Ønsker miljøundtagelser for specialkøretøjer - Transporttidende\nØnsker miljøundtagelser for specialkøretøjer\nDelegationen på trappen til Folketinget. Fra venstre: Vognmand Bo Anker Schou - BAS Kraner A/S & Kran Blok Erfa, underdirektør Ove Holm - DTL-Danske Vognmænd, teknisk konsulent Finn Bjerremand - DTL-Danske Vognmænd samt bestyrelsesmedlem Majbrit Hald Christensen - Lastbilcentralen A/S & Kran Blok Erfa. Foto: Niels Møller Madsen.\nVognmands-delegation fik foretræde for Folketingets miljø- og fødevareudvalg.\nDagen før fredningsperioden udløber i miljøzonerne 1. oktober havde en DTL Kran Blok Erfa delegation lejlighed til at indvie Folketinget i specialvognmændenes oplevelse af situationen undervejs i forløbet.\nDelegationen, der bestod af to vognmandsvirksomheder samt repræsentanter fra DTL og DTL Kran Blok Erfa, fik foretræde for Folketingets miljø- og fødevareudvalg for at kridte banen op for vognmændenes ønsker og behov ved fremtidens politiske beslutninger.\n- Vi har i de forløbne måneder været hele vejen rundt i systemet. Vi har haft dialog og møde med miljøministeren, og vi har haft dialog og møde med Miljø- og Fødevarestyrelsen. Alt sammen for at gøre opmærksom på, at specialkøretøjerne, som en del vognmænd bruger, netop er så specielle, så de bør have særlige adgang til dispensation for at færdes i miljøzonerne, siger DTL’s administrerende direktør, Erik Østergaard.\nHan peger på, at bestræbelserne nu er lykkedes så langt, at der skulle være tålelige retningslinjer for de vognmænd, der måtte ønske og ansøge om en dispensation. Men foretrædet for Folketinget er netop også for at sikre, at vognmændenes situation bringes ind i billedet bedre og tidligere, end tilfældet har været under denne seneste stramning.\nLastbiler er ikke bare lastbiler\nDelegationen brugte den sparsomme tid til rådighed for udvalget til at pointere, at lastbiler ikke bare er lastbiler. De er højst forskellige alt efter formålet, og vognmændene har ved politiske beslutninger et behov for at tage højde for levetider og afskrivningshorisont, som for specialkøretøjer kan være op til 15-20 år. Der bør derfor være en balance mellem miljøzonekrav og investeringer i specialkøretøjer, mener DTL Kran Blok Erfa. Delegationen benyttede sig derfor af lejligheden til at fremkomme med eksempler på praksis fra vognmænd med dyre specialkøretøjer – og med udgangspunkt i de seneste skærpelser.\n- Budskaberne fra DTL Kran Blok Erfa og vores medlemmer har hele tiden været, at vi støtter miljøzoner og den gradvise skærpelse af kravene til alle køretøjer, så der kommer fokus på lokal partikelforurening. Men politikernes beslutninger må tages med et længere sigte og være så tilpas forudsigelig, at vognmændene kan nå at omstille sig uden at tabe store summer på materiellet. Derfor bør der også være klare undtagelser for specialkøretøjer, siger Erik Østergaard. /anga.


Vi søger telemarketingmedarbejdere til at arbejde i Århus C!, ONLINE TELEMARKETING AARHUS ApS | Ofir.dk\nVi søger telemarketingmedarbejdere til at arbejde i Århus C!\nSøger du et job, hvor der er massere af god stemning og højt til loftet? Drømmer du om at kunne tjene mange penge? Eller søger du blot nye udfordringer?\nDu har nu muligheden for at blive en del af vores et af energiske teams, som sælger teleløsninger til kunder. Personlig udvikling, og udvikling rent fagligt, er to nøgleord der blandt andet er med til at definere, hvad jobbet i den grad og resulterer i. Derudover har vi Danmarks mest aggressive provisionsmodel, hvilket giver kanon mulighed for at forhøje din indkomst, da det er resultat af netop din performance.\nDu behøver ikke at have arbejdet med telemarketing før, da vi har en grundig oplæring!\nLokation ved åen, beliggende i hjertet af Århus\nFede sociale arrangementer og personalefester\nFuld oplæring og løbende træning efter behov\nSøde kollegaer og et energisk ungt arbejdsmiljø\nKan trives med at arbejde selvstændigt\nLyder dette som noget for dig? Så send os endelig din ansøgning allerede i dag, da vi ansætter løbende! Send din ansøgning til: aarhus@oltm.dk. Hvis du har yderligere spørgsmål, er du mere end velkommen til at give Ellen Wolff et kald på 88 13 19 00, tast 3.\nLokation: Åboulevarden 23, 4. sal th. 8000 Århus C


Kunsten ikke at føle smerten - Føljeton\nKunsten ikke at føle smerten\nJo Cameron er en bemærkelsesværdig kvinde. Når hun læner sig op ad komfuret med hånden mod kogepladen, opdager hun først, at noget er galt, når der begynder at lugte af brændt kød. Det er en grim lugt, synes hun. Hun er nemlig veganer.\nJo Cameron kan ikke føle smerte. Det lyder vildt. Men er det egentlig det? Den 71-årige kvinde bor højt oppe i det skotske højland i byen Inverness, og inden hun trak sig tilbage for et nyde sit otium, var hun skolelærer. Man fristes til at tro, at de fleste skotske højlandskvinder med en livslang lærergerning bag sig er hærdet i sådan en grad, at smerte synes som en fremmed by i Sydengland. Men det er ikke bare det, der har gjort Cameron til et übermensch. Noget tyder nemlig på, at hun har en mutation i et tidligere ukendt gen, som forskere mener spiller en stor rolle i smertesignaler, humør og hukommelse.\nCameron er ikke bare smertefri, hun er også evigt glad – hvilket ligeledes lader til at skyldes genmutationen. Hun har det meste af sit liv troet, at når hun kun behøvede et par Panodiler efter en hofteoperation, så skyldtes det nok hendes milde væsen.\nForskerne håber at kunne bruge deres viden om Cameron til at udvikle ny smertestillende medicin. Men de burde også arbejde hårdt på at finde en pille, der kunne befri os andre fra den weltschmerz, som Cameron tilsyneladende ikke føler. Vi er nemlig nogle, der efterhånden begynder at kunne mærke den kugle af bitterhed, der langsomt – men sikkert – vokser sig stor inde i vores mave. Vi kender ikke kuren, men vi kender årsagen: Det er den satans symbolpolitik.\nDet var på et tidspunkt for ikke så forfærdeligt mange år siden, at hele det politiske liv syntes så kønsløst og pragmatisk, at det næsten ikke var til at holde ud. Man skulle se langt efter de ideologiske holdninger, og det var statistik og ”nødvendighedens politik,” der herskede. På nærværende medie er vi nogle, der ikke kan sige os fri fra at have ytret, at det da var kedeligt, og der var brug for lidt mere firkantet ideologisk tjubang i det politiske liv. Oh boy, hvor skulle vi bare have holdt vores kæft.\nI dag er pragmatikken forsvundet, og symbolpolitikken har overtaget. Lad os komme med et eksempel: Regeringen vil gerne lave et udrejsecenter med afviste og udviste kriminelle udlændinge på øen Lindholm. Ja, dét er vild symbolpolitik, men det er faktisk ikke engang specifikt det, som vores eksempel går på. Den radikale leder Morten Østergaard kunne nemlig i går fortælle, at han på lørdag agter at svømme fra den lille by Kalvehave til Lindholm. Det er 3,5 kilometer i koldt vand. Østergaard udtaler, at han gør det som en protest mod, at ”vi er ved at drukne i symbolpolitik.”\nMåske Jo Cameron ikke kan mærke bitterhedsbolden i maven, men det kan vi. For det synes os en anelse tåget at bekæmpe symbolpolitik med noget, der driver så meget af symbolik, at selv ikke Biblen kan følge med. Og hvad er fortællingen egentlig mere præcist? At Østergaard svømmer let igennem et hav af symbolpolitik, eller at han forventer at være ved at drukne i det symbolpolitiske hav. Vi håber da trods alt på det første.\nHos De Radikales værste fjende på Christiansborg, Dansk Folkeparti, har de også tabt sutten. Radio24syv meddelte torsdag, at de må lukke, fordi DF har krævet, at mindst 70 pct. af redaktionen skal ligge 110 kilometer fra København, hvis de skal gøre sig håb om at få fornyet deres sendetilladelse.\nDet er et virkelig nobelt mål at ville skabe en bedre sammenhæng mellem provins og København, men umiddelbart er det ikke en radiokanal, de døende byer i provinsen råber efter. Småbyernes gågader kommer ikke til at bugne, bare fordi man lukker Radio24syv, der har kostet millioner og atter millioner af skattekroner at bygge op. Dansk Folkeparti opfører sig næsten som en reinkarnation af Marie Antoinette, der står ved borgporten og råber til pøblen: ”Jamen, så giv dem da radio.”\nAk ja, ægte problemer bliver fikset med symbolpolitik, og imens er der ikke andet at gøre end at kvæle smerten som Jo Cameron. /Andreas T. Kønig


