Vigtigste / pc / 5 Gratis Clipboard Managers til Mac\nKopiering og indsætning er den en af de grundlæggende handlinger, vi udfører på vores computere hver dag. Men selvom vores computere har udviklet sig, fungerer denne grundlæggende praksis stadig meget på samme måde som den kom tilbage, da de første computere med udklipsholder kunne komme ud. Hvorfor er det et problem? Nå, hvordan kopiering og indsættelse virker lige nu, er at du kun kan kopiere et stykke tekst til tiden. Hvis du skal kopiere flere links fra en webside og indsætte dem i et andet vindue på din Mac, er du desværre uheldig. Du kan dog takke app-udviklerne, der så dette problem, og oprettet en overflod af apps, der kan bruges til at håndtere flere kopierede links.\nNaturligvis skure vi gennem de mudrede vande på internettet og prøvede alle gratis clipboard manager app under solen. Efter flere timers forskning og meget afprøvning kan vi endelig præsentere 5 gratis clipboard-ledere til Mac:\nJumpcut er en applikation med open source udklipsholdere. Funktionerne, som Jumpcut tilbyder, er nøjagtigt det, man ville forvente af en grundlæggende "få det gjort" implementering af et clipboard manager-app. Jumpcut kan huske op til 100 kopier, hvilket virkelig burde være nok for enhver normal bruger. App'en åbnes som en menulinjeapplikation og kan aktiveres ved hjælp af en brugbar genvejskombination. Som man kan forvente, trykker du på hurtigtastkombinationen et lille vindue op med indholdet af den sidste kopi, du lavede; det kopierede indhold kan rulles igennem ved hjælp af piletasterne og slippe af genvejstasterne, hvis det viste resultat indsættes automatisk i positionen af markøren.\nMenulinjeikonet giver også et hurtigt billede af op til 40 af de seneste kopier af brugeren, hvilket kan være meget praktisk for hurtigt at kopiere et ældre resultat uden at skulle navigere gennem alle de nyere resultater i pop op-vinduet.\nHvis der er en funktion, som jeg ville ønske Jumpcut havde, er det evnen til at kopiere og indsætte billeder. Det er nok det eneste problem, jeg konfronterede med appen.\nClipMenu er et udklipsholder, der tilbyder mange flere funktioner end Jumpcut eller Flycut, og funktionerne er også meget nyttige. Til at begynde med kan ClipMenu huske noget antal ting, som du vil have det til. Denne indstilling kan justeres i indstillingerne for ClipMenu. Det organiserer også automatisk kopierede emner i mapper, for jeg er sikker på, at udviklerne betød at være let "vedligeholdelses" af kopierede indhold, men det ender med at forhindre produktivitet i stedet for at øge det.\nClipMenu understøtter også flere filformater, som Jumpcut og Flycut ikke gør. Ved hjælp af ClipMenu kan du kopiere tekstdata, PDF-filer, RTF-filer og meget mere. Det understøtter også billeder. Da jeg først læste den funktion, blev jeg solgt, og jeg prøvede det, for at være helt skuffet, da jeg fandt ud af, at appen kun understøtter TIFF- og PICT-formater. PICT format! Det understøtter ikke nogen af de standardformater, som normale mennesker bruger, ikke JPEG'er, PNG'er, ikke engang BMP'er. Jeg mener, hvis du skal begynde at understøtte formater, der næsten ikke bruges, hvis overhovedet, hvorfor ikke mindst understøtte BMP-filer?\nUanset hvad der er meget underligt billedformat, er ClipMenu en god app, og jeg vil meget anbefale det til dig, medmindre du vil bruge det til at styre kopierede billeder også.\nClipMenu har også støtte til brugerdefinerede tekstuddrag, som du kan bruge til at udfylde gentagne data, uanset hvor du vil. Du kan oprette brugerdefinerede uddrag i indstillingerne for ClipMenu, og de kan bruges direkte i enhver app, som du vil bruge dem til.\nDa jeg først lancerede Flycut, var jeg forvirret, for det lignede præcis som Jumpcut . Brugergrænsefladen, præferencepanelet (næsten) og endda pop-up-vinduet ser ud som det samme som Jumpcut's. Flycut kommer dog med sine egne forbedringer over Jumpcut's tilbud. Mens det også kun kan holde op til 100 kopier og kun kan vise op til 40 af de seneste kopier af brugeren, tilføjer det yderligere funktioner til appen.\nFlycut har mulighed for automatisk at fjerne dobbelt kopier. Dette er yderst nyttigt, da det sikrer, at du ikke ender med flere kopier af de samme data, især hvis du kopierer mange ting på én gang, for at indsætte det senere.\nFlycut har også mulighed for at justere højden af popup-vinduet, der åbnes, når du bruger kommandoen genvejstast til at gennemgå alt indhold, du har kopieret. Rullefunktionen forbliver den samme, og du kan rulle gennem alle de kopier, du har lavet ved hjælp af piletasterne på tastaturet. Hvis du slipper for genvejstasterne, produceres det samme resultat som i Jumpcut, ved automatisk at indsætte det viste resultat i positionen på din cursor.\nDesværre understøtter Flycut heller ikke kopiering af billeder. Men for alle andre formål er Flycut en fantastisk klippebord manager.\nFunktionssætene til disse apps er begyndt at blive mere ens, men jeg har ikke inkluderet nogen apps, der ikke gav mindst en anden funktion end resten af apps. CopyClip er ikke anderledes. Mens det tilbyder funktioner som evnen til at huske et næsten uendeligt antal kopierede data, har den også den unikke evne, der giver brugerne mulighed for at indstille undtagelser på basis af en app . Det betyder, at appen ikke kan huske kopierede data fra apps, der er blevet sortlistet. Denne funktion er yderst nyttig, hvis du bruger adgangskodeadministratorer og har tendens til ofte at kopiere og indsætte dine adgangskoder. noget, jeg aldrig vil anbefale nogen at gøre, især på en Mac, som har en perfekt velegnet og alsidig nøgleadgangsprogram, der gør jobbet for dig.