San Francisco til San Diego: 465 sømil\nDen 23. oktober sejlede vi igen under Golden Gate, nu for udgående med kurs sydover.\nVi havde en dagssejlads ned til Half Moon Bay, hvor vi ville ligge et par dage. Det blev nu til 5 dage, da der allerede næste dag blev varslet endnu en kuling. Fordelen ved at være kommet udenfor San Francisco Bay var, at vi fik en bedre føling med vejret. San Francisco Bay har helt specielle vejrforhold, helt anderledes end ude i Stillehavet.\nHalf Moon Bay er et supert sted at ligge og vente på den rigtige vejrudsigt. Det er en meget stor bugt, hvor man har bygget en lang bølgebryder, hvor der bagved er et stort bassin, hvor man kan ankre i god holdebund og masser af svejeplads. Der er længere inde bygget en havn, hvor man kan lande med jollen. Half Moon City ligger en 15 minutters bustur længere sydover. Der er alle de butikker og indkøbscenter man har brug for.\nInden havnen blev bygget, brugte fiskerne den nu for længst forladte og faldefærdige landingsplads, som strakte sig ud i bugten, til at lande deres fangst. Nu bruger de havnen til at lande deres fisk og straks få den frosset ned. Den gamle landingsplads var en tro kopi af den, vi så oppe i Drakes Bay.\nVi tog ind og gik nogle gode lange turer langs stranden. Vi så mange flotte strand huse og kiggede nysgerrigt på den surferkultur, som findes langs Californiens kyst. Det er det ultimative strand liv, som leves her.\nDa kulingen kom, fik vi hurtigt jollen ombord, og lagt ekstra kæde ud, det var en strid en. Selv inde i bugten fik vi store bølger, men vi lå sikkert bag den store stenmole.\nDet var den 4. kuling på fire uger. Der havde været en kuling hver uge i oktober. Og vi havde fået fortalt, at oktober og november var de mest rolige måneder i San Francisco Bay, der er ikke noget der passer mere.\nOg efter en sådan kuling er det rart at se solen igen og de små dværgryler, der spæner frem og tilbage for ikke at få våde fødder, når bølgerne ruller ind over stranden.\nVi gjorde os klar til at tage afsted, lige så snart vinden lagde sig. Egentlig havde planen været at sejle dagturer, men nu bestemte vi os for at fortsætte helt ned forbi Point Conception, hvis vejret tillod det. Vi kunne altid søge læ i Monteray eller San Luis Obispo Bay, hvis vejret blev dårligt.\nDet eneste vi ikke skulle have var sydlig vind eller en hård vind fra nordvest, når vi skulle rundt Point Conception, som er kendt som Californiens Kap Horn. Her kan dannes de mest modbydelige søer og vinden forstærkes rundt om hjørnet. Ydermere er Point Arguello lidt nord derfor, berygtet for det mest tågede område langs U.S.A.s Stillehavskyst. Der er under 0,5 sømils sigt i 12 til 20 dage pr. måned, hvor juli og august måned er de værste. Så det er en god ide, at have en god vejrudsigt når man skal rundt der.\nDen 29. oktober fik vi fint vejr og en let brise om morgenen, så det var nu vi skulle videre sydover.\nVejrmeldingen var god for de næste 3 til 4 dage, og som nævnt havde vi fundet et par steder, hvor vi kunne søge læ, hvis den alligevel ikke holdt stik. Men vi håbede at komme syd for Conception i et hug.\nVi sejlede tre til fire mil fra kysten og havde hele tiden landkending.\nHam her, på billedet neden under, havde vi glæde af en hel dag, og til al held for ham oversked han ikke hele båden og sejlet, så han fik lov at blive ombord. Han var en mærkelig fætter. Først ville vi jage ham væk, men han løb bare rundt oppe på sejlet og han lod Lene tage ham i benene, uden at han hakkede, han satte bare hælene i og gloede på os, som for at sige: lad mig dog være i fred. Den ene vinge hængte lidt, men han kunne sagtens flyve. Han brugte mange timer på at ordne sine fjer, så vi lod ham være og pludselig lettede han, heldigvis uden visitkort.\nVi kørte for motor, da der ikke var vind nok til sejlene, der var for megen dønning, men lidt over middag friskede det lidt og vi fik sejlene op, som vi havde oppe indtil vinden døde helt efter midnat. Vi havde haft en fin sejlads med vinden agten for tværs og plat læns. Vi fik en flot solnedgang og havet var nu næsten helt roligt med kun lidt dønning.\nNæste dag den 30. oktober fik vi en flot solopgang, vejret bliver bedre og bedre, vinden var dog stadig ret så kold. Vi kørte for motor hele dagen. Det blev en fin dag, og da havet var helt roligt, så vi en hval og flere store delfinflokke på mellem 50 til 80 dyr passere tæt forbi os, mens de jagede fisk op. Det er altid spændende at se på. Det var utrolige hastigheder de kom op på og flot at se, når en hel flok samtidig sprang op mellem alle de andre.\nDet var første gang vi med sikkerhed så Northern Right Whale Dolfins. Vi har sikkert set dem på vej ned langs Oregons kyst, da der kom mange delfiner forbi os der, men vi kunne ikke se, hvad det var for en type.\nDe lever fra British Columbia ned til det nordlige Baja California.\nDisse delfiner er ca. 3 meter lange, slanke og har en lang tynd halerod inden halefinnen. De er sorte med en meget karakteristisk hvid tegning på bugen og en hvid plet ved munden og så har de ingen rygfinne, de er helt glatte på ryggen. Det er ekstrem hurtige svømmere.\nI løbet af dagen kom flere grupper hen til os for lige at slappe mellem jagterne. De virkede så tillidsfulde, rullede rundt og kiggede op på os, når vi stod ude på bovsprydet. Havde vi kunne nå ned, havde vi kunne røre ved dem, så tæt svømmede de langs båden. Det er jo så fordelen, når havet er så stille, at vi kan få disse oplevelser med havdyrene tæt på.\nDagen blev rundet af med en perfekt solnedgang og for første gang siden Caribien så vi igen "green flash". Det er et kort grønt glimt omkring solen, når den går ned bag kimingen. Så det ses kun når solen går ned over havet og under helt specielle forhold, som åbenbart var her nu. Det er aldrig lykkedes os at fotografere det, så måske er det kun øjet, som ser det.\nVi nærmede os Point Conception og så de første boretårne. Vi gik tæt forbi det første. Vinden var stadig let, men hen under aften friskede den op fra nordøst og bølgerne voksede hurtigt. Ud for Point Arguello og ned mod Point Conception fik vi vind fra 16 til 20 knob, men vindretningen forandrede sig hele tiden på grund af kysten, så vi fortsatte for motoren. Det var ikke lige stedet, at ligge at rode med sejl og det var nemmere og rimelig behageligt for motor, da vi sejlede parallelt med storskibsruten og skulle passere et par boreplatforme mere.