Aulum Vinding Vind. Valgmenighed. Til generalforsamling i Valgmenigheden? Arrrgh. jeg ved ikke lige den 23. marts 2015" - PDF\nAulum Vinding Vind. Valgmenighed. Til generalforsamling i Valgmenigheden? Arrrgh. jeg ved ikke lige den 23. marts 2015"\nDownload "Aulum Vinding Vind. Valgmenighed. Til generalforsamling i Valgmenigheden? Arrrgh. jeg ved ikke lige den 23. marts 2015""\n1 Aulum Vinding Vind Valgmenighed Til generalforsamling i Valgmenigheden? Arrrgh. jeg ved ikke lige den 23. marts 2015" Øh, der skal jeg vist, der er noget golf på sportskanalen Foto: RR Marts - Juni\n2 Valmenighedens bestyrelse Formand Carsten Bjerrum, Vind Telefon Næstformand Henrik Melvej, Aulum Telefon Kasserer Mariane Andersen, Sørvad Øvrige Medlemmer Eva Højbjerg Madsen, Sørvad Nico Dieckmann, Sørvad Conny Nielsen, Aulum Martin Bonde, Vind Forretningsfører Harald Nielsen, Søndermarken 11, 7490 Aulum Telefon der kontaktes for adresseændringer og forsendelse af kirkeblad. Valgmenighedspræst Ronald Risvig, Holstebrovej 9, 7490 Aulum, telefon Træffes hele døgnet og alle dage, undtaget annoncerede feriedage. Organist: Margit Toftdahl Kirkesangere: Irene Særkjær, Ørn Bergmann, Kristoffer Sass, Åse Leth Kirketjener: Kristian Petersen og Tage Hansen Valgmenighedens husorkester: Peder Fonager, harmonika. Bent Nielsen, violin. Åse Leth, klaver og tværfløjte. Birgitte Leth, klaver og trompet. Hjemmeside: Aulum-Vinding-Vind Valgmenighed er en åben menighed Gudstjenester, koncerter, foredrag mv. er åben for alle interesserede, også ikke medlemmer. Skulle du ønske oplysninger om evt. medlemskab og hvad det indebærer, er du velkommen til at kontakte formanden eller præsten for yderligere oplysninger. Kirkespejl Døde Margrethe Stjernholm Jensen, Vind Gerda Barbara Sidelmann, Tjæreborg Kirkelige handlinger Dåb Aftales med valgmenighedspræsten i god tid. Præsten sørger for fødselsanmeldelsen. Vielse Aftales med valgmenighedspræsten i meget god tid. Parrets dåbsattester og en prøvelsesattest, som udstedes af borgmesterkontoret i den kommune, hvor én af partnerne bor, sendes eller afleveres til valgmenighedspræsten. Begravelse Tidspunkt aftales først med valgmenighedspræsten. Dødsfaldet anmeldes desuden til begravelsesmyndigheden (sognepræsten). Dette kan ske via bedemand eller valgmenighedspræsten. Foto og video Ved dåb kan det foretages efter gudstjenesten. Ved vielse er det ved ind- og udgang. Ved begravelse i god tid før begravelsesgæsterne kommer. 2\n3 Fra bestyrelsen Valgmenighedens bestyrelse Fra venstre Conny Nielsen, Harald Nielsen (forretningsfører), Mariane Andesen, Eva Højberg Madsen, Nico Dieckmann, Carsten Bjerrum, Martin Bonde og Henrik Melvej Brev til medlemmerne af Aulum-Vinding-Vind Valgmenighed Kære Alle Til generalforsamling i Valgmenigheden? Når jeg nu ikke plejer at komme. Og kan det nu også være så svært at drive den lille forening. Jeg mener, når nu præst, organist, kirkesanger og kirketjener er på plads. Så kører det vel bare af sig selv, søndag efter søndag kl Eller hvornår det nu er, der er gudstjeneste nu om dage. Måske skulle vi kun holde generalforsamling hvert 2. eller 3. år, altså rationaliserer og følge trenden. Vi er jo i 2015, der kan vel ikke være så meget at tale om? Det mener vi så i bestyrelsen at der er. Noget, at tale om. På generalforsamlingen afholdes der valg til bestyrelsen, regneskabet forelægges 3 Foto: RR generalforsamlingen til godkendelse og bestyrelsen aflægger beretning for det år der er gået siden seneste generalforsamling. Beretningen kommer omkring, hvad der er sket i vores egen forening, men også lidt om hvad der rører sig inden for kirke og kirkeliv. Ja undskyld, men er det overhovedet liv i kirken? Vi hører da aldrig noget, nå jo der blev valgt ny biskop i Viborg. Hvad er det nu han hedder? Han hedder Henrik Stubkjær. (Han gæster Valgmenigheden den 20. juni 2015). Og jo, der er liv i kirken. Men hvis du læser De Bergske Blade, JP, Børsen eller en af tabloid aviserne, så er der ikke meget liv i kirken. Kirkestof er desværre blevet mest for nørder. Så hvis du vil vide mere om, de kulturkristne, de kirkekristne, præster der er blevet dovne, præster der siger noget de ikke må, skal kirken mene noget om den nye motorvej ved Aulum eller kristendommen, der måske er på vej til at blive udkonkurreret af andre trosretninger. Ja så er der ingen vej uden om Kristelig Dagblad. Det er der debatten foregår. Og det er jo lidt en skam, at en avis med et oplag på eksemplarer på hverdage, har patent på en debat der handler om alle os andre. Om mennesker som dig og mig.(det blev vist lidt nørded) Så vi glæder os til generalforsamlingen, og vi skal nok finde noget at tale om. Med venlig hilsen Bestyrelsen Martin, Nico, Eva, Conni, Mariane, Henrik og Carsten.\n4 Arrangementer udenfor valgmenigheden Grundlovsmøde på Nørre Vosborg fredag den 5. juni kl. 14:00-15:45 Årets taler er kunsthistoriker Alis Helleland. Musikalsk indslag ved Vestervig Kammerkor Fri entré - Kaffe og kage: 60 kr. - købes på dagen ved indgangen før mødet Gæster ved Grundlovsmødet på Nørre Vosborg 2014 Grundtvigs Forum, Skærum Mølle afholder Forårsmøde på Skærum Mølle tirsdag den 10. marts 2015, KL. 19:00 Foredrag ved Provst Kræn kristensen, Hjerting som vil tale om: Husk at være vågen i åbningstiden. Replikanter: Sognepræst Ole Lange, Holmsland og provstiudvalgsform. Anny Kjær, Ejsing. Tilmelding til: Skærum Mølle, eller senest 6. marts. Pris kr Arrangør: Grundtvigs Forum, Skærum Mølle udvalget. Alle er velkommen. Højskolerejse til Sognedal Folkehøjskole i Norge den maj 2015 Se programmet på vores hjemmeside. Hvis du vil høre mere om dette spændende tilbud: kontakte Karen Bjerre Madsen, Holstebro Valgmenighed. Telefon eller eller via Årsmøde i Foreningen af Grundtvigske Valg- og Frimenigheder Søndag den 7. juni 2015 i Rødding Frimenighed TID STED - FORANDRING Program Drop-in Kirkekaffe på Kirkebakken 2 10:30 Gudstjeneste ved Frimenighedspræst Mette Geil 11:45 Frokost på Rødding Højskole 13:30 Generalforsamling under generalforsamlingen er der kreativt værksted for børn. 15:30 Sønderjysk kaffebord 16:15-18:00 Vælg mellem: - Kirkegårdens sten og kirkens levende sten foredrag ved biskop over Ribe Stift Elof Westergaard - Kreativt værksted for voksne, hvor der vælges mellem arbejde med Genbrugsmaterialer eller Tekstilværksted. Ved undervisere fra Rødding Højskole. - Aktiviteter for børn tilpasset alderstrin 18:00 Festmiddag med musikalsk underholdning 20:00 Ramt af ingenting Oplæsning og koncert ved forfatter Ida Jessen og organist Hans Esbjerg. 21:30 Tak for i dag 4\n5 Pris kr. 400 Børn kr. 200 Der er mulighed for overnatning lørdag til søndag. Tilmelding senest den 8. maj til Valgmenighedspræst Ronald Risvig ved telefonisk henvendelse der også oplyser om evt. fælles kørsel og overnatning. Læs mere Grundtvigs fødselsdag den 8. september Igen i år fejres Grundtvigs fødselsdag med Gudstjeneste i Råsted Kirke kl. 17:00 Prædikant er Bertel Haarder, der ligeledes vil holde fødselsdagstalen på Skærum Mølle. Nærmere oplysninger i næste kirkeblad. Rødding Højskole Årsmøde og Højskoledage I forlængelse af årsmødet er der mulighed for at deltage i højskoledag på Rødding Højskole med samme tema TID STED OG FORANDRING den juni Her sættes der med foredrag, sang, musik, film og udflugter fokus på den grundtvigske tradition og dens betydning, rolle og opgave i nutidens samfund. Mød bl.a. Valgmenighedspræsterne Peter Hedegaard, Bennedicte Hammer Præstholm og Morten Kvist. Forfatter Ida Jessen. Biskop Elof Westegaard. Gruppen Zenobia og organist Hans Esbjerg. Kurset koster på dobbeltværelse for enkeltværelse. Læs mere på hvor du også tilmelder dig. Yderlige oplysninger Rødding Højskole telefon eller Ronald Risvig telefon Foto: Privat Højskoleuge Mennesket i grænselandet Et samarbejde mellem De midt-og vestjyske valgmenigheder og Højskolen Østersøen, med Annemarie Morris som kursusleder. Den august 2015 På dette sensommerkursus i grænselandet, vil vi fokusere på begrebet grænser, såvel de nationale, som de politiske og menneskets grænser. Hver dag begynder med morgensamling. Program Søndag den 23. august Ankomst og indkvartering Etik ved livets grænser. Foredrag v/ højskolelærer Annemarie Morris, som har været medlem af Det Etiske Råd. Mandag den 24. august 9.30 Internationale kæmper. Kunstnere med dybe lokale rødder. Om Emil Nolde, Svend Wiig Hansen og Franciska Clausen. Foredrag v/ højskolelærer og kulturformidler Anja Kjølby. 