De sidste par dage har jeg vendt og drejet det samme spørgsmål inde i mit hoved, nemlig "Er det tid til en pause fra bloggen?" Jeg elsker at blogge, her findes mit dagdrømmende tankespind, og her findes mit hjerte, men på det sidste har det ikke føltes som det plejer, jeg har altid tænk på bloggen med den samme tanke "Pis, det er lang tid siden jeg har lavet et indlæg", og det er langt fra det jeg ønsker! Så nu har jeg taget den beslutning at jeg holder pause i en periode. Får styr på de løse ender og får styr på min hverdag. Jeg glæder mig til at vende tilbage med nye tanker, følelser, meninger og vigtigst af alt, lysten til at blogge.\n(I kan altid tage et kig forbi min weheartit side http://weheartit.com/KatrineBagger)\nTak fordi i har læst med, vi ses! Kys\nIndsendt af Katrine Bagger 10 kommentarer:\nA cat, a camera and a story..\nOm lidt vil jeg putte mig dybt ned under dynerne og forsvinde langt ind i drømmeland. Endnu end dag er ved at være forbi og en ny venter lige om hjørnet, og jeg glæder mig til at se hvad den mon kan bringe. Kys herfra.\nIndsendt af Katrine Bagger 6 kommentarer:\nSpiser mig glad og mæt i sushi, drikker hindbærsmoothies og læser inspirerende bøger. Hygger mig med skåle med frugt og højt musik. I morgen er det fredag og en weekend fyldt med veninder, familie og lillebrors konfirmation kan begynde!\nIndsendt af Katrine Bagger 2 kommentarer:\nIndsendt af Katrine Bagger 11 kommentarer:\nValgfagsugen er lige begyndt og der er nu kun 15 dage til de første eksamener begynder. Jeg smiler og griner som altid sammen med mine søde veninder, selvom tanken om at folkeskolen er færdig lige om lidt er en smule skræmmende. Jeg har min første dag på mit nye arbejde på Torsdag, så nu kan der endelig blive sparet sammen til turen til London næste år!\nLiveing young and wild and free.\nDagene flyver og eksamenerne er lige om hjørnet, jeg planlægger tur til London og sidste skoledag. Snart er folkeskolen omme og et nyt kapitel skal til at begynde.\nMin mor køber grønne urter og jeg køber grønne trøjer. Jeg har spændende oplevelser foran mig som jeg glæder mig til. Som altid smiler og griner jeg på livet løs sammen med både familie og venner.\nIndsendt af Katrine Bagger 4 kommentarer:


Restauranter i nærheden af Obe Restaurant\nRestauranter i Kinesisk i Horta - Guinardó\nsteakhouses til udendørsservering i Eixample\nAktiviteter i nærheden af Obe Restaurant\nNr. 773 af 8.291 Restauranter i Barcelona}\nPlaca de Santa Caterina 1, 08003 Barcelona, Spanien\nObe Restaurant er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nVi havde set at Obe restaurant havde udendørs servering, hvilket ikke ses tit inde i Barcelona. Tjeneren kom hurtigt og gav os menu kortet. Da vi havde studeret kortet begyndte skuffelsen. Tjeneren kom med drikkevarer og nogen meget tørt bakeoff brød alla frosne rundstykker. Da...Mere\nLækkert varieret menu kort. Dejligt at kunne side ude men også flot indenfor. Venlig personale og lækkert mad. Vil komme igen\nVi fandt en perle\nDu vil helt sikkert besøge!\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Obe Restaurant.\nAdresse: Placa de Santa Caterina 1, 08003 Barcelona, Spanien\nTelefonnummer: +34 932 68 23 65


Mine strøtanker og meninger: Mere stress til kommunerne og de arbejdsløse, førtidspensionisterne m.m\nMere stress til kommunerne og de arbejdsløse, førtidspensionisterne m.m\nØh hvad er det for en holdning,man har overfor kommuneren mistillid så det gør noget. Refusionerne skal skæres ned til med tiden i følge Carsten Kochs udvalgs rapport. Folk der er syge og handicappede og ikke kan klare et job skal tvinges ud i job så kommunerne kan få lidt refusion af de udgifter. Vanvid rent ud sagt!\nDet er dræbende for de fattige og mindre kommuner, men det er måske det man vil? Det er en vanvittig stor stress faktor for dem der arbejder og valgt til at styre kommunen. Hvad f.. e det for en regering vi har styrer vicestatsminister lidt for meget bag ryggen på de andre hvor jeg må ikke glemmer der for mange taburet klæbere i Socialdemokratiet siden de ikke tør råbe op og gøre modstand mod mere og mere skæv vridende kurs over for kommunerne, hvad med KL sidder der for mange magelig herrer og lader tingene stå til?\nJa jeg ser rødt i dag som nok kan høre.\nden Carsten Koch Rapport kan i finde her eller ude på nette søgbare på det. Fra side 72 bliver det interessant\nIndsendt af Erwin Maria Jöhnk kl. 20.23


Kundeportalen, dit personlige område :: GRENKE\nGRENKE - Kundeportalen, dit personlige område\nDu er her: DK - GRENKE LEASING / For kunder / Kundeportal\nDin kundeportal giver dig større gennemsigtighed ved dine leasingaftaler. Her finder du alle dine aftalerelevante data i tabelform, f.eks. løbetider, månedlige rater, dine aftalenumre og aftaletyper. Du kan også altid se dit aktuelle udskiftningsvolumen. Dette viser, hvor mange af de leasede objekter, der kan udskiftes med mere moderne teknik, mens aftalen løber, og uden at din rate forhøjes. Naturligvis kan du også få alle tilhørende, aftalerelaterede dokumenter at se, udskrive dem eller downloade dem som PDF-filer.\nFå aftaledataene at se, udskrive og downloade dem\nÆndre adresse, bankforbindelse eller forsikringsdata\nGøre brug af online-aftalesupport\nUdtrække digitale regninger, der opfylder alle lovbestemmelser med henblik på fradrag af indgående afgifter\nGRENKE tilbyder dig digitaliserede regninger med kvalificeret elektronisk signatur som en særlig service. Regningerne opfylder alle lovbestemmelser med henblik på fradrag af indgående afgifter. På denne måde forenkles arkiveringen af regninger, og du sænker omkostningerne i forbindelse med firmarevision, da du nu til enhver tid kan hente og administrere dine regninger.\nHurtig hjælp i skadestilfælde\nHvad gør du, hvis der alligevel sker noget uforudset? I kundeportalen kan du f.eks. sende din skadesanmeldelse online direkte til vores forsikringsafdeling. På denne måde fremskyndes sagsbehandlingen i forbindelse med skaden betydeligt.\nEnkel opsætning – fordele med det samme\nLæs mere om fordelene ved vores Kundeportal og registrér dig her med nogle få klik. Klik på "Registrering” og følg anvisningerne på hjemmesiden.\nReturnering af leaset udstyr\nReturnering af udstyr efter endt leasing, bedes altid returneres til vores lager hos:\nKontaktperson: Jens Bech, Tlf. 20430246, infoanti spam bot@technordicanti spam bot.dk


