Elløbehjul: Døgnflue eller big business? | Nyheder | DR\nFørste prognose fra det tyske valg: Socialdemokraterne står til at få flest stemmer\nEr du stadig i tvivl om 'Hej' eller 'Kære'? Derfor er det svært at starte en høflig mail\nKronprins Frederik indvier ambitiøst, dansk undervandsprojekt - og du kan være med\nLIVE-TV: Kæmpekøer ved valgstederne i Berlin\nFlere unge med flydende køn søger på efterskole: 'Det, jeg har imellem benene, betyder ikke noget for, hvad jeg har oppe i hovedet'\nSanger i opråb foran kronprinsparret: Hvad skal der til for at kunne kalde sig dansk?\nVar hadet af alt og alle ved premieren, og så forsvandt den sporløst i årtier. I dag bliver ikonisk tysk film hyldet som et mesterværk\nI Finland brygger de lækker kaffe - som aldrig har været i nærheden af en kaffebønne\n50 år med Christiania: Unikke optagelser viser, hvordan fristaden så ud helt i starten\nDe fleste har efterhånden en holdning til de elektriske løbehjul - enten hader du dem, eller også elsker du dem.\nI januar 2019 blev det nemlig lovligt at køre på elløbehjul på offentlig vej i Danmark, og nu har de motoriserede køretøjer indtaget flere større danske byer.\nUdlejningsvirksomhederne startede med at sætte løbehjulene ud i København, men også Aarhus, Vejle og Odense er nu ramt af den nye dille.\nUdbyderne slår sig op på at levere miljørigtig transport, men undersøgelser har vist, at både knallerten, elcyklen og endda bussen (opgjort pr. passager) udleder mindre CO2 på tilsvarende tilbagelagte strækninger.\nDet er derudover kun en tredjedel af brugerne, der tager elløbehjulet i stedet for at køre i bil eller taxi. To tredjedele tager altså elløbehjulene i stedet for en mere klimavenlig transportform.\nBliv klogere på, hvad der er op og ned i forhold til den nye transportdille i videoen ovenfor, hvor vi følger 25-årige Jacques Iversen, der tjener penge på at indsamle løbehjulene og lade dem op.\nKilder: Region Hovedstaden, North Carolina State University, The Verge, Berlingske, Politiken, Breakit.se\nIfølge den første prognose fra ZDF står socialdemokraterne og Olaf Scholz til at få flest stemmer ved det tyske valg. (Foto: Sascha Schuermann / POOL © Ritzau Scanpix)\nIfølge prognosen har 26 procent af de tyske vælgere stemt på Tysklands socialdemokrater, SPD, mens hovedudfordreren – de konservative kristendemokrater hos CDU/CSU - står til 24 procent af stemmerne. Miljøpartiet De Grønne står til at få 14,5 procent af stemmerne, mens det liberale parti, FDP, ifølge prognosen har fået 12 procent af stemmerne.\nDer er dog tale om et øjebliksbillede, og resultatet kan ændre sig, når stemmerne bliver talt op. Brevstemmer indgår eksempelvis ikke i den første prognose, og omkring halvdelen af tyskerne har brevstemt ved dette valg.\nMen holder prognosen, kan det betyde, at socialdemokraterne har kurs mod det magtfulde regeringskontor i Kansleramt i Berlin – et kontor, som kristendemokraterne og Angela Merkel har siddet tungt på i de seneste 16 år.\nDet bliver dog ikke nogen nem opgave for den socialdemokratiske spidskandidat, Olaf Scholz, at danne en ny tysk regering, og forhandlingerne med de potentielle regeringspartnere plejer ofte at være komplekse og langstrakte.\nEfter det seneste forbundsdagsvalg for fire år siden tog det hele 171 dage, før den nye regeringskoalition var på plads, og undervejs var uenighederne mellem partierne så store, at der både var sammenbrud og overhængende fare for et nyvalg.\nOg tilbage i 1976 endte socialdemokraterne med at løbe med kanslerposten, selvom de havde fået væsentligt færre stemmer end kristendemokraterne. Årsagen var, at de sammen med det liberale FDP-parti kunne danne et knebent flertal.\nMen nu ser det ud til, at det bliver Olaf Scholz, der i dag er landets finansminister og vicekansler, som skal se, om han kan danne en ny regering og dermed blive Tysklands næste bundeskansler. Og Tyskland har tradition for flertalsregeringer som den nuværende, der består af kristendemokraterne og socialdemokraterne.\nAngela Merkel har haft magten i de 16 år, hvor digitaliseringen på verdensplan for alvor har taget fart. Hun blev kansler i 2005 – samme år som den første iPhone blev lanceret.\nDer kan være stor forskel på, hvordan din mormor, mor eller veninde starter en mail. Det handler i høj grad om generationer. (Foto: Tim Gouw © Unsplash)\nDu kender det måske. Du skal skrive en mail til din nye udlejer eller studiesekretær, som du aldrig har mødt.\nDu ved præcis, hvad der skal stå i mailen - alligevel er det svært at få den startet.\nFor spørgsmålet er, om I er på “Hej” eller “Kære”, når I ikke har mødt hinanden.\nEt “Hej” kan muligvis virke for uformelt, mens “Kære” måske bliver for intimt og gammeldags. Det er jo ikke et brev.\nHvis du har oplevet at være i tvivl, er du ikke alene.\nForleden skrev journalist og radiovært på DR P3 Julie Hornbek Toft på Twitter, at hun er usikker på, hvordan hun bør indlede arbejdsmails til fremmede.\nMen det er heller ikke ligetil, fortæller Eva Skafte Jensen, der er seniorforsker ved Dansk Sprognævn.\n- Jeg har absolut en opfattelse af, at folk er meget i tvivl om, hvordan de skal indlede deres mails. Vi har gennem årene fået rigtig mange henvendelser af den slags, siger hun.\nDerfor besluttede Sprognævnet for nogle år siden at undersøge indlednings- og afslutningshilsner sammen med forskere fra Aarhus Universitet og Syddansk Universitet.\nNår du sidder og overvejer, hvordan du skal indlede din mail, kan det være en god ide at kigge på, hvem der bliver skrevet til.\n- Når vi taler om indledningshilsner, kan vi se, at der særligt er to måder at gøre det på. Man kan skrive “Hej”, og man kan skrive “Kære”. Det er et af de steder, hvor der er størst forvirring, siger Eva Skafte Jensen.\nBegge ord kan nemlig blive opfattet helt forskelligt, alt efter hvem der læser det.\n- Der er nogen, der opfatter “Kære” som det neutrale, og dét man kan bruge i alle sammenhænge, fortæller Eva Skafte Jensen.\n- Så er der andre, der synes, at det er noget, man skriver til én, som man har kær. Det gør det lidt vanskeligt, for man kan ikke på forhånd vide, om man skriver til en af dem, der ser det som en neutral henvendelsesform, eller om man skriver til én, som lægger noget mere i det, siger hun.\nMen der er en tommelfingerregel.\nSprognævnets undersøgelse viste, at det særligt er de cirka 40-65 årige, der anvender “Kære”.\nDerfor kan man også ofte skrive “Kære” til dem, men man skal være varsom med både de yngre og ældre generationer.\nHer er der mange, der opfatter det som et meget intimt ord.\nDe fleste unge mennesker anvender i stedet “Hej”, når de skriver mails, fordi de synes, at det er det mest neutrale og høflige.\nPersoner, der er over 65 år, foretrækker ofte en helt tredje mulighed. Særligt når de bliver kontaktet af offentlige myndigheder.\nDansk Sprognævn mener, at man har fået undervisning i, hvordan man opstiller breve, hvis man har gået i skole i 1940’erne og 1950’erne.\nVi skal ikke være for hurtige til at blive forskrækkede over, hvordan folk henvender sig.\n- “Kære” brugte man kun til private relationer. Hvis man skrev på vegne af offentlige myndigheder, skrev man måske ingenting, eller også skrev man: “Til rette vedkommende”. Der kunne man springe alt det med “Kære” eller “Hej” over, siger Eva Skafte Jensen.\nDe yngre generationer kan derfor heller ikke være sikre på, at et “Hej” bliver læst som en høflig henvendelse.\n- Det hænger sammen med hele den kamp, der var med tiltaleformerne “De” og “du” i 1970’erne. Der er nogen, der synes, at “Hej” simpelthen er for “flippet”, forklarer Eva Skafte Jensen.\nResultaterne overraskede forskerne bag undersøgelsen, som alle hører til den mellemste generation, der især anvender “Kære”.\n- Det er åbenbart noget, som særligt vores generation har tilegnet sig, og vi ved faktisk ikke præcis, hvorfor det er blevet sådan, siger Eva Skafte Jensen.\nForskning viser, at folk gør sig meget umage med at ramme rigtigt, når vi starter og slutter vores mails. (Foto: Markus Winkler © Unsplash)\nEva Skafte Jensen fortæller, at hun ofte har oplevet at få henvendelser fra folk, der søger retningslinjer for, om man bør skrive “Hej” eller “Kære”.\nDesværre viste Sprognævnets undersøgelse, at det er vanskeligt at give sådanne anbefalinger.\n- Det er selvfølgelig lidt nedslående. Men på den anden side kan man sige, at hvis alle bliver klar over, at det ikke er så ligetil, gør det måske ikke helt så meget, om man gør det ene eller det andet, siger hun.\nUndersøgelsen viste desuden, at folk lægger mange tanker i måden, de starter og slutter deres e-mails.\n- Vi skal ikke være for hurtige til at blive forskrækkede over, hvordan folk henvender sig. Hvis man nu bare tænker: “De har sikkert ment det godt”, tror jeg, man kommer langt, siger Eva Skafte Jensen.\nDer er altså ikke nogle gyldne regler eller retningslinjer, men hun har et godt råd:\n- Egentlig synes jeg, at en god anbefaling er: Tag det ikke så tungt.\nDet ligner nærmest en scene fra en James Bond-film.\nFire mænd i våddragter sidder i en gummibåd med påhængsmotor et sted i Øresund.\nTre af dem er kunstnere. Til sammen udgør de kunstnergruppen Superflex.\nDen fjerde er forhenværende frømand. De fleste kender ham bedst som kronprins Frederik.\nDe har en hård transportkasse med ombord. På indersiden er den beklædt med skumgummi, som skal beskytte dens dyrebare indhold.\nHavde det været en James Bond-film, ville kassen nok have indeholdt en maskinpistol eller en bombedetonator.\nMen denne kasse indeholder noget langt mere fredfyldt: en undervandsskulptur designet til fisk.\nSkulpturen er det første spadestik i en stor plan, som skal gøre den danske havbund mere frodig.\nFaktisk er det tanken, at der på sigt skal bygges et "Atlantis for fisk".\nProjektet hedder 'Super Rev', og formålet er at genetablere 55 kvadratkilometer rev, som vi danskere gennem tiden har taget fra havbunden.\n- Det her projekt handler meget om at prøve at føle en samhørighed med fiskene, siger Rasmus Nielsen. Han udgør en tredjedel af kunstnergruppen Superflex, som står bag projektet - og som lørdag aften modtog Kronprinsparrets Kulturpris og 500.000 kroner for dens arbejde.\nSuperflex består af Jakob Fenger (tv.), Bjørnstjerne Reuter Christiansen (mf.) og Rasmus Nielsen (th.). Alle tre er uddannede fra Det Kongelige Danske Kunstakademi, hvorfra de dimitterede i 1999-2000. (Foto: Martin Lehmann © Scanpix)\nFaktisk er det netop i anledning af prisen fra kronprinsparret, at kunstnertrioen og tronfølgeren sammen er draget til søs. Målet er, at kronprinsen skal være med til at rejse den første skulptur i det planlagte undervands-eldorado for fisk.\nSå mændene hopper i baljen og rejser skulpturen på havets bund. Og da de kommer op til overfladen igen, er kronprinsen begejstret.\n- Det her gik jo sindssygt godt. Det var sindssygt flot, siger kronprins Frederik, da han efter dykket er tilbage i gummibåden.\n- Fantastisk, at vi kunne lave en lille grundsten her.\nSe Superflex og kronprins Frederik rejse skulpturen i Øresund her:\nNu er den første fysiske grundsten lagt i Øresund. Og dermed begynder kunstnergruppens idé at spire.\nMen for at forstå, hvor ideen kommer fra, skal vi om på den anden side af jordkloden.\nFor her sejlede de tre kunstnere i Superflex rundt på Stillehavet for tre år siden.\nDe var blevet udpeget som ekspeditionsledere af skibet Dardanella - en stor yacht, som ejes af en schweizisk baronesse, og som benyttes til videnskabelige og kunstneriske formål.