5\n6 15.00 Fra Kongeå til Ejderen - er alt det samme? Foredrag v/ forstander Peter Buhrmann Sangaften. Tirsdag den 25. august 9.30 Denne dysse skal i dag være vidne mellem os to. Om Gilead og den amerikanske forfatter Marilynne Robinson. Foredrag v/ højskolelærer Annemarie Morris Tur til Brødremenighedens Christiansfeld. Annemarie Morris fortæller og viser rundt i byen, som er nyrestaureret og ventes at komme på Unesco s Verdenskultursarvsliste. Kaffen drikker vi på Brødremenighedens Hotel. Tilbage på skolen kl. ca Virkelighedens grænser. Foredrag v/ højskolelærer og fiosof Kaare Meldgaard. Onsdag den 26. august 9.15 Fugletræk - en fantastisk rejse. Foredrag v/ Iver Gram, Tyskland - Europas hjerte. Foredrag v/ Professor Per Øhrgaard Tidlig aftensmad, da vi skal på tur Vi tager på aftentur for at opleve det mageløse naturfænomen Sort Sol. Turen ledes af Iver Gram, Sort Safari. Torsdag den 27. august 9.30 Moderne dansk kirkekunst. Foredrag v/ højskolelærer Annemarie Morris Tur til Sønderborg hvor vi besøger Christianskirken med udsmykning af Arne Haugen Sørensen, Marie Kirke med glasmosaikker af Per Kirkeby og Alsion med værker af Olafur Eliasson. Turen ledes af Annemarie Morris. Tilbage på skolen kl. ca Til og fra... at bo i grænselandet. Foredrag v/ højskolelærer Ulrike Patzke. Fredag den 28. august Sort sol over marsken som er en af vort lands fremmeste fugle og vadehavseksperter. Iver deler sin viden og ikke mindst sin glæde over naturen med os. Foto: Privat 9.30 Vi besøger Sct. Jørgens Kirke som er bygget i 1903 af den danske, grundtvigianske frimenighed, dengang Aabenraa var en del af det prøjsiske Nordslesvig. Sognepræst Jens Kvist fortæller og holder en lille andagt Med fjender i lys vi tale det grænsedragende menneske og den grænseløse nåde. Mod vores vilje digter Gud os egenmægtigt ind i sin kærlighedshistorie sammen med alle de fjender, vi ønsker at udgrænse. Foredrag v/ universitetslektor David Bugge Afslutningsaften med fortælling og sang med Annemarie Morris og Aksel Krogslund Olesen. 6\n7 Lørdag den 29. august 7.15 Morgenmad og derefter afrejse. Pris: kr på dobbeltværelse kr på enkelværelse Inkl. fuld forplejning og alle foredrag, ekskursioner, entre mv. Tilmelding: Sker direkte til Højskolen Østersøen på telefon eller via deres hjemmeside. Find kurset under Korte Kurser Husk også at tilmelde dig til Ronald Risvig, da der arrangeres fælles transport til og fra højskolen. Hvordan det foregår oplyses efter tilmelding. Mail eller telefon Ronald deltager hele ugen sammen med øvrige deltagere. Læs og se mere om Højskolen Østersøen på De midt- og vestjyske valgmenigheder Vil du gerne følge med i, hvad der sker i de øvrige valgmenigheder, som vi har et tættere samarbejde og fællesskab med. Besøg da deres hjemmesider, hvor du kan læse om deres arrangementer mv. Gavekort en gaveide? Måske vil du glæde et menneske med en oplevelsesgave. Det kunne være et gavekort, som modtageren kan bruge, som hel eller delvis betaling til en af valgmenighedens arrangementer. Det kan være Skærtorsdag med dansk-færøsk kulturaften, Med venner i lys vi tale den 21. juni eller noget helt andet? Kontakt Valgmenighedspræsten for nærmere oplysning. Beløbet for gavekoret indsættes på Reg konto: Kommende arrangementer i valgmenigheden Påskens fortællinger i ord musik og billeder Palmesøndag den 29. marts Vi begynder med Gudstjeneste i Aulum Kirke kl. 13:30 Hvor organist Margit Toftdahl og kirkesanger Irene Særkjær medvirker. Ligesom Billedkunster og kirkesanger Frits Johannesen, Fuglefjord synger en færøsk salme og læser sit digt: Russerne kom ind i Auschwitz. Præst er Ronald Risvig Auschwitz\n8 Skærtorsdag Gudstjeneste og Dansk Færøsk Kulturaften Den 2. april med Gudstjeneste i Aulum Kirke kl. 16:30 Det færøske Kingokor medvirker ved Gudstjenesten, hvor de synger flere af deres traditionelle Kingosalmer. Se omtale på side 19. Efterfølgende indbydes alle interesserede til spisning, samvær, sang, musik og færødans. Her fortæller folkene fra Kingokoret om deres sang og tradition og de byder op til kædedans, som det kendes og kan opleves på Færøerne. Valgmenighedens husorkester spiller og fortæller om danske viser og byder op til folkedans. Joakim Skovgaards Fresco-Maleri i Viborg Domkirke Jesu indtog i Jerusalem Efter Gudstjenesten åbner billedkunstner Frits Johannesen sin udstilling Påskens fortællinger og Tegninger fra Auschwitz, hvor han og Ronald fortæller om billederne og deres betydning. Og hvad KZ lejrene og påsken har med hinanden at gøre. Det er i Aulum Fritidscenter. Der servers øl og vand / kaffe / the og sandwich. Dagens slutter senest kl. 16:00 Ingen tilmelding. Man kan deltage i såvel Gudstjenesten som det efterfølgende arrangement eller en af delene. Pris for deltagelse i Dansk-Færøsk Kulturaften kr. 250,00 Inkl. forret og buffet og kaffe / the kage. Drikkevarer for egen regning. Tilmelding så tidligt som muligt og senest mandag den 30. marts til Ronald Risvig eller telefon Der kan læses nærmere om Kingokoret på Pris kr. 50 for alle over 15 år inkl. en øl eller en vand. Kingokoret ved Vesterhavet Foto: Privat 8\n9 Musik og Temagudstjeneste med Willy Egemose og Tina Lynderup Mandag den 4. maj kl. 19:00 i Vind Kirke se omtale her i bladet på side 18 og læs mere på Pinsedag i præstegårdshaven Søndag den 24. maj Efter gudstjenesten kl. 13:30 i Aulum Kirke mødes vi kl. 14:30 16:30 til kaffe/ the - kage / brød Sang, musik, fortælling og samvær. kr. 50 kr. Børn under 15 år gratis. Med venner i lys vi tale - En lidenskabelig lørdag den 20. juni i præstegårdshaven Med besøg af Biskop over Viborg Stift Henrik Stubkjær Biskop Henrik Stubkjær Hvad driver mennesker? Hvad er vor passion, vor lidenskab? Hvis vi har en? Det vil vi forsøge at kaste lys over denne lørdag. Program 12:00 13:30 Er du velkommen med din medbragte frokost samt bestik. Så vi i fællesskab kan begynde dagen med et måltid. 9 Foto: Privat 13:30 14:00 En lidenskabelig opsang Vi synger sange, viser og salmer der alle formidler en lidenskab. Ved Valgmenighedspræst Ronald Risvig og organist Margit Toftdahl. 14:00-15:00 Hvad er drivkraften? Som biskop og før det, som generalsekretær for Folkekirkens Nødhjælp? Og hvad drev de mennesker Henrik Stubkjær mødte i verdens brændpunkter, hvor nøden var ekstrem? Såvel de ukendte han mødte, som Desmond Tutu. 15:00 15:45 kaffe / the og tid til samvær i haven, i teltet eller inden døre. Kaffe og the er på kanden. Medbring selv kage (til deling) og kop. 15:45 17:00 Den første kærlighed og hvad deraf fulgte På trods af en lam højre arm og skulder, blev jeg professionel harmonikaspiller, lektor på det Fynske Musikkonservatorium og turnerede den halve verden rundt som musiker Sådan siger historiefortæller og musiker Carl Erik Lundgaard. Og fortsætter: For med humor og den vilde lyst er alt muligt Musik og fortælling med humor og lidenskab som bindemiddel. Læs mere på 17:30 19:00 Spisning En herlig buffet med grønt, brød og kød. Og tid til samvær og samtale. 19: Argentinsk tango - lidenskab med krop og sjæl Vi får en kort indføring i den argentinske tangos oprindelse og dens betydning i dagens Argentina. Og så skal vi prøve at danse tango. Rikke og Per der har danset i flere år og har\n10 besøgt tangoens hjemland, vil fører os ud i dansen. De har god erfaring, da de sammen driver en tango skole i Viborg. Og så får vi en lidenskabelig fortælling fra Burenos Aries, af Agnethe Rueskov Sand, Svendborg, fortæller og tangodanser. Læs mere på Pris for hele dagen kr. 300,00. Drikkevarer til høker priser Tilmelding senest den 12. juni til Ronald Risvig eller telefon Rikke Kiib og Per Langgaard Møller Søndag den 21. juni Musikalsk Gudstjeneste i forlængelse af lørdagens tema. Her medvirker, foruden valgmenighedens faste betjening, musiker og historiefortæller Carl Erik Lundgaard. Vind Kirke kl. 10:30 Mulighed for overnatning: Kommer I langvejs fra, er der mulighed for overnatning i præstegården, eller i eget telt / campingvogn. Ligesom Ronald hjælper med værelsesansvisning. Foto: Privat KIRKEN SOM KUNSTVÆRK KEND DINE KIRKER Lørdag den 11. juli kl. 09:00 15:00 Du inviteres med på en rundtur til valgmenighedens tre kirker, hvor vi skal høre om kirken som bygningsværk, som ramme om Gudstjenesten og som kunstværk. En fortælling om kirkebygningen, hvor hver detalje har betydning - og som, når vi kender dem, kan være med til at give de kirkelige handlinger større dybde