\n1Clipboard er en app, der straks fik min opmærksomhed. Ikke på grund af nogle rigtig gode funktioner (det har nogle), men fordi det ser meget bedre ud end nogen af de andre udklipsholdere, jeg prøvede. Sikker på, de fik jobbet færdigt, og de har de funktioner, som en person måtte have brug for i et udklipsholder. Jeg har imidlertid gentagne gange understreget vigtigheden af god UI / UX til alle, der ville høre.\nNu er 1Clipboard ikke langt fra en "god UI / UX" standard, men det er simpelthen meget bedre end de andre apps på denne liste. Det kan også prale af nogle gode funktioner. Appen bruger Google Drev til at synkronisere brugerens udklipsholder på tværs af enheder. Når jeg siger på tværs af enheder, mener jeg ikke det som Apples kontinuitet og overdragelse virker (kun med Apple-enheder), jeg mener, at 1Clipboard synkroniserer dit indhold af clipboard mellem Windows og Mac-computere, forudsat at det er installeret på begge systemer, naturligvis.\nAppen har kun en stor fejl, ganske vist i et ret vigtigt aspekt af dets funktionalitet. Fremgangsmåden til at indsætte et kopieret emne fra 1Clipboard er simpelthen for meget af besværet i forhold til andre apps og den måde, de arbejder på. Mens apps som Jumpcut og Flycut automatisk indsætter indholdet, der vises i pop op-vinduet, beslutter 1Clipboard at irritere brugeren lidt og kræver, at brugeren enten klikker på eller trykker på den tilsvarende taletast for et emne fra 1Clipboard-manager, og tryk derefter på " Kommando + V " for at indsætte indholdet.\nAdministrer flere kopierede varer med lethed på Mac\nNu hvor du ved om alle disse apps, der kan hjælpe dig med at administrere indholdet af dit udklipsholder, kan du nemt administrere alle de data, du skal kopiere på din Mac. Ikke mere skifte mellem flere vinduer, ved konstant at kopiere nye data og derefter indsætte den. Du kan simpelthen kopiere alle de elementer, du har brug for, og indsætte dem en efter en, uanset hvor du vil uden at skulle skifte mellem vinduer hele tiden.\nSom altid, lad os vide om din erfaring med at kopiere flere elementer frem og tilbage mellem forskellige apps og de metoder, du plejede at forsøge at forenkle dine problemer. Vi vil gerne høre om flere anbefalinger til udklipsholdere, som du synes vi burde vide om. Del dine synspunkter med os i kommentarfeltet nedenfor.


Bakkehusets Have – endnu et nyt skønt åndehul på Frederiksberg – Anna's Plads\nDer er mange skønne grønne steder på Frederiksberg, hvor man kan nyde natur og blomsterpragt. Men sådanne steder kan man vel egentlig ikke få for mange af i byen. Bakkehusets åbning af den nye have og orangeri i søndags blev derfor også taget vel imod. Jeg kom ca. et kvarter før åbningen, og der var allerede mange mennesker. Vejret viste sig fra sin bedste side med bragende sol og en længe ventet lune i luften. Måske trak udsigten til gratis kage til de første 100 besøgene også. I hvert fald var kagekøen meget lang, og det var derfor let at komme til at stå først i havekøen, når havelågen blev låst op. Der var jeg!\nRundt om det gamle hus er der anlagt en fin have med stier og pavilloner. På det her tidspunkt er det de gule, hvide og lysegrønne farver, der dominerer med masser af primula, løjtnantshjerter, narcisser, botaniske tulipaner og andre forårsløg.\nMeget fint, smagfuldt og nyanlagt af en landskabsarkitekt med sans for beplantning, der passer til det historiske hus. Der er sat mange stauder og små buske, så jeg glæder mig til at besøge haven senere på sæsonen, og om et par år igen.\nDe smukke hvide pavilloner er på to af husets sider. De har stået her længe, men har fået en opfrisker. Til gengæld er det store grønne orangeri nyt. Det har en skøn farve, der matcher de omkringliggende bygninger og kobbertage flot.\nOrangeriet er en cafe, og der er siddepladser både inde og ude. Der er også en stor græsplæne, hvor man kan slå sig ned. På denne dag var der godt fyldt op, men vi var så heldige at kunne sidde og nye teen ved et af bordene.\nHaven er offentlig og åben året rundt, og cafeen har åbent i sommerhalvåret fra påske til oktober. I løbet af foråret og sommeren er der en del spændende arrangementer med havevandringer og rundvisninger.\n“Kom til omvisning i Bakkehusets nye have og særudstilling ”Kamma Rahbeks romantiske have”. Du kan blandt andet høre om den oprindelige haves udseende og noget om de planter og grønsager, Kamma Rahbek dyrkede i begyndelsen af 1800-tallet. Hvordan genskaber man en have i nutiden, når der ikke længere er fysiske spor efter den oprindelige have, og hvordan tager den moderne Kamma Rahbek-have sig ud? Entré: 50 kr.”. Sådan lyder morgendagens arragement, men senere kan man også komme på havevandring med bl.a. Signe Wenneberg og Master Fatman. Se hele programmet på hjemmesiden.\nDet er blevet en rigtig fin have, som er et besøg værd, og så kan man også slå et smut indenom museet og få lidt historie med.