\nHer så kunstnertrioen for alvor følgerne af klimaforandringerne med deres egne øjne.\n- Derude er det nærmest som en slags langsom apokalypse. I Stillehavet er der allerede klimaflygtninge, og der er nationer, som nærmest er ved at pakke sammen. Lukke og slukke, siger Rasmus Nielsen, der udgør en tredjedel af kunstnergruppen.\nSuperflex holder til i en gammel industribygning i København. Her ses kunstneren Rasmus Nielsen fotograferet foran en gynge, der er kendt fra værket 'One Two Three Swing!', der har været udstillet rundt om i verden. Blandt andet på Tate Modern i London, der er blandt verdens ti mest besøgte museer. (Foto: Sebastian Stokkebo Sørensen © DR)\nKlimaforandringerne gjorde indtryk på kunstnerne. Det samme gjorde de fisk og koraller, som bebor Stillehavet. Og så opstod en anderledes idé: at inddrage fiskene i kunstværker.\nDet er ikke første gang, Superflex laver dén manøvre. De er i forvejen kendt for at involvere andre mennesker end kunstnerne selv i deres kunstprojekter.\nEksempelvis i skabelsen af det offentlige åndehul ved navn Superkilen, som ligger på Nørrebro i København. Her arbejdede gruppen tæt sammen med områdets beboere om at indrette parken.\nVi mennesker har dybest set hovedet oppe i røven på os selv. Vi ser alting fra vores eget perspektiv. Både kunstnerisk og i det hele taget.\nPå samme måde tænkte kunstnergruppen: Kan man involvere fisk i kunst?\nIkke bare fordi det kunne være et finurligt, kunstnerisk benspænd.\nMen fordi kunstnergruppen mener, det er nødvendigt for vores overlevelse, at vi lærer at se verden fra andre arters perspektiv.\n- Vi mennesker har dybest set hovedet oppe i røven på os selv. Vi ser alting fra vores eget perspektiv. Både kunstnerisk og i det hele taget, siger Rasmus Nielsen.\nSå for at forstå undervandsdyrene bedre begyndte kunstnerne at foretage undersøgelser i samarbejde med videnskabsfolk. For eksempel firede de forskellige genstande ned til fiskene for at se, hvordan livet dernede ville reagere.\nDe fandt blandt andet frem til, at polypper, nogle bittesmå undervandsdyr uden øjne, trods deres manglende syn har en yndlingsfarve: lyserød.\nNetop den opdagelse skulle blive definerende for gruppens videre arbejde.\nSuperflex har eksperimenteret med et væld af farver, materialer og teksturer for at finde opskriften på fiskevenlig formgivning. (Foto: Sebastian Stokkebo Sørensen © DR)\nSuperflex kom hjem fra de syv verdenshave, og så indtraf coronapandemien.\nDet tvang den internationalt anerkendte kunstnergruppe til at fokusere på deres egen baghave. Og så var det, at den konkrete idé om at bygge et dansk fiske-Atlantis opstod.\nFor vi danskere har fjernet tonsvis af sten fra vores farvand ved såkaldt stenfiskeri. Stenene er blevet brugt til at bygge vores egne byer, infrastruktur og havne med. Med andre ord har vi taget deres hjem for at bygge vores hjem, og det er et problem, forklarer Rasmus Nielsen.\nDet er en vision, vi søsætter, som vi gerne vil have andre med på. Og som måske tager generationer at lave.\n- Hårde overflader er utroligt vigtige for fisk og andet liv i havet. Det er der, der er noget at fæstne sig på, lave hule, yngle og gemme sig.\n- Skibsvrag i Nordsøen er som en technoklub i Berlin. Der er en fest, siger Rasmus Nielsen og uddyber, at biodiversiteten omkring skibsvragene er tårnhøj på grund af adgangen til hårde overflader og hulrum.\nDerfor har Superflex udviklet forskellige genstande, der kan blive til fremtidige undervandsboliger.\nBlandt andet har de ved hjælp af gas og ler fremstillet blokke med masser af huller i. Ligesom skibsvrag har de hårde overflader og masser af hulrum, som udgør oplagte levesteder for havplanter, smådyr og fisk.\nOg så er de for det meste fremstillet i det, der ifølge kunstnergruppens undersøgelser er undervandsdyrenes yndlingsfarve: lyserød.\nSuperflex har blandt andet udviklet disse fiskevenlige plader. Tanken er, at blandt andet vores huse kan beklædes med dem - så husene er klar til, at fiskene kan flytte ind, "når Amager står under vand om et par hundrede år", som Rasmus Nielsen siger. (Foto: Sebastian Stokkebo Sørensen © DR)\nDe tre kunstnere ville få travlt, hvis de selv skulle genetablere stenrev på størrelse med Fanø. Og det er da heller ikke tanken, at de selv skal trække hele læsset - derimod håber de, at de kan puste liv i en politisk og folkelig ambition om at genetablere de tabte stenrev.\n- Vi har sat 'Super Rev' i søen velvidende, at vi ikke kommer til at gøre det alene. Det er en vision, vi søsætter, som vi gerne vil have andre med på. Og som måske tager generationer at lave, siger Rasmus Nielsen.\nMålet er både at øge biodiversiteten i havet. Men ved at bygge disse "undervandsbyer for fisk", skaber man også betingelser for, at nye tangskove kan gro. Og det kommer os mennesker til gode, for tang har en evne til at optage CO2 fra atmosfæren.\nMed 'Super Rev' har kunstnergruppen altså en klokkeklar og helt konkret vision om at genetablere danske rev.\nMen de har også en vision, som rækker ud over de danske farvande. Som handler om, hvordan hele menneskeheden forholder sig til sig selv og de andre arter her på planeten.\n'Super Rev' er ét af flere værker, som Superflex laver under hovedtitlen "mellemartslig levevis". Et andet er det, der ses på billedet her, nemlig kunstværket 'Dive In'. (Foto: Torben Eskerod © © Photography by Torben Eskerod)\nOm aftenen projekteres video af fisk op på de lyserøde elementer, og ifølge Superflex er værket både "en drive-in biograf for mennesker - og et stykke infrastruktur for undervandsliv, når vandstanden stiger." (Foto: Torben Eskerod © © Photography by Torben Eskerod)\nFor kunstnertrioen håber, at projektet vil bidrage til, at vi mennesker bliver bedre til at se verden fra andre levende væseners perspektiv.\nAlle kollektive forandringer skal vel begynde et sted, og Rasmus Nielsen fortæller, at hans eget syn på planetens øvrige arter er blevet forandret af arbejdet med 'Super Rev'.\nHan er begyndt at føle en større forbundethed med andre arter på jorden, ikke mindst med fiskene.\n- Det er, som om ens familie er blevet større. Det føles berigende. De har ændret mit verdenssyn.\nSådan så det ud, da de tre kunstnere (til venstre i billedet) og kronprinsen (til højre) netop havde sat skulpturen op på havets bund i Øresund. (© DR)\nLangelands Efterskole er langt fremme i skoene med kønsneutrale værelser, og en væg, hvor eleverne har skrevet, hvilket pronomen de ønsker sig tiltalt med. (Foto: Mona Aaberg © DR)\nI den ene ende af spisesalen hænger en række paptallerkener.\nAlle kreativt dekoreret og med navn og fødselsdag. Men også med en ekstra detalje, som viser, at Langelands Efterskole på et helt særligt punkt adskiller sig fra de fleste andre efterskoler.\nPå de farverige tallerkener har eleverne nemlig tilføjet det pronomen, de ønsker sig tiltalt med.\n’Ham’, ’hun’, ’hen’, ’den’, ’alle pronominer’ – står der blandt andet.\n- Det er ikke rigtig noget, vi tænker så meget over, lyder det fra Erika Agostino Lynge med henvisning til, hvordan hendes venner og veninder ønsker at blive tiltalt.\nHun er elev på Langelands Efterskole, hvor de i flere år har arbejdet målrettet med, hvordan de bedst håndterer det stigende antal unge, som har en anden kønsidentitet end den, de fleste kender.\nHvor man fysisk er pige og føler sig som pige, eller fysisk er en dreng og føler sig som dreng.\nEleverne har lavet en paptallerken, hvor der også står, hvilket pronomen, de ønsker sig tiltalt med. (Foto: Mona Aaberg © DR)\nDet er dog langt fra alle efterskoler, der arbejder så målrettet med unge og deres kønsidentitet som Langelands Efterskole.\n- Det dur ikke, at den første lærer eller medarbejder, man møder, siger; det ved jeg ikke noget om, og det tror jeg sørme ikke, vi kan gøre noget ved.\nTorben Vind, formand for efterskolerne\nDe seneste år er der kommet en stigende efterspørgsel fra unge med en mere flydende kønsidentitet, og ifølge formanden er der stadig for mange efterskoler, som ikke er klar til at møde de unge med åbne arme.\n- Den udvikling, der er sket de seneste år, er kommet så stærkt, at ingen af os er klædt godt nok på. Vi er alle i lære i, hvordan vi løser det, og hvordan vi som kærlige voksne møder et barn eller en ung, som er i tvivl om sin egen identitet, siger Torben Vind.\nMødet med unge er særlig aktuelt på Efterskolernes Dag, hvor efterskoleformanden forventer, at efterskolerne i højere grad end tidligere vil blive mødt med spørgsmål fra unge om, hvordan skolen håndterer det.\n- Det dur ikke, at den første lærer eller medarbejder, man møder, siger; det ved jeg ikke noget om, og det tror jeg sørme ikke, vi kan gøre noget ved. For så tror jeg, at nogle familier vender om og går, siger han.\nPernille Ane Egebæk er pædagogisk konsulent hos Sex og Samfund. Hun fortæller, at unge med en anden kønsidentitet end ciskønnet ofte har det svært med mistrivsel og lavt selvværd. Derfor er det vigtigt at efterskoler – og skoler generelt - tager de unge alvorligt.\n- Jeg tror, at her på skolen ser vi ikke køn som noget fysisk. Det, jeg har imellem benene, betyder ikke noget for, hvad jeg har oppe i hovedet.\nErika Agostino Lynge, elev, Langelands Efterskole\n- Det er ikke bare vigtigt. Det er utrolig vigtigt, at de unge føler sig set i det her. For det kan udvikle sig til depressioner og selvmordstanker.\n- Man skal ikke bare sige 'visse vasse' til det og 'hold nu op med det pjat'. Det er noget, vi skal lytte til som lærere og skoler, siger Pernille Ane Egebæk.\nDerfor har blandt andet efterskolerne et stort ansvar, når de i et år er de unges nærmeste i hverdagen.\n- Vi har et særligt ansvar for de potentielt sårbare unge. Så i stedet for at møde dem med tvivl eller mistro, er det endnu mere vigtigt, at vi møder den her gruppe med tillid og åbne arme og siger; 'Det her skal vi nok løse', siger Torben Vind.\nPå Langelands Efterskole bor eleverne på fællesgang på tværs af køn, og deres badeværelser er også fælles – men med bruserum, hvor man enten kan trække et bruseforhæng for – eller låse ind til sin egen kabine.\n- Hvis du bor på værelse med en nonbinær eller transkønnet, så bliver du altid spurgt, om du er okay med det, så vi er trygge ved det, siger Erika Agostino Lynge.\nNeel Krogholt Bjørdt bor på værelse med en transkønnet. For hendes spiller køn ingen rolle. (Foto: Mona Aaberg © DR)\nHun bor selv på værelse med en transkønnet – altså sammen med én, der føler sig som en dreng, men er en pige på sygesikringsbeviset. For Erika Agostino Lynge gør det ingen forskel, om det er en ciskønnet, nonbinær eller transkønnet.\n- Det er virkelig ikke noget, man tænker over. Det er helt normalt. Hvis den person har det okay med det, så har alle det okay med det. Jeg tror, at her på skolen ser vi ikke køn som noget fysisk. Det, jeg har imellem benene, betyder ikke noget for, hvad jeg har oppe i hovedet, siger hun.\nPå Neel Krogholt Bjørdts værelse hænger der et prideflag, og hun er glad for sin transkønnede værelseskammerat.\n- Jeg synes faktisk, det er virkelig fedt, for deres køn er ikke noget, man tænker over. Det er bare en person, jeg skal bo sammen med, siger hun.\nLangelands Efterskole fik deres første elev med en anden kønsopfattelse end ciskønnet for fem år siden, og nu vurderer forstander Michael Thagaard, at det næsten er hver 10. elev, som de seneste år har en anden kønsopfattelse end ciskønnet.