og betydning. Ved hver kirke får vi fortællinger om den enkeltes kirkes historie, fortalt af medlemmer af valgmenigheden. Kunsthistoriker Stephen Mønsted, Vium, fortæller om kirken som kunstværk, og valgmenighedspræst Ronald Risvig prædiker og fortæller. Vi begynder i Aulum Kirke kl. 09:00, drager videre til Vinding Kirke. Herefter serveres der frokost, inden vi tager til Vind, hvor dagen rundes af med en kort Gudstjeneste og efterfølgende eftermiddagskaffe. Transport aftales, når vi kender tilmeldingerne. Pris for dagen kr. 150,00 inkl. frokost. Drikkevarer for egen regning. Børn under 15 år gratis. Tilmelding senest den 6. juli til Ronald Risvig. . eller telefon\n11 Mennesker imellem Klummen Mennesker imellem, er denne gang skrevet af Annemarie Morris, som flere af jer har stiftet bekendtskab med. Senest ved højskoledagene i januar og ved sommerens højskoledag Med venner i lys vi tale. Annemarie Morris samarbejder med flere højskoler, hvor hun afholder kurser. Senest har hun været fastansat højskolelærer på Løgumkloster Højskole. Tidligere virkede hun som højskoleforstander for Rødding Højskole og har været medlem af etisk råd i to perioder. Desuden er Annemarie Morris en meget efterspurgt foredragsholder. Annemarie Morris Mødet med den sorte mand Scenen er henlagt til en mellemstor provinsby med nye moderne boligblokke der støder op til gamle engarealer og en splinterny skole. Årstallet er ca Sensommersolen skinner, det er eftermiddag og den 6-årige Annemarie 11 Foto: Privat er på opdagelse på egen hånd. Hun har netop været henne ved engen for at give hesten og det lille føl rugbrødshumpler og er nu på vej op ad bakken igen bakken, hvor man er ved at etablere et nyt fortov udenfor den nye skole. Hun hopper og danser af sted, nynner en lille sang, holder måske lidt ud i sommerkjolens skørt, fordi den er fin, og fordi man har lært i skolen, at når man hilser på en lærer på gaden, så nejer man, og holder i en snip af kjolen. Da hun er kommet halvvejs op ad bakken, står hun pludselig stille, som ramt af lynet. På den øverste del af bakken, ser hun en sort mand tårne sig op, og nu kommer han ned mod hende! Annemarie, der aldrig har set et sort menneske, og som kun kender til dem, fra fortællingen om Lille Sorte Sambo, og fra fortællinger i søndagsskolen om sultne børn i Afrika, bliver meget bange, for hvor kan man gemme sig her midt på bakken? Foran sig ser hun fortovsfliser, der er stablet og venter på at blive lagt, og det kan vel nok gå at gemme sig der, hvis nu man sidder på hug og gør sig meget lille? Sammenkrøbet, bag fliserne, ser hun den sorte mand komme nærmere, og hun gemmer sit hoved i kjoleskørtet mellem knæene, men kan alligevel ikke lade være med at stikke hovedet frem for at kigge, netop som han står ud for hende. Han sender hende et blændende smil, som hun ikke tør gengælde, men hun rejser sig alligevel op, nejer til hilsen og løber så af sted alt hvad remmer og tøj kan holde, hjem til mor. Hun fortæller ingenting, måske fordi hun et eller andet sted skammer sig over sin egen angst, eller også fordi hun lader sig overvælde af den følelse af sikkerhed og ro der er hvor mor er. Her er alt velkendt, her hersker paradisiske tilstande! Fortsættes side 14\n12 Kommende arrangementer 2015 i Aulum-Vinding-Vind Valgmenighed 23. marts Generalforsamling i Aulum Fritidscenter kl. 19:30 Gudstjeneste i Aulum Kirke kl. 18:30 Se omtale og indkaldelse i bladet her. 29. marts Palmesøndag Fortælle og musikgudstjeneste og efterfølgende fortælling om påskens begivenheder ved Billedkunster og underviser Frits Johansen, Færøerne og Ronald Risvig Aulum Kirke kl. 13:30 og Aulum Fritidscenter kl. 14: april Skærtorsdag Gudstjeneste kl. 16:30 i Aulum Kirke, hvor det færøske Kingokor medvirker. Efterfølgende er der dansk færøsk kulturmøde med spisning, sang, musik, kædedans og fortælling i Aulum Fritidscenter. Se omtale her i bladet. 5. april Påskedag Gudstjeneste Vind Kirke kl. 10:30 1. maj Bededag Konfirmation i Vinding kirke kl. 10:00 4. maj Musik og Temagudstjeneste Frihed i ord sang og musik Vind Kirke kl. 19:00 og efterfølgende et glas vin og lidt mundgodt. Willy Egmose og Tina Lynderup medvirker. Se omtale her i bladet. 19. maj Musik og fortællegudstjeneste for egnens plejehjem. Husorkestret medvirker. Vinding Kirke kl. 10:30 Alle er velkommen. 24. maj Pinsedag Gudstjeneste kl. 13:30 I Aulum og efterfølgende samvær, samtale sang, musik og fortælling og plads til samtale og leg. I præstegårdshaven / teltet. For børn og voksne 26. maj 1. juni Konfirmander er på Færøerne som afslutning på deres konfirmation. 07. juni Årsmøde i Foreningen af Grundtvigske Valg og Frimenigheder. Se omtale her i bladet. Se omtale juni Årsmøde og Højskolekursus. Se omtale 20. juni Med venner i lys vi tale - en lidenskabelig lørdag i præstegårdshaven / teltet med foredrag, sang og musik og dans. Ligger fremover lørdagen før skt. Hans. Bl.a. medvirker Biskop Henrik Stubkjær Se omtale her i bladet. 12\n13 11. juli Kirken som kunstværk - Kend dine kirker Sammen med kunsthistoriker Stephen Mønsted, Vium og valgmenighedspræst Ronald Risvig tager vi på tur rundt til vore tre kirker og hører om kirkerummets udformning, betydning og brug. Ligesom der knyttes lidt egnshistorie til. Vi slutter med en kort Gudstjeneste i Vind Kirke. Se omtale her i bladet. 14. juli Sommerdag i præstegårdshaven / teltet for egnens plejehjems- beboere. Sang, musik og fortælling kl. 14:30 16:30 Alle er velkommen August Højskoleuge Mennesket i grænselandet sammen med midt-og vestjyske valgmenigheder. Se omtale her i bladet 13. september Høstgudstjeneste med efterfølgende sammenkomst. Lagt til rette som fortælle-og musik gudstjeneste. Og vi byder velkommen til de nye konfirmander. 15. september Høstgudstjeneste medmusik og fortælling for egnens plejehjem. Husorkestret medvirker. Aulum Kirke kl. 10:30 Alle er velkommen 22. september Fælles arrangement med Aulum Højskoleforening og Vinding-Vind foredragsforening kl. 19:30 Program følger Oktober Film eksistens og kristendom. Oplæg til film. Kaffe og samtale. Ved Valgmenighedspræst Ronald Risvig. Dato og film oplyses senere 1. november Alle Helgen Gudstjeneste, hvor vi mindes de der er døde i det forgange år. Afholdes som musik gudstjeneste. Tidspunkt og kirke følger. November Film eksistens og kristendom. Oplæg til film. Kaffe og samtale. Ved Valgmenighedspræst Ronald Risvig. Dato og film oplyses senere 1. søndag i advent den 29. november Musik-og fortællegudstjeneste hvor musikere og skuespillere fra Odin Teater medvirker. Efterfølgende er der fælles arrangement. Program følger 24. december Juleaften Gudstjeneste i Aulum og Vind Kirke 25. december Juledag Gudstjeneste i Vinding Kirke 1. januar Nytårsgudstjeneste kl. 13:30 i Vind Kirke med gæstemusikker og efterfølgende champagne og kransekage. 27. september Efterårsmøde for midtog vestjyske valgmenigheder. Gudstjeneste, spisning, foredrag, sang og musik, samtale og samvær. Aulum kirke kl. 10:30 og Aulum Fritidscenter kl. 11:30 16:30 Program følger. 13\n14 Senere samme aften, da aftensmaden er spist, og far er taget af sted til møde, banker det på døren. Annemarie lukker op for mor, der endnu ikke er færdig i køkkenet, og så sker det utænkelige. Udenfor står den sorte mand! Hvad han vil, forstår Annemarie ikke, men da mor kommer til døren sker der noget. Manden bliver inviteret ind, der kommer mad på bordet igen, og Annemarie og lillebror får lov til at sidde med til bords, som tavse vidner til et møde mellem mennesker. Da han går igen efter måltidet, er han iført en fin Harris Tweed frakke af fars, fordi mor har kunnet se at han frøs. Der er et tyrkisk ordsprog der siger, Rådfør dig ikke med nogen, når du vil gøre en god gerning. Dette ordsprog har min mor givetvis ikke kendt til, men min mors liv illustrerede sandheden i det, og gennem sit eksempel lærte hun os, at finde dette mod i os selv. Gyldne ord Ved sengetid, som denne aften var blevet noget senere end sædvanligt, læste mor ikke godnathistorie. Hun talte derimod med Annemarie, som nu havde fortalt om eftermiddagens hændelse, og hun fik hende til at forstå, så hun aldrig glemte det, at Gud har ladet alle folk nedstamme fra ét menneske (Apostlenes Gerninger 17:26), og at moral ikke kender til geografiske eller racemæssige grænser. Med andre ord, du har ikke noget at frygte i mødet med det fremmede udover din egen manglende viden eller indsigt. At det ikke er