Pernille: juni 2014\nMindfullness revolutionerer vores hjerner\nIgen spændende og tankevækkende læsning.\nJeg har selv småforsøgt med mindfullnes-programmer og fundet dem virksomme i nogle situationer.\nDet giver meget god mening, at vi opnår gode resultater i form af koncentration og overblik af at give os selv tid til at mærke os selv og finde ro.\nMen om det skal gøres ved at meditere eller om det for andre virker at løbe en tur eller dyrke motion. Om man kan være opslugt af at tegne eller male, lave mad eller havearbejde. Det er måske op til den enkelte, hvor man bedst opnår denne ro.\nI skolemæssig sammenhæng er det yderst interessant, at elever/studerende kan have gavn af mindfullness-øvelser. Måske det skal prøves? Jeg er lidt usikker, da jeg ikke mener, at klasseværelset er det rigtige forum for øvelserne. Men i en eller anden form kan det nok godt finde vej til skolen.\nartikel på videnskab.dk "mindfullnes revolutionerer vores hjerner"\nIndsendt af Pernille Villadsen kl. 12:07\nEtiketter: afslapning, folkeskolen, klassekultur, klasselærer, klassetrivsel.dk, kontaktgruppe, lærer\nEndelig cykler sønnike\nendelig er han på cyklen ham den bette knægt. Han er rædselsslagen for alt ukendt. Og selv om han lærte at cykle sidste sommer - hen på sensommeren, ja så var alt i glemmebogen, da foråret kom og han nægtede at sætte sig op på cyklen. Jeg har pintes over det længe og set mig selv med en knægt på 12 på efterløberen!!!!\nIgår tog jeg så fat i tyrens horn og konfronterede knægten og sagde, at han skulle prøve alle cyklerne - og rækkefølgen. Først løbecyklen - tjek, den er han glad for og tryg ved til trods for knæene når op under hagen! Så den lille lærecykel, som havde støttehjul og pind i rumpen. Den han lærte at cykle på sidste år. Jeg var spændt, han pev. Han satte sig op, jeg skubbede og sagde "nu slipper jeg". Og dælme om knægten ikke bare cyklede videre. Jubelen var stor. Knæene er stadig under hagen, men han er afsted på to hjul og med pedaler.\nSå kom turen til børnecyklen. Som egentlig også er for lille, men den skulle prøves. Der vakles en smule, styret sidder lidt anderledes og pedalerne er hårdere at træde. Han var ved at opgive, men "NEJ" sagde moren, der opmuntrende fortalte, at "du kan godt", "du skal prøve mere end en gang", "kom så" og samtidig holdt fast i "du SKAL". Og om ikke det viste sig, at denne cykel også blev mestret - dog stadig med en kommentar om, at pedalerne er hårde.\nSå kom turen til den "rigtige" cykel. Altså den som burde være hans cykel nu. Den passer efter princippet om, at du skal kunne nå jorden med begge fødder. Men angsten var at læse i hans ansigt. Han står ikke på flad fod mens han sidder på sædet. Der er gear og håndbremse - lidt sejt. Men også besværligt, så han vidste ikke helt om de skulle skældes ud eller beundres. Startteknikken skal forfines, da balancen kommer på prøve, når han ikke kan stå på flad fod. Men afsted med et skub fra mor - og derudad det går. Dog så er det jo farligt at bremse - for han bekymrer sig om at fange jorden ordentligt med fødderne! Han er og bliver en bangebuks, men han besejrede cyklerne igår og tog en æresrunde på den mindste af slagsen. Så han må afsted igen...\nIndsendt af Pernille Villadsen kl. 15:01\nEtiketter: at være mor, børn, cykle, hverdagen\nIndsendt af Pernille Villadsen kl. 23:58\nEtiketter: flipped classroom, folkeskolen\nLæreren kender ikke resultatet af sin undervisning\nDenne artikel SKAL læses. Det giver så meget mening. Samfundet er på den forkerte sti.\nLærere handler intuitivt - og med øje for ungerne, med brug af sig selv som person. Det er ikke kun et job. Det er et kald og en livsstil.\nInformation - om undervisningens kompleksitet og dagens DK\nIndsendt af Pernille Villadsen kl. 10:09\nSådan starter rigtig mange posts på Facebook og Instagram lige for tiden. Og det er vel startet som en sjov leg blandt unge. Må man gætte på. De første nomineringer jeg så på de sociale medier handlede om at drikke alkohol og derefter udføre fysisk belastende arbejde, dernæst kom alle badenomineringerne - i den sene vinter/det tidlige forår.\nJeg så en enkelt fyr, som i stedet for at dyppe sig i en sø forsøgte at ændre nomineringen til at gøre noget godt for andre. (Jeg kan desværre ikke støve linket op igen - måske nogle kan hjælpe mig?)\nNomineringerne følges som regel op af en konsekvens - hvis ikke, så skylder du... Hvilket jo mellem venner kan være virkelig humoristisk. Man kender hinanden godt og konsekvenserne er måske ikke så store i virkeligheden, som det lige står skrevet sort på hvidt.\nMit problem er, at disse nomineringer har bredt sig som en løbeild. Også til børnekulturen, hvor alting opfattes meget sort/hvidt, så når børnene nomineres bliver hele deres hverdag ødelagt, hvis de ikke lige kan nå det inden de 48 timer, og de er ved at gå i panik over at komme til at skylde is, slik, biografture, babylips og lignende, da de jo ikke nødvendigvis har midlerne til at kunne indfri deres "gæld" til venner, klassekammerater og bekendte i fritidskulturen. Det er svært at sige, at man ikke vil deltage, når man ikke kender personerne særlig godt, og når man opfatter nomineringerne som regler.\nSå en bøn til alle Jer forældre derude. Tal med Jeres børn om, hvornår nomineringer er sjove.\nTal med dem om, om de kan forvente at få indfriet deres tilgodehavende hos en bekendt i fritidsklubben.\nJeg har med vilje lavet en nominering med en lidt anderledes ordlyd - for at vise min datter, at man jo ikke bare kan udpege folk til at gøre noget. Det er en sjov leg - men den kan også gå over grænsen, og grænsen kender man kun hos mennesker, som man kender godt.\nOg så er jeg da også selv hoppet med på legen og ladet mig spule af vandslangen til ære for en elev - mest fordi de ikke skulle tro, jeg ikke turde ;-)\nIndsendt af Pernille Villadsen kl. 14:12\nEtiketter: børn, Facebook, forældre, hverdagen, opdragelse\nVi hygger virkelig om læsningen, og selv om jeg har sider til bøger, så er denne her nødt til lige at få et par ord med på vejen på bloggen også.\nIndsendt af Pernille Villadsen kl. 21:00\nEtiketter: billedbøger, bøger\nJeg skal nok lige få kommenteret på denne kronik .Den satte lige kraft på blodomløbet...\nPuha. Jeg har vist for mange kommentarer til dette, men som mor til et barn, der ikke trivedes i sin klasse, kæmper jeg hårdt for at oprette og beholde legegrupper - da det er hendes mulighed for at danne sociale relationer. Så måske nogle faldt igennem dengang tidligere? Måske forfatteren synes, at børn selv lavede legeaftaler - måske andre sad derhjemme og havde ingen aftaler. Hvem ved. I hvert fald er jeg fortaler for legegrupperne, der ikke behøver være det store besvær i forældrenes hverdag - og jeg vil i den grad mene, det ikke er at bestemme over barnets fritid. De har i høj grad frihed til at vælge, hvad de vil lave, og de tilbydes flere fællesskaber, forældrene gør plads til dem i hinandens hjem, så der er større tryghed for ungerne, når de kommer ud. Og hvorvidt det giver noget for forældrene, så må jeg sige, at selvfølgelig betyder det noget for forældrene også ift. opdragelsen af hinandens børn - for ingen må bilde sig ind, at børn kun opdrages i hjemmet. De bliver dannet 24 timer i døgnet og dermed også i hinandens hjem. Kender man forældrene og hinandens holdninger, ja så lytter børnene også efter de forskellige voksne i omgangskredsen, og uacceptabel adfærd i et uovervåget øjeblik - det kunne være på vej hjem fra skole, man møder en klassekammerat til sit barn, der er igang med at lave noget l...t, ja så er det nemmere, at stoppe bilen, stå ud og spørge, hvad der sker, hvis man ved, at vi gør det som forældre - hjælper hinanden. Ved at forældrene bagefter vil sige, hvor var det heldigt, du lige kom forbi, og ikke at jeg skal blande mig udenom eller sikke hysterisk og overreageret. Det ved jeg jo kun, fordi jeg ved, hvad forældrene står for. Og det finder jeg ud af, når jeg henter mit barn til fødseldage, m,en især i legegruppen, for der ser jeg også forældre til de børn, som mine egne ikke leger med så ofte i en mindre og intim gruppe, så pludselig er vi nødt til at tale sammen. Og det bliver jo ofte om vores børn og deres fællesskab.\nJeg behøver ikke blive venner med forældrene, og jeg ved, at det er træls at køre midt i et projekt på huset eller man må stoppe højtlæsning for det yngste barn, fordi der skal hentes. Men når vi sidder der, så ved jeg, at tiden er givet godt ud. Jeg lærer nogle mennesker bedre at kende, jeg ser, hvordan min datter er sammen med sine kammerater og hun og klassens sammenhold udvikler sig tydeligt positivt. Det vil jeg gerne være en del af.