\n57-årige Michael Thagaard er forstander på Langelands Efterskole. Han søger viden hos blandt andre Sex og Samfund og en kønssociolog for at håndtere de unges kønsidentitet bedst muligt. (Foto: Mona Aaberg © DR)\nHan er 57 år, og han erkender, at det nogle gange kan være svært at møde de unge på deres banehalvdel, og hvordan de håndterer det i samarbejde med forældrene. Derfor har de også søgt råd og vejledning hos en kønssociolog og Sex og Samfund, hvis de har været i tvivl om, hvordan de skal håndtere de unges kønsopfattelser.\n- Jeg tror, det er svært for os, som har været vant til at leve i en verden med to køn. Men de unge har krav på at blive mødt af interesserede voksne. Det kan godt være, vi ikke ved noget om det, men så har vi den nysgerrighed, der gør, at vi sætter os ind i det. Det skal vi være dygtige til og ydmyge om, siger Michael Thagaard.\nEfterskoleforeningen har ikke nogen decideret liste over skoler, som har kønsneutrale værelser. Men i forbindelse med DR's research har vi fundet frem til otte efterskoler, hvor der er mulighed for at bo på et kønsneutralt værelse.\nDet gælder Langelands Efterskole, Svendborg Efterskole, Smededal Efterskole, Flakkebjerg Efterskole, Efterskolen Epos, Østerskov Efterskole, Øse Efterskole og Efterskolen Ådalen.\nPå Smededal Efterskole på Sjælland mærker de også tendensen og tilbyder kønsneutrale værelser. De seneste år har de haft tre til fire elever med en flydende kønsidentitet.\n- Det er noget, som har været altid, men som har fået mere plads og anerkendelse i samfundet, og på den måde er efterskoler klædt godt på til den her proces, for vi er vant til at lytte og samtale og arbejde med de unge, siger forstander Mads Granlien.\nListen af efterskoler, som giver mulighed for, at eleverne har et kønsneutralt værelse, er ifølge Efterskoleforeningen vokset de seneste år. Og det glæder formanden for efterskolerne.\n- Det viser, at der er et behov for, at efterskolerne arbejder med det her, og at der ikke er mange institutioner, der er lige så hurtige som efterskolerne til at opfylde og til at skabe de efterspurgte rammer i dyb respekt for den enkelte elev. Det er fantastisk, siger Torben Vind.\nI dag er det Efterskolernes Dag, hvor efterskolerne slår dørene op for at vise skolen frem for potentielt kommende elever. Efterskolerne er i øjeblikket populære som aldrig før og har i år sat elevrekord med 31.745 elever fordelt på landets 241 efterskoler.\nRegionernes forhandler Anders Kühnau (S) sad over for sygeplejerskerne i de forhandlinger, der ledte op til strejken. Nu efterlyser han penge fra regeringen til at få de skuffede sygeplejersker til at tage flere vagter. (Foto: Philip Davali © Ritzau Scanpix)\nHan mener, at sygeplejerskerne skal have en ekstra pose penge fra regeringen for at arbejde over og hjælpe med at udjævne de pukler i systemet, som blandt andet strejken har været med til at oparbejde.\n- Vi risikerer sådan set, at sundhedsvæsenet knækker, hvis vi ikke gør noget ved det nu. Det er derfor, jeg siger, at vi bliver nødt til at lave en krisekasse, som kan håndtere de nuværende situationer, give vores medarbejdere en ordentlig aflønning for at afhjælpe de problemer, der er, og samtidig bliver vi også nødt til at have en langsigtet løsning, der sikrer en fair løn til alle vores medarbejdere, siger han.\nAlle, der beskæftiger sig med sundhedsvæsenet, kan se, at vi er ved at være helt i knæ.\nAnders Kühnau (S), formand for Region Midt\nDet er ifølge Anders Kühnau flere faktorer, der har ført til et stort pres på sundhedsvæsenet.\n- Det er nødvendigt, at regeringen hoster op med flere penge til sygehusvæsenet nu og her, hvor vi står i en historisk krise oven på coronapandemien, oven på en konflikt og nu også med en meget høj sygelighed med RS-virus, og vi kan se ind en sæson med influenzavirus, siger han.\nMen sygeplejerskerne er ifølge Anders Kühnau så utilfredse med regeringens indgreb i konflikten, at de ikke ønsker at tage ekstra vagter. Derfor har de brug for en økonomisk gulerod, mener formanden for regionsrådet i Region Midt.\nHan mener også, at arbejdsgiverne skal forpligte sig på kommende lønstigninger til sygeplejerskerne efter den lønkomite, som var en del af regeringens indgreb.\n- Jeg mener, at det er nødvendigt, at udover at vi giver dem en rimelig løn for at lave ekstra arbejde under de her krisesituationer, så bliver vi også nødt til at sende et klart signal til dem, at der også er en lønstigning i vente på den anden side af en lønkomite, som vi nedsætter meget snart, siger Anders Kühanu, der ligesom de øvrige regionsrådspolitikere er på valg tirsdag 16. november.\nEr det her noget, du siger, bare fordi der er stemmer i det?\n- Nu skal man ikke holde op med at sige nogle ting, bare fordi der er valg, og jeg bliver nødt til at sige, når der er en alvorlig situation. Det er ikke kun mig, der siger det. Det er også vores sundhedsminister, der er ude og påpege, at vi har en potentiel meget alvorlig situation i vores sundhedsvæsen. Alle, der beskæftiger sig med sundhedsvæsenet, kan se, at vi er ved at være helt i knæ, siger han.\nI Dansk Sygeplejeråd undrer formand Grete Christensen sig over udmeldingen\n- Jeg tror, at der er rigtig mange, der spørger sig selv: Hvad foregår der egentlig? siger hun.\nHun mener ikke, at problemerne kan løses med en ekstra pose penge for overarbejde.\n- Det her med at have en forventning om, at nu løser vi det hele ved at give at give lidt ekstra penge til dem, der vil tage nogle ekstravagter, det hjælper jo ikke dem, der har en ansættelse og synes, at de bliver presset ekstra hårdt i den ansættelse og i deres fritid, siger hun.\nHun tager dog godt imod udmeldingen om, at arbejdsgiverne skal afsætte penge til at følge anbefalingerne fra lønkomiteen.\n- Jeg synes, at det er positivt, hvis Anders Kühnau og andre nu går ud og forpligter sig til, at de også vil sørge for, at der er nogle penge til at kunne udføre det med, siger hun.\nSygeplejerske Luca Pristed har fungeret som talsmand for de sygeplejersker på Rigshospitalet, der efter regeringens indgreb har deltaget i overenskomststridige arbejdsnedlæggelser, og han mener ikke, at ekstra penge vil kunne lokke ham til at tage ekstra vagter.\n- Nej, jeg vil ikke arbejde ekstra. Jeg vil have, at der bliver tilført ressourcer til at hæve sygeplejerskers grundløn, så vi kan fastholdes, og vi kan rekruttere flere sygeplejersker til faget, siger Luca Pristed.\nDer er snart valg, og det er nu, politikerne går ud og lover guld og grønne skove, som de også kunne have lovet, mens vi forhandlede, og det gjorde de ikke.\nHan sidder tilbage med en følelse af, at Anders Kühnaus pludselige ønske om mere i løn til sygeplejerskerne er valgflæsk.\n- Det føler jeg rigtig meget, det er. Der er snart valg, og det er nu, politikerne går ud og lover guld og grønne skove, som de også kunne have lovet, mens vi forhandlede, og det gjorde de ikke, siger han.\n- Hvordan kan det være, at kassen var lukket der, og den så åbner op nu? spørger han.\nSundhedsminister Magnus Heunicke (S) ønsker ikke at forholde sig til spørgsmålet om sygeplejerskernes fremtidige løn, men anerkender, at der her og nu er udfordringer i sundhedsvæsenet.\n- Er man først dansk, når man har gjort noget bemærkelsesværdigt for Danmark, lød det fra musikeren Erika de Casier, da hun lørdag aften modtog Kronprinsparrets Kulturelle Stjernedryspris. (Foto: Henning Bagger © Ritzau Scanpix)\nHun taler flydende dansk, har gået i danske skoler, og i medierne bliver hun ofte hyldet som "den næste danske internationale stjerne".\nMen officielt er den portugiskfødte musiker Erika de Casier endnu ikke anerkendt som dansk statsborger, selvom hun har boet i Danmark i 23 år.\nDét modsætningsforhold fik lørdag aften Erika de Casier til at lufte en undren foran et fyldt Vejle Musikteater, hvor hun modtog Kronprinsparrets Kulturelle Stjernedryspris ved årets Kronprinsparrets Priser.\nI sin takketale stillede hun derfor spørgsmålet; "hvad skal der til for at kunne kalde sig dansk?"\n- Jeg er blevet omtalt af flere medier som den næste danske internationale stjerne, hvilket både er utrolig angstprovokerende og lidt smigrende på samme tid. Men det får mig også til at undre, om man først er dansk, når man har gjort noget bemærkelsesværdigt for Danmark, sagde hun.\nFørst for et par år blev hun indkaldt til en indfødsretsprøve, hvor hun skulle "bestå sin danskhed" ved at få mindst 36 rigtige svar ud af 45. Og det lykkedes.\n- Jeg bestod prøven – nu mangler jeg kun proceduren for endelig godkendelse i Folketinget, sagde hun i talen foran kronprinsparret.\nSe et uddrag af Erika de Casiers takketale her:\nErika de Casier har en blandet baggrund. Hendes mor er fra Belgien, faren fra Kap Verde, og så er hun altså født i Portugal, men opvokset i sydjyske Ribe.\nSenere har hun været forbi Aarhus og København, hvor hun har taget en videregående uddannelse på musikkonservatorierne, og i dag er hun bosat i den danske hovedstad.\nMusikalsk har Erika de Casier dog også stadig en fod i udlandet.\nDet er nemlig ikke kun kronprinsparret, der har fået øjnene op for musikeren – også udlandet har opdaget sangeren, der tidligere i år udgav sit andet og roste album, 'Sensational'.\nOg lørdag aften fik hun stående bifald for sin takketale i Vejle.\n- Det er dejligt at blive fejret, når man har været dygtig, men det er mindst lige så vigtigt at føle sig accepteret og elsket, når man fejler. Og det er vigtigt, at vi inkluderer andre – kulturelt som strukturelt. Også dem uden succeshistorie i medierne, sagde hun også i talen.\nErika de Casier optrådte desuden med sin single 'Polite' i showet, der blev vist på DR1, hvor også en række andre kunstnere indtog scenen med musik.\nSe aftenens andre musikoptrædener her:\nHun har været her, der og alle vegne det seneste års tid, og lørdag aften indtog Drew Sycamore så også scenen i Vejle Musikteater.\nHer klappede kronprinsparret taktfast med på storhittet '45 Fahrenheit Girl'.\nSe Drew Sycamores optræden herover.\n"Livet skal leves og danses til", udtalte Christopher, da han for et par uger siden udgav singlen 'If It Weren't For You'.\nOg hele Danmarks popprins fik da også i dén grad bevæget hofterne – og sendt luftkys af sted mod den forreste, royale række – under sit nyeste hit.\nSe Christophers optræden herover.\nSelvfølgelig skulle den være der – Malte Ebert og Martin Brygmanns Vejle-hymne 'Dø for Vejle', som så dagens lys i DR1-programmet 'Danmark griner' i foråret.\nDet gav nærmest sig selv, nu Vejle Musikteater dannede rammen om årets udgave af Kronprinsparrets Priser.\nHele salen – inklusiv kronprinsparret – blev da også grebet af stemningen og måtte rejse sig op og klappe med på den storslåede gospelversion af sangen.\nSe VelLyd, Bredballe Gospel Choir & Kolding International Voices' optræden herover.\nDet er kun et halvt års tid siden, hun udgav sin debutsingle, men lørdag aften fik sangeren Iomfro – med det borgerlige navn Alma Kjær Agergaard – bevist sit enorme potentiale i bedste sendetid.\nIomfro gik "all in" på nummeret 'Ægte kvinde' og leverede aftenens måske mest overraskende sceneshow.\nSe Iomfros optræden herover.\nDen er det musikalske lydtæppe til en af nyere dansk filmshistories mest ikoniske scener – nemlig slutscenen i Oscar-vinderen 'Druk'.\nOg lørdag aften fik trioen Scarlet Pleasure så også – til massive klapsalver – lov til at lukke Kronprinsparrets Priser med et brag med 'What A Life'.\nSe Scarlet Pleasures optræden herover.