\nTidligt om morgenen den 31. oktober dukkede øen Santa Cruz frem af morgendisen. Og da solen kom frem over bjergene på fastlandet og skinnede på øen, så vi øens flotte røde klippesider. Vi sejlede ind til Smugglers Cove og fik fat anden gang med ankeret, der var meget hård sandbund.\nVandet var helt fantastisk, vi kunne se bunden og masser af blå fisk svømmede rundt om os. Vi lå lige ud for en olivenlund, og der voksede store eukalyptustræer helt ned til stranden. Vi tog jollen ind for at gå en tur langs stranden. Vi var ikke helt forberedt på dønningen, men kom dog nogenlunde tørre i land.\nInde bag ved olivenplantagen lå der en gammel gård, som nu bruges af dem, der holder øje med nationalparken. Der var dadelpalmer og valnøddetræer og masser af blomsterbuske omkring gården, en idyllisk oase hvor et næsten udtørret vandløb gav fugt nok til, at der selv nu i tørketiden var frodigt.\nVi gik en tur op til et udkigspunkt og så, at der var en sti gennem dalen over til den anden side af øen. Vi gik et stykke af den, men vi var started for sent på dagen og kunne ikke være tilbage inden det blev mørkt, så vi gik tilbage til stranden.\nTuren ud gennem dønningen gik ikke helt efter planen, så vi fik en del vand og sand i jollen og et mindre bad med al tøjet på. For at sige det mildt, en rigtig vandtur, heldigvis uden publikum, så vi følte os lidt dumme men ikke flove. Det er lang tid siden, vi har skulle gennem en dønning og er ude af træning. Heldigvis havde vi ikke taget kamera med.\nVi fik flotte nætter med en stjernehimmel så fantastisk og en flot fuldmåne.\nVi så en Bald Eagle sidde helt frit i et af eukalyptustræerne med udbredte vinger, sikkert for at tørre dem. Men det mest mærkelige var, at vi fra båden kunne se, at den var blå på indersiden af vingerne og vi ved ikke hvorfor. Måske det er det stærke blå genskin fra vandet. Lene tog en del billeder med max zoome, så de er ikke helt skarpe. Vi er helt sikre på, at det er en Bald Eagle. Er der nogle der kan give en forklaring, så send os en mail.\nVi lettede anker lige inden det blev mørkt for at sejle natten over til den næste ø, Santa Cruz, 68 sømil længere sydpå. Vi havde håbet på lidt vind, men det blev igen en motortur. Vi var kommet til et område, hvor der drev meget tang rundt. Om dagen prøvede vi at undgå at sejle gennem de store tang øer, men det var ikke til at se dem om natten, så vi pløjede igennem et par stykker og vi kunne straks høre, at motoren gik ned i omdrejninger. Det er det mest stride tang, stærkt og tykt som bare pokker.\nVi kom til øen Santa Catalina ved 6 tiden om morgenen, og selv om det skulle være lyst nu, lå øen indhyllet i tyk tåge. Da vi sejlede ned langs kysten, lignede det en barsk bar stenkyst, hvor tågen rullede hen over bjergtoppene. Toppen af hele kysten var dækket af et tykt tågetæppe, som hævede og sænkede sig i takt med vindpustene. Det var et spændende men også dystert syn. Vi blev hurtig klar over, at det ikke var en god ide at gå ind til Little Harbor, som vi havde planlagt. Bugten kunne vi slet ikke se og tågen lå tykt over stedet. Det ville være et klamt og mørkt sted i mange timer, ja, måske resten af dagen.\nVi vendte rundt og sejlede op langs kysten til Catalina Harbor, hvor der var mere lys og tågen var ikke så tæt. Da vi kom ind i bassinet, kom der lidt sol gennem disen. Hele den inderste halvdel af bugten var fyldt op med fortøjningsbøjer. Vi sejlede næsten helt ned i bunden mellem de mange bøjer, for at se om der var lidt plads, hvor vi kunne ankre, men bøjerne lå som perler på en snor. Det var første gang, vi så det system med at fastgøre for og agter. Problemet er bare, at man skal vide hvilke bøjer, som passer til ens bådlængde. Vi tjekkede bunden og fandt et sted uden for bøjerne, langs indsejlingen, hvor vi lagde ankeret på 21 meter vand og med god plads til at svaje.\nStedet var ikke så hyggeligt som Smugglers Cove og der var mindre sol. Tågen havde vi hele dagen. Fra bunden af bugten var der ikke langt at gå over til den anden side af øen, hvor Listmus Cove ligger, bebyggelsen mellem de to bugter hedder Two Harbors. Vi orkede ikke i det kedelige vejr at tage en tur ind med jollen.\nNæste dag hilste vi på Richard og Doris, da vi sejlede forbi deres båd Fire Water fra Ketchican, Alaska. De kom ind kl. 4 om morgenen og lagde sig for anker tæt ved Dana.\nVi sejlede ind til jollebroen i bunden af bugten. Herfra gik vi de få hundrede meter over til Listmus Cove. Hele bugten var fyldt med bøjer, der var ikke megen plads til at smide ankret. Så bådene er nød til at ligge for en dyr bøje, men systemet giver selvfølgelig plads til mange både og en masse penge i kassen.\nDet er her tingene foregår. Her var restauranter, små butikker, feriehuse, og der går en lille færge over til fastlandet. Men sæsonen sluttede den 31. oktober, så det meste var lukket ned og stranden lå øde hen. Vi gik en lang tur langs kysten. Der var fyldt op med bøjer i alle bugterne, de store sejlklubber fra fastlandet har hver deres egen bugt med klubhus, tennisbane osv. Ingen adgang for fremmede.\nVi provianterede lidt i den lokale butik og sejlede tilbage til Dana.\nSenere på eftermiddagen ville vi en tur ind til stranden. På vejen fik vi tang i propellen og så gik påhængsmotoren i stykker, noget knækkede inden i den. Propellen ville ikke køre rundt og den fik ikke kølevand. Splitten ved propellen var ikke knækket, så det måtte været noget andet, som ikke kunne tåle den barske omgang. Henrik roede os tilbage og tog motoren ombord. Den var ikke til at ordne, der var noget galt inden i den. Så frem med årerne og vi roede ind til standen igen og gik en tur rundt langs pynten og højt op af bjergsiden.\nPå vejen tilbage besøgte vi Fire Water og blev inviteret ombord til et glas vin. Vi fortalte, at vi var overraskede over, at de var sejlet ind i mørke og tyk tåge, da der ikke er megen plads at svinge rundt på. De fortalte, at de havde været her mange gange, og vidste lige hvor de skulle lægge ankeret.