nogen selvfølge, at disse ting bliver forklaret for os, når behovet opstår, vider mange menneskers livsangst om, og at denne livsangst ofte fører en instinktiv fordømmelse af det fremmede med sig, kan der heller ikke herske tvivl om. Som et eksempel på dette vil jeg fortælle om en oplevelse, som min nu afdøde, engelske svigerfar havde, da han var 6 år i Min svigerfar blev født i det nordligste Wales, og ved slutningen af 1. Verdenskrig afholdtes der i hans landsby en sejrsparade for de hjemvendte soldater i Ved denne sejrsparade deltog en engelsk ortodoks jøde, sandsynligvis fra Manchester, og han blev af folkemængden i nord Wales, som aldrig havde haft en sådan iblandt sig, mødt med tilråbene: Hvem dræbte Jesus? Hvem dræbte Jesus?. Min svigerfar har fortalt mig, hvordan han selv blev bange, ikke for jøden, men for folkemængdens lynchstemning. Senere skulle han i sit liv komme til at opleve alverdens folk, idet han var i aktiv krigstjeneste som oberst og feltpræst i syv år fra , og i denne forbindelse var bl.a. i Palæstina både under og lige efter 2. Verdenskrigs afslutning. Når jeg tænker tilbage på dette første møde med det fremmede, er jeg min afdøde mor dybt taknemmelig. Tænk hvilken afgørende betydning det har for børn om der er voksne mennesker der forklarer dem, at vi ikke må basere vore liv på frygt for det ukendte, men derimod på tillid til medmennesket og Guds kærlighed til alle mennesker. 14\n15 Én verden Hvad vil jeg så med disse to erindringsglimt hvor et ligger 50 år tilbage og det andet 100 år tilbage? Ja, jeg vil bl.a. understrege, at verden ER globaliseret, det ER sket, det er ikke noget der VIL ske, og at dette er sket indenfor en i historiens lys meget kort årrække. Den barndom jeg havde for halvtreds år siden, hvor man vitterligt ikke kendte til mennesker af anden race eller anden etnisk herkomst heller ikke fra TV, for det havde endnu ikke gjort sit indtog i de danske hjem, er ikke et vilkår i Danmark længere, og har ikke været det i mange år. Og den barndom min svigerfar oplevede for ca. 100 år siden i en del af det britiske imperium, var på trods af imperiet heller ikke forberedt på mødet med det anderledes. Når jeg ser på mit eget livsforløb, så blev jeg den første i min familie, der giftede mig med en udlænding, i dette tilfælde en englænder. Det skete i 1970, og det var ganske usædvanligt. Det gav anledning til nogen bekymring, specielt hos min elskede farmor. Mine egne børn har betragtet det fremmede, som muligheder man kan vælge frit imellem. De har mødt mange mennesker med anden etnisk baggrund under deres opvækst her i Danmark, og nu bor og arbejder min ældste søn i Malaysia, gift med en kineser, og mine to børnebørn er således halvt kinesiske. Min mellemste søn bor på Malta, sammen med en skotte og min yngste i Kina. Også han er gift med en kineser. Der er sket en del med verden siden jeg som 6-årig gemte mig bag fliserne, og heldigvis for det! Annemarie Morris Nyt fra præsten Ronald Risvig Ferie Jeg holder ferie og afspadserer fra den april begge dage inkl. Og igen den maj begge dage inkl. I perioden kan valgmenighedspræst Peter Hedegaard, Holstebro kontaktes vedrørende kirkelige handlinger, telefon Kontakt af anden art sker til formand Carsten Bjerrum på telefon Hvis nogen tænker: Det er godt nok en del afspadsering, præsten har? Så er forklaringen, at undertegnede er ansat i en 80 procent stilling. Derfor er der indlagt faste dage cirka hver 4. uge, hvor der afspadseres. Dette kan evt. placeres sammen med ferie. Konfirmation Bededag fredag den 1. maj Andrea, Victor og Christian bliver Bededag konfirmeret i Vinding Kirke. Det er en festdag for de tre unge mennesker og deres familie, som det er for menigheden. Derfor vil det være dejligt om menighedens medlemmer, selvom de ikke er i familie med de tre unge, deltager i dagens Gudstjeneste, for på den måde at gøre dagen mere festlig og netop til en del af fællesskabet. EsterFoto 15\n16 Konfirmationsforberedelsen har strakt sig fra midt i september, hvor de unge mennesker er kommet i præstegården cirka en gang i måneden. Desuden har der været en tur til Viborg Domkirke, og på konfirmandlejr på Rønshoved Højskole, ligesom gudstjenester er blevet fulgt. Salmer og sange er sunget, fadervor bedt og Trosbekendelsen lært, fortællinger fra, især det nye testamente om Jesus liv og gerninger har givet lys ind over nogle af de tanker unge mennesker gør sig. F.eks. Hvad er venskab? Hvor kommer vi fra og hvad sker der når vi dør? Det slutter ikke med konfirmationen for 2. pinsedag den 26. maj rejser vi en uge til Færøerne, hvor vi skal vandre på fjeld, ud og fiske, se kirker og deltage i en færøsk Gudstjeneste og være sammen med unge færinger på deres egen alder. En lille dannelsesrejse, hvor der åbnes en dør mod det nordiske. Vi fortæller om rejsen i kirkebladet til juli. Forrest ses de tre konfirmander Viktor, Andrea og Christian sammen med Peter i Viborg Domkirke ved Valgmenighedens tur i september Foto: RR Præstens værksted Kanal Midtvest FK-TV Folkekirkeligt TV sender året igennem samtaler med præster som optakt til søndagens Gudstjeneste. Det er mediekonsulent Ole Blume der står for udsendelserne, som sendes mandag til torsdag samt lørdag i løbet af ugen op til Gudstjenesten. I uge 14,15,16 og 17 bringes samtaler med valgmenighedspræst Ronald Risvig. Den kommende søndags tekst præsenteres og drøftes. Ligesom der fortælles om valgmenighedens liv og eventuelt vises klip fra valgmenighedens Gudstjenester og arrangementer. Foruden Ronald Risvig deltager også Valgmenighedens formand Carsten Bjerrum i en af udsendelserne, hvor der er fokus på valgmenighedens liv og historie. Hvert program varer cirka 15 minutter og kan som nævnt ses på Kanal Midtvest. 16\n17 Få prædiken som mail eller læs den på hjemmesiden Har du lyst til at få prædiken direkte på mail, for at læse den i ro og fred, med tid til refleksion, så send mig din adresse og du modtager ugens prædiken efter Gudstjenesten. Prædiken kan også læses på hvor den senest afholdt prædiken lægges ud. MEN med en lille omskrivning af Ole Bogart Michelsens ord: Husk prædiken skal høres i kirken. Skriv i bladet Kirkebladet udkommer tre gange om året. 1. marts. 1. juli. 1. november. Alle opfordres og er velkommen til at sende indlæg. Indlæg til næste nummer skal være fremme senest den 1.juni og sendes til Ronald Risvig. Ønsker du fælles transport eller at gøre brug af kirkebil? Ved Gudstjenester og arrangementer, der ikke er i valgmenighedens eget regi og hvor nogle af jer måske ønsker og har brug for transport muligheder, da kan Ronald kontaktes. Han vil så sørge for fælles kørsel eller bestilling af taxa. Kontakt Ronald i god tid og gerne senest en uge før selve arrangementet Telefon Kirkebil kan benyttes til alle Gudstjenester og arrangementer ved dagen forinden at ringe til: Tommys Taxi, Telefon Der betales 10. kr. til chaufføren Tag din nabo med del det glade budskab Med oversigten i kirkebladet over årets gang i valgmenigheden kan der prioriteres og planlægges. Og du kan inviterer din nabo, familie, ven eller veninde med til Valgmenighedens arrangementer og Gudstjenester. Du kan også give dem vor nye folder der formidler, hvad vi står for. I folderen ligger også oversigten over årets arrangementer. Du kan give kirkebladet til en eller flere, som du tror, kan have glæde af og interesse i at læse bladet. Et blad som vi får mange gode og rosende ord om, og som vi synes, vi godt kan være bekendt at dele med andre. Forsidebilledet Til generalforsamling i Valgmenigheden? Arrrgh. jeg ved ikke lige den 23. marts 2015" Øh, der skal jeg vist, der er noget golf på sportskanalen Forsidebilledet er egentligt slet ikke noget billede, men måske et billede på noget? Noget som bestyrelsen i al munterhed - gerne vil henlede vor opmærksomhed på. 17\n18 Musik og Temagudstjeneste Frihed i fortid og nutid Mandag den 4. maj kl. 19:00 i Vind Kirke Med Tina Lynderup, Videbæk og Willy Egemose, Skjern Et makkerpar der står som nogle af de ypperste repræsentanter for den nyere salmesang, ikke mindst hvad angår de mere rytmiske af slagsen. De har et mangeårigt samarbejde bag sig, både hvad angår koncerter og cd-indspilninger med meget alsidige og personlige fortolkninger af salmer, sange og musicals. Der kommer helt sikkert rytme på sangene og salmerne i Vind Kirke mandag den 4. maj, såvel som der vil være sange til ro og eftertænksomhed. I forbindelse med