Advarselssymbolerne for onlinevanskeligheder og hvordan man undgår det | Canada Goose Jakke Tilbud,Canada Goose Butik Strøget Online\nAdvarselssymbolerne for onlinevanskeligheder og hvordan man undgår det\nTallet kan virke grumt for web-baseret handel. Kriminalitetscenter for internetkriminalitet. Hvis du ser hårdt ud på dette nummer, kan du blive forbløffet, og en god smule bange, af implikationen. Du kan spørge, ‘Er det virkelig sikkert at købe og sælge på en online-side?’\nSimpelthen, svaret er: ja. Internettet er et utroligt stærkt værktøj til erhvervslivet, så du kan videregive det over bare på grund af et par skurke og conmen, hvis de ser ud som om de bag hvert pop up-vindue og bannerannonce. Sandheden er, at du kan skabe mulighed og tjene flere penge online, end du kan tabe i bedrageri.\nEndnu bedre, du kan tabe absolut ingenting, hvis du kender advarselssymbolerne for bedrageri og tricks for at undgå fare under dine webbaserede forretningsforbindelser.\nUanset om du ønsker at købe eller sælge varer online, er det første, der bedst bekæmper bedrageri, forebyggelse. Der er visse advarselsskilte at passe på, som skal afbryde et kor af alarmer og blinkende røde lys i dit hoved. Don gøre forretning med denne person! For købere kan disse potentielle advarselsskilte være, når en sælger:\nbeder dig om at betale gennem sporbare veje, som Western Union eller MoneyGram, eller en tredjepart eller via en oversøisk adresse. Du bør spørge dig selv, sælgeren, han eller hun vandt, accepterer betalingsmuligheder, som er sporbare og bekvemme for dig.\nstiller et billede på hans auktion eller klassificeret annonce, der tydeligvis kommer fra en ekstern kilde. Nogle gange kan disse billeder ikke engang matche typen af emne, endsige mærket, som annoncen indeholder.\nsælger et typisk dyrt element til nedsat pris, hvilket er en god indikator for, at det kan være forfalsket.\nnægter at levere sporingsnumre, når du køber en vare. Sporingsnumre er en anden måde at spore en gyldig transaktion på.\ntilbyder kun undskyldninger, i stedet for at hjælpe, når din købte vare ikke ankommer lige uden for døren.\nHvis du er sælger, bør du være forsigtig med tegn på en mistænkelig køber, f.eks. Når en køber:\nbeder om at betale kun noget af gebyret og tilbyde at betale resten engang i fremtiden. Dette er den gamle undskyldning fra Popeye-ven Wimpy, som altid kunne blive hørt at sige: ‘Jeg betaler gerne dig tirsdag til en hamburger i dag.’ Wimpy betalte aldrig tirsdag.\nsender dig en kasserer check for flere penge end den aftalte pris ‘ved en fejltagelse.’ I denne fidus beder køberen dig om at tilbagebetale ham forskellen ved personlig check, bankoverførsel eller postanvisning, så finder du ud af, at kassekontrollen slette. Tro det eller ej, denne ordning fungerer, fordi cashier checks kan indløses, før de hopper.\nsender dig en kasserer check for den rigtige mængde penge, men derefter kræver en refusion, der anmoder om, at du tilbagebetaler med dine egne penge. Se ovenstående skema for hvordan dette trick virker.\nDisse advarselsskilte er naturligvis kun for en håndfuld af svig og svindel derude. Conmen er gode til, hvad de gør, og prøver at adskille dig fra dine penge. Derfor er det bedst altid at følge disse gyldne regler for online handel, når de køber eller sælger på en internetauktion eller et klassificeret websted.\nHold din sunde fornuft. Uanset hvor god en aftale virker, eller hvor meget kunder siger, at de vil betale, skal du altid huske det gamle ordsprog: ‘Hvis det lyder for godt til at være sandt.’\nGør din virksomhed lokalt. Prøv at købe og sælge fra dine naboer så meget som muligt. Det sikrere, mere bekvemt og bedre for din lokale økonomi. Hvad mere sparer du besværet med at håndtere udenlandske leverandører og købere. Selvom de kan være legitime, kan det være kompliceret at håndtere dem på grund af forskellige retssystemer og skikke, hvilket kan gøre konflikter vanskelige.\nSeal deal med plastik. Betaler for varer med kreditkort, og giver dine kunder mulighed for at opkræve køb, er en god forretningsbeslutning. lov, alle plastik køb er beskyttet mod bedrageri og tilladt at blive omstridt i tilfælde af problemer.\nMød på mellemmanden. Intermediærtjenester er virtuelle mellem mænd, der beskytter både købere og sælgere fra cyberskyttere. Tjenesteydelser som Escrow fungerer som en holderpen for både betalings- og salgsposter, indtil både køber og sælger er tilfredse. Først da vil Escrow afslutte en transaktion.\nKøb med PayPal. Som Escrow og kreditkort gør PayPal vagter mod svindel for både købere og sælgere. Det er en sikker og pålidelig måde at overføre penge over internettet. Ikke underligt, at PayPal er den mest populære online pengeoverførselstjeneste.\nSom du kan se, er oddsene faktisk til din fordel, når det kommer til at drive forretning på online-klassificerede eller auktionssites. Internettets ressource er alt for værdifuldt end at blive taget væk af et par skurke og conmen. Det kommer simpelthen ned til at være smart, fornuftig og opmærksom, når du køber eller sælger på nettet. Så igen, hvad det hele handler om, om du laver det i et indkøbscenter eller på superhighway.