\nDet var legegrupperne\nDrop en sammenkomst i børnehaven eller arbejdsdagen. Mod jule- og sommerferie bugner kalenderen af aktiviteter i sportsklubber og institutioner. Det er nødvendigt at vælge, og for min del har jeg kun mødt stor forståelse, når jeg har meldt fra. Både hvis det har været pga sammenfaldende datoer, men også hvis det har været med begrundelsen at vi lige denne dag har valgt at prioritere familien.\nIft fritiden ved jeg at mange trænere og instruktører gerne ser forældrene forlade matriklen, så de og ungerne kun skal forholde sig til hinanden. Men det er sørme ikke let at komme igennem med. Forældrene skal lige holde øje med, hvad ungerne lærer. Så hvis det er et pres fra de forældre, som ønsker at blive, så bryd med kulturen, KØR. Det har jeg gjort. Jeg har også afleveret min datter en time for tidligt, hvor hun måtte stå UDENFOR og vente, fordi jeg var kørt. Jeg har hentet 1 time for sent - hvor hun pludselig tvivler på, om jeg overhovedet dukker op. Er jeg stolt af det. Selvfølgelig ikke. Men som regle står der jo en hel flok forældre klar til at bekymre sig om, hvor den forsinkede mor dog bliver af... Til mit forsvar har jeg også afleveret børn på deres hjemadresser, hvis deres forældre er blevet forsinkede.\nSå kom ud over lemmingkulturen. Vi er ikke alle en del af den. Det er et spørgsmål om at turde vælge. Og prioritere. Det bestemmer vi alle selv.\nKronik i Information af Thomas Gyldborg: De voksne har erobret barndommen\nIndsendt af Pernille Villadsen kl. 15:05\nEtiketter: børn, familie, folkeskolen, forældre, hverdagen, logistik\nMorgenrutinen som målestok\nNår det gør ondt i hænderne at klemme shampoo, creme mm. ud af bøtterne, så ved jeg, at kampen mod ukrudtet ude i hækken igår aftes blev gjort ordentligt - bare ærgerligt, at kun 1-2 meter blev ordnet, men en hel sækfuld båret væk!\nIndsendt af Pernille Villadsen kl. 07:10\nEtiketter: have, hverdagen\nEn weekend/miniferie er slut\nMen hold da op, hvor har vi nået meget denne weekend.\nVi havde familiehyggedag og tog i Zoo i Aalborg. En meget efterspurgt aktivitet fra børnenes side. Måske ikke nødvendigvis Zoo, men tid sammen os 4 som familie. Vi valgte at købe årskort, så vi kan tage derind flere gange. Vi synes det er hyggeligt at gå rundt derinde og det er praktisk i nærheden af farmor, faster og fætter og mormor. Jakob havde medbragt sin kikkert - en lille bitte legekikkert, som han for tiden er meget optaget af at kigge på fugle i. Men den var også anvendelig i Zoo, og da vi står og kigger ud over et anlæg med kameler, kapivarer og lignende, råber drengen pludselig: "se, en and" og om ikke det var sandt, to ænder svømmede da rundt i den lille dam!\nVi fik set dinosaur-udstillingen, som de også havde sidste år, hvor vi ikke var i Zoo, vi fik set det nye rovdyranlæg og vi fik selvfølgelig set til isbjørnene, som er det absolut vigtigste dyr at holde øje med. Og pingvinerne.\nVi nåede også det nye show på Zoofari-scenen. En masse husdyr, som viser, hvad de kan. Det var meget hyggeligt, men vi var vist ikke vildt imponerede.\nTuren blev rundet af med en is, hvorefter vi trætte og glade kunne køre hjemad igen.\nJeg fik besøgt min kære far - det var dejligt at se ham igen, men jeg blev ret forskrækket, for han ser mere og mere skrøbelig ud. Virkeligheden trænger sig på. Jeg bliver ked af det og bange. Jeg frygter, hvordan den sidste tid kan blive og håber på, at han forbliver smertefri og vi kan være omkring ham i fred og ro til det sidste.\nJeg fik en god snak med ham. Jeg kan ikke forstå, der er flere tårer tilbage, men vi får grædt en del. Over alle de praktiske ting, som han enten har fået eller får på plads, for at kunne få fred med sig selv. Han bekymrer sig selvfølgelig mest om mor. Hun bliver alene tilbage i et stort hus. Alt det praktiske omkring huset, at det er for stort til hende, og det skal sælges. Han har fået instrueret og engageret en murer og en elektriker, så han ved, at huset kommer til at blive sat i orden, som det skal.\nHan har købt sit gravsted og fortalt os om sine ønsker i forbindelse med begravelsen.\nJeg kan ikke magte at tænke på, at jeg aldrig kommer til at se ham igen. At jeg aldrig kan spørge ham til råds igen.\nVi fik desuden flyttet hans seng ned i stueetagen, så han slipper for at forcere trapperne til førstesalen - og for at lytte til den pokkers til mår, som fortsat huserer på taget. Til trods for afskrækningsmidler i form af lyd og lugt - og der er blevet åbnet til skunken og lavet låge, så der lettere kan inspiceres - og i den forbindelse røg der et par sækfulde grene og andet godt, som nok har været brugt til reder, ud. Og alligevel fortsætter den med at larme på loftet om natten - ja vi så den endda på terassen! Næste skridt er en fælde.\nVi fik holdt lynfødselsdag for knægten deroppe. Til en 7-års fødselsdag hører ens bedstefar. Jakob har altid været meget glad for sin bedstefar, så det har været vigtigt for ham at få den fejret sammen med bedstefar. Heldigvis var de vigtigste ingredienser til denne fødselsdagsfest gaver og bedstefar - selv direkte spurgt, om vi ikke skulle lave et lille kagebord, så var logikken, at vi jo havde nogle rester tilbage fra morgenkagerne - dem kunne vi bare bruge! Men da jeg lokkede med snøfler og mm's, så ville det da også være ok, så et bord blev dækket, et par flag i snøflerne, og så kom gaverne frem. Ja mere skulle der ikke til for at gøre lykken.\nJakob fik waders, fiskenet og et sæt nyt tøj - som dog ikke imponerede synderligt. Wadersen er også i første omgang gået ind under tøj, men jeg tror nu, at når han genopfrisker kendskabet til at gå med fiskenettet nede ved sildehagen, ja så skal de nok blive mere populære end t-shirt og shorts ;-)\nFødselsdagen fyldte lidt mere, og drengen blev fejret igen søndag med besøg fra fars familie. Endnu engang stod den på gaver, men denne gang var menuen lidt vigtigere - boller med glasur og hindbærsnitte, som han selv dekorerede i et mønster, som lignede et kort. Fætter Viktor og Jakob hyggede sig stort både inde og ude foran skærm og med analogt legetøj. Ja og så er ham Kurt der jo sjov og hyggelig at lege med.\nVi fik også planlagt fødselsdag for klassen. Den skal løbe af stablen lørdag i hallen sammen med bedstevennen Aksel.\nOg så har jeg nået lidt i haven. Min hæk er så også ved at blive overtaget af ukrudt. Jeg har denne gang begrænset mig til at tage det ukrudt, der var højere end hækken - så er jeg til gengæld nået hele vejen rundt. Helt tilfreds er jeg ikke, men perfektionismen bliver lige udfordret en smuke her, og jeg kan vist godt leve med det - et kort stykke tid inden hele familien bliver smidt ud og luge hæk...\nIndsendt af Pernille Villadsen kl. 07:00\nEtiketter: afslapning, drømme, familie, ferie, fester og gæster, hverdagen, hygge, Kræft, leukæmi\nDenne app ser lovende ud og jeg er så tændt i forhold til at lege med den og få den afprøvet i skolesammenhæng til børn i særlige vanskeligheder.\nJa det er vel lige før alle vil kunne bruge den, det er bare et spørgsmål om, hvor ofte man skal have hjælp til at få skabt sig et overblik. Hvor ofte, der skal kigges på appen, hvor mange arbejdsrutiner, der skal indscannes.\nAppen er gratis at downloade - hvor mange tilkøb der bliver nødvendige i appen har jeg endnu ikke fundet ud af - men lad undersøgelsen starte...\nIndsendt af Pernille Villadsen kl. 21:51\nEtiketter: classroom management, folkeskolen, forældre, logistik, lærer, opdragelse, samarbejde lærer-forældre\nLæreren kender ikke resultatet af sin undervisning...