\nDe gav os gode oplysninger om Mission Bay, som var det næste sted, vi ville sejle til og i særdeleshed nyttige oplysninger om, hvor i San Diego vi kunne ligge. Vi havde hørt mange historier om, hvor besværligt det var at finde en plads og få lov til at ligge for svaj, selv de steder hvor der var afmærket, at man kunne ankre. I det hele taget havde vi på et tidspunkt helt mistet lysten til at besøge San Diego. Men på grund af at vi skulle forlade U.S.A., måtte vi dertil for at få ordnet vores papirer. Efter hvad Richard og Doris nu fortalte, lød det ikke til at være så slemt, som vi havde frygtet.\nCatalina Harbor - Bonita Cove, Mission Bay - 78,7 sm\nIgen lettede vi anker sent på eftermiddagen for at lave endnu en natsejlads for motor, da der ingen vind var. På vejen fik vi igen noget i skruen og det kunne vi ikke bakke af, så det var for nedsatte omdrejninger, vi fortsatte til Mission Bay og Bonita Cove. Autopiloten førte os lige til indsejlingen, hvor vi anduvede en kanal langs med San Diego River. Vejret var klart, der havde heldigvis ikke været tåge på hele turen, der var kun lidt overskyet ned over San Diego. Vi fik lavet vand på turen over og fik os et dejligt bad, da vi kom ind.\nVi fandt et hul i rækken af moorings, hvor vi kunne droppe ankeret på 5 meter vand og lige nok svajeplads. Det var en hyggelig lagune med pæne lave villaer på den ene side og sandstrand næsten hele vejen rundt. Man sejlede bare ind på stranden og landede jollen. Kanalen vi sejlede op gennem var omgivet af parker og længere op i kanalsystemet, var der flere laguner for både med lav dybgang. Det var deltaet fra San Diego floden man havde inddæmmet og ombygget til et rekreativt område. Floden blev ledt ud langs den sydlige stenmole, på ydersiden af kanalen.\nDet eneste minus var, at der var langt til alting, specielt nu vores påhængsmotor var gået i stykker. Nå, men vi kunne alligevel ikke blive der så længe, det var kun tilladt at ligge for anker i Bonita Cove 3 dage i løbet af en 2 ugers periode.\nVi roede over kanalen til marinaen, og efter en del søgen fandt vi endelig en reparatør af påhængsmotorer. Han var meget flink, men kunne naturligvis ikke fortælle os hvad der var galt med motoren, før han havde set den indeni. Men han ville gerne hjælpe os, så vi roede tilbage og hentede motoren og den blev registreret og de ville se på den om mandagen. Han havde desværre ingen nye eller brugte 4 hk, vi kunne købe, men gav os adressen på et sted inde i San Diago.\nOmrådet ville ikke blive lukket af før ved 5 tiden, så vi havde 3 timer, hvor vi kunne gå rundt herovre og se os omkring. Vi spiste et par burgere på et lille spisested og traskede rundt et par timer, før vi roede tilbage til Dana.\nNæste morgen ville Henrik tidligt ned og se hvad der sad omkring skruen, så vi fandt dykkergrejet frem. Han behøvede heldigvis ikke at have dragt på. Det viste sig, at det var en stor bunke tang, som havde viklet sig omkring skruen, ikke særlig smart da det er en foldepropel. Det tog tid at få det skåret af, men vi havde da et problem mindre.\nVi sejlede tidligt fra Mission Bay, inden det begyndte at blæse op, men allerede nu var der en ret så kraftig dønning langs siderne af kanalen, og da vi kom fri af molerne, fik vi et par gode dykkere, dog kun lidt vand på dækket fordi vi var forberedte og tog farten af. Men det kan være et ret så farligt sted at komme ud fra, da vandet fra floden også møder de store bølger ude fra havet, og her samtidig bliver lavt. Man skal lige huske, at det er et godt surfersted.\nVi måtte sejle langt ud for at undgå den meget tang, som ligger her langs kysten fra Mission Bay og ned til San Diego. Det er nogle tykke og kæmpestore tangplanter, som driver rundt.\nDer var ikke noget med at skære hjørner, vi sejlede helt ned til sejlrenden og havde stadig masser af tang omkring os. Da vi skulle lægge til ved havnepolitiets bro, blev vi afbrudt to gange af andre sejlere, som lige sneg sig ind foran, for at få tømt deres septiktanke inden de sejlede ud. Lene blev tosset og lod dem vide, hvad hun mente. Ikke det bedste indtryk at få af de amerikanske sejlere. Så det tog lidt tid inden Henrik kunne komme op og klirre os ind. Til gengæld var de meget flinke og hjælpsomme hos havnepolitiet. Vi fik anvist en plads ved transitbroen og skulle bare næste dag besøge kontoret og tjekke os ind der.\nDet viste sig, at vi kunne ligge 10 dage ved havnepolitiets transitbro og det var forholdsvis billigt at ligge der, de første 5 dage kostede det 10,50 $ pr. dag, de næste 5 dage 21 $ pr. dag, derefter var det ud af vagten. Men det gav jo tid til at finde at andet sted at ligge, hvis man skulle blive der længere. Der er få steder, hvor man kan ankre inde i havnen, men man skal have tilladelse og kan kun ligge der kort tid. Til gengæld er der mange af sejl- klubberne, der har gæstepladser, så det er muligt at finde at sted at ligge:)\nVi havde travlt de næste to uger med at forberede det sidste, inden vi endelig skulle forlade USA. Påhængsmotoren kunne ikke repareres, så det første vi skulle se efter var en ny. Valget faldt på en Yamaha 2,5 hk. Vi ville godt have haft en 4 hk, men den solgte de ikke i Californien pga. de strenge miljø regler der, og vi syntes at en 5 hk. var for tung. Det blev også til en ny mini cykel og en ny solcelle, foruden en masse andre småting. Der gik nogle dage med at montere solcellen, inkl. mange turer til bådbutikken, på cyklen, for at finde stumper dertil. Bådbutikken holdt i november måned en cruising uge. Hver aften blev der holdt et seminar om forskellige emner. Samtidig var priserne på alle deres varer sat ekstra meget ned.\nJudy og Irwin, som vi havde mødt en aften til et foredrag om henkogning, tilbød at køre os til Costco, hvor vi kunne handle stort og biligt ind. Det ligger altså ikke lige om hjørnet, så det tog vi imod med kyshånd, og fik en af de sidste dage handlet vildt ind. De var hjemme for at se til deres hus i San Diego, men var ellers det meste af tiden på deres katamaran, som lå på Bahamas.\nEfter 10 dage i San Diego tog vi afsted om aftenen den 19. november for at sejle natten over ned til Ensenada, den første havn i Mexico. Vi havde efter mange overvejelser bestemt os for at tjekke ind her, selv om rygterne sagde, at det kunne man bare gøre, når man anløb en port of entrance længere nede af kysten. Mere om dette i det næste brev.