Menighedsrådet - valgt pt. www.oestrup-skeby-gerskov-kirker.dk.................\nVi har fortalt om Østrup Kirke Præstegård på sidste side. Nu fortæller vi om Menighedsrådet – valgt pt.\nValg – arbejde – Udvikling\nØstrup-Skeby menighedsråd startede 1. søndag i Advent den 29. november 2020, og det sidder 4 år frem.\nMenighedrådsmøderne er altid offentlige, og de finder sted i Østrup Præstegård.\nMedlemmer af det nye menighedsråd for Østrup sogn og Skeby sogn er:\nBirgit Vous, Østrup (formand).\nKaj Hovhave, Skovgyden (næstformand).\nEsther B. Sørensen, Klintebjerg.\nSheryl Nielsen, Otterup.\nSteen Risum, Østrup (kontaktperson).\nKari Lyngsø Hansen, Østrup (kasserer).\nYvonne Durup, Skovgyden.\nLene Larsen, Søndersø.\nOlle Kofoed Fisker, Odense.\nBirgit Vous og menighedsrådet\nOm Birgit Vous…\nJeg mødes med Birgit på en dejlig solbeskinnet sommerdag for at tale om hendes efterhånden mangeårige engagement i Østrup-Skeby menighedsråd.\nBirgit er lokal. Hun kommer fra Østrup. Har dog boet i København fra 1985 til 2001, men så kom hun tilbage til Østrup og til den egn, hvor hun har en stor del af sin familie og mange af sine venner.\nKun tre år efter at hun var vendt tilbage blev hun valgt ind i Østrup menighedsråd, og derefter gik der kun yderligere tre år før hun blev formand for menighedsrådet.\nHvad kan du bedst li´?\nJeg starter med at spørge Birgit, hvad hun bedst kan lide ved at være med i menighedsrådet, og hun svarer straks, at det er ”det hele”. Jeg holder rigtig meget af at være med i menighedsrådet, fortæller hun.\nDer er dels sammenholdet, som vi har. Vi har altid en god og en munter stemning, og der er aldrig sure miner, når der skal bestilles noget. Folk siger straks ”ja”, når jeg spørger, om de kan påtage sig en opgave.\nDet er også en stor glæde, at vi har let ved at få nye folk til at gå ind i menighedsrådet. Det er altid let at samle de ti personer, vi har brug for til menighedsrådet, og vi oplever, at flere af suppleanterne har så stor interesse for arbejdet i menighedsrådet, at de kommer til menighedsrådsmøderne.\nDer er mange ting, man skal være opmærksom på, når man er i menighedsrådet. Vi er for eksempel ansvarlige for økonomien, og den kan godt være svær at overskue, for vi har gang i mange ting ad gangen. Her tænker jeg på, at vi løbende har istandsættelsesarbejder på kirkerne og præstegården samtidig med, at vi afholder mange arrangementer.\nI mit arbejde som formand har jeg for eksempel et nært samarbejde med Gorm Skousen, Klintebjerg, der er kirkeværge. En kirkeværge er den person, der skal have overblikket over kirkens bygninger. Og man må sige, at Gorm har et virkeligt godt overblik over hvad der skal gøres for at holde vores bygninger i en god stand. Han er fantastisk til det job.\nAnsvaret for kirkens bygninger kan føre en ud i store og meget tidskrævende projekter. For seks år siden opdagede vi for eksempel, at der var råd i træværket under taget i Østrup kirkes tårn. Det kastede os ud i et stort arbejde. Der var en lang periode, hvor Gorm og jeg brugte meget tid sammen med arkitekter og gik til byggemøder hver 14. dag.\nNår man har med gamle kirker at gøre, lærer man også rigtig meget, for bygningerne er omfattet af mange bestemmelser, der kræver godt håndværk og gode materialer.\nEn gang om året holder vi kirkesyn. Da går menighedsrådet rundt sammen med en håndværker for at se, hvilke skader, der er på kirkerne, og hvad der mangler at blive lavet. Sommetider er der gået borebiller i kirkernes træværk, og det kræver, at vi iværksætter en behandling imod borebiller. Vi har også brugt en del tid på at se, hvordan vi bedst sparer på energiforbruget i kirkerne.\nJeg har også påtaget mig, at arrangere den årlige udflugt for Skovløkkeområdets beboere. I år (den 31. maj) er vi cirka 50 mennesker, der kører i bus til Christiansfeld. Byen er kommet på Unescos liste over verdenskulturarv, og vi har bestilt en rundvisning i byen. Vi slutter udflugten af med at spise sammen i restauranten ved Beldringe lufthavn.\nJeg oplever stor glæde ved at være med til det, der foregår i kirken. Jeg er for eksempel rigtig glad for at være med på ”Rejseholdet”, som hjælper til ved gudstjenesterne. Der er 20 frivillige på Rejseholdet, og vi er inddelt i 5 grupper med 4 personer i hver. Dvs. at hver gruppe hjælper til cirka hver 5. søndag. Vores opgave er at hilse på folk, der kommer i kirken, så vi på den måde er med til at give folk en god oplevelse ved at komme der. Nogle af os læser tekster op under gudstjenesten, og så er vi med til at vælge de salmer, vi synger. Det sker ved et møde, vi har med præsten i ugens løb.\nInden for de sidste 2 år har jeg også deltaget i konfirmandundervisningen. Det giver alt i alt lidt mere overskud til undervisningen, at vi er to voksne til at møde konfirmanderne. Det er nogen rigtig dejlige unger, vi ser, og det er for eksempel rigtig dejligt at møde dem på gaden efter skoletid. Man får altid sådan en frisk og en glad hilsen.\nUdviklingen gennem 17 år\nTil sidst i interviewet spørger jeg Birgit om de forandringer, hun må have oplevet i de 17 år, hun har været med i menighedsrådet. Her svarer hun, at administrationen – som så mange andre steder i samfundet – er blevet tungere. Men det er alligevel sjovt, siger Birgit. Jeg kan godt li´ det, og hvor lærer man dog meget!!\nEfternavnet Vous går tilbage til Birgits rødder på Langeland, hvor man en gang var vidne til at det franske skib, ”Vous”, strandede. Vous betyder ”De” på fransk og Birgits familie overtog navnet som deres efternavn.\nBirgit er vokset op på Strandager (øst for Lumby og beliggende i Østrup sogn).\nDa hun var 14 år, flyttede hun med sin familie til Østrup, og hun kom til at gå i skole i Otterup.\nUddannet i et forsikringsselskab og derefter bankuddannet.\nEr af mange kendt fra den tid, hvor hun arbejdede i Bikuben i Otterup.\nBoede i København fra 1985 til 2001, hvor hun vendte tilbage til Østrup.\nBor Strøbyvej 67 i Østrup\nHar to sønner, Ricky og Thomas.\nHendes søn Thomas er hendes genbo og Birgits mor er hendes nabo.\nBirgits hund hedder Samson.\nFrivillig i Østrup forsamlingshus.\nSufflør og rekvisitør hos Østrup dilettanterne.\nHar været medlem af Østrup menighedsråd siden 2004 og formand siden 2007 (i det der nu hedder Østrup-Skeby menighedsråd)\nBirgit er gode venner med Frede, der kommer fra Svendborg.\nDu kan finde mere om Menighedsrådets arbejde, ved at læse undersider til Møder.\nPå næste side kan du læse om Keld præst fylder 60 i Kirkerne.