Unaturlige underlag - Posemanden\nForsiden » Brevkasse » Unaturlige underlag\nHej, først tak for en god brevkasse og hjemmeside, med meget god info for en begynder som jeg:-)\nHvordan forholder dine teorier/praksisser sig til at vi for det meste løber på unaturligt hårde underlag? Tænker at det virker logisk at vi skal løbe "fladt" og uden støtte, for at genlære at løbe som vi er skabt til, men vi er jo ikke skabt til at løbe på asfalt og andre hårde underlag?\nTak for de pæne ord om kassen - så får man lige kræfter til et par svar mere :)\nDu har fuldstændig ret i, at det er lidt et paradoks at tale om naturlig løbestil, og så samtidig lade folk futte rundt på hårde underlag.\nSkabt til eller formet til?\nLad os først lige punktere formuleringen om "hvad vi er skabt til". For vi er i bund og grund ikke skabt til noget som helst - i stedet er vi et produkt af, hvad vi som mennesker er blevet udsat for gennem evolutionen (med mindre man sværger til andre skabelses-teorier).\nSå vi er ikke skabt til at løbe på bløde underlag - vi har blot udviklet os til det. Og fortsætter urbaniseringen, så vil vi antageligt stille og roligt forandre os til at være bedre til at håndtere de hårde underlag, end vi er i dag.\nDet er ingen sutteklud\nDesværre kidnapper lidt for mange mennesker så den med de unaturlige underlag, og argumenterer, at naturligvis går vi i stykker af at løbe på hårde underlag - kroppen er ikke bygget til det, og derfor må vi have skum under poterne.\nOg det er her, jeg prøver at gå forrest, og vise, at man faktisk snildt kan tilbagelægge selv rigtig lange distancer på stenhårdt underlag uden at være polstret under fødderne (jeg løb for et par år siden 246km på asfalt i flade lædersandaler)\nAsfalt og andre hårde underlag er en større udfordring, for der er ikke plads til så meget slinger i løbestilen, og netop derfor bruger vi faktisk det hårde underlag som et værktøj.\nAsfalt er skolebænk\nHer på fabrikken siger vi, at "asfalt er skolebænk, trailløb er frikvarter", fordi det hårde underlag er en fantastik læremester, og kan du klare en times asfaltløb uden problemer, så ligger verden for dine fødder.\nOmvendt har du sikkert hørt mange løbere sige, at de kan løbe timevis i skoven, men går i stykker af bare en lille tur på asfalten.\nDen klan vil så hævde, at asfalt ikke er for mennesker.\nJeg vil hævde, at de ikke har lært at løbe ordentligt.


Hytte med standarder egnet til hjemmearbejde | Polhus\nStart / Artikler / Hytte med standarder egnet til hjemmearbejde\nHytte med standarder egnet til hjemmearbejde\nCoronapandemien har ført til en ny, grøn vej. Arbejdsgiverne er begyndt at anbefale medarbejderne, at de arbejder hjemmefra for at mindske smittespredningen, og mange har opdaget fordelene ved at være hjemme i dagtimerne. Man får nu mulighed for at spise morgenmad med sine børn, slippe for bilkøen til og fra arbejdspladsen, spare rejsetid, og man kan sågar lave sin egen frokost i ro og mag. De møder, man tidligere havde i konferencerum, kan fint klares over internettet. De bliver ofte mere effektive og strukturerede, end hvis man havde været tvunget til at samles på ét og samme sted.\nKan man arbejde hjemmefra nogle dage om ugen, betyder det også, at man kan bo længere fra arbejdspladsen. Vi behøver ikke længere klumpe os sammen i byerne, men kan vælge landsbyerne til, hvor både huspriserne og grundpriserne er meget lavere end i de større byer. Også sommerhusene er blevet et attraktivt opholdssted.\nDer er mange, der har ønsket at blive længere tid i sommerhuset, når ferien er et overstået kapitel. Pludselig er det blevet en oplagt mulighed. Men skal man også opholde sig mere i sommerhuset på andre tidspunkter af året, er man nok ikke tilfreds med den samme standard, som når man i bedste fald lever nogle sammenhængende uger i sommerhuset hen over sommermånederne. Skal man være der på andre tidspunkter af året, kræver det således en højere byggestandard, og her er det ikke ligegyldigt, hvilken type hytte man vælger.\nPolhus' hytter lever op til brugernes krav - det kan vores kunder bevidne. I sortimentet findes der en model til alle, og takket være de mange tilvalg kan du som kunde selv vælge de detaljer, som er vigtige for dig, og det pågældende miljø. Der findes forskellige typer trætykkelser, isoleringspakker og tagbeklædning, og du kan også vælge mellem 2- og 3-lags vinduer.\nVed at købe et byggesæt får du ikke alene mulighed for at lave personlige tilvalg, det holder også priserne nede, så du kan unde dig selv flere luksuriøse alternativer. Byggesættet kan ubesværet samles på den nye grund - eller måske skal du først rive den gamle hytte ned og bygge et nyt. Når du har indhentet de nødvendige tilladelser, kan du gå i gang med at samle dit helt eget drømmehus.