Fokuseret messe samler danske rådgivere | Ingeniøren\nAf Rolf Ask Clausen 16. jan 2008 kl. 10:02 0\nOm to uger åbner i Århus den første danske messe, som er 100 procent fokuseret på rådgivende ingeniører i byggebranchen. Messen, der er arrangeret af Mediehuset Ingneiøren, rummer en målrettet udstilling og et konferenceprogram.\nDet er tale om en smal messe på højt fagligt niveau med fokus på videndeling, direkte målrettet til rådgivende ingeniører og professionelle fagfolk. Titlen bliver af samme grund "Rådgivertræf".\nKonferenceprogrammet rummer oplæg fra Dansk Byggeri, Foreningen af Rådgivende Ingeniører (FRI) og Aalborg Universitet. Indholdet er de nye byggereglementer, muligheder for fremtidens energivenlige byggeri og en status for byggeriet.\nMessedelen rummer 30 udstillere med produkter inden for det lette byggeri, lyd og komfort, isolering, energi og miljø.\nBlandt udstillerne er Harresø Huse, der netop har fået certificeret sit ottekantede lavenergihus som passivhus, hvor energiforbruget til opvarmning kun er en sjettedel af forbruget i et nybygget parcelhus.\n»Byggeindustrien har et løbende behov for at præsentere de rådgivende ingeniører for nye produkter og innovative løsninger. Rådgiverne har modsat et stort behov for at blive opdateret på de nyeste produkter inden for deres fagområder. Vi ved også, at producenter og rådgivere har brug for at lære af hinanden og udnytte hinandens viden. Det får de lejlighed til her,« forklarer markedsdirektør Per Bach, Mediehuset Ingeniøren\nMessen holdes Hotel Radisson SAS i Århus 29. januar. Den er gratis for besøgende og gennemføres af Mediehuset Ingeniøren i samarbejde med Dansk Byggeri og Foreningen af Rådgivende Ingeniører (FRI).\nEmner : RådgivereIsoleringEntreprenører


En visualisering til et pusterum i hverdagen - Tanja Bengaard\nEn lille smule stress kan være godt. Kroppen er designet til at kunne håndtere det i en vis mængde og det er med til at holde os fokuseret og motiveret i det man har gang i. Men det kan blive et problem hvis man oplever for meget. Livet i vores århundrede går nogle gange for hurtigt der sker for meget i døgnets 24 timer og det at man aldrig rigtigt slapper kan gøre at man mister sin indre guide og bliver udbrændt og deprimeret.\nHvad sker der når vi har indre ro og vi er i balance?\nRo eller et afbalanceret sind kan beskrives som en tilstand hvor man mentalt og fysisk har fred med sig selv, uden at overreagerer med følelser som vrede, frygt, irritation eller opgaver eller livets problemer der virker uoverkommelige. Din krop reagerer anderledes på stressorer og fysiologisk vil din hjerne udskille lykkehormoner i gang når man er i ro. Dette vil sænke niveauet af stresshormonet kortisol og føre kroppen en beroligende følelse af at alt er ok og dejligt.\nNår du praktiserer mindfullness og beroligende teknikker er det ikke ensbetydende med at at det fjerner alt stress fra din hverdag, at alle dine problemer løser sig med et trylleslag, men det tuner din krop og sind ind på bedre at kunne håndtere de uventede ting der kommer.\nHvorfor er ro så vigtigt ?\nEn modsætning til ro er stress. Der stor forskel på en lille smule gavnligt stress eller om det er ukontrolleret og i overflod. Det sidste kan være temmelig ubehageligt og ud over at det gør at man føler at alting er op ad bakke, ens humør er mere svingende, så har det også en fysiologisk betydning for vores hormoner, som kan komme temmelig meget ud af balance. Når du oplever en stresset situation, om den så er fysisk, emotionel eller mentalt så tolker din krop det på samme måde, nemlig ved at dine binyrer producerer et overskud af stress hormoner inklusiv kortisol. Det kan være alt fra at du klodser bremsen i trafikken, du har kærestesorger eller du føler dig presset på arbejde.\nKroppen gør sig klar til enten af flygte fra den fare (stressor) eller kæmpe mod den. Derfor øges din puls, din vejrtrækning og dine muskler spændes op. I gamle dage da vi var stenaldermænde ville dette normalt udløse en fysisk respons, men i vores dage sker dette normalt ikke og kroppen nulstiller ikke sig selv efter oplevelsen.\nDet belaster både nervesystemet, immunforsvaret og kronisk stress kan føre til en række fysiske og psykiske lidelser som søvnproblemer, fordøjelsesproblemer, hjertesygdomme, angst og depression. Derfor er det en god ide at tage små pusterum i hverdagen.\nDu kan lave stressreduktion på mange måder, som at gå en tur og nyde at fuglene synger, tage et langt varm bad der får musklerne til at slappe af, et fodbad med epsom salt, yoga eller vejrtrækningsøvelser.\nDu kan også lave små visualiseringer. Forestillingen om sollys giver naturlig måde at falde til ro på, fordi det øger lykkehormonet serotonin i hjernen og tanken om blomsterne hjælper dig med at holde fokus i øvelsen. Jeg bruger den ofte, når jeg skal have 5 minutters ro. Du kan gøre det mens du sidder i bussen, i toget, på kontoret eller i en stol derhjemme.\nSæt dig godt tilrette, luk øjnene og tag nogle dybe indåndinger og mærk hvordan det føles i kroppen.\nForestil dig at du går tur på en mark fyldt med farverige blomster hvor solen skinner. Forestil dig at der mange og hvilke farver blomsterne har. Er de gule, blå eller måske røde? Er der en blomst du holder særligt meget af? Læg mærke til om de svejer i vinden og om du kan dufte dem. Kan du høre fugle i baggrunden der synger?\nSolen skinner i dag og mærk hvordan strålerne fra solen varmer dig og hvordan varmen breder sig til hele din krop. Nyd følelsen af at være badet i sollys og forestil dig hvordan det føles at være glad og fuldstændigt udhvilet.\nFør du åbner øjnene skal du lagre et billede af denne smukke scene i dit sind. Husk at blomsterne er der for at minde dig om at du skal sætte farten ned i dag. Lad taknemmelighed fylde dig for at du tillod dig at tage vare på dig selv og en pause som du fortjener.\nÅbn øjnene langsomt og vend til forestillingen om blomstermarken