Semiotik - Wikipedia's Semiotik as translated by GramTrans\nWikipedia's Semiotik as translated by GramTrans\nNedenstående er den originale artikel Semiotik fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2014-11-04 06:04:00. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nSemiotik( fra græsk σημειωτικός, semeiotikos "tegnfortolker", der igen kommer fra σήμα, sema "tegn") er læren om tegn. Tegnprocesser findes i alle levende organismer og er grundlag for menneskelig tankevirksomhed og videnstilegnelse såvel som sociale fænomener som kultur og kommunikation. Semiotik kan bruges til at analysere tegnbrug og betydning i sprog, billeder, handlinger, ritualer, myter og alle andre tegnsystemer.\nSiden antikken har tegnsystemer været et vigtigt emne inden for filosofien. Stoikerne, sofisterne og de post-sokratiske filosoffer studerede alle de måder, hvorpå tegn repræsenterer og viderebringer betydning. I oplysningstiden blev tegnsystemer og mening studeret af filosoffer som John Locke, Gottfried Wilhelm Leibniz og Immanuel Kant. Moderne semiotik har to hovedkilder: den amerikanske filosof og matematiker Charles Sanders Peirce og den schweitziske lingvist Ferdinand de Saussure. Peirce var interesseret i at forstå den filosofiske baggrund for videnskab, og hans teori ser semiotik som fundamentet for al menneskelig tanke og videnstilegnelse. Peirce's semiotik kan kaldes pragmatisk, fordi den beskriver hvordan betydning er en funktion af specifikke relationer imellem tegn, fortolkning og kontekts. De Saussures teori, som han kaldte "semiologi" i stedet for semiotik, fokuserede mere på sproglige tegnsystemer og de måder, hvorpå sprogtegn får deres betydning igennem deres relationer til andre tegn i et sprogsystem. Fordi hans betydningslære fokuserer på betydning som et resultat af systematiske strukturer i et tegnsystem kaldes denne tilgang strukturalisme. Saussures semiotik er især blevet brugt inden for lingvistikken, hvorimod Peirce's tilgang er blevet mest brugt af dem, som studerer ikke sproglige tegn.\n1 Centrale spørgsmål og begreber\n2 Semiotiske teorier\n2.1 de Saussures semiologi\n2.2 Peirce's semiotik\n2.3 Morris' Semiotik\n2.4 Hjelmslevs glossematik\n3 Vigtige semiotikere\n1 Den moderne semiotik\n2 Semiotikkens begreb\nCentrale spørgsmål og begreber\nDe central teoretiske spørgsmål i semiotik er hvordan tegn virker, hvordan de kan lagre og viderebringe information, og hvordan betydning skabes og forstås. Det centrale problem er, hvordan tegn kan bruges til at udveksle kommunikation mellem subjekter, som ikke har nogen ikke-semiotisk måde at vide om der er overenstemmelse mellem deres respektive fortolkninger af et bestemt tegn. Og at forstå forskelle og ligheder mellem sproglige og ikke sproglige tegnprocesser, og mellem menneskellige og ikke menneskelig brug af tegn.\nSemiotikkens centrale begreber er ud over tegnet begreber som betydning, fortolkning, kontekst, kode, information, kommunikation, medie og system.\nde Saussures semiologi\nSom lingvist fokuserede de Saussure på sproglige tegn, og hans analyse metode byggede på den indsigt, at betydning er en konsekvens af forskel. Hans tegnsystem er derfor dyadisk og bygger på binære modsætninger mellem tegn og deres bestanddele. For Saussure var tegnet todelt: en betegner (signifiant) og det betegnede (signifié) og relationen imellem de to dele er arbitrær – et resultat af en social konvention. Han skelner desuden imellem langue, "sprog" som et abstrakt betydningssystem og parôle "sprog" som et bestemt betydningssystem, der bruges til at udveksle ideer mellem mennesker. For ham var det vigtige at forstå sprogets abstrakte struktur snarere end de måder, hvorpå sproget udmønter sig i konkret kommunikation. I sproget som struktur skabes mening igennem to typer relationer – syntagmatiske og paradigmatiske relationer. To tegn som står i syntagmatisk relation til hinanden kan ikke stå på den samme plads i et syntagme (en meningsfuld streng af tegn f.eks en sætning) deres betydning opstår i modsætningsforholdet imellem de mulige pladser de kan udfylde i en sekvens. I et sprog er forskellen imellem udsagnsord og navne ord syntagmatisk, ligesom forskellen imellem vokaler og konsonanter i de fleste sprog. To tegn som står i paradigmatisk relation til hinanden udfylder derimod den samme syntagmatiske funktion, men deres betydning opstår i det indbyrdes forhold. I et sprog er forskellene imellem to forskellige navneord der kan tage den samme plads i sætningsstrukturen paradigmatisk, lige som forholdet mellem to forskellige vokaler eller konsonanter.