\nFor et bestemt sæt søgeord kan en metabeskrivelse være gavnlig for at gørenogle konverteringer. Meta beskrivelse giver seere en yderligere bekræftelse om relevansen af dit indhold til et bestemt sæt af søgeord.Søgninger, der ligner hinanden, kræver en meta-beskrivelse for at bryde slipset.\nSemalt anbefaler at involvere lange søgeord til meta beskrivelser. Hvis indholdindebærer mere end tre søgeord, må du ikke bruge dem i meta beskrivelsen..Søgemaskinen kan nemt lave fejl på grund afnøgleordspostering, som igen tjener et flag. Du skal tage en del af den pågældende side og bruge et uddrag til at få det til at visessøgeforespørgselsoplysningerne.\nSkrivning af en god e-handel Meta Beskrivelse\nFor mange applikationer er den bedste længde for en metabeskrivelse maksimalt 160 tegn.For eksempel har Google som firma et websted med en metabeskrivelse, som indeholder 159 tegn. Dette omfatter lige mellemrum som tegn.\nNår man laver en god metabeskrivelse, er det vigtigt at betragte det som en tweet elleret Facebook-indlæg. Twitter har en grænse på 160 tegn. Du kan også følge nogle af følgende retningslinjer:\nBrug nøgleord. Søg sætninger præsenterer indholdet, hvilket er højt for hvadbruger søger. Det er relevansen, der udgør nogle af de faktorer, som gør algoritmen til at rangere dig højt.\nBrug verber. Verbs beder en person om at handle straks. Du kan brugeen sætning som "Køb øretelefoner på Jumia".\nBrug call-to-action. Kombiner en metabeskrivelse med handlinger som "shop", "download" eller "buy".\nByg skabeloner. Det er for trættende at skrive en ny metabeskrivelse for hverside. Ved hjælp af skabeloner kan du gøre det nemt.\nMeta beskrivelser hjælper din hjemmeside til at rangere højt gennem indirekte midler. Mangefolk undlader at indse, at opnå en øverste position ikke nødvendigvis indebærer klik. Meta beskrivelser konvertere en person, der ser en side tilklik på den. Den indeholder værdifulde oplysninger, som giver mening om søgeforespørgslen efter et bestemt sæt søgeord. De har også en andengod ting, åben graf beskrivelse. Metatags er tilstrækkelige nok til at fungere på sociale medier. Social media engagement er en afmåder backlinks og relevans kan forbedre SEO giver dig flere besøgende.


Anmeldelse af 3 Mobilt bredbånd - Læs om Teleselskabet 3 her!\n3 er stadig et forholdsvis nystartet dansk foretagende, der blev startet tilbage i starten af nullerne. Her startede en stor Hong Kong virksomhed, sammen med en svensk investor gruppe jagten på en 3G licens i Danmark, Sverige og Norge. Firmaet der skulle søge denne blev kaldt 3, og med det var 3 startet. Det lykkes i september 2001 at få denne eftertragtede 3G licens i Danmark, og man gik i gang med at opsætte et mobilt netværk.\n3 udbyder det meste når det kommer til mobil telefoni, og bredbånd. Derfor er det selvfølgelig også muligt at få mobilt bredbånd igennem 3. 3’s priser på mobilt bredbånd er nogenlunde ligesom de andre priser på markedet, og er hverken særlig billige eller særlige dyre. Du skal være opmærksom på at du hos 3, kan vælge en løsning hvor du stort set kun betaler for forbrug, hvis du gerne vil bruge mobilt bredbånd meget bør du holde dig langt væk fra denne løsning, da den godt kan ende med at blive ret dyr.\n3 er den eneste udbyder i Danmark, der har deres helt eget mobile netværk, som ikke har lejet plads ud til andre udbydere. Det er derudover det mobile netværk i Danmark, som der ifølge en test foretaget af magasinet mobil, er bedst. Det har det bedste download, og er generelt hurtigst. Derudover er det ifølge testen også det der har den bedste dækning. Hvilket gerne skulle være med til at sikre dig, at du kan komme på internettet lige meget hvor i Danmark du skulle befinde dig på et givent tidspunkt.\n3 var også de første der lancerede mobilt bredbånd i Danmark, dette skete tilbage i april 2007, hvor det var muligt at få hastighed op til 3 Mbit/s. Der er dog sket mere i dag, og det er nu muligt at få hastigheder op til 32 Mbit/s hos 3. Dette må siges at være rimelig positivt, da det ellers kunne være noget af en kamp at bevæge sig rundt på nettet.\nBrugerne på trustpilot.dk, der er en online webtjeneste der gør det muligt at vurdere forskellige virksomheder, giver 3 middelmådige karakterer, med en samlet score på 5,3 ud af 10 mulige. Trustpilot.dk har derudover også lavet en liste med 40 forskellige mobil udbydere, og her er 3 at finde i den dårligere ende på en 32 plads ud af 40 forskellige selskaber. Dette skal dog ikke nødvendigvis skræmme dig væk, men det kan være et rimelig godt parameter at tage med i sine overvejelser.


Bluey nu på scene i Danmark, Norge og Sverige -\nFor første gang kan underholdnings og produktions firmaet Showagent tilbyde et børne show med det ultra hotte brand Bluey.\nSHOWAGENT er solo partner med dette nye fantastiske brand. Tænk at de første afsnit af Bluey blev sendt i 2018! Nu er afsnit af denne nye serie allerede på Disney+ og Ramasjang samt utallige streamningtjenster.\nLæs meget mere om Showagents show her: https://www.showagent.dk/bluey-show/\nShowagent er kendt i hele Norden som de bedste inden for branchen. Showagent har i mange år leveret underholdning til Danmark, Norge og Sverige. Showbiz parret Carolina Lybeck-Nørgaard og Peter Nørgaard startende firmaet for over 10 år siden. Siden da har firmaet fået vokseværk med samarbejdspartnere, som MARVEL, Universal, BBC, Viacom, Turner, WB\nOm Bluey ….\nSerien finder sted i en tegnefilm udgave af byen Brisbane i Australien og følger Bluey, en seks årig pige hvalp og er en, Australian Cattle Dog, præget af hendes overflod af energi, fantasi og nysgerrighed. Den unge hund bor sammen med sin far, Bandit; hans mor, Chilli; og hans lillesøster, Bingo, der regelmæssigt deltager i Bluey i eventyr, der legemliggør fantasifuld leg. Hovedtemaerne er familie, udvikling og australsk kultur. Alle figurerne repræsenterer en bestemt hunderace.\nBluey brandet fortsætter med at vokse sammen med SHOWAGENT og deres mange brands og børne shows\nTil dagligt bliver firmaet drevet af Carolina Lybeck-Nørgaard og Peter Nørgaard. Begge er uddannet på Den Danskescenekunstskole – Det Danske Musicalakademi i 2008 og 2009. Ud over at være ejer af SHOWAGENT er de begge udøvende kunstnere og står ofte på scenen i deres eget show og andre produktioner. Carolina har sit eget ABBA tribune show med ABBAtars. Læs mere om dette glitter show på http://abbatars.dk Peter Nørgaard er mest kendt for at være en fantastisk bugtaler i verdensklasse. Sammen har dette power couple skabt en unik del af underholdnings branchen.\nBesøg deres side SHOWAGENTs og læs mere www.showagent.dk