\nFilm og tv som 'De andres liv' og serie-hittet 'Babylon Berlin' har haft stor succes, og der er meget mere godt tysk fjernsyn at komme efter. (Foto: Illustration: Nicolai Bruun)\nNår du hører ordet "Tyskland", tænker du måske på øldryppende oktoberfester i München eller læssevis af dåsebajere fra grænsehandlen.\nMen Tyskland er meget mere og andet end det.\nVores storebror mod syd er også hjemstedet for en stolt og prisvindende filmtradition, der har givet os perler som Oscar-vinderen 'De andres liv', serie-hittet 'Babylon Berlin' og ikke mindst gymnasieklassikeren 'Christiane F.'\nOg der er meget mere at komme efter – både fra de gode gamle dage og helt frem til nu.\nDet mener Anne Schwartz, der selv er opvokset i det danske mindretal i den nordtyske by Flensborg.\nSiden har hun læst film- og medievidenskab ved Københavns Universitet, og i dag arbejder hun på Det Danske Filminstitut som projektredaktør.\n30-årige Anne Schwartz er opvokset i Tyskland. Hendes mor er fra Aarhus, og hendes far er fra det danske mindretal i Flensborg, så hun er opvokset med et ben solidt plantet i både den danske og den tyske kultur. (Foto: (privatfoto) © Anne Schwartz)\nOg så er hun med egne ord en "kæmpe patriot, hvad angår (næsten) al tysk kultur".\n- Det har ændret sig til det bedre indenfor de sidste 10 til 15 år, men fordommene om Tyskland og tysk kultur i Danmark har betydet, at jeg har følt det vigtigt at holde fanen højt for tysk kultur og forsøge at modbevise nogle af de påstande, jeg møder, forklarer hun.\nFordi hun ikke længere bor i Tyskland, betyder afsavnet, at hun nu sluger tysk kultur på daglig basis:\n- Det er særligt sproget, jeg savner. Så kommer der en ny tysk film eller serie, skal jeg se den.\nSå at guide dig til seværdige film og serier fra Tyskland er derfor en lige så stor fornøjelse for hende, som det forhåbentligt bliver for dig, når du dykker ned i hendes anbefalinger til både film og serier:\n- Jeg har udvalgt ud fra et princip om, at der både er noget nyt og også nogle klassikere fra tysk filmhistorie, som man simpelthen ikke kan eller må komme udenom.\nNår du ser 'Metropolis' er det næsten svært at forstå, at den er lavet for knap 100 år siden, mener Anne Schwartz, som selv blev "blæst bagover", da hun så filmen første gang. (Foto: Album / Fine Art Images © (c) Ritzau Scanpix)\nDen første anbefaling er en knap 100 år gammel stumfilm af instruktøren Fritz Lang.\nMen hæng lige på, hvis du synes, det lyder lidt støvet. For filmen har siden inspireret både Madonnas prisvindende 'Express Yourself'-musikvideo, Ridley Scotts 'Blade Runner' og sidst, men ikke mindst, er også udseenedet på Star Wars-droiden C3PO stærkt inspireret af denne filmklassiker. Og så er filmen desuden på UNESCO's verdensarvsliste.\n- Jeg blev blæst bagover, da jeg så den første gang. Den er en filmhistorisk milepæl – og så er den vanvittigt flot lavet.\nFilmen handler om fremtidsbyen Metropolis, hvor arbejderklassen knokler hårdt på et kæmpe maskineri under jorden, så de rige kan nyde livet over jorden. Men en videnskabsmand bygger en menneskelignende robot, der starter et oprør blandt arbejderne.\n- Og hvis det ikke allerede lyder fantastisk, så er der selvfølgelig også en kærlighedshistorie mellem overklassefyren Freder og arbejderpigen Maria, tilføjer Anne Schwartz.\n- Den er meget vildere, end man skulle tro om en film, der er lavet for 94 år siden. Scenografien er et kunstværk i sig selv, og det giver god mening, at filmen har præget sci-fi-genren uigenkaldeligt.\nFilmen, der tog mere end to år at indspille, hvilket i sin samtid var uhørt længe, varer to timer og 33 minutter i sin helhed. Filmen var hadet af både kritikere og publikum ved premieren. For at sælge den i USA, klippede man en meget anderledes og kortere version, og herefter forsvandt den originale film i mere end 80 år. Den dukkede først op i et arkiv i Argentina i 2008, hvorefter den blev restaureret.\nPå Filmstriben ligger filmen i sin fulde længde. Den kan også ses på Amazon Prime og lejes på blandt andet Blockbuster og iTunes.\n'Soul Kitchen' fra 2009 var instruktør Fatih Akins sjette spillefilm. I 2004 skabte han filmen 'Gegen die Wand', på dansk 'Mod muren', som i øvrigt både blev nomineret til en dansk Robert-pris såvel som en Bodil-pris for 'Bedste ikke-amerikanske film' i 2005. (© Corazón International)\nFilm af den tysk-tyrkiske instruktør Fatih Akin, der handler om Zinos, der ejer restauranten 'Soul Kitchen' i Hamborgs industrikvarter, og som drømmer om den store succes, der aldrig kommer.\n- Det er simpelthen så charmerende og autentisk et persongalleri, hvor Akin formår at formidle det store, rørende drama, der findes i det små.\n- Og så er den sjov. Genremæssigt vil man nok kalde den en dramedy, fordi den netop både indeholder dramaet og komedien.\n- På rollelisten er desuden Moritz Bleibtreu, der siden er blevet en stor skuespiller, samt den folkekære Birol Ünel, som desværre døde sidste år, hvilket udløste landesorg i Tyskland, fortæller Anne Schwartz.\nHun anbefaler desuden også filmen 'Gegen die Wand', eller 'Mod muren' på dansk, fra 2004 af samme instruktør.\n'Soul Kitchen' kan ses på Filmstriben, mens 'Mod muren' i øjeblikket kan lejes på Amazon Prime.\n26-årige Paula Beer og 35-årige Franz Rogowski er blandt de største stjerner i tysk film i øjeblikket, mener Anne Schwartz. De spiller i øvrigt også begge med i filmen 'Transit' fra 2018, som også anbefales af Anne Schwartz. (Foto: Christian Schulz © Schramm Film)\nDen stadig biografaktuelle 'Undine' af instruktør Christian Petzold er helt klart også din tid værd, mener Anne Schwartz. I hvert fald hvis du er til mystik og en god thriller. Hvis du også synes, havfruer er for vilde, så er der virkeligt jackpot her.\nFilmen er baseret på en gammel fabel om havfruen Undine, der først kan blive et menneske, når hun forelsker sig i en mand. Men er den mand hende så utro, må hun dræbe ham og vende tilbage til havet.\n- Filmen følger en ung historiker, Undine, der arbejder som rundviser og foredragsholder på Humboldt Forum Berlin. Da hendes kæreste går fra hende, bliver hun indhentet af denne her myte, hun synes at være født ind i.\nFlere anmeldere kritiserede filmen for blandt andet at anvende flere tidsniveauer, hvilket skabte forvirring hos seeren. Men ikke hos Anne Schwartz:\n- Det gjorde ikke mig noget – jeg kan godt lide, når en film pludselig skifter karakter på den måde. Og det er helt sikkert hjulpet på vej af Paula Beers dragende spil.\n- Er du vild med udfordrende, mystiske film og ikke mindst med Berlin, så er det her helt klart også noget for dig, slår Anna Schwartz fast.\nOg så er filmen i øvrigt en god mulighed for at opleve to af de største stjerner i tysk film i øjeblikket, mener hun. Nemlig Paula Beer og Franz Rogowski, der begge har vundet priser for deres roller i filmen.\n'Undine' er i øjeblikket aktuel i nogle udvalgte danske biografer.\nDet er 22-årige Luna Wedler, der har hovedrollen i Netflix-serien 'Biohackers'. Seriens anden sæson havde premiere i starten af juli. (Foto: Marco Nagel © © 2021 Netflix)\nSerien følger en ung kvinde, der rejser til byen Freiburg i Sydtyskland for at studere biomedicin.\n- Ved første øjekast er det en hyggelig serie om unge mennesker, der flytter til byen, bor i bofællesskaber med excentriske roommates og studerer på universitet. Det er en hel genre i sig selv – WG-Filme – i tysk film, forklarer Anne Schwarz.\nMen det viser sig, at det faktisk langt fra bare handler om det unge studieliv.\n- Som titlen afslører, dykker serien ned i et fascinerende, men dog også kompliceret emne som biohacking. Genren er thriller, hvilket understreger det ret uhyggelige, der efter min mening er ved at manipulere med menneskets fysik. Og så er den sat i et ungdomsstudiemiljø, der skaber en fin kontrast til den ellers overvejende dystre tone.\nOg så roses serien desuden for ikke at foregå i Hamborg eller Berlin:\n- Det er virkeligt fedt, at de har valgt Freiburg i stedet. Jeg har aldrig været der, men det får jeg lyst til, når jeg ser serien.\n'Biohackers' kan ses på Netflix.\n'Bad Banks' har været nomineret til og vundet flere udenlandske og tyske tv-priser. Seriens første sæson tog hele seks priser med hjem fra den tyske tv-prisfest Deutscher Fernsehpreis i 2018. (© The Iris Group)\nDen unge stjerneskuespiller Paula Beer har hovedrollen som en børsmægler i en stor investeringsbank, og som udkæmper en magtkamp med sin ældre, kvindelige chef.\n- Serien minder på mange måder om DR's 'Bedrag' og er fuld af suspense og det drama, man finder i toppen af finansverdenen.\n'Bad Banks' kan ses på HBO Nordic.\n'Gerningsstedet' følger hver uge et hold af efterforskere i de store tyske byer, som skal opklare et mord. Her ses det nuværende hold fra Bremen, hvor danske Dar Salim i øjeblikket er på rollelisten som den danske politikommisær Mads Andersen. Han medvirkede i øvrigt også i serien tilbage i 2014 - dengang i en rolle på den forkerte side af loven. (© ARD)\nPå dansk hedder den legendariske krimiserie ’Gerningsstedet’, og den har siden 1970 kunnet fastholde seere helt ude på stolesædet i spænding uge efter uge.\n- I Tyskland er der stadig masser af barer, der hver søndag viser 'Tatort', og den er et nationalt klenodie, fortæller Anne Schwartz om serien, der stadig bruger samme intrografik og kendingsmelodi, som i det allerførste afsnit for 51 år siden.\n- Serien formår at udvikle sig i takt med landet og verden, og der kommer hele tiden nye politimakkerpar til.\nHar du aldrig set serien før, så kan det på mange måder sammenlignes med den danske hitserie 'Rejseholdet', mener Anne Schwartz:\n- Det er en krimiserie, som alle tyskere kender, på samme måde som alle danskere kender 'Rejseholdet'.\n'Gerningsstedet' sendes hver søndag på den tyske tv-kanal ARD, som er en del af de fleste danske tv-pakker. Den kan også ses på ARD's hjemmeside eller TV2Play.\nDet er skuespillerne Paula Beer og Franz Rogowski, der krammer her på plakaten til Petzolds sci-fi drama 'Transit'. Filmen vandt den prestigefyldte tyske Bayerischer Filmpreis for 'Bedste manuskript' i 2019. (© Camera Film)\nHar du for alvor fået blod på tanden, så er Anne Schwartz heldigvis svær at stoppe igen, når først man har bedt hende om anbefalinger.\nDerfor får du her en liste over fire andre film, som hun mener, du ikke skal snyde dig selv for:\n'Transit' af Christian Petzold (2018)\n- Det er en anden verdenskrigshistorie, der udspiller sig i nutiden. Instruktør Petzold er blevet kaldt "the modern master of suspense" – "den moderne mester af spænding" på dansk –, hvilket filmen her er et godt eksempel på.\n'Victoria' af Sebastian Schipper (2015)\n- Den er sindssygt autentisk og en fed miljøskildring af det byliv i Berlin, jeg kender og elsker. Indtil det går helt galt.\n'Fitzcarraldo' af Werner Herzog (1982)\n- Et vanvidsprojekt og endnu en milepæl i tysk filmhistorie, siger Anne Schwartz og opfordrer dig til at læse om tilblivelsen af filmen, der mildest talt var, ja, vanvittig.\n'Angst æder sjælen op' af Rainer Werner Fassbinder (1973)\n- Også et hovedværk inden for tysk film og et absolut must-see. En aparte kærlighedsfortælling om en ældre rengøringsdame og en 20 år yngre marokkansk fremmedarbejder.\nMed celler fra et enkelt blad fra en kaffeplante har forskerne skabt et produkt, som de vil sælge som kaffe i fremtiden.\nEn dyb, ristet duft og en afrundet smag.\nKaffe er en populær drik rundt om i verden, og for mange af os er mindst en kop malede bønner nødvendig for rigtigt at få gang i systemet.