markering af Danmarks befrielsesdag og vigtigheden af at huske, at friheden har sin pris. Tina Lynderup er sangsolist, mezzo-sopran, og har været ansat ved Videbæk Kirke som kirkesanger siden Flere vil have hørt Tinas stemme, hvor hun siden starten af 90 erne hyppigt har medvirket som solosanger ved kirkekoncerter og kirkelige handlinger, samt ved møder i folkekirkelige foreninger m.m. og flere gange optrådt som solosanger i DR-kirken. Tema Gudstjenesten indledes med en salme, tekstlæsning og kort prædiken / refleksion ved Valgmenighedspræst Ronald Risvig. Herefter cirka en time med musik og sang ved Egemose og Lynderup inden vi slutter med bøn og velsignelse. Efter Temagudstjenesten serveres der et glas vin og lidt mundgodt. Så vi i fællesskab kan runde aftenen af. læs mere på På den ene side Frihed forstået som et globalt tema i en verden, hvor der stadig er befolkninger, som lever i undertrykkelse, krig og ufrihed. På den anden side Frihed forstået som et kristent, personligt tema, hvor vi i kirken møder den frihed, som Kristus har købt til os. Ud fra denne spændvidde lægger Tina og Willy deres koncertprogram og vælger sange om frihed fra både fortid og nutid. Willy Egmose er netop gået over tærsklen til pensionist-tilværelsen efter mere end 40 års virke som organist ved Skjern Kirke. Sideløbende har han gjort sig bemærket som jazzpianist og salmekomponist. Han er repræsenteret med flere melodier i bl.a. salmebogen og højskolesangbogen, og han gør til stadighed et stort arbejde for udbredelsen af rytmiske salmer og musik i kirken. Foto: Privat 18 Willy Egemose og Tina Lynderup\n19 Kingokoret fra Færøerne De kunne stjæle vores kirke, men vores tro og vores salmesang kunne de ikke tage fra os. Tjørnuvik Kirke Sådan forklarer sangerne i Kingokoret selv, at de stadig synger Kingos oprindelige salmer, som de har lydt fra dengang, danske præster førte dem til Færøerne sammen med Kingos Salmebog. Præsterne døde eller forsvandt, og der var hverken noder eller orgler i de små bygder, så man sang efter hukommelsen fra fædre til sønner. Til gudstjenester, når man begravede en død, drog ud på det farefulde hav eller til fjelds for at røgte får. I Tjørnuvik forsvandt også kirken, for myndighederne besluttede i 1858, at den skulle bæres i småstykker over fjeldet til nabobygden Saksun. I Tjørnuvik fortsatte man så bare med at synge privat til gudstjenester rundt om i hjemmene. I 1937 fik man en ny kirke, og man fik et orgel, men ingen organist, så man fortsatte med at synge af karsken bælg. Bygden Tjørnuvik er den sidste, hvor man har værnet om denne Foto: RR forunderlige salmetone. Siden 2003 har de med stor succes besøgt Danmark hvert 3. år, og påsken 2015 bliver således deres 5. optræden i danske kirker, hvor de med stor succes har sunget såvel Odense og Viborg domkirker op, som små landsbykirker. I 2013 modtog de diplom fra Sunda kommune for deres engagement i at videreføre Kingosangen som en færøsk tradition og være seriøse ambassadører for dansk-færøsk kulturudveksling. Det er denne forunderlige salmesang, du Skærtorsdag den 2. april 2015 kan høre i Aulum Kirke kl. 16:30 hvor Kingokoret medvirker ved Gudstjenesten, iført deres flotte nationaldraget. Et bevægende musikalsk møde med den seriøse færøske kristendomstradition, sunget på gammelt dansk med færøsk accent. En musikalsk raritet, der stadigt opleves som en levende hyldest til den Kingo, kun få danskere i dag kender. Hellmut Seifert Toftdahl Der kan læses nærmere om Kingokoret på Hellmut Seifert Toftdahl Foto: Privat 19\n20 FORSVAR FOR VANTROEN Arne Ørtved Arne Ørtved, som flere af jer kender bl.a. som tidligere skribent i dette blad og som vor faste afløser præst, har gjort sig nogle tanker om al den opstandelse omkring opstandelsen og troen på samme. Arne skriver: Der findes ingen vej til troen udenom vantroen. Det er den dystre og befriende grundtone i Jesu forkyndelse. I alle lignelser, samtaler, begivenheder går vejen gennem vantroen frem til troen. Det er nok en særlig foruroligelse for dem, der mener at besidde troen og gerne vil have andre mennesker til at få del i den. De vil gerne opdrage, belære, overbevise om en genvej til troen. Den genvej, som de mener at sidde inde med. Det er den samme genvej, de bruger til at fordømme de vantro med. De har en målestok, et katalog, en lovsamling måske med det fine navn en dogmatik, som kan bruges til at skille fårene fra bukkene. Den slags er ukristeligt, fordi der ikke findes anden vej til troen end gennem vantroen. For andre er dette en befrielse. Det er naturligvis for de vantro, og det er sandelig en broget flok: Der er nok nogle mennesker, der slet ikke spekulerer i de baner, så de er totalt ligeglade. Så er der en hel del, der fundet en sandhed i en helt anden tro, der slet ikke har noget Foto: Privat 20 med Kristus at gøre; de har det naturligvis nøjagtigt som dem, der mener at besidde troen på Kristus. De er de sværeste at hjælpe, fordi de mener, at de ikke har hjælp behov. De raske har ikke brug for en læge. Men så er der jo alle dem, som ikke kan finde ud af det, der synes det er for stort og ubegribeligt, der ikke kan få det til at passe med deres daglige erfaringer og det, de har lært i skolen, dem, der befinder sig et sted i deres liv, hvor alt håb synes ude af den ene eller den anden grund. Det er egentlig både umuligt og utiltalende at granske i folks vantro, dels fordi den jo en vigtig og strengt personlig station på vej til troen, hvor utidig indblanding kan forstyrre det hele. Og dels fordi den, der sætter sig udenfor og betragter de vantro ikke længere hører til iblandt dem. Et problem for kirken og præsterne Dette her er naturligvis et problem for kirken og præsterne. Hvis vejen til troen går gennem vantroen, hvad i alverden skal vi så med kirken og præsterne? Er det da ikke netop præsterne, der skal udføre deres menneskekærlige samaritergerning blandt de stakkels ulykkelige vantro og hjælpe dem hen på troens sande vej? Og er det ikke her mange præster svigter så fatalt, fordi de ikke kan stille noget op. De er selv for svage og hjælpeløse; de har med andre ord ikke selv tro nok at dele ud af. Det er godt det samme med den slags præster. De deler vilkår med det meste af menigheden; og just dér kan kirkens og præstens arbejde begynde: I vantroen. Måske helt modsat af, hvad mange forestiller sig, men i nøje overensstemmelse med Jesu forkyndelse. Dette er slet ikke nogen ny opdagelse eller et revolutionerende udsagn: Det er en bestandig tråd i kirkens historie: Når kirken bliver for selvfed og mener at besidde troen, kommer oprøret og opgøret: Vi er alle henvist til at begynde i vantroen.\n21 Ventetid er modningstid Hvad er så kirkens og præsternes rolle i dette forunderlige modsætningsfulde spil? Det er at vente og fordrive ventetiden. Og det er ingen let opgave. Halvdelen af brudejomfruerne faldt af undervejs. Og de var ikke de eneste. Der fortælles om så mange, der prøvede at skyde genvej til Gud. Det er altid en blindvej. Man skal vente. Brudgommen kommer, når tiden er inde, og i mellemtiden skal vi holde modet oppe og håbet varmt. Vi skal hjælpe hinanden med at tro på, at vi ikke venter forgæves. Vi skal fordrive ventetiden med at fortælle om alle de gange, hvor troen kom, ofte stik imod forventningerne, men også ofte i forlængelse af forventningerne. Det er alt sammen serveret på et sølvfad hver søndag. Det er bare at gå til den: At synge, at bede, at døbe, at fejre nadver, at holde sammen. At bekende den tro, vi længes efter. At trøste, opmuntre og holde ud. Det er slet ikke så svært på én gang at være i vantroen og at forvente og bekende den tro, som ligger i kortene, for nu at bruge et helt fremmed udtryk. Det er vel også det, der ligger i råbet: Jeg tror; hjælp min vantro! Men hvad så med den treenige Gud, Himlens og Jordens skaber, og jomfrufødslen og opstandelsen og det evige liv og alle de andre trivielle og livsvigtige spørgsmål? Uha, uha! Tror du på det? Ja eller nej? Det er et forkert spørgsmål at stille. Det bygger på, at man ikke er rigtig hovedet, hvis man er troende. Som om man går rundt med et forunderligt arsenal af mærkelige meninger i sin trosrygsæk. Nej, disse store spørgsmål bliver så selvfølgelige og uomgængelige, når troen for en stund kommer over en. Man får ikke tildelt nogle meninger, men man er i en verden, et univers, hvor alting er på plads og i orden. Det kaldes Guds rige. Det er over det hele, så Jesus