Puky - G 22 - Ringeklokke - Blå - tjek prisen her\nHjem / Butik / Ringeklokker til børnecykler / Puky – G 22 – Ringeklokke – Blå\nVarenummer (SKU): 4015731099861 Kategori: Ringeklokker til børnecykler Tag: Puky\nNavn: Puky – G 22 – Ringeklokke – Blå\nMange leder efter den billigste Puky – G 22 – Ringeklokke – Blå på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nPuky – G 22 – Ringeklokke – Blå fra PUKY\nPuky – G 22 – Ringeklokke – Blå er en af de best sælgende i sin kategori. Ringeklokker til børnecykler er kategorien fra øverste hylde som mange vælger at købe fra. Cykelpartner bliver ofte betraget som den førende forhandler af cykeldele i hele Norden. Produktet du ser på her kan du bytte op til hele 365 dage efter du har bestilt den. Når du jagter cykeludstyr, så er du faktisk i mål, hvis du køber produktet lige her, det er et godt produkt og kvaliteten er i orden. Du skal også huske på, at der er prisgaranti på Puky – G 22 – Ringeklokke – Blå fra det anerkendte mærke PUKY, som du har set i cykelsportens verden. I den tid du sidder og nyder naturen på din cykel, skal du huske at have noget vand med. Væsken kan sagtens bare være energidrik med citrussmag.\nKøb Puky – G 22 – Ringeklokke – Blå for kun kr. 49.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nPuky – G 22 – Ringeklokke – Blå kun kr. 49.00\nPuky – G 22 – Ringeklokke – Blå fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i den eftertragtede varegruppe Ringeklokker til børnecykler. Det er ren luksus at få hele 30 dages returret med din pakke når du køber din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Puky – G 22 – Ringeklokke – Blå i webshoppen Cykelpartner, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Her i online shoppens kæmpe udvalg er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nFordele når du køber Puky – G 22 – Ringeklokke – Blå online\nHandler du varer i en dansk webbutik, giver de dig lidt bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. når du har handlet dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og prissammenlignen er let at foretage, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan faktisk sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. I onlineshoppen er der ingen kø så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n20 reviews for Puky - G 22 - Ringeklokke - Blå


Skrive-bloggen: Enden på brylluppet\nHun var 12 år, han var 63. Den gamle krogede mand havde kastet sig over hende på bryllupsnatten, og hun havde grædt stille, i enrum, og absolut kun når hun var sikker på, at ingen i svigerfamilien var i nærheden.\nDu kan ikke tillade dig at være kræsen, for vi ejer ikke noget. Hun skulle være glad for at nogen ville have hende. Som hun så det, skulle den gamle mand være glad for at få en køn, ung kone. Og køn var hun, for det havde hun set i drengenes øjne.\nHvorfor kan jeg ikke bare gå i skole og få en uddannelse? Der er ikke råd til uddannelse, havde hendes mor svaret. Daki skal uddannes, han er en dreng, det koster mange penge.\nShayani kunne ikke se, hvad kønnet havde at gøre med uddannelse. Hun var langt den klogeste af de to. Ikke fordi hun ønskede at være uvenlig, men Daki var altså direkte dum. Og hvis man ikke havde ret mange penge, burde man vel investere i det bedste kort.\nEn ko var, hvad det var blevet til. I medgift altså. Og der gik ikke mange dage efter giftermålet, før svigerfamilien begyndte at beklage sig over, at koen gav alt for lidt mælk og åd alt for meget. De hviskede i krogene om større medgift. Hendes forældre trak ulykkeligt på skuldrene og sagde, at de ikke kunne undvære mere. Hendes små søskende skulle også have mad, og Daki en uddannelse. Det første forstod hun godt.\nHvad svigerfamilien før nøjedes med at mumle sagte, sagde de nu højt. De var såmænd begyndt at mumle om det i samme øjeblik, den gamle lagde sig på sygelejet. I går døde han. Det var forudsigeligt. Og i går var deres planer gået op for hende. Hun skulle brændes sammen med ham. I morgen. På pladsen i landsbyen.\nHun gjorde først stilfærdigt opmærksom på, at konebrænding var forbudt. Hvordan kunne de være så gammeldags? Da hun fornemmede, at hun talte for både lukkede blikke og døve øren, råbte hun, at regeringen i Delhi havde forbudt det. At de overtrådte loven. At de ødelagde hendes liv. Det hjalp alt sammen ingenting. Bålet var ved at blive bygget.\nEt højt, flot bål, der var den gamle rige mand værdig. Naboerne fortalte, at der var anbragt to plader, en til ham og en til hende. Hun overvejede at stikke af, men hvor skulle hun gå hen? Selv hendes familie ville ikke tage i mod hende. En uønsket ekstra byrde.\nHun skreg, hun råbte, hun nægtede at tage et eneste skridt mod det bål. Ville ikke tage den fine kjole på. Svigerfamilien tvang den på hende. Hun forsøgte med rationelle argumenter, prøvede at overtale dem, hun kunne arbejde og læse, hun kunne fremstille ting, der kunne sælges på markedet. Hun kunne væve og sy. Hun var et økonomisk aktiv. Men de hørte ikke efter. Hun var bare endnu en sulten mund.\nOm morgenen blev hendes gamle ægtemand fragtet til pladsen. Svigerfamilien bad og sang for ham. Musikken ledsagede bønnerne. Der var et frygteligt spektakel. Han blev anbragt på bålet og lå der i al sin pragt, med blomsterkrans om halsen og strålede som aldrig før. Hun blev ført af sted med et fast greb. Hun mærkede den kvalme duft af røgelse, fornemmede folks blikke, hørte deres mumlende stemmer og ud gennem øjenkrogen så hun et hav af hvidklædte skikkelser bevæge sig fremad i takt. Kvinderne iført tinglende guldsmykker, lykkelige for ikke at være i hendes sted. Hun bemærkede deres dufte. Sjældent havde hun oplevet livet så intenst. For sidste gang så hun verden. Hendes hjerne nægtede at tro det. Men der var pladsen med bålet. Ægtemanden lå på lit de parade, parat til at modtage hende.\nHun kiggede op mod himlen, som skinnede blåt tilbage i det skarpe solskin. Familiens ældste søn trådte frem og tændte bålet. Snart skulle hun se Brahma, skabelsens gud, hvis det ellers passede. Kunne hun være sikker på det? Heden slog om hende, og sveden piblede frem. Flammerne tog fat i kjolen.\nJeg er ved at læse en krimi, som foregår i Betlehem, lige nu, og det er egentlig forfærdeligt, så meget den minder om din. Så det frygtelige ved din tekst er jo, at det lige så godt kunne være virkelighed!\nPS: skønt, at det nu er lykkedes dig at kommentere!\n14. januar 2010 kl. 20.34\nEn frygtelig skik. Du illustrerer også meget godt hendes forhold til familien ved at vi ikke hører noget til dem. De er en upersonlig mængde og det passer vel meget godt med hendes forhold til dem.\nHold da op for en virkelig ubeskrivelig ubehagelig livssituation, som du har fået anbragt din hovedperson i. Og værre endnu at det er virkelighed i en anden del af verden. Forbudt ja, men det foregår.\nI starten havde jeg det rigelig svært ved at kapere hendes tvangsægteskab med sådan en gammel mand og uvenlig svigerfamilie, men så skal jeg da love for,at den lige får en tand mere.\nGodt skrevet.Der er ikke et øjeblik, hvor jeg ikke er fanget af fortællingen.\nDu har valgt en ydre synsvinkel, hvilket du gør meget konsekvent, og som også bevirker,at vi må forlade hende på det tidspunkt, hvor det er allersværest for hende.En meget fin illustration af, hvor alene og hjælpeløs hun er. Også vi, læseren,bliver tvunget til at forlade hende. AV\n14. januar 2010 kl. 22.03\nTak for jeres gode kommentarer. Er det ikke sådan, Bente, at vi altid er alene, når det kommer til stykket, bare heldigvis ikke helt så ene og i samme situation som min hp.\nOg som Dorte skriver, så er det endelig langt om længe lykkedes for mig at finde ud af systemet med kommentarer, så jeg kommer på siderne fra nu af (om Gud og systemet vil)\nDet er ondt det her. Her sidder jeg en mand på 60 år med tårer i øjnene.\nFlot og godt fortalt.\nDer findes en kvindeorganisation, som hedder Kulu, måske kan din historie bruges af dem?\n15. januar 2010 kl. 10.12\nTak for din flotte kommentar. Jeg prøver da lige at søge efter Kulu.\n15. januar 2010 kl. 10.26\nEnden på brylluppet, på ægteskabet - og det ultimativt værste for Shayani - på livet. Husker din bjergtagende forfærdelige fortælling fra Saxo. Husker også, at jeg så en parallel til Martin A Hansens "Offer". Begge piger ved de må dø, og vi læsere ved det, mens vi forfærdede læser videre. Fiktion fiktion trygler man under læsningen, mens man ved, at virkeligheden overgår al fiktion. Godt at genlæse og blive ramt igen af din virkelighedsnære historie.