\nHvert år bliver der produceret mere end 9,5 milliarder kilo kaffe i verden, og efterspørgslen på de mørke dråber ser ud til at blive endnu højere, i takt med at vi bliver endnu flere mennesker på Jorden.\nKaffe gror bedst under nogle helt særlige omstændigheder med meget direkte sollys, og derfor risikerer regnskov i stigende grad at blive ryddet for at gøre plads til en større kaffeproduktion på de optimale steder, viser tidligere forskning.\nDen udvikling har et hold forskere fra Det Tekniske Forskningscenter i Finland (VTT) sat sig for at forhindre.\nFor nylig er de lykkedes med at avle, brygge og drikke en kande kaffe i deres laboratorie – kun ved hjælp af celler fra en kaffeplante i en petriskål. Helt uden bønner eller plantager.\nEn metode, som Poul Erik Jensen, professor i biokemi på Københavns Universitet med speciale i plantebaseret mad, har store forventninger til.\n- Det er ikke forsvarligt bare at rydde regnskov for at give plads til en større produktion af kaffe. Derfor er det en vigtig udvikling, at vi nu ser alternativer, som kan være med til at imødekomme det store behov hos kaffedrikkerne – uden at det går ud over naturen og miljøet, siger han.\nDer er stadigvæk et godt stykke vej til en virkelighed, hvor vi allesammen står op om morgenen og brygger os en varm kop laboratorie-kaffe.\nDe mange ton kaffe, som hvert år bliver produceret i lande som Brasilien og Vietnam, kommer fortsat til at være på hylderne i supermarkedet, men det får snart selskab af kaffe dyrket på andre måder, vurderer Poul Erik Jensen.\n- Bioteknologi i fødevarer er virkelig oppe i tiden, og rigtig mange satser på det verden over. Kaffe er et smart sted at starte, fordi der er et stigende behov, som skal imødekommes, uden at vi skal rydde dyrebar skov i processen. Derfor tror jeg helt sikkert på, at lab-grown-coffee kan gøre et indtog på markedet, siger han og fortsætter:\n- Det kan være med til at skabe muligheden for at reducere trykket på klima og miljø, men stadigvæk drikke den populære kaffe.\nVietnam, Columbia og Brasilien er nogle af de lande, hvor der produceres mest kaffe i dag. (Edwin Remsberg / VWPics via AP Images) (Foto: Edwin Remsberg / VWPics)\nEn række firmaer arbejder også med en mere bæredygtig kaffeproduktion, hvor bønner og kaffeplanter vokser side om side med regnskov og vild natur.\nOg der skal flere løsninger til, hvis vi i fremtiden skal kunne drikke en cappuccino med god samvittighed, fortæller Poul Erik Jensen.\n- Jeg ser laboratorie-kaffen som én blomst i en stor buket af løsninger. Det er svært at forestille sig, at der kan produceres store nok mængder kaffe i laboratorier til at dække det stigende behov. Men det er en vigtig udvikling, og der er brug for flere solide alternativer, siger han.\nHovedformålet med, at kaffen produceres af folk i laboratoriekitler fremfor kaffebønder med jord under neglene, er, at det giver plads til natur og skov, fordi der ikke skal flere store marker og plantager til.\nMen en vigtig detalje er, at processen i det finske laboratorie også kræver landbrugsjord, planter og store mængder vand, fortæller Poul Erik Jensen.\n- I processen med cellekulturerne skal der bruges sukker. Den sukker skal jo komme et sted fra, og det er enten sukkerrør eller sukkerroer, som skal dyrkes på marker og både vandes og gødes som alle andre afgrøder. Til gengæld er det marker, som ikke på samme måde truer særligt sårbare naturområder som eksempelvis regnskov, fordi sukker dyrkes i et helt andet klima end kaffe, siger han.\nKaffe fra laboratorier har altså potentiale til at tage toppen af det pres, som en stigende kaffeproduktion kan lægge på skovområder og vandforbrug. Det kan være et godt supplement til produktion af eksempelvis ”instant”-kaffe.\nMen det kræver, at laboratorierne i fremtiden kan lykkes med at gå gevaldigt op i skala, når de laver kaffe, understreger Poul Erik Jensen.\n- Hvis vi skal producere ti milliarder ton kaffe, ville det saftsusemig kræve mange petriskåle eller ståltanke til dyrkning af plantecellekulturer. Det bliver spændende at se, hvordan det går, når de i fremtiden skal til at producere mere end en enkelt kande. Men der er indtil flere virksomheder og forskergrupper, som mener at have et konkret produkt på markedet inden for få år, så det virker til at være på vej, siger han.\n(Foto: Michael S. Lund)\nTo små, sorte redningsflåder dukker op i horisonten.\nI dem sidder 28 migranter og flygtninge fra forskellige afrikanske lande.\nKystvagten smider et reb ud til dem og hjælper dem én ad gangen om bord. To babyer og en højgravid kvinde er iblandt dem.\nEn kvinde falder om på dækket og hyperventilerer. Hun mister kortvarigt bevidstheden, indtil hun bliver løftet lidt op og får en kop vand.\n- De skød efter os. De skød, hulker Arole, en 35-årig kvinde fra Cameroun og fortsætter gennem gråden:\n- De skubbede os ned i de små både. Selv babyen. De skubbede bare.\nHer kan du høre Arole fortælle om sin oplevelse med den græske kystvagt:\nDet seneste stykke tid har der været flere rapporter om, at den græske kystvagt i stigende grad bruger voldsomme metoder til at holde migrantbåde væk fra deres øer.\nMetoder, som både FN, Amnesty International og Human Rights Watch har kritiseret i hårde vendinger for at være ulovlige og sætte folk i fare.\n- Det er en krænkelse af vores fundamentale europæiske værdier, sagde EU’s kommissær for indre anliggender, Ylva Johansson, tidligere på året.\nAlligevel fortsætter rapporterne om de hårde metoder på havet.\nDR er taget på patrulje i Middelhavet med den tyrkiske kystvagt ud for de græske øer for at se med egne øjne, hvordan EU’s ydre grænse bevogtes.\nDet er efter et par timers sejlads, kystvagten får et alarmopkald og finder de to redningsflåder.\nDe udmattede migranter er rystede, da de bliver reddet op på den tyrkiske kystvagts båd. Nogle græder. Andre synker sammen af udmattelse.\n- Vi var bange. Meget, meget bange, siger 28-årige Joe fra Cameroun med bævende stemme, da han er blevet reddet op af redningsflåden.\nDe 28 personer, DR møder, fortæller alle den samme historie: Om natten sejlede de afsted i en gummibåd med motor mod den græske ø Samos. Da de nåede i land på øen, blev de opdaget af de græske myndigheder.\n- De skød i luften. Nogle af dem ombord flygtede op på en bakke, men de fangede dem og tæskede dem. En af dem brækkede armen, siger Joe og peger på en anden mand i båden, som ikke kan bevæge sin venstre arm.\nDen tyrkiske kystvagt patruljerer i Middelhavet. Tyrkerne beskylder Grækenland for at skubbe migranter og flygtninge tilbage i tyrkisk farvand. Grækenland siger, at tyrkerne ser igennem fingre med, at migrantbådene sejler fra Tyrkiet mod de græske øer. (Foto: Michael S. Lund)\nDe afrikanske migranter synker udmattede sammen efter at have skvulpet rundt i redningsflåderne i flere timer. De siger samstemmende, at den græske kystvagt efterlod dem på havet og sejlede væk. (Foto: Michael S. Lund)\nMigranterne fortæller DR, at de nåede den græske ø Samos, hvor der blev skudt omkring dem og nogle af dem fik tæsk. Derefter blev de sejlet ud på havet af den græske kystvagt og efterladt i redningsflåder på havet.\nBlandt dem, som blev efterladt på Middelhavet, var en syv måneder gammel baby og en højgravid kvinde. Kvinden fødte kort tid efter et barn. (Foto: Michael S. Lund)\nEn gruppe afrikanere flyder rundt i en redningsflåde på Middelhavet. Flåden har hverken årer eller motor og kan ikke styres. Migranterne siger, at den græske kystvagt placerede dem i den og efterlod dem på havet.\nDerefter blev de sat ombord på et græsk kystvagtsskib og sejlet ud på havet igen, siger den ene efter den anden af de 28 personer.\nTil sidst, siger de, blev de tvunget ned i de to firkantede redningsflåder fra den græske kystvagt. Uden årer eller motor blev de efterladt på havet i redningsflåderne, forklarer de.\n- Jeg tiggede om vand. Jeg sagde, jeg var meget tørstig og ville drikke noget vand. De sagde, der ikke var noget vand, siger 46-årige Jenet, som forklarer, at de skvulpede rundt i redningsflåderne i omkring to timer, før de blev fundet af den tyrkiske kystvagt.\nHun er fra Cameroun ligesom flere af de andre ombord og siger, at hun er flygtet fra konflikt i den nordvestlige del af landet, efter hendes mand og søn blev dræbt.\n- Jeg kom her for at få hjælp fra FN, for der er ingen hjælp i Tyrkiet. Men de tæskede mig, og jeg besvimede.\nMen forklarede du til grækerne, at du ville søge asyl?\n- Jeg sagde det, men de ville ikke lytte. Jeg sagde, jeg ville vise dem på YouTube, hvad der sker, hvor jeg kommer fra. Så tog de min telefon og smed den i vandet. Jeg sagde: ’I smider min telefon væk, I har taget mine penge, så hvad vil I have, jeg skal gøre? Bare slå mig ihjel’, siger hun grædende.\nJenet vil i modsætning til andre ikke prøve at tage turen igen, og hun vidste ikke, hvad der ville ske, fortæller hun i klippet her:\nIfølge de internationale regler har lande ellers pligt til at behandle en anmodning om asyl, hvis en asylansøger sætter fod på landets territorium.\nEfter sagsbehandlingen kan det så afgøres, om vedkommende er berettiget til asyl eller skal deporteres.\nI stedet blev Jenet efterladt i redningsflåden uden sin telefon, den medicin, hun tager, og de 500 euro, hun havde samlet sammen til rejsen mod Europa, siger hun.\n- De tog det hele. Jeg havde gemt pengene i mine trusser, men en af de mandlige vagter stak hånden derned og tog dem.\nI den tyrkiske kystby Izmir lever mange af de migranter og flygtninge, som forsøger at komme til Europa ved hjælp af menneskesmuglere, der leverer gummibåde med en motor for omkring 6.000 kroner per passager.\nVed et suppekøkken i byen, hvor folk kan få gratis mad, fortæller mange lignende historier om at blive efterladt på havet af den græske kystvagt.\nEn af dem er 17-årige Fahim, som flygtede fra Afghanistan for tre måneder siden sammen med sin familie.\n- Taliban kom til vores landsby og sagde, at alle over 12 år skulle slutte til til dem og være klar til at kæmpe for dem, så vi flygtede, siger han, mens han venter på den gratis mad.\n17-årige Fahim er flygtet fra Afghanistan, efter Taliban overtog hans landsby. Da han og hans familie forsøgte at krydse Middelhavet, ødelagde den græske kystvagt bådens motor og efterlod dem på havet, siger han. (Foto: Michael S. Lund)\nFor ti dage siden forsøgte han og familien at sejle den korte tur over havet mod Grækenland og EU.\n- Den græske kystvagt stoppede os og ødelagde vores motor, og så efterlod de os på havet. Vi var meget bange. Båden vippede og mistede luft. Vi troede, vi skulle dø, siger Fahim, hvis båd til sidst blev fundet af den tyrkiske kystvagt.\n- Der er for mange afghanere her i Tyrkiet, og vi kan ikke få et arbejde. Så vi prøver igen, selvom det er farligt, siger Fahim.\nTilbage på den tyrkiske kystvagts båd i Middelhavet synker de 28 personer fra Cameroun, Congo og andre afrikanske lande udmattede sammen. De har alle fået taget deres penge og telefoner, siger de.\n- Hvis jeg vidste, det var sådan her, havde jeg aldrig taget turen. Se på mine ben. Jeg har ikke engang mine sko tilbage, fordi jeg kravlede. Jeg har grædt siden i morges, men de var ligeglade, græder hun.\n- Jeg vidste det ikke. Hvis jeg vidste det, var jeg ikke kommet. Det havde været bedre for mig bare at dø i Tyrkiet.\nDen højgravide kvinde fra redningsflåden går kort tid efter redningen i fødsel ifølge DR’s oplysninger.