Gl Frijsenborgvej 28, 8450 Hammel - Villa på 132 kvm - Sagsnr. 27820170099\nGl Frijsenborgvej 28\nDejlig villa på 132 kvm + 60 kvm kælder tæt på centrum !\ndanbolig kan nu byde velkommen indenfor i denne flotte villa beliggende på en lukket og rolig vej tæt ved centrum.\nVindfang. Fordelingsentre med bøgeparketgulv. Lille badeværelse med klinker på gulv og vægge, toilet, håndvask, bruser og gulvvarme. Spisestue med egeparketgulv i åbenforbindelse med den lyse opholdsstue, hvor der er udgang til overdækket terrasse. 2 børneværelser og dejligt soveværelse med indbyggede skabe. Fra forældresoveværelset er der adgang til badeværelse med klinker på gulv og vægge, gulvvarme, bruser, toilet samt nedsænket vask med underskabe. Køkken med spiseplads, komfur, emhætte, køleskab og opvaskemaskine. Hvidevarerne i køkken er fra 2012. Fra fordelingsgangen er der endvidere nedgang til super funktionel kælder.\nKælderen har klinkegulv overalt (undtagen disponibelt rum) og indeholder: Fordelingsgang. Teknik- / hobbyrum. Vaskerum med vaskemaskine (2015) tørretumbler (2015) samt opgang til garage. Godt disponibelt rum/værelse.\nTil villaen hører stor garage, der har fået nyt pap tag i 2016. Selve husets tag er fra 2002 og er cementtagsten. Der er desuden solceller\nBestil en fremvisning allerede i dag på 8696 2525.\nGl Frijsenborgvej 28, 8450 Hammel\nJeg ønsker en fremvisning af: Gl Frijsenborgvej 28 8450 Hammel, sagsnr. 27820170099\nBrt./Nt. ekskl. ejerudg. 8.419 / 7.046\nBoligen ligger i Hammel. I dette nabolag finder du blandt andet 6 børnehaver, 179 virksomheder og en masse lokale, der går op i nyheder fra Danmark og holder af at bruge tid på havearbejde.\nVi valgte byen pga. den centrale beliggenhed mellem Århus/Silkeborg/Randers og Skanderborg. Vi har en masse fin natur, og gode indkøbs muligheder. Vi havde små børn dengang, og Hammel er en tryg by med masser af gode sports- og kultur tilbud for alle aldre.\nKvarteret er stille og roligt, med en god blanding af børn og ældre beboere. Vi har hjælpsomme naboer, som bla. ser efter huset, når vi ikke er hjemme.\nNaturen omkring Hammel, Frijsenborgskoven.\nVi bor i gå afstand til alle butikker, supermarkeder og gode special butikker bruges til hverdag, så der bliver handlet lokalt til daglig. Det er dog også let at køre til enten Århus / Silkeborg / Randers for de større indkøbscentre.\nOm sommeren på vores dejlige terrasse, hvor vi pga. udhænget kan forlænge aftenerne længe efter duggen er faldet. Desuden giver udhænget også ly til langt hen på efteråret (og om foråret kan den første sol nydes tidligt). Om vinteren har vi vores dejlige lyse stue, hvor vi kan slappe af.\nVi har ikke længere hjemmeboende børn, vores omgangskreds er ikke længere i Hammel, vi vil derfor gerne prøve noget nyt og komme tættere på resten af familien.


Danske Gymnasier får ny formand – Danske Gymnasier\nDanske Gymnasier får ny formand\nDanske Gymnasier har fået ny formand. Det skete på foreningens generalforsamling på Hotel Nyborg Strand.\nHenrik Nevers afløser Birgitte Vedersø, der efter eget ønske træder tilbage efter fire år på formandsposten.\n– Jeg glæder mig til at overtage formandsposten og håber at kunne bruge den til at fastholde kvaliteten i stx og hf og skabe både udvikling og gode rammer for gymnasierne med fokus på blandt andet implementeringen af elevfordelingsaftalen. Jeg håber, at jeg som formand kan fortsætte det gode arbejde, Birgitte Vedersø har stået for og indgå i konstruktive samarbejder med de øvrige uddannelsesforeninger, med politikerne på Christiansborg, og med de mange forskelligartede interessenter, som vi har haft fornøjelsen af at arbejde sammen med , siger Henrik Nevers.\nHenrik Nevers blev valgt uden modkandidater og skiftet på formandsposten i Danske Gymnasier er således foregået uden det store drama.\n– Det har været både sjovt og et stort privilegium at være formand for Danske Gymnasier og at medvirke til at udvikle og påvirke de politiske beslutninger på ungdomsuddannelsesområdet. Jeg synes, vi er nået langt, og jeg er glad for den synlighed, foreningen har opnået, og for de resultater, vi sammen med andre har skabt til gavn for gymnasieeleverne i hele landet. Efter fire år med to jobs, både som formand og som rektor på egen skole, er det nu tid til at koncentrere sig om min egen skole og videregive stafetten, siger Birgitte Vedersø.\nRokade og nye ansigter\nFormandsvalget betyder også enkelte rokader i bestyrelsessammensætningen, idet Maja Bødtcher-Hansen afløser Henrik Nevers på posten som Danske Gymnasiers næstformand Øst, og Niels Hjølund Pedersen bliver nyt bestyrelsesmedlem i Hovedstaden.\nFormand: Henrik Nevers, Roskilde Gymnasium\nNæstformand Øst Maja Bødtcher-Hansen, Frederiksberg Gymnasium\nNæstformand Vest Søren Hindsholm, Nørresundby Gymnasium\nDerudover består bestyrelsen af:\nBestyrelsesmedlem Nordjylland: Jette Rygaard, Vesthimmerlands Gymnasium\nBestyrelsesmedlem Midtjylland: Helge Markussen, Viborg Katedralskole\nBestyrelsesmedlem Midtjylland: Dorte Fristrup, Århus Statsgymnasium\nBestyrelsesmedlem Syddanmark: Susan Mose, Sct. Knuds Gymnasium\nBestyrelsesmedlem Syddanmark: Jeppe Kragelund, Alssundgymnasiet\nBestyrelsesmedlem Sjælland: Claus Niller, Roskilde Katedralskole\nBestyrelsesmedlem Hovedstaden: Thomas Jørgensen, Borupgaard Gymnasium.\nBestyrelsesmedlem i Hovedstaden: Niels Hjølund Pedersen, Nærum Gymnasium


Indøvelse i tilgivelse – Desmond Tutus firefoldige vej til forsoning | Mogens S. Mogensen\n« Mission er … at invitere. Mission i Folkekirken 8\nPolitikernes sommerlige Tour de Force i kampen om vælgernes gunst på muslimernes bekostning »\nIndøvelse i tilgivelse – Desmond Tutus firefoldige vej til forsoning\nSommerferietid er læsetid, og i begyndelsen af ferien hev jeg jeg en bog ned, som jeg havde fået for et par år siden. Bogens titel var ikke særligt sindsoprivende, men forfatternes navne vakte min interesse. Det var ”Tilgivelsens bog” skrevet af Desmond Tutu sammen med hans datter Mpho Tutu.\nTilgivelse er en kristent kerneord, og Desmond Tutu og hans datter er som bekendt også kristne personligheder, men det interessante er, at tilgivelse her præsenteres som noget universelt menneskeligt og som et fænomen, som videnskabelig forskning har vist en række positive effekter af for menneskers velbefindende både psykisk og fysisk. For mig at se understreger det blot, at evangeliet handler om en genoprettelse af alt det, der i denne verden er brudt, og som vi alle uanset religion lider under virkningerne af.\nBogen opsummerer det, som Desmond Tutu har lært gennem deltagelse i forsoningsprocesser ikke bare i Sydafrika, men også i en lang række andre lande. Tutu slår fast, at ”der ikke ville have været nogen fremtid for Sydafrika uden tilgivelse. Vores raseri og ønske om hævn ville være blevet vores undergang. Dette er i lige høj grad tilfældet for os individuelt, som det er kollektivt”.\nMen giver det i alle tilfælde mening at tale om tilgivelse, kan ondskaben ikke være så bundløs, at det bliver meningsløst at tilgive? Hertil svarer Tutu, at hvis vi reducerer et menneske til et monster, så fratager vi dette menneskes evne til at ændre sig og dermed også dets ansvar for sine handlinger. ”Der er intet, der ikke kan tilgives, og ingen, som ikke fortjener tilgivelse”.\nMen må man ikke stille betingelser for at kunne tilgive nogen deres ugerninger, fx anger eller erstatning? Selvfølgelig er det lettere at tilgive en person, der siger undskyld og forsøger at gøre det godt, han eller hun har ødelagt, men ”de betingelser, som vi knytter til tilgivelsens gave, bliver de lænker, som binder os til den person, der har skadet os. Men når tilgivelsen er som en nåde, så bliver man straks fri og kan komme videre med sit liv.”