\n15. januar 2010 kl. 11.03\nHvor er jeg glad for din gode kommentar. Huske også parallellen til Martin A. Hansen. Og du har ret, den virkelige virkelighed overgår alt, hvad vi kan fantasere os til. Er det ikke både skræmmende og forunderligt - afhængig af sammenhængen.\n15. januar 2010 kl. 15.58\nDet er en frygtelig historie, du her fortæller. Du er utroligt god til at få sanserne med. Det er lige før, jeg kan mærke flammerne gribe fat i mit tøj.\nDejligt med trist at læse teksten igen.\n15. januar 2010 kl. 23.07\nTak for din gode kommentar. Ja, jeg må se at få skrevet noget, du ikke har set før, skal lige have afleveret Melissa.\n16. januar 2010 kl. 10.53\nSå dejligt at gense din bevægende historie, der går helt ind under huden på mig.\nDu er så dygtig til at beskrive. Alle sanser skærpes.\nDet forfærdelige er, at det er en virkelighed i dag....\n16. januar 2010 kl. 14.24\nJeg vil bare lige reflektere tilbage...Jo, du har så ret, så ret. Det er et grundvilkår i livet at være alene, inderst inde, og det er jo skræmmende for det flokdyr, som mennesket langt hen ad vejen er. Måske er det også årsagen til den basale dødsangst. Vi ved,at vi kommer til at gå den sidste vej alene, uanset hvem og hvormange der holder i hånd tilsidst.\n16. januar 2010 kl. 23.50\n17. januar 2010 kl. 09.41\nKommentarerne indtil nu udtrykker den modvilje og forfærdelse som må være reaktionen for alle os som heldigvis lever i et samfund, hvor den slags er utænkeligt. Din historie efterlader mig også i en tilstand af stille afmagt. Hvad kan jeg gøre? Når jeg føler sådan, tænker jeg altid, at jo, jeg kan vise respekt for mine medmennesker. Jeg kan hjælpe dem og støtte dem så meget JEG formår. Det giver mig en vis ro i sindet.\n23. januar 2010 kl. 20.25


alkoholbevillinger og næringsbreve - PDF\nDownload "alkoholbevillinger og næringsbreve"\n1 Dette er den første tilgængelige samlede fremstilling af reglerne for alkoholbevillinger og næringsbreve og medtager den seneste lovændring fra juli Med bogen i hånden har du alle nødvendige værktøjer, hvis du skal søge om næringsbrev og alkoholbevilling. Bogen henvender sig også til dem, der arbejder med alkoholbevillinger i kommunen eller hos politiet, ligesom bogen er velegnet til undervisning. Bogen vil være en hjælp for en saglig og dybdegående sagsbehandling af en ansøgning. Den indeholder mange eksempler fra dagligdagen og kan anvendes som praktisk guide eller opslagsværk, der hurtigt og præcist giver svar på alle spørgsmål. Bogens forfatterteam har i mange år arbejdet med restaurationsloven både teoretisk og praktisk. Derudover har Gry Asnæs været dybt involveret i diverse lovændringer i loven og forsket i de problemstillinger, der i praksis opstår i forbindelse med ansøgningsprocessen. Værd at vide om alkoholbevillinger og næringsbreve Værd at vide om alkoholbevillinger og næringsbreve Gry Asnæs & Annette Vangstrup Bestillingsnummer\n2 Værd at vide om alkoholbevillinger og næringsbreve 1. udgave, 1. oplag 2009 Erhvervsskolernes Forlag 2009 Forlagsredaktør: Karen Agerbæk, Omslag, grafisk tilrettelæggelse: Stig Bing Dtp: Pia Lena Madsen Tryk: Narayana Press A/S ISBN: Bestillingsnummer: Bogen er sat med Corbel Bogen er trykt på 115 g Silk Mekanisk, fotografisk, elektronisk eller anden gengivelse af denne bog eller dele heraf er ikke tilladt ifølge gældende dansk lov om ophavsret. Alle rettigheder forbeholdes. Indhold Definitioner Historisk baggrund Næringsbrev Hvilke virksomheder skal have næringsbrev Hvilke forretningssteder og personer registreres på næringsbrevet Næringsprøven Næringsbasen Lukketider Kontrol Bortfald af næringsbrevet Virksomheder, der må servere alkohol uden alkoholbevilling Hvad kræves der af serveringsstedet for at få alkoholbevilling Hvilke betingelser skal være opfyldt for at få alkoholbevilling Kommunen træffer afgørelse om alkoholbevilling ens længde Kriterier til brug for den skønsmæssige vurdering Begrænsninger og betingelser for bevillingen Forhåndsgodkendelse og midlertidig tilladelse Bestyrer Dørmænd Krav til personale Regler, der skal overholdes, når man har fået alkoholbevilling Lukketider Kan man miste sin alkoholbevilling Erhvervsskolernes Forlag Munkehatten Odense SØ Stikord Tlf Fax\n3 Ud fra en proportionalitetsbetragtning kan et alternativ være at indsætte vilkår i alkoholbevillingen. en skal fornys ved udløbet. Hvis alkoholbevillingen ikke kan fornys, skal man straks ophøre med at servere alkohol. Kriterier til brug for den skønsmæssige vurdering Hvad skal kommunen tillægge vægt i sin skønsmæssige vurdering af en alkoholbevilling Hvad siger restaurations- og alkoholbevillingsloven 12 stk. 1. Bevillingsmyndigheden skal ved afgørelsen af, om alkoholbevilling vil kunne gives, iagttage samfundsmæssige, ædruelighedsmæssige, ordensmæssige og dermed sammenhængende hensyn. er i modsætning til de fleste andre erhvervsmæssige tilladelser tidsbegrænset. Det forhold giver anledning til nogle betragtninger om vægtningen af lovens hensyn over for ansøgerens forventning om at have rimelige betingelser til at kunne udøve sin virksomhed under. De ordensmæssige, samfundsmæssige eller ædruelighedsmæssige hensyn er hensyn, som bevillingsmyndigheden skal iagttage i den skønsmæssige vurdering. Det er således ikke muligt for bevillingsmyndigheden at se bort fra de hensyn, loven foreskriver, der skal varetages. Kriterierne skal inddrages såvel ved ansøgninger om førstegangsbevillinger til bestående samt nyetablerede virksomheder som ved ansøgninger om fornyelse af alkoholbevilling. Der kan være forskel på vægtningen af kriterierne ved vurderingen af førstegangsbevillinger og fornyelser. Ved fornyelse af en bevilling vil den forløbne bevillingsperiode, herunder om der har været ordensmæssige, samfundsmæssige eller ædruelighedsmæssige problemer ved virksomhedens drift, blive inddraget i skønnet, ligesom det vil blive vurderet, om der er ændringer i det oprindelige grundlag for tildelingen af bevillingen. Hvis bevillingsmyndigheden inddrager disse hensyn i forbindelse med udstedelsen af alkoholbevilling, har det sædvanligvis et afbalanceret restaurationsmiljø til følge, hvilket således automatisk opfylder lovens hensyn. Et afbalanceret restaurationsmiljø er navnlig kendetegnet ved, at der er tilstrækkeligt kundegrundlag til alle virksomhederne, og at konkurrencen mellem virksomheder ikke er illoyal og dermed præget af sort økonomi og lignende. Sådanne forhold kan hurtigt medføre hård udskænkning og de deraf fremkomne følger for såvel orden som ædruelighed. Bevillingsmyndigheden kan med fordel overveje, hvad de lægger i de overordnede kriterier, der ligger til grund for skønnet. Hvilke samfundsmæssige hensyn er det, man ønsker at værne om? Hvad ligger man i begrebet ædruelighedsmæssig? Hvordan vægter man forskellige ordensmæssige hensyn? Eksemplifi cering af kriterier Der er i loven opremset nogle kriterier, der kan indgå i bevillingsmyndighedens konkrete overvejelser i forbindelse med vurderingen af en ansøgning om alkoholbevilling. De kriterier, der navnlig kan lægges vægt på i vurderingen af, om ansøgningen opfylder de ordensmæssige, ædrueligheds og samfundsmæssige hensyn, er: 1) Om der af bevillingsansøgeren, medlemmer af direktion eller bestyrelse eller andre, der kan øve en bestemmende indflydelse på virksomhedens drift, er udvist en sådan adfærd, at der er grund til at antage, at virksomheden ikke vil blive drevet på forsvarlig måde. 2) Bevillingsansøgerens forretningsmæssige kvalifikationer, herunder om det må antages, at ansøgeren vil være egnet til at drive restaurationsvirksomhed på betryggende måde. 3) Bevillingsansøgerens økonomiske forhold og finansieringsplan, driftsbudget samt likviditetsbudget for virksomheden, herunder om det må anses for godtgjort, at virksomheden vil blive drevet for ansøgerens egen regning og risiko\n4 4) Størrelse, indretning og karakter i øvrigt af restaurationsvirksomheden. 5) Restaurationens beliggenhed, hvorved der kan anlægges byplanmæssige betragtninger, således at der kan vises tilbageholdenhed med at give tilladelse til nyoprettede restaurationsvirksomheder med servering af stærke drikke i egentlige boligkvarterer eller nær skoler eller andre institutioner, der søges af unge. 6) Om der som følge af en for stærk lokal koncentration af restaurationsvirksomheder med alkoholbevilling kan befrygtes uforsvarlig restaurationsdrift eller andre ædrueligheds- eller ordensmæssige problemer. 