kunne pege på det og sige: Se dig omkring, og man så det. Man har ikke mistet forstanden og fornuften, men det har fået en anden og mere underordnet plads i ens tilværelse. Jamen, hvad så med teologien og dogmatikken og alt det, som kloge mennesker har brugt tid og kræfter på siden vor tids begyndelse. Ja, det er det spændende ved det, for selvom de store og afgørende spørgsmål i troen bliver udforsket og diskuteret i det uendelige, så har det ikke noget at gøre i Guds rige. Og just det sætter teologien fri til at vende og dreje tingene, afprøve tanker og forestillinger, debattere frit og åbent uden fare for at træde Gud over tæerne. Men ve de kloge folk, hvis de bilder sig ind, at de med denne hjernegymnastik får kompetence til at disciplinere de vantro. Teologi er i den forstand folkeoplysning; og det kan vi sandelig ikke undvære. Ligesom vi ikke kan undvære al den undervisning i kristendom, der foregår rundt om i sognene. Men husk, at folkeoplysning skal være en fri fugl både for dem, der udfører den og for dem, der skal modtage den. Så tak for alle de tykke bøger, de kloge tanker, den spændende debat, den inspirerende undervisning. Det er alt sammen aldeles uundværligt i ventetiden. Det hjælper os til at forstå, hvad vi venter på og kan styrke håbet. Men lad til gengæld være med at udstille din vantro. Det er at gøre det til pjat og sensation. Vantroen er fortvivlelsens skrig i mørket eller en stille orm, der gnaver i dit hjerte. Det egner sig ikke til debat i offentligheden. Gå ind i dit lønkammer; og lad os så mødes til gudstjeneste på søndag. Måske sker der noget for os og med os. Arne Ørtved, 21\n22 Hvordan og hvorfor bruge præsten? Ronald Risvig Som menighedens præst, kan jeg til en hver tid kontaktes af jer. Det kan være for en samtale, om det I måtte finde væsentligt. Det kan være over en kop kaffe hos jer eller i præstegården. Det kan være ved sygebesøg i hjemmet, eller ved indlæggelse på hospital. Samtalens indhold og måden vi mødes på, bestemmer I. Det kan være en almindelig samtale, ligesom det kan være en hjemmeandagt / Gudstjeneste med eller uden nadver. Ligesom det kan være ved akutte tilfælde, hvor død eller pludselig krise indtræffer. Foto: Privat Ved krise og alvorlig sygdom Kriser kan opstå og vise sig på mange måder. Det kan være livstruende sygdom. En pludselig ulykke med fare for invaliditet og den angst der ofte følger med. Opsigelse fra jobbet eller en partner der forlader, eller tænker på at forlade en. Børn eller børnebørn der har det svært. Alt sammen noget der kan være godt at dele med et menneske, der har tavshedspligt og som har erfaring med og uddannelse i at lytte og være nærværende. Som præst er jeg først og fremmest et menneske, der møder den der søger en samtale, som et medmenneske. Men naturligvis kan livsspørgsmål og eksistentielle temaer tages op i lyset af den kristne tro. I mødet med den der søger en samtale, har jeg ingen færdige løsninger på de spørgsmål der rejses. Opgaven er først og fremmest at være lyttende til stede og støtte den enkelte i den livssituation han eller hun er i. Det forunderlige er nemlig, at når vi tør og magter at være den vi er, og se livet og dets opgaver og udfordringer i øjnene, da er forandringerne allerede ved at ske. Det er det jeg kan og gerne vil støtte den enkelte i. Valgmenighedspræst Ronald Risvig Ved dødsfald og begravelse I forbindelse med dødsfald er de pårørende meget velkommen til at kontakte mig umiddelbart efter dødsfaldet, hvor jeg er til rådighed for samtale af såvel praktisk art som sjælesørgerisk. Ligesom jeg gerne medvirker ved udsyngning af afdøde inden denne køres på kapel. Det vil glæde mig at kunne bistå familie og pårørende også i denne sammenhæng. På denne måde kan der skabes en naturlig sammenhæng med den senere begravelsessamtale og bisættelse / begravelse. 22\n23 Aulum Vinding Vind Valgmenighed Gudstjenester 8. marts Vinding kl.10:30 præst Arne Ørtved Kirkekaffe 15. marts Vind kl. 13:30 præst Ronald Risvig Kirkekaffe 23. marts Aulum kl. 18:30 præst Ronald Risvig I forbindelse med Generalforsamling 29. marts Aulum kl. 13:30 præst Ronald Risvig Palmesøndag som musik og fortællegudstjeneste. Se omtale i bladet her 02. april Aulum kl. 16:30 præst Ronald Risvig Skærtorsdag Kingo Koret medvirker og efterfølgende spisning. Se omtale i bladet her. 03. april Vinding kl. 13:30 præst Ronald Risvig Liturgisk Gudstjeneste 05. april Vind kl. 10:30 præst Ronald Risvig Påskedag Kirkekaffe 12. april Aulum kl. 08:30 præst Peter Hedegaard 19. april Vinding kl. 10:30 præst Ronald Risvig Kirkekaffe 26. april Vind kl. 11:00 præst Ronald Risvig 1. maj Vinding kl. 10:00 præst Ronald Risvig Konfirmation 4. maj Vind kl. 19:00 Musik og Temagudstjeneste præst Ronald Risvig se omtale her i bladet. 10. maj Vinding kl. 08:30 præst Peter Hedegaard 17. maj Vind kl. 09:00 præst Ronald Risvig 24. maj Aulum kl. 13:30 præst Ronald Risvig Pinsedag efterfølgende sammenkomst i præstegården. Se omtale i bladet. 31. maj Vinding kl. 09:00 præst Arne Ørtved 7. juni Rødding Frimenighed kl. 10:30 i forbindelse med årsmøde 14. juni Aulum kl. 10:30 præst Ronald Risvig 21. juni Vind kl. 10:30 præst Ronald Risvig. Musiker Carl Erik Lundgaard medvirker. Se omtale i bladet her. 28. juni Vinding kl. 10:30 præst Arne Ørtved Kirkekaffe 05. juli Aulum kl. 10:30 præst Ronald Risvig 11. juli Vind kl. 14:00 præst Ronald Risvig. Bemærk lørdag I forbindelse med Kirken som kunstværk Kend dine kirker. Se omtale her i bladet. PLEJEHJEMSGUDSTJENESTER 10. marts Sørvad Plejehjem kl. 10: marts Kastaniegården kl. 10:15 Birketoft kl. 14:00 7. april Sørvad Plejehjem kl. 10: april Kastaniegården kl. 10:15 5. maj Birkettoft kl. 14: maj Vinding Kirke kl. 10:30 Musik- og fortællegudstjeneste for Sørvad Plejehjem, Kastaniegården og Birketoft 9. juni Sørvad kl. 10: juni Birketoft kl. 14:00 Plejehjemgudstjenesterne er åben for alle interesserede, såvel pårørende som andre. Ronald Risvig er præst ved alle Gudstjenesterne Kirkebil bestilles dagen før ved Tommys Taxi Telefon er betales 10 kr. til chaufføren 23\n24 Program: Indkaldelse Aulum-Vinding-Vind Valgmenigheds Generalforsamling Mandag den 23. marts Gudstjeneste i Aulum Kirke Generalforsamling i Aulum Fritidscenter. Dagsorden: 1. Valg af stemmetæller Valg af dirigent 2. Beretning fra bestyrelsen 3. Fremlæggelse af regnskab og budget 4. Indkomne forslag 5. Valg af medlemmer til bestyrelsen. På valg er: Carsten Bjerrum (modtager genvalg) Henrik Melvej (modtager ikke genvalg) Conni Nielsen (modtager genvalg) Valg af 2 suppleanter 6. Valg af 1 revisor for to år Mads Fastergaard(ikke på valg) Finn Olesen(på valg) Valg af 1 suppleant 7. Meddelelser fra præsten 8. Eventuelt Forslag, der ønskes behandlet på generalforsamlingen skal være formanden skriftlige i hænde senest 5 dage i forvejen.der drikkes kaffe undervejs. Kirkebilen kører som vanligt Revideret regnskab kan rekvireres hos forretningsføreren på tlf eller pr. mail: P.b.v Carsten Bjerrum Formand 24\nAulum Vinding Vind Valgmenighed Foto: Sofie Andersen Konfirmation Bededag den 1. maj 2015 i Vinding Kirke Christian Burgaard Andersen, Andrea Dieckmann, Victor Melvej og Ronald Risvig Juli - Oktober 2015