\nTutu slår fast, at det at tilgive ikke er et udtryk for svaghed, og erfaringen siger da også, at nogle af de historiske personligheder, som vi beundrer mest, er dem, der har evnet at tilgive, tænk fx på Nelson Mandela. Tilgivelse undergraver heller ikke retfærdigheden, for mennesker kommer altid til at leve med konsekvenserne af deres handlinger. I nogle tilfælde kommer tilgivelsen efter, at foruretteren har udstået sin straf, og selv når der ydes amnesti og immunitet mod retsforfølgelse, som det var tilfældet ved processerne i Sandhedskommissionen i Sydafrika, så var deres status i samfundet for altid ændret efter at have deltaget i processen.\nNår Tutu skal forklare betydningen af tilgivelse, tager han udgangspunkt i det afrikanske begreb ”ubuntu”, der direkte oversat betyder menneskelighed, og refererer til troen på, ”at en person kun er en person i kraft af andre”, og at ”vor menneskelighed består i at være knyttet til andre, og en rift i det indbyrdes forhold må repareres for at vi alle kan blive hele”. Dertil kommer erkendelsen af vor fælles skrøbelige menneskelighed, at vi alle både har brug for at tilgive andre og at få tilgivelse fra andre.\nMen hvordan griber man helt konkret denne tilgivelse an? Tutu anviser, som bogens undertitel antyder, ”Fire skridt til forsoning med dig selv og verden”. De fire skridt er, at fortælle historien, at sætte ord på smerten, at give tilgivelse og at forny eller opgive relationen.\nTutu og hans datter, der for øvrigt er i gang med en PhD om tilgivelse, har en meget realistisk tilgang til menneskelivet: vi kan ikke skabe en verden uden konflikter, uden smerter og sårede følelser, men vi kan skabe en verden med tilgivelse. Tilgivelse kommer imidlertid ikke af sig selv, men ligesom andre egenskaber som medfølelse, venlighed, generøsitet så kræver tilgivelse at man øver sig i det.\nBåde på det personlige plan og på det globale plan er der brug for at bryde hævnens cyklus, der blot fører til mere skade og tab, mere smerte og lidelse. Den enkeltes og samfundets og verdens fremtid afhænger af, at hævnens cykles erstattes af tilgivelsens cyklus. ”Enhver hånd, der rækkes ud til tilgivelse, er en hånd, der arbejder hen imod skabelse af fred i verden.”\nSelv i en fredfyldt sommerferie kan det give god mening at lytte til Desmond Tutus livsvisdom om tilgivelse, som denne bog er fyldt af – for til det at være menneske hører konflikter, ufred, lidelser og smerter, som vi påfører hinanden.\nChristiansfeld, torsdag, den 27. juli 2017\nThis entry was posted on 27. juli 2017, 20:59 and is filed under Uncategorized. You can follow any responses to this entry through RSS 2.0. You can leave a response, or trackback from your own site.


Sådan finder du en leverandør af sneglevindinger - vag-tec.dk\nUdgivet den juni 10, 2021 af Silje Hansen\nSådan finder du en leverandør af sneglevindinger\nDu står ret fint stillet, hvis du skal finde en leverandør af sneglevindinger. Der findes nemlig en god håndfuld firmaer, som har specialiseret sig i disse. Når det er sagt, så lad os hjælpe dig lidt mere på vej, når du skal finde et firma, som du kan arbejde sammen med.\nTips til at finde en leverandør af sneglevindinger\nHvor mange år har firmaet produceret sneglevindinger?\nNår du skal have fingrene i sneglevindinger, så er det et stort plus, hvis du kommer i erfarne hænder. Det kan nemlig have utrolig meget at sige for, hvordan kvaliteten af produktet bliver. Din investering i sneglevindinger kan derfor også være bedst givet ud, hvis du går med professionelle, som har solid erfaring i branchen.\nHvilke sneglevindinger kan firmaet levere?\nNår det kommer til sneglevindinger, så findes der mange forskellige. Du bør derfor også undersøge nærmere, om det enkelte firma kan levere præcis den model, du er på udkig efter. Det er uanset, om du skal have bagudrettede sneglevindinger, højredrejede sneglevindinger, venstredrejede sneglevindinger eller andre typer.\nDer kan også være forskellige ønsker til, hvilken størrelse dine sneglevindinger skal have. Du kan derfor også undersøge nærmere, om de kan indfri de ønsker, du måtte have til dette punkt.\nHvor lang en produktionstid er der?\nDer kan være stor forskel på, hvornår du står og skal bruge de sneglevindinger, du skal bestille. Det kan derfor også være aktuelt, at du forventningsafstemmer, hvornår firmaet kan have netop dine sneglevindinger klar.\nHvad skal du betale for dine sneglevindinger?\nEn sidste ting som også kan være relevant at forholde sig til er, hvad du skal betale for sneglevindinger. Du kan derfor også vende den samlede opgave med de firmaer, du rækker ud til. Så kan de komme med et uforpligtende tilbud på, hvad det vil koste, hvis de skal hjælpe dig i mål.\nForrige indlægForrige Sådan finder du bedst skoleudstyr til din undervisning\nNæste indlægNæste Behandling af misbrug og alkoholforgiftning\nBrøndboring til vandværker og industri


Release | Ruskjærs bøger\n13 tirsdag jun 2017\nanmeldelse, homoseksualitet, patrick ness, young-adult\nRelease af Patrick Ness var en af de bøger som jeg virkelig glædede mig til at læse, og havde store forventninger til. Bagefter sider jeg med en form for skuffelse.\nGrundideen er rigtig god og den fungere også udmærket. Det at fortælle om en homoseksuels udfordringer i et kristent miljø, hvor det ikke er velset, men også hans egne problemer med at acceptere sin egen seksualitet fungere rigtig godt. Den del var velskrevet og interessant læsning. Men så var der den anden del som omhandlede en død som var genopstået og så skulle finde frem til et eller andet.. Ja som I nok kan læse fattede jeg ikke en brik om hvad denne del af historien handlede om. Det blev simpelthen for mærkeligt for mig. Det ødelagde meget af læseoplevelsen at jeg kedet mig bragt og ikke fattede noget som helst af hvad der foregik i denne del af historien. For som jeg tidligere har nævnt elskede jeg historien om Adam og den kunne sagtens have fyldt hele bogen ud, og så måske foregå over en længere periode end en dag.\nMed fare for at blive brændt på Bogblogger bålet vil jeg godt komme med en lille indrømmelse ang. Patrick Ness’ meget populære bog ”Monster”, den var jeg ikke vild med, hvilket for mange kan virke helt utænkelig, men ja den sagde mig ikke rigtig noget. Min erfaring med Monster skulle måske have gjort at jeg ikke havde læst Release, men jeg var bare utrolig interesseret i selve emnet som den tog op – og så havde jeg overset alt om det overnaturlige som bogen også omhandler.\nSå hvem vil jeg anbefale bogen til? Jeg vil anbefale den til personer som er lidt mere vild med det overnaturlige end mig, folk der gerne vil læse en lidt anerledes bog om homoseksualitet, hvor det ikke gøres lyserødt, men mere realistisk.