\nC.W. Morris studerede psykologi hos George Herbert Mead og blev påvirket af behaviorismen og logisk positivisme. Hans tegnsystem er blevet vigtigt inden for lingvistikken, fordi det lagde en grundlæggende opdeling af opgaverne mellem de strukturelle (semantik og syntaks) og de kontekst følsomme (pragmatik) dele af betydningsdannelse i sproget. Fordi Morris' semiotik opdeler mening i semantiske, syntaktiske og pragmatisk niveauer, kan den sammenlignes både med saussureansk strukturalistiske og periceanske pragmatiske tilgange til tegnanalyse. De fleste moderne semiotikere afviser dog denne opdeling som kunstig og misvisende, og anser ofte Morris' tilgang for at være for positivistisk/objektivistisk, da den bygger på den antagelse, at tegns primære funktion er at referere til objekter i verdenen.\nKarl Bühler (1879-1863)\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Semiotik fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-07-06 16:07:56. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nSemiotik (af græsk semeion : tegn) er en fællesbetegnelse for teorier om og studiet af tegn . Semiotikken regnes tilhøre lingvistikken og studerer hvordan betydninger opfattes, og mening dannes, i kommunikative situationer, dels i tal- og skriftsprogets tegn, dels hvordan de forekommer i andre formidlende ressourcer som gester, billeder , fysiske ting og biologiske processer. Tilpasningsområdet er dermed bredt og kan omfatte kulturtræk, lysreguleringer , sygdomssymptomer , cellers kommunikation, etc. Disciplinen kaldes sommetider også semiologi .\nDen moderne semiotik\nDen moderne semiotik er en selvstændig disciplin som hovedsagelig bygger dels på Charles Sanders Peirces studier af tegnkategorier, og hvordan de forekommer i menneskets bevidsthed ved oplevelser af omverdenen, dels på Ferdinand de Saussures studier af sprogtegnenes indbyrdes relationer og "sociale liv". At studier er nødvendige af tegn som vores bevidsthed benytter sig af forstods allerede af John Locke som i slutningen af 1600-tallet udtrykte behovet for en "doctrine of signs". Tidligere i historien fandtes tegn-teorier koblet til teologi og medicin (tegn på gudeeksistens resp tegn på sygdom). 1900-tallet mest kendte tilskudsgivere inden for området er bl.a. Charles W. Morris, Claude Lévi-Strauss , Julia Kristeva , Juri Lotman , Roland Barthes , Algiras Julien Greimas, og Umberto Eco .\nSaussure påpegede at tegnet har to sider, og han adskilte i den betydelige tekst Cours de Linguistique Générale , 1916, (skrev ned forelæsninger), mellem "signifiant og signifié", som sommetider har forenklet oversættes til svensk som "tegnets udtryk og indhold". Vigtigt for Saussure var at det råder et arbitrært forhold, det vil sige en principiel udskiftelighed, mellem udtryk og indhold. Der betyder at vaner og konventioner kan give udtryk nyt indhold. Charles Peirce på sin side udviklede, omtrent på samme tidspunkt, en semiotik hvor han deler tegn ind i tre forskellige kategorier, afhængig af hvilken slags logisk forbindelse som findes mellem tegnene og der som tegnet står for.\nIkoner (fx visuelle indtryk, foto, kort, diagrammer ...). Den logiske forbindelse baseres på genkending, dvs. princippet at et udtryk tilbagegiver et indhold ved at udtrykket ligner indholdet. Jeg genkender dig; Aha, en kat; Hvilket fint billede på en lysning; Det ligner et køleskab; Stablens længde viser hvor mange køleskabe som solgtes i dag sammenlignet med i går, etc.\nIndeks (fx spor i sneen, skygger, visere hos analoge klokker, etc.) Den logiske forbindelse bestemmes af at det råder en fysisk nærhed eller et årsag-virkning-forhold mellem udtryk og indhold. Ingen røg uden ild; Svedninger tyder på feber; Feber tyder på sygdom; Klokken viser at pausen snart er slut; Vandpyt viser at det regnede for et øjeblik siden; etc.\nSymboler (fx det verbale sprog, trafiklysets farver, musikkens noter, nogen gester, logoer, grafiske mærker, etc.). Den logiske forbindelse mellem udtryk og indhold baseres her på aftaler, konventioner og kulturelle vaner. Denne tekst er enkel at forstå; Her kan man ikke køre hurtigere end 40 km / h efter skiltet; Denne taske ser mere moderne ud end denne; Denne ring af guld er mere værd end en sølvring.\nPeirce beskriver også Tegn (Signs) som en "triade" (triplet) med tre samarbejdende komponenter, som er nødvendige fordi vi skal forstå dem som tegn.\nMidlet ("Representamen", dvs. selve formidlingen, vehikeln, eller det som bærer tegnet)\nTolkningsmekanismen ("Interpretant", dvs. (den kognitive) tolkningen og dens trin)\nBetydningen ("Object", dvs. det indhold som tegnet vil formidle, eller referere til)\nPeirce grundsyn er tredelt hvor han indføjer tolkningsmekanismen som en del af tegnet, mens Saussure ser på selve relationen mellem det som formidler og det som formidles, og underforstår dermed tolkningsprocessen eller fortolkeren som uddelingen [ kilde mangler ] . Dette har historisk set været kilde til en vis ideologisk deling inden for den semiotiske forskningsdisciplin, men også stimuleret til fordybelse.