Ny teknologi slipper robotterne ud af sikkerhedsburet | Ingeniøren\nNy teknologi slipper robotterne ud af sikkerhedsburet\nMed nye sikkerhedssystemer i industrirobotter slipper virksomhederne for dyr afskærmning. Dermed kan langt flere små og mellemstore virksomheder forbedre produktiviteten med robotter.\n15. nov 2011 kl. 15:23 5\nEn orange ABB-robot sætter hastigheden ned, fordi jeg er kommet den for nær. Kommer jeg endnu tættere på, stopper den helt. Dermed er robotten teknologisk opdateret i forhold til nye EU-regler for sikkerhed.\nDet traditionelle bur rundt om den arbejdende robot er væk og erstattet af en laserscanner og en internt sikkerhedssystem, som gør, at robotten kombinerer informationerne fra laserscanneren med dens egen position. Hvis den arbejder i det område, der ligger væk fra mig, så sætter den hastigheden ned og afventer. Hvis jeg kommer nærmere, stopper den helt.\nDe nye muligheder, det giver, får Claus Risager, der er leder af Center for Robotteknologi på Teknologisk Institut, til at forudsige et massivt gennembrud for anvendelse af robotter i Danmark. Og det er ikke bare i industrien, vi vil se dem:\nEn person har overskredet robottens første sikkerhedszone, og derfor har den sat hastigheden ned. Hvis næste sikkerhedszone overskrides, stopper den helt. Det er laserscanneren i forgrunden, der fodrer robottens sikkerhedssystem med informationer om overskridelsen. (Foto: Bjørn Godske) Illustration: Bjørn Godske\nRobotterne er sluppet fri\n»Robotterne er kommet ud af buret og det giver nogle helt nye muligheder. Ikke bare for de stationære robotter i mindre industrivirksomheder, men også for selvkørende robotter, som ikke længere behøver at følge en kobberledning i gulvet. Nu kan de selv køre rundt mellem mennesker,« siger Claus Risager.\nHan nævner hospitalerne som et andet oplagt område, hvor 30 procent af alle ressourcer bliver brugt på logistik, herunder en enorm mængde flytning af materiel, en opgave, mobile robotter nemt kan overtage.\nBilligere teknologi og nye regler\nÅrsagen til de nye muligheder ligger blandt andet i det nyeste maskindirektiv fra EU, hvor det i langt højere grad er blevet tilladt at indbygge sikkerhedssystemerne i robotternes software end tidligere, hvor sikkerheden skulle være et helt separat system.\nDet har den danske robotproducent Universal Robots for eksempel vist ved at lade deres robotarm registrere det tryk, den bliver påvirket af. Hvis trykket bliver for højt, er der sandsynligvis noget galt, og robotten stopper.\nSamtidig har den teknologiske udvikling inden for sensorer udviklet sig, så for eksempel laserscannere er komme ned i pris. Det giver nogle helt nye muligheder, fortæller Claus Risager:\n»Hvis robotten for eksempel registrerer, at du befinder dig inden for dens sikkerhedszone, kan den tilbyde sig som en ekstra hånd. Dermed er robotten ikke længere bare en stærk arm, der flytter sække fra en palle til en anden, men en 'co-worker', der indgår i arbejdsteamet,« siger Claus Risager.\nRobotter på roadshow\nRobotterne fra ABB og Universal Robots blev vist på DTU, som var første stop for Dansk Robot Netværks roadshow, som løber af stabelen i disse dage.\nMandag var robotterne i Lyngby, tirsdag på Aalborg Universitet, onsdag kan de opleves på Innovationshøjskolen i Esbjerg, og torsdag kan de ses i Odense Congrescenter.\nSmå, billige robotter vinder indpas alle vegne 05. nov 2011\n#1 Christoffer Hansson 15. november 2011 - 18:31\nmessen i Herning\nDet blev da også vist på hi11 messen i Herning for en rum tid siden.\nGanske fint display hvor man også med en farveskala viste om indtrængende personer var så tæt på at robotten stoppede, eller om den kunne køre videre med reduceret fart.\n#2 Jens Madsen 15. november 2011 - 20:18\nEr den primære årsag til indhegningen af robotter ikke at beskytte robotterne? Robotter er skrøbelige, og med et puf, kan de let komme ud af kurs, og lave fejl. Fotoceller og skrøbeligt mekanik kan påvirkes, så robotten bliver upræcis. Eller måske ikke detekterer emner.\n#3 Anders Bundsgaard 16. november 2011 - 10:52\nDen primære årsag er ikke at beskytte robotten. Den viste ABB robot er en IRB 2600 ID, - en robot som kan håndterer en last på op til 15kg.\nRobotten er konstrueret til at have en maksimal rotationshastighed om 1. aksen på 175°/sek. (1.aksen er den akse som går lodret gennem basepladen) Robottens rækkevidde er 1850mm for 1.aksens omdrejningspunkt og til flangen hvor et værktøj på optil de nævnte 15 kg kan monteres. En omsætning af dette betyder således at robotten, hvis den beskriver sin yderste bane, (regnet uden værktøj) vil tilbagelægge en distance på ca. 5.650mm pr. sek. ved maksimal hastighed.\n15kg - der kommer farende med ca. 5 meter/sek er vist skadeligt for de fleste skinneben…. :-)\nDen omtalte robot er desuden udstyret med ”collision detection”, som netop er et system udviklet til at begrænse materiel skade ved påkørsel. Denne teknologi er dog flere år gammel og har intet at gøre med det nye sikkerhedsteknologi, som gør at robotinstallationen kan godkendes jf. gældende regler til at være ”aktiv” selvom der er personer i robottens arbejdsområde.\n#4 Maziar Zamani 16. november 2011 - 12:35\nDet kommer godt nok an på om det er pick&place eller heavy duty robot. Hvad det angår pick&place kan du nemt skubbe til dem, men takket være encoderen skal den nok finde sin kurs, hvad det angår de tunge vil jeg gerne se dig slå dem af kurs, det er nærmere dig der bliver slået ud af kurs end robotten. :-)\n#5 Jens Krabbe 26. november 2011 - 21:43\nNu er de også sluppet fri i trafikken!


Opsætning af stilladser i Danmark & udlandet · Stilladsmontage Vest\nOpsætning af stilladser i Esbjerg, Varde og resten af Danmark\nVil du gerne have opsat dit eget stillads? Hos Stilladsmontage Vest sørger vi for opsætning af stillader i Esbjerg, Varde og resten af Danmark – og du kan i den forbindelse også gøre brug af eget stillads. Vores montører sørger for at hjælpe i forbindelse med hele opsætningen, så den overholder alle krav.\nDet er vigtigt for os, at alt er opsat korrekt, så du og dine ansatte har mulighed for at arbejde under sikre og gode arbejdsforhold. Vi gør derfor meget ud af at rådgive dig under hele forløbet. Vi tilbyder også opsætning af facadestilladser, industristilladser, murerstilladser, rullestilladser og totalinddækninger.\nKontakt os og hør mere om opsætning af stilladser\nHar du spørgsmål, eller vil du gerne modtage et uforpligtende tilbud? Du er meget velkommen til at kontakte os på telefon 60 64 55 93, sende en mail til tks@stilladsmontage-vest.com eller udfylde vores kontaktformular. Vi ser frem til at høre fra dig.


Mode og Myter: Kjolen skal udskæres!\nKjolen skal udskæres!\nJeg skal vist igang med løbetræningen igen, hvis jeg skal iføre mig vinterens mest sexy trend: cut-out kjolen.\nSom det er illustreret af disse dejlige damer kan looket udføres sexet, men elegant. Det er vigtig med en korrekt styling, så looket ikke bliver trashy. Ikke for mange accesories og neutral make-up og hår.\nIsær Ashley Olsens kjole og look er jeg vild med - det klæder hende med lidt sex-appeal.\nHvor inspirerende :) Tak\n30. august 2010 kl. 17.58\nDet var så lidt -og tak fordi du linkede tilbage til Modeogmyter på din blog - det er god stil!\n31. august 2010 kl. 08.13


Osmose eller gammel skade? - eller...? | Gruppe medie Sejlnet.dk\nOsmose eller gammel skade? - eller...?\nSkrevet af Jens Møller Jensen, ons, 25/04/2012 - 23:49\nJeg har lige været en tur rundt om min - næsten - forårsklare båd, en gammel solidt bygget Drabant 22 fra 1973. Og har fået øje på en uregelmæssighed i gelcoaten som jeg er noget i tvivl om hvad er. Der er en "bulet ujævnhed" og lidt der fra noget - en "knop" - der meget vel kan ligne en lille blære. Og fluks tænker jeg "osmose??". På den anden side kan ujævnheden sagtens være en gammel reparation... Jeg har kun haft båden siden vinter sidste år, og i sagens natur har den i sit 39-årige liv vel fået nogle hug - og reparationer - som jeg ikke kender til.\nJeg har kigget rundt på internettet for at se eksempler på og læse om osmose, men det har ikke gjort mig meget klogere på, hvordan det kan se ud, ud over at det kan være meget forskelligt. Og at det på både fra 60-70-erne som min ikke er verdens undergang. Men alligevel...\nJeg har ikke prøvet - endnu - at prikke i den lille knop og checke lugten, vejret er ikke med mig! Har i øvrigt kun fundet det ene sted.\nEr der nogen der kan give et bud ud fra de tre billeder som jeg - forhåbentlig - lige om lidt hitter ud af at få hægtet på ?\nOg hvad er det så lige man gør, hvis det er osmose ?\nSkrevet af Dani Schulze, tor, 26/04/2012 - 00:21\nDu har gjordt dit hjemmearbejde godt : Det kan både være en gammel skade eller begyndende osmose.\nJeg ville prikke hul og behandle det som var det osmose da begyndende osmose ikke lugter så meget.\nSlib ikke dybere end nødvendigt. Måske slipper du at spartle :\nNår det er åbnet så vask det grundigt og lad det tørre. Brug evt. varmeblæser eller pære. Tør derefter med acetone. Nu er du osmosefri hvis det altså er osmose.\nSkrevet af Michael Rønnov (ikke efterprøvet), tor, 26/04/2012 - 05:42\nKik evt under\nDer har vi også talt omkring osmose eller ""Arghhh det ser forkert ud noget""\nSkrevet af Erik Hingebjerg Hansen (ikke efterprøvet), tor, 26/04/2012 - 05:54\nJeg har noget der ligner på min gamle Granada 24, men har det i begge sider, og har sidenhen fundet ud af, at det er der de faste skotter, der en del af støbningen af skroget.\nHåber det er det samme for dit vedkommende.\nSkrevet af Trine Søe, tor, 26/04/2012 - 16:06\nDet er svært at spotte osmose, hvis båden har været på land hele vinteren, da blærerne tørre ud. Håber det bedste for dig.