Ydmygende udredninger og langvarige behandlingsforløb. Mange danske transkønnede oplever diskrimination i behandlingssystemet.\nSværere at komme i behandling\nUnderskrifter til sundhedsministeren\nVi har indsamlet 23.750 underskrifter, som skal overrækkes til sundhedsminister Sophie Løhde. Vi vil bede hende stoppe systemets diskrimination af transkønnede og sikre, at transkønnede får nemmere og hurtigere adgang til hormonbehandling, og at transkønnethed bliver fjernet fra Sundhedsstyrelsens liste over psykiske lidelser.\nIndtil juni 2014 kunne man kun få tilladelse til juridisk kønsskifte (ny kønsspecifikation på officielle dokumenter som CPR-nummer), hvis man havde fået foretaget en kastration, altså: Fået fjernet penis og testikler eller livmoder og æggestokke. For at få tilladelse kastration skulle man godkendes som transkønnet af Sexologisk Klinik.\nNye regler for juridisk kønsskifte\nI sommeren 2014 vedtog Folketinget nye regler om juridisk kønsskifte.\nNu kan transkønnede opnå juridisk kønsskifte ved at fremsætte erklæring om deres kønsidentitet. Erklæringen skal gentages efter seks måneder. Derefter får man nyt CPR-nummer og nye officielle dokumenter.\nDe nye regler har gjort dagligdagen lettere for mange transkønnede, som ikke længere skal have omgivelsernes og lægernes accept af, hvem de er.


Daglige kost for kolesterol - Mosolyorszag.com\nEn daglig kost for kolesterol skal afsættes til at få en række fødevarer kendt som hjertet sundt. Disse fødevarer kan sænke dårligt kolesterol og øge gode kolesterol. Ud over at vide, begynde hvad fødevarer at spise eller ikke at spise (eller begrænse), at forberede dine fødevarer i en hjerte-sund måde for at høste de største fordele.\nSpise en række hjerte-sunde fødevarer. Ifølge American Heart Association er disse fødevarer høj i fiber og antioxidanter. Opløselige fibre er særlig vigtigt, fordi det kan fjerne dårlige (LDL) kolesterol fra kroppen. Opløselige fiber-rige fødevarer omfatter hele korn; bønner og linser; sunde olier; hør frø; Plus frugter og grøntsager. USA Department of Agriculture anbefaler at få mindst 10g af opløselig fiber dagligt at nedsætte din total kolesterol og LDL-kolesterol.\nBrug sunde olier i din daglige kost for kolesterol. American Heart Association, at enkeltumættede og flerumættede fedtstoffer er hjerte-sund. Ekstra jomfru olivenolie er bemærkelsesværdig for dens kolesterolsænkende egenskaber og antioxidanter, ifølge Mayo Clinic. For at høste fordelene ved kolesterol-sænkende, tage 2 tbsp. olivenolie dagligt.\nSpis havregryn. Mayo Clinic hedder det, at 1 1/2 kopper kogt havregryn indeholder 6g opløselige fibre. Tilføje en skivede banan, som indeholder 4g af opløselig fiber, og du har din daglige tildelingsbeløbet for opløselige fibre.\nSpise fedtfattig protein som en del af din daglige kost for kolesterol. Denne kategori omfatter fjerkræ (uden skind), fisk, fedtfattige sojaprodukter og bælgfrugter (bønner).\nSpis fødevarer rige på omega-3 fedtsyrer. Omega-3 fedtsyrer er høj i antioxidanter og har stærke kolesterolsænkende egenskaber. Omega 3 er almindeligt forekommende i laks, sild, sø ørred, makrel og sardiner. Ifølge Mayo Clinic og American Heart Association anbefales det, du spise to portioner af fisk hver uge. Eller du kan tage en fiskeolie supplement. Andre fødevarer, der indeholder omega-3 omfatter rapsolie, valnødder og hørfrø.\nBrug sunde olier. American Heart Association siger, enkeltumættet og flerumættet fedt er hjerte-sund. Ekstra jomfru olivenolie er bemærkelsesværdig for dens kolesterolsænkende egenskaber og dets antioxidanter, siger Mayo Clinic. For at høste fordelene ved kolesterol-sænkende, tage 2 tbsp. olivenolie dagligt.\nFødevarer som ikke er hjerte-sunde\nUndgå eller begrænse, fødevarer højt i mættet og/eller transfedtsyrer. Disse fedt kan øge din LDL niveau. USDA anbefaler din mættet fedt indtag er ikke mere end mellem 7 pct. og 10 pct. dagligt. Dette beløb kan variere fra person til person.\nMættet fedt findes i animalske produkter såsom rødt kød, indmad og hele fedtfattig mejeri fødevarer. Mættet fedt er almindelige i forarbejdede fødevarer, dyb stegt mad og mange fastfood.\nTransfedtsyrer, ifølge Mayo Clinic, findes i hærdede fedtstoffer såsom afkortning og delvist hydrogenerede olier. Disse fedtstoffer findes navnlig i kommercielt tilberedt bagværk.\nBruge hjerte-sund madlavning metoder. Ifølge American Heart Association omfatter disse dampning, krybskytteri, bagning (ingen ekstra olier) og grille. Risikerer du at øge din LDL niveau ved hjælp af usunde tilberedningsmetoder.\nVær opmærksom på dine fødeindtagelse. Ifølge Mayo Clinic og USDA, kan portion kontrol hjælpe dig med at overvåge dit kalorieindtag og dit indtag af næringsstoffer.\n• Hvordan PMS forårsage oppustethed?\n• Prozone effekt Definition\n• Foods at undgå med nikkelallergi bomuldsfrø olie\n• Sådan kvalificerer du dig for energi bistand i Shelby County, Indiana\n• Hvordan til at fremkalde en sensorisk eksamen