\nI stedet har de græske myndigheder sendt et skriftligt svar, hvor de siger, at kystvagten ’opererer døgnet rundt med effektivitet, en høj grad af ansvarlighed, perfekt professionalisme, patriotisme og også med fuld respekt for landets internationale forpligtigelser’, ligesom de understreger, at kystvagten har ’reddet tusinder af migranter’.\nRedningsbådene, som migranterne blev fundet i, har ingen motor eller årer og kan ikke styres. Derfor kan de ikke selv have sejlet ud i bådene. Migranterne siger selv, at den græske kystvagt tvang dem i redningsflåderne, men det benægter kystvagten. (Foto: Michael S. Lund)\nDet græske ministerium for maritime affærer tilføjer, at når det gælder ’de tendentiøse anklager om påståede ulovligheder, må vi understrege, at de græske myndigheders operationelle handlinger aldrig har inkluderet sådanne handlinger’.\nDR har desuden sendt GPS-koordinater og et billede af den konkrete redningsaktion på Middelhavet og spurgt, hvad de græske myndigheders svar på anklagerne er.\n- For at konkludere informerer vi om, at ifølge vores agenturs registrerede journaler har en sådan hændelse, som den er beskrevet af journalisten, ikke fundet sted.\nDe græske myndigheder forklarer ikke, hvordan de 28 afrikanske migranter og flygtninge så er endt i redningsflåderne på Middelhavet.\n- Det er altså skidesvært at få arbejde, og det er skidesvært at få et sted at bo.\nSådan lyder det fra et par af Christianias første beboere i klippet herover. I videoen ser man, hvordan Fristaden Christiania tog ud kun små to måneder efter, at den blev en realitet den 26. september 1971. I morgen er det 50 år siden.\nDe unge mænd, som er med i klippet, var blandt de omkring 150 såkaldte slumstormere, som i de første måneder efter Christianias grundlæggelse bosatte sig i fristaden. Området havde tidligere været en militær kaserne, men den blev nedlagt i sommeren 1971.\nBosættelsen var i begyndelsen ulovlig, men det lykkedes aldrig politiet at rydde området. I stedet indgik Christiania i 1972 en aftale med regeringen om at bevare bydelen som et socialt eksperiment. Til gengæld skulle Christianias beboere betale for vand og el, ligesom de skulle overholde landets love.\nDet var dog hele tiden regeringens plan, at bosættelsen skulle være midlertidig. Men i dag, 50 år senere, eksisterer Christiania stadig.\nPå billederne herunder kan du se, hvordan Christiania ser ud i dag.\nHovedindgangen til Christiania. (Foto: Torben Huss/Ritzau Scanpix)\nPusher Street. (Foto: Torben Huss/Ritzau Scanpix)\nEn farverig forretning på Christiania. (Foto: Nils Meilvang/Ritzau Scanpix)\nEn baghave på Christiania. (Foto: Imago Stock&people/Imago/Ritzau Scanpix)\n'Villavej' på Christiania. (Foto: Torben Huss/Ritzau Scanpix)


Lyt til lydbogen “Danskerbingo: Gøglerunge, melormefrikadeller og bål indenfor 2019-01-16” på Bookmate\nDanskerbingo: Gøglerunge, melormefrikadeller og bål indenfor 2019-01-16\nVi leder efter folk, der har reklameret for et produkt, de ikke kan stå inde for. Sara har anbefalet folk at smage sine rædselsfulde melorme-frikadeller, og Cecilie var stor fortaler for proteinkur, men er i dag veganer.\nPernille fik job på det lokale pizzeria ved brokke sig over manglende penge i supermarkedskøen, og Heidi sad og så jazzet ud i S-togets rygerkupé og fik job som musikskribent.\nVi har fået tilsendt en lokalavis fra Nørre Nebel, hvor en kvinde bliver omtalt som "købmandsdatter". Derfor leder vi efter andre, der er blevet opkaldt efter deres forældres profession. Allans far var hobbygøgler, så Allan gik i Taastrup under navnet "Gøglerungen", Mads blev kaldt "Texaco" efter farens arbejdsplads, og Per fik alle ingredienser i en hotdog hægtet på sit navn.\nKenny fortrød, at han lærte sit barn at lave bål, fordi sønnen endte med at lave et inde i garagen, og Stefan har lidt betænkeligheder ved at have lært sin søn at råbe "luder" efter al sport pga. slagsangene fra OB's stadion.\nOg så afgjorde Sandra sit studievalg med en afstemning, fordi hun ikke kunne beslutte sig.


Nyheder – TræningsHuset\nBØRNEFITNESS – NY SÆSON STARTER DEN 3. JANUAR TIL OG MED APRIL!\nTræningsHusets BørneFitness hold er for alle mellem 9 & 13 år. Der trænes på samme måde som mor og far gør når de er på hold i centret, blot med mindre modstand og med mere leg i træningen. Der er altid uddannede instruktører som varetager træningen, og der er stor fokus på at træningen udføres korrekt. Træningen er hver mandag kl. 17.00-18.00 samt onsdag kl. 16.00-17.00. Se priser under “MEDLEMSSKABER”. Henvendelse i centret for hvornår vi starter ny sæson op.\nKommer til januar 2018!!!\nMAX Puls test: På dette hold får du mulighed for at få testet din max puls på bike cyklerne. Maxpuls testen er kort, men pulsen kommer helt op i top, så du blandt andet kan teste om dit iQniter pulsbælte er indstillet korrekt. Det anbefales ikke at du har trænet hårdt i dagene op til testen, for at få det mest korrekte resultat. (er ikke et fast hold, men et engangstilbud)\nIntro til Cirkeltræningsmaskiner: På dette hold har du mulighed for at få en introduktion til vores populære cirkeltræningsmaskiner. Du får vist hvordan maskinerne bliver brugt korrekt og får mulighed for at afprøve træningen. Cirkeltræning er styrketræning af hele kroppen i styrkemaskiner. Du får trænet din krop på en hurtig og effektiv måde. (er ikke et fast hold, men et engangstilbud)


White Russian Opskrift - Interbrands Danmark - Læs her\nI dette indlæg vil vi dele vores fortrukne opskrift på den perfekte White Russian.\nWhite Russian er en klassisk cocktail, som de fleste kender. En nem og overskuelig drink til den søde tand med en lækker cremet konsistens. White Russian er en sikker vinder når der skal serveres cocktails til enhver festlig lejlighed. White Russian kan både laves med fløde eller med sødmælk, afhængig af hvor cremet du ønsker din cocktail skal være. Cocktaiils.dk har lavet et fremragende bud på hvordan cocktailen bør laves. Vi vil alligevel gengive White Russian opskriften nedenfor.\nTia Maria Kaffelikør\nSødmælk eller Fløde\n3cl Russian Standard Vodka\n3cl Tia Maria Kaffelikør\n3cl Sødmælk eller Fløde\nStart med at fylde Lowball-glasset med isterninger. Hæld derefter Russian Standard Vodka og Tia Maria Kaffelikør i glasset, og rør grundigt. Hæld isterninger, fløde/sødmælk i cocktailshakeren og ryst godt. Hæld nænsomt væsken fra shakeren over mixturen i lowball glasset, så det ligger sig på toppen. Pynt evt. din White Russian med Oreo eller kaffebønner.\nSe Cocktaiil.dks ‘How To’ video nedenfor.\nVil du finde flere opskrifter, eller vide mere om vores produkter, kan du trykke på ‘Nyheder’. Du kan også finde vores produktkatalog på vores ‘Forside’, her kan du finde information om alle vores produkter og brands.


Køb EOS Vanilla Mint Læbepomade – 7 Gram – 45 kr.\nEOS Vanilla Mint Læbepomade – 7 Gram\nBlødgørende læbepomade (Læs mere)\nNavn: EOS Vanilla Mint Læbepomade – 7 Gram\nSundhed og skønhed || Sundhedspleje fra EOS\nEn hel del e-handler tilbyder heldigvis flere leveringsmodeller. En favorit iblandt mange er på nuværende tidspunkt pakkeshoppen, hvor du selv kan hente dine nye varer når det passer ind i din kalender. Denne er jo ualmindeligt fleksibel, og typisk tillige den mest betalelige fragtform ved køb af EOS Vanilla Mint Læbepomade – 7 Gram.\nDu kan omvendt beslutte dig for at vælge at få sendt til din adresse eller ud på din arbejdsplads. Fragtløsningen viser sig beklageligvis et hak mere bekostelig, men derudover i høj grad simpel. Den mest betalelige leveringsversion er dog selv at hente varerne, hvilket betinges af at du lever i kort afstand af internet firmaets adresse.\nLeveringstiden på Sundhed og skønhed || Sundhedspleje kan vise sig at være vældig central når man absolut skal bruge varerne straks, så derfor er det uden tvivl centralt at vi studerer leveringstidspunktet på den pågældende vare.\nEn stor portion internet firmaer byder på dag-til-dag levering på en række af deres varer, eksempelvis EOS Vanilla Mint Læbepomade – 7 Gram, som dog står og falder med at ordren indsendes forud for et besluttet klokkeslæt, så de har mulighed for at nå at få varen ud af døren forud for at de logistikansatte holder fyraften.\nEnkelte online virksomheder yder fragtfri levering, men ofte kun når der shoppes for en bestemt sum. Alternativt burde man vælge den mest prisbevidste leveringsversion, som i de fleste tilfælde – uanset om du befinder sig nær Helsingør, Skanderborg eller Haslev – vil være at få fragtfirmaet til at køre pakken til et udleveringssted.\nDet er i dag særligt let for internetbrugere at vurdere prisniveauet på diverse online butikker, og af den grund har mange EOS e-forhandlere fundet det uundgåeligt at presse salgsværdien på en række af deres produkter – til børn, men også til kvinder og mænd – eftertrykkeligt, og endda nogle gange præstere fragt uden beregning.\nDet kan immervæk vise sig nyttigt at prøve nogle forskellige online outlets efter rabatkoder på EOS Vanilla Mint Læbepomade – 7 Gram inden du køber, således at du er velinformeret til at skaffe sig den mest betalelige pris.\nMan bør imidlertid være opmærksom på, at hvis en butik på nettet annoncerer produkter til en salgspris som anses for uendeligt beskeden, er det for det meste være et karakteristika der viser en falsk e-handler. Handler med kort er imidlertid omfavnet af en anordning, som støtter dig som køber overfor svindlende online webshops.\nVi anbefaler generelt kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Alternativt kunne du drage fordel af et tilbud som eksempelvis ViaBill, ifald du har i sinde at afdrage omkostningerne over flere uger.\nForinden nogen køber hos en EOS online webshop kunne de i princippet få overblik over deres handelsbetingelser, det er dog gerne ikke særlig interessant.\nEn nem løsning er at se nærmere på om e-forretningen er støttet af e-mærket, hvilket længe har været et signal om at internet firmaet tilslutter sig de officielle danske regler, samt at hjemmesiden ofte revideres af eksperter som har ekspertise inden for reglerne. Derudover tilbydes du genvej til assistance, hvis du udsættes for dilemmaer ved din handel.\nForuden dette kan det anbefales at du er opmærksom på de mest betydningsfulde regler der er gældende for bestillingen, som fx den ombytningsrettighed shoppen tilsikrer. Her er det desuden essesentielt, at man stadigvæk opbevarer ens købsbekræftelse, således man når som helst kan bekræfte handlen af EOS Vanilla Mint Læbepomade – 7 Gram, uden hensyn til om man shopper til en pige eller dreng.\nTrustpilot præsterer super fantastiske genveje til at gennemstøve adskillige forhenværende kunders iagttagelser og på grund af dette tilrådes det, at du ser nærmere på e-shoppens omtaler af EOS Vanilla Mint Læbepomade – 7 Gram inden du lægger din bestilling.\nFacebook byder på endvidere en række hensigtsmæssige chancer for at få indtryk af netbutikkens kundefokus. Herinde ser vi mange firmaer på nettet hvor det er muligt at sammensætte en vurdering af deres køb, som på samme måde burde bruges til at få et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nVores website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har tætte samarbejder med en lang række shops på nettet når vi formidler butikkernes produkter, og høster honorar hvis den bruger vi sender videre gennemfører en handel.\nVejledning angående tilbud og e-shops vedligeholdes jævnligt, men vi kan desværre ikke garantere imod korrektioner der potentielt er iværksat siden sidste opdatering af vores informationer.