\nSkrevet af Jens Møller Jensen, tor, 26/04/2012 - 20:05\ntak for jeres gode og kvalificerede råd! De har gjort mig tæt på helt rolig - jeg vil nu\n1) checke om det hænger sammen med indvendige skot\n2) prikke et lille hul i den lille "knop", som når jeg har haft snotten nede i det\na) tørres ud,\nb) fyldes med acetone,\nc) tørres ud\nc) fyldes med polyester\ne) lakeres , poleres, vokses\nog så i øvrigt 3) tage det helt roligt til næste år...\nDen lille "knop"... jeg vil prøve at gøre det hele med en kanyle, både acetone og flydende polyester, og se hvordan det går. Hvis det virker som jeg tror er det kun et mikroskopisk sted der skal slibes ned til niveau og lakeres.\nSkrevet af Jens Møller Jensen, tor, 03/05/2012 - 09:34\nTræer vokser sjældent ind i himlen - osmose forhåbentlig ikke heller!\nI forbindelse med klargøring til søsætning i dag(!) har jeg ærgerligt konstateret, at båden har helt anderledes osmoseforekomster end det jeg skrev om i toppen af tråden her; under et ukendt lag gammel bundmaling dukkede der adskillige(!!) tilfælde af osmose op i lidt forskellig størrelse og udseende, men alligevel; mange sprængte småblærer (Ø2-5 mm), og en del lidt større områder, typisk op til 10-15 mm., som er grove og ujævne.\nDet burde jeg selvfølgelig alt sammen straks gøre noget ved; udkradsning, rensning, tørring spartling, gelcoat, polering, primer,bundmaling... men altså, det bliver til efteråret, basta! Alle områder har fået ekstra primocon og to gange bundmaling, og nu skal der sejles!\nBåden har holdt i 40 år, og jeg er helt sikker på at den holder denne sommer med - plus mange flere. Mobilkranen er her kl 13!!\nSkrevet af Trine Søe, søn, 06/05/2012 - 22:15\nEj hvor trist, men så ved du, hvad du skal i gang med til efteråret. Så har du masser af tid til at researche om emnet, så du er klar til at tage fat. Håber du får en god sæson


PressReader - BT: 2015-04-17 - ’’\nBT - 2015-04-17 - NF DER - Mark Safarik, tidligere FBI- agent\nNogle gange hjælper det at bringe en anden form for ekspertise ind udefra. Jeg kommer med min ekspertise indenfor adfærdsanalyse og profilering. Det har man ikke her i Danmark. Det danske politi har ikke profilering\n» Hvis vi med det her kan være med til at skabe nok opmærksomhed og interesse i konceptet om adfærdsanalyse til at skubbe det, så det måske kan blive en integreret del af politiets efterforskningsarbejde, så vil det også være en god ting, « siger han.\nDet er dog ikke fordi, viljen til at lære at profilere ikke er til stede. Det er mere fordi, det danske politi ikke har haft muligheden for det, mener Mark Safarik.\n» Typisk i mordefterforskninger er kriminalbetjentene en form for ’ managere’. De indsamler beviser, interviewer vidner, tester dna og fotograferer. De har sjældent muligheden til at kigge på Programserien får premiere til efteråret på Kanal 5.


Behandling af kokainmisbrug - Få hjælp til at komme videre\nBehandling for kokainmisbrug finder sted på Dansk MisbrugsBehandlings afdelinger i København, Aarhus, Aalborg, Odense og Kolding\nBehandlingen foregår ambulant som dag- eller aftenbehandling, således at det er muligt at passe arbejde og være sammen med familien, mens behandlingen står på.\nNår man behandler for misbrug af kokain, er behandlingens mål fuld afholdenhed fra alle stemningsændrende stoffer. Endvidere arbejdes der på at hjælpe deltagerne til at opnå en bedre livskvalitet, således at livet uden stoffer føles som en gevinst og ikke et tab.\nDa mange stofmisbrugere færdes i miljøer præget af misbrug, er det et mål for behandlingen at støtte deltagerne i at skabe en ny forankring i et stoffrit miljø – blandt andet ved deltagelse i relevante selvhjælpsgrupper.\nMisbrugsbehandling – Behandlingstidspunkter\nDaghold (København & Århus) 9.00 – 13.00 9.00 – 13.00 9.00 – 13.00\nDer er løbende indskrivning, så det er muligt at starte behandling fra dag til dag.\nBehandlingstidpunkterne er ens i København, Aarhus, Aalborg, Odense og Kolding.\nBehandlingen består af en forsamtale, primærbehandling, efterbehandling og familieprogram. Udover behandlingens generelle program udarbejdes en individuel behandlingsplan, således at deltagernes individuelle problemstillinger omkring afvænning af kokain håndteres.\nVed den første samtale afdækkes kokainmisbrugets omfang og karakter. På baggrund heraf udarbejdes et forslag til behandlingens forløb og varighed. Ved denne samtale vurderes det tillige, hvorvidt der er andre problematikker, der kræver opmærksomhed i behandlingsforløbet. Du er velkommen til at invitere ægtefælle, partner eller en ven til denne samtale. I forsamtalen har du endvidere mulighed for at få svar på de spørgsmål, du måtte have til behandlingsforløbet. Denne samtale er altid fortrolig, gratis og anonym.\nPrimærbehandlingen består af 3 møder ugentligt på et af vores centre i København, Aarhus, Aalborg, Odense og Kolding i 10 uger.\n– Foredrag og undervisning.\n– Individuelle samtaler med rådgiver.\n– Individuelle opgaver.\n– Introduktion til møder i relevante selvhjælpsgrupper.\nMisbrug er hele familiens problem, idet det berører alle familiens medlemmer. Følelser som vrede, frustration og fortvivlelse er ofte dominerende hos kokainmisbrugerens familie. I familieprogrammet får de pårørende mulighed for at bearbejde de negative oplevelser af misbruget. Familieprogrammet består af foredrag og gruppediskussioner. Foredragene handler blandt andet om misbrug, typiske reaktioner i familien, og hvordan hele familien deltager i helbredelsesprocessen.\nSåfremt afgiftning/udtrapning i døgnbehandling er nødvendig, henviser vi til relevant døgnbehandling på en af de institutioner som Dansk MisbrugsBehandling samarbejder med. Efter endt døgnophold vil den fortsatte koainmisbrugsbehandling finde sted på Dansk MisbrugsBehandlings centre i Aalborg, Aarhus, København, Odense eller Kolding.\nDer er blandt stofafhængige en overhyppighed af visse psykiatriske diagnoser såsom angst- og depressionslidelser.Der vil i udredningsfasen blive lagt vægt på at afdække eventuelle andre problematikker, der kræver opmærksomhed, og der vil blive lagt en plan herfor.Konstateres psykiatriske diagnoser, vil Dansk MisbrugsBehandling i samarbejde med psykolog og/eller psykiater udarbejde og iværksætte en plan for behandling.\nAl behandling på Dansk MisbrugsBehandling forestås af specialuddannede og certificerede misbrugsbehandlere. Behandlingen på Dansk MisbrugsBehandling sker i overensstemmelse med de Anonyme 12-trinsfællesskabers program. Deltagelse i disse selvhjælpsgrupper er en del af behandlingens program.\nKontakt os på tlf 70 10 03 03 alle dage for en snak som er fortrolig, gratis og uforpligtende eller send en mail.


ScanMed-korridor på dagsordnen hos CMP - Transporttidende\nScanMed-korridor på dagsordnen hos CMP\nInternational delegation i Malmø for at drøfte fremtidens transportsystemer.\n- ScanMed-korridoren, som jeg er så privilegeret over at være koordinator for, byder på mange gode eksempler på områder som effektivitet, samarbejde og bæredygtighed. Det er mit mål at muliggøre udveksling af erfaringer internt i branchen. Ideas Lab i Copenhagen Malmo Port var en fremragende succes: næsten hver eneste havn i ScanMed-korridoren var repræsenteret, og der blev præsenteret nogle særdeles interessante eksempler. Samarbejde er nøglen til Europas fremtidige transportsystem. Af samme årsag var denne udgave af Ideas Lab kun starten på en større øvelse, der vil samle blandt andet togoperatører, virksomheder på logistikområdet og jernbaneterminaler. Det vil helt sikkert anspore til fremkomsten af innovative økosystemer, herunder nye virksomheder og miljøvenlige løsninger, siger Pat Cox, europæisk koordinator for ScanMed-korridoren.\n- Det at være en såkaldt europæisk hovedhavn, som CMP jo er, medfører et stort ansvar og stiller krav til effektiviteten for at være attraktiv. Vi anser samarbejdet med andre havne som indlysende, både nationalt og internationalt, for at kunne understøtte udviklingen af det fremtidige tr ansportsystem. Drøftelserne i går har været på et meget højt niveau og har været særdeles berigende. Jeg er virkelig positiv indstillet over for at fortsætte drøftelserne fremover. Vi er naturligvis særlig stolte over, at Europa-Kommissionen har valgt at placere det første møde her i Malmø, siger Johan Röstin, adm. direktør for Copenhagen Malmö Port AB.