\nInden for semiotik findes et antal andre klassiske grundbegreber, hvoraf nogen er følgende:\nDenotation og konnotation : En denotation er en direkte eller leksikalsk betydning, mens en konnotation er en indirekte, associativ, betydning. Inden for billedsemiotik, og reklameanalyse (oprindelser: Roland Barthes) anvendes dette par for at skelne mellem fx billedets forskellige dele (denotationer) og dens yderligere tolkningshorisont (konnotationer).\nMetafor og metonymi : (termer med oprindelser inden for retorik) Metaforen får sin betydning i en sammenhæng ved at den overfor en ny figur som kan associeres med det som erstattes. Metonymin får sin betydning ved at den ligger tæt på eller er del af det som erstattes.\nKode: en semiotisk regel som styrer betydningen af andre semiotiske elementer (inden for fx informationss- og kultur-orienteret semiotik, oprindelser Jurij Lotman).\nAct, Actor, Actant som har bidraget til et syn på semiotik som strækker sig hinsides areal og indhold, for også at se dokumenter, aktioner og påvirkning, ikke mindst social påvirkning, som semiotiske funktioner (oprindelser: Algiras Julien Greimas).\nSemiotisk aktivitet er en fællesbetegnelse for forskellige teorier inden for og studiet af tegn [1 ] . En semiotisk aktivitet bygger på udtryk som kan tage sin form i blandt andet billede, tekst samt visuelle udtryk og formålet er at kommunikere via disse tegnsystemer [2 ] .\nInden for for eksempel matematikken kan regnelsen ses som en semiotisk aktivitet. Når for eksempel børn lærer sig at forbinde et vist tegn til et nummer og så lærer sig regne med disse tegn skabes en mening og et semiotisk indhold. En semiotisk aktivitet kan indeholde en mangfoldighed af tegnsystemet som udgør en multimodal kommunikation [3 ] . Et andet eksempel kan være symboler i et kortspil . Her får et vist kort med et vist tegn en vis betydning. En semiotisk aktivitet kan således være kortspil.\nSemiotik i Sverige\nI Sverige har en semiotisk institution, og udretning som sommetider internationalt kaldes Lund School of Semiotics, opbygget ved Lunds universitet af Göran Sonesson siden slutningen af 1980'erne. Sonesson, som er generalsekretær i IAVS (det Internationale samfund for visuel semiotik) samt 2004-2009 vice-generalsekretærer i IASS (det internationale samfund for semiotiske studier), blev den förste svenske professor i emnet i 2000. Han er en internationalt etableret teoretikere, med tilskud inden for generel semiotik, billedsemiotik, kognitivt baseret semiotik, samt på senere tidsevolutions-semiotik [ kilde mangler ] . Den förste i Sverige at oversætte og introducere international (russisk og fransk) semiotik var Kurt Aspelin i begyndelsen af 1970'erne. Inden for billed-pædagogik udgik Gert Z Nordström fra semiotiske begreber i Sverige med begyndelsen i 1970'erne. Richard Hirsch tændte for 1980'erne talesprog til gester og følelses-udtryk ved hjælp af semiotisk teori. En designsemiotik, med særligt fokus på hvordan ting og produkter formidler deres betydninger, blev udviklet i 1980- og 1990'erne af Rune Monö .\nDe senere år er især den kognitive semiotik blevet udviklet i Sverige, med indslag fra kognitiv lingvistik, fenomenologi og udviklingslære.\n^ "semiotik - Uppslagsverk - NE" (på sv). www.ne.se. http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/semiotik. Läst 16 mars 2017.\n^ "Bildteori - Semiotik | Medieproduktion | Linnéuniversitetet" (på sv). edu.ikd.hik.se. Arkiverad från originalet den 6 december 2016. https://web.archive.org/web/20161206033613/http://edu.ikd.hik.se/studiemtrl/bilder/bildteori/semiotik.html. Läst 16 mars 2017.\n^ name" Design" >Elm Fristorp, Annika & Lindstrand, Fredrik (2012). Design for læring i førskolen. Stockholm: Norstedts\nBilledbetydninger: indledning til billedsemiotikken som videnskab [1 ]\n^ Sonesson, Göran (1992). Bildbetydelser: inledning till bildsemiotiken som vetenskap\nOversættelsesdato: 2017-07-06 16:07:56


Christina Nielsen efter forberedelse til 24-timersløb på Daytona: En god start på rejsen - Boxengasse\nNæsteTilmeldingen til Classic Race Aarhus er åben!\nPressemeddelelser\td. 7. januar 2020 Foto: CHRISTINA NIELSEN RACING\nChristina Nielsen skød i weekenden 2020-sæsonen i gang med den officielle IMSA-test på Daytona International Speedway. Danskeren stiller den 25.-26. januar op til det berømte amerikanske 24-timersløb sammen med Lamborghini-teamet Grasser Racing.\nKøbenhavn, 7. januar 2019 – Nyt år, nyt team for den dobbelte IMSA-mester Christina Nielsen, som har teamet op med det østrigske Lamborghini-team Grasser Racing og vil forsøge at generobre det amerikanske mesterskab sammen med sin britiske makker, Katherine Legge. Danskeren er tilfreds efter årets første test, som løb af stablen på Daytona International Speedway den forgangne weekend.