Ugandas første økologilov nogensinde har dansk aftryk | Økologisk - nyt om udviklingen\nPer Rasmussen, international konsulent i Økologisk Landsforenings ulandssekretariat, sammenligner Ugandas nye rammelov for økologi med det danske gennembrud for økologien, da verdens første økologilov blev vedtaget i 1987 på Christiansborg. Arkivfoto: Peter Nordholm Andersen\n08. oktober 2020, 16:21\nUganda har nu fået en rammelov, der i dén grad kan bane vej for det økologiske landbrug i det tropiske land nær ækvator i Østafrika. En lov, som er blevet til med støtte fra Økologisk Landsforening.\nThe National Organic Agriculture Policy (NOAP) åbner blandt andet for at bruge statslige midler til rådgivning i at bruge de økologiske metoder hos de smålandbrug, Uganda har millioner af.\nNOAP åbner også op for at øge ikke mindst eksporten af øko-varer til USA og Europa samt at bruge økologien til at give småbønder mere mad på bordet og at løfte landbefolkningen ud af fattigdom.\nDa Ugandas landbrugsminister præsenterede rammeloven den 29. september, var det kulminationen på næsten 15 års politisk arbejde fra landets økologiorganisationer.\n"Jeg er meget glad – og det er vi mange, der er i den økologiske bevægelse. Vi er begejstrede over, at vi nu har fået en rammelov, så vi aktivt kan arbejde med at udvikle markedet for økologi og at bruge økologien til at bekæmpe fattigdom," siger James Mutebi, der er markedsekspert i Caritas Kampala - en NGO med rødder i den katolske kirke, som i mange år har udbredt økologiske metoder for at løfte landbofamilierne på smålandbrugene i Uganda ud af håbløs fattigdom.\nFælles øko-projekter siden 2008\nCaritas Kampala er en af de organisationer, der siden 2019 har været med i et såkaldt program-samarbejde med Økologisk Landsforening. Før det har der været et mangeårigt samarbejde mellem de to organisationer.\nØkologisk Landsforening har med dansk udviklingsbistand bevilget af Civilsamfund i Udvikling (Cisu) siden 2008 gennemført en lang stribe af projekter i Uganda og andre østafrikanske lande. Fokus var at udbrede de økologiske metoder via samarbejde i landbrugsgrupper – og i de senere år at åbne op for at få øko-varerne ind på det lokale marked og på eksportmarkedet.\nVi er meget taknemmelige. Økologisk Landsforening har støttet arbejdet med rammeloven helt fra begyndelsen både finansielt og moralsk.\n— James Mutebi, markedsekspert i Caritas Kampala, Uganda\nI projekter gennemført fra 2013-2017 var der afsat midler til egentlig fortalervirksomhed, og den sigtede på at udvikle en national økologipolitik. Det politiske fokus er fortsat ind i det nuværende programsamarbejde mellem Økologisk Landsforening og en stribe økologiorganisationer i Østafrika, der løber frem til 2023, og som også er støttet af Cisu.\nDet er baggrunden for, at Økologisk Landsforening er nævnt i forordet til rammeloven som en af de udenlandske NGO'er, der har bidraget til det langstrakte lovarbejde.\nFinansiel og moralsk støtte fra Danmark\nJames Mutebi er meget glad for samarbejdet med Økologisk Landsforening, der netop er høstet flotte frugter af.\n"Vi er meget taknemmelige. Økologisk Landsforening har støttet arbejdet med rammeloven helt fra begyndelsen både finansielt og moralsk. Der har været mange tilbageskridt under skiftende landbrugsministre, men vi har lært fra Danmark, hvordan I har fået en økologipolitik igennem – og hvad I har gået igennem for at få den til at virke," siger James Mutebi.\nHan forventer, at NOAP vil "sikre en bedre organisering på alle planer".\nNøglepunkter i Ugandas økologilov\nInden for fem år er der blandt målene i rammeloven nævnt:\n§ Øge produktiviteten og værdien af økologisk landbrug med over 50 procent\n§ Reducere nedbrydning af økosystemerne ved at øge investeringerne i økologisk landbrug\n§ At økologisk landbrugs bidrag til BNP når over 50 procent af landbrugets BNP\n§ Reduktion af småskalabønder, der lever under den absolutte fattigdomsgrænse, til mindre end 27 procent\n§ Stigning i offentlige investeringer i økologisk landbrug\n§ Udvikling af en national certificeringsordning\nFor ham er det et springende punkt, at der er lagt op til, at der kommer en national økologicertificering, som er godkendt af ministeriet. I dag står et certificeringsorgan - UgoCert - for certificeringen med henblik på eksportmarkederne. Mens det er dyrt at blive certificeret af UgoCert, lægger NOAP op til, at den nationale ordning skal være mere omkostningseffektiv, så langt flere bønder kan få et certifikat på deres produkt.\nFor James Mutebi er det også centralt, at rammeloven har et mål om, at de økologiske produkter skal udgøre halvdelen af landbrugets bidrag til bruttonationalproduktet i løbet af fem år.\nMinder om dansk økologi-gennembrud\nPer Rasmussen er international konsulent i Økologisk Landsforenings ulandssekretariat. Han sammenligner den nye rammelov med det gennembrud for økologien, da verdens første økologilov blev vedtaget i 1987 på Christiansborg. En rammelov, som kræfterne bag den senere Økologisk Landsforening gav væsentlige indspark til, og som blandt andet førte til det statskontrollerede Ø-mærke.\n"Fra da af var økologisk landbrug en del af den politiske dagsorden i Danmark, og adgangen til støtte og udviklingsmidler blev udvidet kraftigt. Så den lov er første skridt mod at styrke forskning, rådgivning og udvikling af økologisk jordbrug," slår Per Rasmussen fast.\nØkologisk Landsforenings internationale konsulent understreger også, at rammeloven er en officiel godkendelse af økologien, som er vigtig.\n"I Uganda har konventionelt landbrug stået stærkt – den officielle politik har hidtil været, at kunstgødning og syntetiske pesticider har været vejen frem", siger Per Rasmussen.\nKrav fra EU og USA fremmer øko-eksporten\nLigesom James Mutebi hæfter Per Rasmussen sig ved målet om, at den økologiske sektor skal stå for halvdelen af hele landbrugets indtægt i løbet af fem år. I rammeloven er der ganske vist ikke nævnt, hvad andelen er i dag, men der er lang vej op til de halvtreds procent, vurderer Per Rasmussen.\n"Dog er der klart faldende indtægter fra eksporten af konventionelle landbrugsprodukter. Både EU og USA stiller krav til ikke mindst rester af pesticider i produkterne, og derfor er der mange, som ser de certificerede, økologiske varer som en lettere adgang til eksportmarkederne. Og både i EU og USA vokser markedet for økologi jo dag for dag," understreger Per Rasmussen\nHan oplyser, at Uganda arealmæssigt er Afrikas næststørste på økologi med mere end 200.000 hektar certificeret og en vigtig eksportør af kaffe, kakao, tørret frugt og urter.\nDertil kommer de mange smålandbrug, der ikke er certificerede, men hvor man arbejder med øko-metoderne og dermed får mere mad på bordet end ved de traditionelle metoder, der ofte udpiner jorden.\nNetop det, at de økologiske metoder med brug af naturlige ressourcer frem for kunstgødning og pesticider og med en lavere påvirkning af Ugandas sårbare natur, har været en væsentlig drivkraft i de projekter, Økologisk Landsforening har været med inde over. Det er også en tankegang, der har sat fodspor i den nye rammelov.\nAdgang til øko-såsæd styrkes\nUgandas nye økologilov adresserer også nogle af de kæmpestore udfordringer, den økologiske sektor i tropelandet står over for. Et konkret eksempel er adgangen til økologisk såsæd. Af rammelovens tekst fremgår det, at 95 procent af såsæden stammer fra smålandbrugene selv, og at resten importeres fra bl.a. Kenya, Tanzania og Indien. Det fremgår også, at der er en stor barriere for, at flere landbrug kan gå ind i økologien. Det er ganske enkelt svært at skaffe økologisk såsæd.\nIfølge Per Rasmussen er kvaliteten af den såsæd, man så kan skaffe, ofte meget ringe.\n"Hvis man overhovedet kan skaffe den økologiske såsæd, er spireprocenten måske helt nede mellem 25 og 50 procent. Det vil derfor være fantastisk at få løftet kvaliteten, siger Per Rasmussen og referer til, at der i loven er et konkret mål om sikre bevarelse af lokal såsæd og plantematerialer.\nLandbrugsminister: Økologi er en mere miljøvenlig vej\nI forordet til Ugandas nye rammelov for økologisk landbrug og markedsudvikling udtaler landbrugsminister Vincent Bamulangaki Ssempijja:\n"Mens vores strategier for sektorudvikling leverer input og tjenester mod højere produktivitet, der sikrer selvforsyning og eksportfremme, er der et stigende ønske om at udnytte den komparative fordel, der tilbydes af Ugandas fysiografi og miljøforhold. Økologisk landbrug er en sådan en mulighed, hvor Uganda har unikke styrker".\n"Dette politiske dokument kommer på det mest passende tidspunkt, hvor Uganda forbereder sin tredje nationale udviklingsplan (2019/20 - 2024/25), og den tredje strategiske plan for landbrugssektoren. Politikken, der stammer fra dette dokument, vil hjælpe ministeriet med at prioritere og integrere økologisk landbrug i de to nationale planer".\n"Jeg appellerer til alle ugandere om at tilslutte sig denne økologiske landbrugspolitik og deltage aktivt i gennemførelsen. Det vil hjælpe Uganda med at blive et land med miljøvenlige fødevareproduktionssystemer".\nPer Rasmussen påpeger, at det også er centralt for den fortsatte fortalervirksomhed i programsamarbejdet at finde midler til at fremme økologisk landbrug i budgetterne ude i landets distrikter. Det er administrative enheder, der minder om vores regioner, men med større selvbestemmelse, ikke mindst hvad angår landbrugsrådgivningen.\n"Mens NOAP er en afgørende løftestang for national og international støtte til at udvikle økologisektoren i Uganda, så er det altså også vigtigt at få allokeret midler ude i distrikterne.\nDagen fejret med drikkevarer\nFor James Mutebi i Caritas Kampala og mange andre NGO'ere, der arbejder for at udbrede de økologiske metoder, er man fuldt ud bevidste om, at den nye lov kun er første skridt på vejen:\n"Vores nye lov er jo en slags baby-politik i forhold til den politik, I har haft i årtier i Danmark. Men vi kan lære fra hinanden – og jeg er meget taknemmelig for, at I fra dansk side vil dele de politiske erfaringer, I har. Dem har vi brug for i det videre arbejde".\nSammen med sine kollegaer markerede James Mutebi præsentationen af NOAP på Caritas' kontor i Ugandas hovedstad Kampala. Selve pressebegivenheden i ministeriet var på grund af corona-situationen begrænset til i alt 50 personer.\n"Vi fejrede loven ved, at vi købte drikkevarer til alle på kontoret. Det er helt usædvanligt for os at gøre sådan noget," forklarer James Mutebi og fortæller, at alle på kontoret var meget glade over det gode resultat og den helt særlige dag.