7) Om der foreligger andre konkrete ædruelighedsmæssige og dermed sammenhængende sociale og politimæssige forhold, der gør det betænkeligt, at alkoholbevilling gives. Opremsningen af kriterier er ikke udtømmende, men kan suppleres af andre saglige kriterier, som bevlllingsmyndigheden ønsker at lægge til grund for sin afgørelse. Hvilke økonomiske oplysninger er relevante at oplyse til bevillingsmyndigheden Hvad siger restaurations- og alkoholbevillingsloven 12 stk. 1. 2) bevillingsansøgerens økonomiske forhold og finansieringsplan, driftsbudget samt likviditetsbudget for virksomheden, herunder om det må anses for godtgjort, at virksomheden vil blive drevet for ansøgerens egen regning og risiko. Der er nogle økonomiske oplysninger, som det er vigtigt, at bevillingsmyndigheden får noget at vide om. Både fordi det er økonomiske tal, som bevillingsmyndigheden skal bruge, når de vurderer ansøgningen om alkoholbevilling, og fordi man som restauratør bør vide, hvorvidt ens koncept er bæredygtigt. Alle tal kan omregnes som en procentdel af omsætningen. På den måde kan man lettere vurdere og sammenligne de økonomiske oplysninger. De økonomiske forhold, der bør være styr på i budgettet for nyetableringer eller ved fornyelser i regnskabet er: Tidligere omsætning. Købesum - herunder særligt forrentningen af købesummen. Omkostninger til istandsættelse af lokaler, herunder forrentning. Omkostninger til husleje/forpagtning. Finansiering af køb og drift. Budgetteret omsætning. Budgetteret bruttoavance. Budgetteret lønomkostninger. Budgetteret driftsomkostninger i øvrigt. Et af de tal, bevillingsmyndigheden kan interessere sig for, er den omsætning, den tidligere ejer har opnået. Det er ikke altid, man har oplysninger om størrelsen af den omsætning, som den foregående ejer har opnået, fx hvis der ikke har været virksomhed i lokalerne tidligere. Det vil også i de fleste tilfælde være ligegyldigt, hvis konceptet ændrer sig, eller man vil drive virksomheden på en anden måde. Bevillingsmyndigheden får derfor sjældent de informationer. Man skal også være opmærksom på, at de informationer, der står om omsætning i fx købekontrakten kan være misvisende, og måske slet ikke kan bruges i en ny sammenhæng. Størrelsen af købesummen er relevant at oplyse, fordi man kan indregne finansieringen af denne med i de løbende omkostninger. Det er sædvanligt, at man i forbindelsen med overtagelse af en igangværende virksomhed, eller overtagelse af lokaler, bliver bedt om at betale et kontant beløb ud over det, der betales for inventar, ordrebog, selve lokalerne og lignende. Det er et beløb, som sælger skal have oveni, fordi sælgeren mener, at det at få adgang til lokalerne eller driften har en værdi. Sådanne beløb kan have mange betegnelser som afståelse/goodwill/nøglepenge m.m. Der findes ingen faste standarder for, hvad man bør betale i afståelse eller andet. For så vidt angår et afståelsesbeløb for en restaurant, bør dette ses i sammenhæng med restaurantens samlede potentiale og nuværende driftsøkonomi. Den afståelse, der betales, bør indgå i den samlede økonomi i ansøgningen med forrentningen lagt sammen med den husleje/forpagtningsafgift/afdrag på lån, som skal betales løbende. Der er ikke en forudfyldt plads til det i ansøgningen, så man kan regne det ud. Det er noget, der skal tilføjes særskilt. Vurderes det, at en restaurant mv. ved overtagelsen allerede udnytter sit potentiale fuldt ud og derfor ikke kan forventes at få en yderligere stigning i omsætningen, kan 82 83\n5 det være vanskeligt at betale et stort beløb i afståelse, medmindre huslejen eller forpagtningsafgiften/vilkår er særligt attraktive. I dette tilfælde betales afståelse i praksis primært for at få adgang til en fordelagtig husleje/forpagtningskontrakt. Jeg har lavet et budget til banken. Er det ikke nok, at jeg bare vedlægger det, så jeg ikke også skal bruge tid på at udfylde formularen med ansøgningen om alkoholbevilling? De løbende omkostninger til driften af restaurationen er relevant viden. Forpagtningsafgiftens eller lejens størrelse afhænger ofte i praksis af betingelserne i den konkrete kontrakt, herunder navnlig omfanget og tilstanden af det forpagtede samt fordelingen af rettigheder og forpligtelser mellem forpagter og bortforpagter. Når man skal se på, om økonomien i virksomheden er realistisk i forhold til de fremkomne oplysninger i vurderingen af, hvilke oplysninger man kan lægge til grund for det kommunale skøn, herunder om ansøgeren reelt skal drive virksomheden på egen regning og risiko, kan man med fordel se på forpagtningsafgiften/lejen. Forpagtnings- og lejeafgiftens størrelsesniveau kan vurderes ud fra brutto omsætningens størrelse. Ved fastsættelse af en procentsats for forpagtning/lejeafgiften, bør den vejledende for restauranter (dog ikke fastfood/ flaskeværtshuse/ bodegaer/diskoteker) være på 6-10 % af omsætningen ekskl. moms. Den kan godt være lidt højere for diskoteker og værtshuse, som alene har servering af drikkevarer. I områder, hvor det er særligt attraktivt at drive virksomhed såsom centre og forlystelsesparker mv., ses det undertiden, at afgiften er forholdsvis høj. Rent geografisk vil en placering i København ofte bevirke en højere afgift end en beliggenhed i provinsen. Ved en virksomhed, der er beliggende i store bygninger og store arealer, kan der opnås stordriftsfordele og dermed en større avance, hvilket trækker i retning af en højere afgift. Hvis den store kapacitet benyttes til at udbyde mange forskellige aktiviteter, vil der ikke nødvendigvis være tale om stordriftsfordele. Hvis maskiner, inventar og andet driftsmateriel indgår som en del af det forpagtede/ lejede, har det stor betydning for afgiftens størrelse. Vedligeholdelsesforpligtelserne kan være fordelt sådan, at forpagteren/lejer har ansvaret for den indvendige vedligeholdelse, mens bortforpagteren/udlejer har ansvaret for den udvendige vedligeholdelse. Der skal også være fokus på krav om fornyelse. Såfremt forpagteren/lejer bærer en del af ansvaret for den udvendige vedligeholdelse eller har mange vedligeholdelses/fornyelsespligter, bør det tale for en mindre afgift. Hvis ansøgeren selv ejer lokalerne, er det renter og afdrag til kreditforeningen, der bør være oplyst, for at man har et fyldestgørende billede af ansøgerens økonomi. Bevillingsmyndigheden bør have et overblik over de midler, ansøgeren har, til at finansiere restauranten og øvrige overtagelsesomkostninger med. I ansøgningsskemaet skal man oplyse om egen likvid kapital. Opgørelse over egen likvid kapital dækker over det beløb, ansøgeren har i kontante midler, og som der skydes ind i virksomheden. Bevillingsmyndigheden kan se på, om ansøgeren har midler selv, eller skal låne hele beløbet. Risikoen for restaurantens drift vil være mindre, jo flere penge ansøgeren selv kommer med, og som derfor ikke skal forrentes i forbindelse med lånet. Herudover skal der anføres de beløb, ansøgeren har fået mulighed for at låne i banken, fordelt på et såkaldt anlægslån og/eller en kassekredit. Et anlægslån er det, der under balancen vil indgå som langfristet gæld, hvilket vil sige, at man forventer at have dette lån mere end 1 år. Kassekreditten vil derimod skulle anføres under kortfristet gæld. Ansøgeren skal ligeledes anføre evt. privatlån, som kan være etableret i forbindelse med overtagelse af virksomheden. Det er således almindeligt, at den tidligere ejer af virksomheden udsteder et pantebrev i forbindelse med handlen for at gøre overtagelsen mulig. I kreditsprog har det private pantebrev ofte prioritet efter banklånet, hvilket betyder, at det er banken, der får sine penge før den private pantebrevsudsteder, hvis restauranten skulle blive nødlidende. Det kan også være gældsbreve. Bevillingsmyndigheden kan være på vagt, hvis ansøgeren anfører et privatlån eller et pantebrev uden rente. Det betyder nemlig, at der er tale om en gave, som der skal betale gaveafgift af. Privatlån e.l. med en markedsrente og afdragsfrihed i en periode er derimod bedre. I den forbindelse kan man også medtage markedsføringstilskud og forfaldne tilgodehavender som en del af finansieringen\nBilag 1-6. Bilag 1. Budget\nBilag 1-6 Bilag 1. Budget Budget for en boligafdeling består af driftsbudget og budgetteret balance. Ved anden form for opstilling skal de samme oplysninger fremgå. Driftsbudget Periode Administrator Afdeling