Sådan kan dæmonen med 852 hk synes i Danmark | Bilmagasinet.dk\nTunet Dodge Challenger Hellcat – klar til den lukkede afdeling\nDodge Challenger SRT 6,2 Demon\n10. juni 2017 af Steen Bachmann\nAmerikanerne kører deres eget våbenkapløb mod de 1.000 hestekræfter.\nIndtil videre fører Dodge. Det stod klart, da de tidligere på året annoncerede en begrænset serie af coupéen Challenger SRT med 6,2-liters V8-motor med kompressor.\nStandardudgaven, der er kendt for sin dybe bas, yder 485 hk. Den kom i 2015 i en drabelig udgave med navnet Hellcat, der var god for 707 hk.\nSe rockbandet Mötley Crüe ankomme til en privatkoncert i Dallas fire, driftende Dodge Challengers SRT Hellcats\nDæmon med 852 hk\nMen nu følger Demon med op til 852 hk.\nMed spær på bagakslen og brug af launch control skal den være god for 0-50 km/t på 1,0 sek. og 0-100 km/t på 2,4 sek. En quartermile-tid på 9,65 sek. er nok til at imponere i dragrace-miljøet.\nMotoren yder som udgangspunkt 800 hk med oktan 98 i tanken, men hælder du oktan 100 på, garanterer Dodge for en ydelse på 852 hk lige før det røde felt på omdrejningstælleren ved 6.500 o/min.\nTopfarten er et stykke over 320 km/t, hvis du tør holde på.\nDemon har særligt én hoveddisciplin, som den er bygget, og det er racerløb i en lige linje – også kaldet dragrace. Derfor er her “Drag Radials” i størrelsen 315/40R18 for og bag. Du kan købe en Demon-donkraft, så du hurtigt kan skifte hjul til slicks på drag-strippen.\nMen hvordan ser det ud med at få en Demon på danske plader? Det er ikke umuligt, viser Bil Magasinets undersøgelse.\nFiat/Chrysler-koncernen indstillede salget af Dodge i Europa i 2011, så der er ingen hjælp at hente herfra hvad angår en officielt importeret Dodge. Der ydes ingen form for fabriksgaranti eller service, hvis du stiller hos en Fiat-forhandler med en ny Dodge.\nDet kan godt lade sig gøre at købe en ny bil hos en amerikansk Dodge-forhandler og få den fragtet til en europæisk havn som for eksempel Rotterdam.\nDet er ikke muligt at få Demon med manuelt gear. Dodge oplyser, at en sådan ikke vil være hurtig nok. I stedet fås udelukkende en 8-trins automatgearkasse til baghjulstrækkeren, der har en gearing sat op til acceleration og hurtigt at komme ud ad starthullerne med en slutudveksling på 3.09:1. Gearkassen har også et indbygget launch control-system, som Dodge kalder TransBrake.\nDer skal produceres 3000 Demons til USA og 300 til Canada med levering fra efteråret. Der er derfor endnu ingen, der har fundet vej til Europa - men det har den 707 hk stærke Hellcat.\nDen fås som ny i Tyskland fra omkring 100.000 euro u/afgifter (750.000 kr.). For at få danske plader på skal bilen gennem et syn, hvor det tjekkes, om den overholder de gældende støjkrav. Og det gør Hellcat ikke.\nEn standard Challenger SRT kan synes i Danmark, men ifølge Trafikstyrelsen vil den samme udstødning støje mere, når der skal mere luft igennem den. Man skal derfor finde en anden løsning på problemet end at montere en udstødning fra en standard Challenger SRT.\nMotoren i Demon er en kompressorladet 6,2-liters V8 med 852 hk. Det er 135 hk mere end i Hellcat. Det eneste, de to bilers motorer har til fælles, er topstykkerne. Kompressor, krumtap, stempler, plejlstænger og knastaksler er nye i Demon.\nDet er der imidlertid en autoforhandler i Randers, der har fundet. Før finanskrisen var der et lille og stabilt marked herhjemme for parallelimporterede amerikanerbiler, men det er svundet ind. En af dem, der stadig hænger i, er eCAR.\n"Der er synet to Hellcats i Jylland, og den ene holder her udenfor butikken med danske plader på," siger indehaver Allan Simonsen fra eCAR.\nDodge Challenger Demon kører en quartermile (402 meter) på 9,65 sek. med en udgangshastighed på 225 km/t. Som udgangspunkt er modellen ikke tilladt på NHRA-godkendte Drag Strips i Nordamerika. Årsagen er, at den mangler påkrævet sikkerhedsudstyr for en dragracer, og desuden skal føreren have en særlig licens.\nMed gadedæk og en anden udstødning vil det ligeledes være muligt at få synet en Demon i Danmark.\nSkal du bruge mere end ét sæde?\nMen det er lidt anderledes at handle ny bil hos Dodge i USA end at købe en ny mikrobil i Danmark.\nPrisen for en Demon på gaden i USA hos en Dodge-forhandler er $84.995 (565.000 kr.). Du får dog $1.700 retur (11.200 kr.), fordi du slipper for at betale 'gas guzzler tax' - en strafafgift for biler, der kører mindre end 10 km/l i snit (Dodge oplyser ikke forbruget på Demon).\nSom standard er her førersæde, men hverken måtter, læder, radio eller højttalere. Alt er fjernet for at spare vægt.\nPassagersæde foran som ekstraudstyr koster $1 (5,5 kr.), og det er samme pris for hhv. bagsæde og måtter.\nHer er så mange muligheder for at indstille motor, momentkurve, oktantal, køling både før, under og efter dragrace-løb affjedring, dæk og meget mere, at Dodge anbefaler et kursus i at bruge bilen. Det følger med i prisen.\nKøbere af en Demon får derfor et endagskursus hos Bob Bondurant School of High-performance Driving i Chandler, Arizona, med i prisen. Alt i ekstraudstyr og tilbehør indgraveres med bilens serienummer og ejerens navn eller initialer.