For Vietnam Travels\ner Vietnam, Laos & Cambodja mere end blot 3 rejsedestinationer. Særligt vietnameserne er et folk, som kalder på glæde og overraskelse - men også befolkningerne i Laos & Cambodia er entusiastiske og beundringsværdige i henhold til deres synlige gåpåmod.\nDe 3 lande giver den rejsende god mulighed for afveksling i oplevelserne mellem storby, historie, kultur, arkitektur, anderledes religioner/livsfilosofier, natur på land og på vand, et mangfoldigt gadeliv, afvekslende gastronomi, afslapning ved flotte strande og en aktiv ferie med trekking, cykel, golf, kajak og dykning.\nVietnam Travels er\net rejsebureau, som er startet op i 2004 af Giang Nguyen Jensen og Flemming Nguyen Jensen. Giang er vietnameser, har levet 26 år i Vietnam og de seneste 14 år i Danmark. Flemming er født og opvokset i DK, men har rejst mere end 20 gange til Vietnam og samlet opholdt sig i her i godt 2 år. Derudover har vi rejst, oplevet og suget til os af indtryk, attraktioner og aktiviteter på de destinationer i Cambodja og Laos, som vi tilbyder i vores rejseprogrammer.\nVietnam Travels arrangerer individuelle rejser med engelsktalende guider og rundrejser med danske rejseledere, som har opholdt sig i Vietnam, Cambodja og Laos gennem længere tid. Vores rejseledere har oftest en personlig livshistorie som er forbundet til disse lande og deres guidning på vores rejser bærer præg et nærmest kærlighedsrelation til en hel befolkning.\nVietnam, Laos & Cambodja danner udgangspunkt for rejseprogrammerne på vores grupperundrejser og individuelle rejser, samt er baggrund for at skræddersy individuelle ture, hvis man har særlige krav og ønsker til rejseindhold, som vores nuværende programpalette til Vietnam, Laos og Cambodja ikke opfylder.\nDe destinationer og de rejseoplevelser vi tilbyder i vores mange rundrejser, har vi selv prøvet eller inspiceret. Det gælder lige fra den ypperste luksus på 5+ stjernede strandresort til vandring og overnatning i homestay hos de etniske bjergstammer.\nVi er meget bevidste om\nat vores succes afhænger af vores gæsters tilfredshed og vi arbejder ud fra princippet om at give service, som vi ville ønske og forlange, hvis vi selv var kunder i et rejsebureau.\nVi tilstræber samtidigt at give en hurtig og effektiv korrespondance i form af hurtig tilbagevenden (inden for 24 timer på hverdage) på forespørgsler, spørgsmål eller andet. Ligeledes under ophold og rejse på destinationerne har vores gæster alle kontaktdata til vores repræsentanter i landene og til os herhjemme. Så skulle der opstår problemer eller andet er vi blot et opkald væk.\nVietnam Travels er medlem af Rejsegarantifonden og har medlemsnummer 1817.


Hirtshals-virksomheder straffes med sanktioner efter arbejdsulykke | TV2 Nord\nTre virksomheder i Hirtshals bliver sanktioneret efter en alvorlig arbejdsulykke, skriver Avisen.dk.\n17. maj 2018, kl. 14:31\nSeks personer blev kvæstet ved en arbejdsulykke på havnen i Hirtshals mandag, hvor et betondæk faldt sammen under dem i forbindelse med en renovering. To personer kom alvorligt til skade ved ulykken.\nNu får tre virksomheder en løftet pegefinger af Arbejdstilsynet, skriver Avisen.dk.\nDet er HC & Engholt Entreprenører, Unicon A/S og bygherren Hav Line Terminal A/S, som bliver sanktioneret.\nHC & Engholt Entreprenører og Unicon A/S strafes med dét, der hedder "Afgørelse uden handlepligt". Her konstaterer Arbejdstilsynet, at virksomhederne har overtrådt arbejdsmiljølovgivningen, men virksomhederne skal ikke foretage konkrete handlinger.\nHav Line Terminal A/S har fået strakspåbud om, at der ikke må arbejdes hverken over eller under en stålkonstruktion ved pladsen.\nStålkonstruktion kunne ikke holde til vægten\nMartin Skåning, der er tilsynschef i Arbejdstilsynet, forklarer til Avisen.dk, at ulykken skete, fordi den stålkonstruktion, som medarbejderne arbejdede på, ikke kunne holde til al vægten. Medarbejderne var ved at udstøbe beton ovenpå andre betonelementer, og det ekstra lag vejede 50 tons. Derfor styrtede konstruktionen sammen.\n- Vi kan konstatere, at der er sket nogle beregningsfejl over, hvor meget vægt stålkonstruktionen og ståldragerne, der holder det hele oppe, har kunnet holde til, siger Martin Skåning til Avisen.dk.\nHan understreger, at ulykken kunne have kostet menneskeliv.\nAvisen.dk skriver, at endnu en virksomhed er i fare for at blive sanktioneret af Arbejdstilsynet i forbindelse med ulykken.\nLæs også Direktør udtaler sig efter arbejdsulykke i Hirtshals


▷ Køb Englestøtte – 248 kr.\nMange internet firmaer frembyder til alt held mange forskellige fragtformer. En der er meget anvendt er nu til dags at få sendt til en pakkeshop, hvor det er muligt at hente varerne når det passer dig bedst. Fragtformen er altså virkelig hensigtsmæssig, samt oftest desuden den mindst kostelige mulighed for levering ved køb af Englestøtte.\nDu kunne alternativt vælge at få varerne sendt til din adresse eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringsmetoden bliver somme tider en tand mere pebret, men ligeledes særdeles praktisk. Den mest prisbevidste mulighed for fragt kan ikke benægtes at være at du selv henter pakken, hvilket dog forudsætter at du befinder dig lige ved online forretningens tilholdssted.\nFragtperioden på Bøger fra “Eksistensen” kan være særligt vital ifald man behøver varerne nu og her, og af den grund er det virkelig essentielt at vi finder den forventede leveringstid for den aktuelle vare.\nEn lang række internet forretninger stiller udsigt til 1 dags levering på en række af deres varer, eksempelvis Englestøtte, men vær opmærksom på at det er afhængig af at ordren aflægges forinden et konkret tidspunkt, så at de garanteret kan nå at få produkterne hen til fragtfirmaet før de pakkeansatte holder fyraften.\nNogle enkelte firmaer på nettet byder på fri fragt, men ofte kun hvis der erhverves for et konkret beløb. Desuden kan man foretrække den mest letkøbte leveringsmetode, som typisk – uafhængig om man bor tæt på Herning, Vordingborg eller Haslev – vil være at få bragt dine produkter til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden ret så simpelt for os alle at analysere priser i blandt flere online webshops, og til tak har masser af online forretninger set sig nødsaget til at presse prisniveauet på deres varer – til babyer og børn, og yderligere også til mænd og kvinder – en hel del, og endda nogle gange garantere fragt uden beregning.\nTil gengæld kan det stadigvæk vise sig lukrativt at udforske flere online butikker efter udsalg på Englestøtte forud for at du færdiggør din shopping, således at man er velinformeret til at opnå den mindst kostelige pris.\nMan må imidlertid huske på, at hvis en forretning på nettet markedsfører produkter til en pris der anses for ubegribelig letkøbt, bør det i nogle tilfælde være et kendetegn på en fup webbutik. Køb med betalingskort er i hvert fald dækket ind under et regulativ, hvilket værner kunden imod uærlige online selskaber.\nVi foreslår generelt køb med betalingskort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du vælge et afdragstilbud som eksempelvis ViaBill, for så vidt du gerne vil afbetale regningen over et længere tidsrum.\nInden nogen shopper hos en internet handler kunne de faktisk have øje for deres handelsbetingelser, dog er det for det meste ikke særlig sjovt.\nEt andet alternativ er at kontrollere hvorvidt e-forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, som er en sikkerhed for at online webshoppen følger de officielle regler, udover at internet forretningen regelmæssigt revurderes af sagkyndige som kender til lovgivningen. Derudover tilbydes du mulighed for support, ifald du bliver udsat for problemer i forbindelse med dit køb.\nYdermere er det anbefalelsesværdigt at kunden er klar over de mest basale reglementer der er gældende for transaktionen, som for eksempel hvilken ombytningsret e-firmaet anvender. I den sammenhæng er det i øvrigt afgørende, at man stadig bevarer sin e-mail kvittering, således man senere vil kunne bevise sin shopping af Englestøtte, uafhængig om du efterspørger produkter til en herre eller dame.\nTrustpilot byder på egentlig værdifulde muligheder for at vurdere en stor portion øvrige forbrugeres anmeldelser og af den grund er det klogt, at du beser internet selskabets vurderinger af Englestøtte forud for at du handler.\nFacebook frembyder ydermere super fremragende løsninger til at få indblik i e-handlens troværdighed. Her er der mange internet selskaber hvor det er muligt at offentliggøre en evaluering af købsoplevelsen, som lige så vel må benyttes til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nWebsitet er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har aftaler med en gruppe af netshops i form af at vi publicerer virksomhedernes varer, og høster betaling hvis den bruger vi sender videre gennemfører en bestilling.\nVejledning vedrørende varer og online outlets understøttes fra tid til anden, men vi tager ikke ansvar for modifikationer der er blevet udarbejdet efter at vi sidst opdaterede de viste oplysninger.


STEENJENSEN.COM | Om Steenjensen.com ApS\nVirksomheden blev etableret 1.11.2009 af Steen Jensen. På daværende tidspunkt havde Steen Jensen været Kommunal indkøbschef i 6 år og bestyrelsesmedlem i IKA (Foreningen for offentlige indkøbere) samt medstifter af det daværende 12-by gruppens indkøbscentral ligesom han i 2006 påbegyndte at arbejde med udbudsretlige opgaver for EU – Kommissionen i Bruxelles.\nSteen Jensen har eksamen i EU udbudsret og nationale kontrakter fra Århus Universitet ligesom han i 90’erne blev uddannet økonom. Steen Jensen er sagkyndig repræsentant for virksomheder i Klagenævnet for udbud.\nVirksomheden har i forbindelse med internationale opgaver tilknyttet Mr. Tony Wiltshire fra England, der ligeledes er udbudsekspert. Han varetager i samarbejde med Steen Jensen opgaver for internationale organisationer, som EU, USAID, FN og private virksomheder der ønsker, at byde på offentlige udbud.\nVirksomheden samarbejder i dag med en lang række private virksomheder, både store, små og internationale virksomheder. Det er virksomheder der ønsker, at kvalificere sin viden og hvor målet er, at vinde de offentlige kontrakter både i Danmark og i udlandet. Steenjensen.com ApS assisterer danske virksomheder der byder i udlandet og udenlandske virksomheder der byder på offentlige kontrakter i Danmark.\nSteen Jensen er en international anerkendt specialist i offentlige udbud og han er en meget brugt foredragsholder i Danmark og i udlandet. Siden 2006 har Steen Jensen arbejdet for EU – Kommissionen med EU udbudsretlige opgaver rundt om i hele EU. Opgaverne er udarbejdelse af udbudsretlige håndbøger, træning og uddannelse af offentlige indkøbere og virksomheder. Siden 2007 har der løbende været for OECD, USAID, FN og Den Sydkoreanske regering, hvor opgaven var at træne og undervise Sydkoreanske virksomheder i tilgangen til EU og FN udbud på globalt niveau.\nKernekompetencen i virksomheden er udelukkende håndtering af offentlige udbud også på internationalt plan. Kompetencen er opbygget over en lang række år, både på det teoretiske, men i høj grad på det praktiske niveau. Det betyder, at Steen Jensen der også har et bredt og stærkt netværk, også i de internationale kredse, kan tilbyde kunderne en yderst erfaren og kompetent rådgivning.\nCV for Steen Jensen\nUdvalgte resultater i 2014\nSuccesrate tæt på 100 % i ansøgninger til prækvalifikationsrunder, hvor Steenjensen.com ApS var rådgiver\n88 % af alle tilbud til offentlige ordregiver, hvor Steenjensen.com ApS var rådgiver vandt udbudsforretningen. Samlet kontraktværdier: 65 mio. kr.\nUdarbejdelse af håndbog ”Sådan undgås fejl i offentlige udbud” for EU – Kommissionen godkendt af medlemslandende\nUdvikling og gennemførelse af træningsprogram for 24 SMV håndværkere i ”Sådan får du en del af de offentlige udbud” under Væksthus Nordjylland\nDet vi siger, er det vi gør – ordentlighed og viden\nSteenjensen.com ApS arbejder udelukkende med opgaver indenfor offentlige udbud både i Danmark og i internationalt regi. Virksomhedens fundament er bygget på års teoretisk viden og stor praktisk erfaring. Vores samarbejde med kunderne tager udgangspunkt i ”begge ben på jorden” princippet og vi har i alle henseender en loyal og pragmatisk tilgang til samarbejdet, hvor vi gennem vores faglige kompetencer og troværdighed skaber målbare resultater for kunderne.\nSteenjensen.com ApS’s vision er, at skabe optimal ”Value for Money” til skatteyderne ved, at øge konkurrencen om de offentlige kontrakter og tilmed sikre en højere kvalitet i løsningerne.\nSteenjensen.com ApS vil være den private sektors foretrukne rådgiver indenfor tilbudsafgivelse i de offentlige udbudsforretninger og gennem mere åben og ærlig dialog med ordregivere og tilbudsgivere, at optimere anvendelsen af de offentlige midler i kraft af en højere kvalitet i de offentlige udbud.\nKontaktinfo: CEO og stifter Steen Jensen, +45 20 51 56 57 og info@steenjensen.com