'Vi tog fejl, og vi har ret' | Information\nKlimaforskere i klemme. Klimaskeptikere triumferer og afblæser den menneskeskabte opvarmning efter dobbeltfejl i forskerverdenen. Desværre holder klimaforskernes budskab stadig: Planeten er truet\nSkydeskiven. For en måned siden skrev lederen af FN's klimapanel, Rajendra Pachauri, at 'magtfulde særinteresser' med stor sandsynlighed 'bliver hyperaktive de kommende måneder'. Og han fik ret. Netop nu er er han skydeskive for, hvad der beskrives som 'ekstraordinære anstrengelser fra magtfulde lobbyer, som er modstandere af indgreb mod drivhusgasudledningerne'.\nFNs klimapanel IPCC er sat i verden for at forudsige fremtiden. Panelets seneste statusrapport på 3.000 sider rummer en række scenarier for, hvordan tingene kan udvikle sig her på planeten ved fortsat udledning af klimaforstyrrende drivhusgasser.\nFor denne evne til at spå om fremtiden har IPCCs 2.500 forskere og dets formand, inderen Rajendra Pachauri, kollektivt modtaget Nobels Fredspris foruden megen anden hæder og anerkendelse.\nNu har Pachauri så på mere tvetydig vis demonstreret sin evne til også at forudsige den nære fremtid. Den 4. januar skrev han i avisen The Guardian, at »magtfulde særinteresser« med stor sandsynlighed »bliver hyperaktive de kommende måneder« for at så tvivl om klimavidenskaben og hindre en ny klima-aftale på COP16 i Mexico ved udgangen af 2010. Præcis en måned senere befinder Pachauri sig i centrum af en medieorkan, hvor stærke røster forlanger hans afgang som IPCC-formand og politiske indgreb over for klimapanelet. Samtidig er en gruppe IPCC-forskere omkring det britiske University of East Anglia (UEA) under så hårdhændet beskydning fra kritikere, at gruppens leder, professor Phil Jones, i et interview oplyser, at han har overvejet at tage sit eget liv som konsekvens af det pres, han og hans kolleger i øjeblikket er udsat for.\nKlimaskeptikerne er p.t. i en eskalerende medieoffensiv, der antagelig forklarer, at meningsmålinger i Storbritannien, USA og Australien viser stigende tvivl i offentligheden, om der sker en global opvarmning, og om den i givet fald er menneskeskabt. En Washington Post-måling i december fortæller også, at et stigende antal amerikanere nu 62 pct. tror, der er stærk uenighed blandt forskerne om den globale opvarmning. En forestilling, der er helt ude af trit med situationen i den videnskabelige verden.\nKlimaforskerne befinder sig netop nu i et flerdobbelt dilemma. Ét dilemma er, at de på den ene side er så sikre som nogensinde på, at klimaforandringerne er menneskeskabte, alvorlige og accelererende; samtidig med at de på den anden side må medgive, at der vitterlig er afsløret fejltrin i både IPCCs arbejde og i adfærden omkring UEAs klimagruppe. Et andet dilemma er, at kampagnen for at miskreditere klimaforskningen sætter forskerne under pres for igen og igen at forklare tingenes rette sammenhæng vel vidende, at det går ud over forskningsindsatsen og i øvrigt bare ægger skeptikerne til nye angreb.\nSom professor Eigil Kaas, klimaforsker ved Niels Bohr Institutet, Københavns Universitet, siger: »Mange af mine kolleger i USA er frustrerede. Man kan blive ved og ved med at svare på angreb fra en lille gruppe af skeptikere, og man kan bruge hele sin forskerkarriere på det i stedet for at forske siger de. Til sidst orker man bare ikke mere.«\nDet er dér, Phil Jones har været. Den erfarne klimaforsker, IPCC-deltager og leder af Climate Research Unit (CRU) på UEA er nøglepersonen i den såkaldte Climategate, der handler om indholdet af 1.073 e-mails fra perioden 1996-2009, som kort før klimatopmødet blev stjålet fra universitetets server af en hacker og lagt på internettet. Indholdet af den mangeårige mailkorrespondence mellem en række internationale klimaforskere udløste øjeblikkeligt anklager i blogosfæren og en række medier om hele klimaforandringsbudskabet som »en sammensværgelse«, »et bevidst svindelnummer« og »århundredets globale opvarmningsskandale«. Phil Jones og bl.a. hans amerikanske kollega Michael Mann blev anklaget for at have holdt data hemmelige for kritikere, manipuleret med videnskabelige fakta, holdt forskere med ubekvemme budskaber ude af IPCC-processen m.m. Jones blev før jul midlertidigt frataget sin position som leder af CRU, mens en officiel undersøgelse af sagen rullede. Samtidig eskalerede angrebene fra klimaskeptikere.\n»Der kom dødstrusler. Nogle sagde, jeg burde tage mit eget liv. De sagde, at de vidste, hvor jeg boede,« fortalte Phil Jones forleden The Times.\n»Og ja, jeg overvejede det. Selvmordet. Jeg tænkte over det adskillige gange, men jeg tror, jeg har passeret den fase nu,« sagde Jones, der har måttet ty til beroligende piller og sovemedicin for at klare sig igennem.\nDe lækkede e-mails blev op til og under klimatopmødet i København brugt til at så tvivl om selve FNs klimapanel og det omfattende videnskabelige materiale, der lå til grund for politikernes forhandlinger om en ny klimaaftale. En forhandler fra oliestaten Saudi-Arabien forlangte f.eks. drøftelser om CO2-reduktionsmål droppet, fordi forestillingen om en menneskeskabt opvarmning nu var tilbagevist. Og den republikanske ekspolitiker i USA Sarah Palin forlangte, at præsident Obama blev hjemme fra COP15, fordi grundlaget for klimatopmødet var smuldret med Climategate.\nSamtidig indledte klimaskeptikere en række personangreb på IPCCs formand. Med den britiske avis The Telegraph i spidsen er Rajendra Pachauri blevet anklaget for at berige sig personligt som konsulent for bl.a. Toyota, Deutsche Bank og Credite Suisse. Aldrig så snart er anklagerne blevet tilbagevist af IPCC-formanden »ikke en penny er gået i min egen lomme«, alle honorarer er gået til det institut, Pachauri er ansat af før nye er dukket op. Pachauri flyver himlen tynd og udspyr store mængder CO2, skrev The Telegraph. Han kører benzinbil, går i Armani-jakkesæt til 1.000 dollar forkert, mine jakkesæt sys af en skrædder på det lokale marked og koster knap 50 dollar, siger Pachauri og har sågar på sine flyveture skrevet en diskutabel roman, som »drypper af sex og romantik«.\n»Vi har ret til at få at vide, hvad vi alle betaler til Dr. Pachauri som formand for IPCC, en sum der holdes hemmelig,« skrev The Telegraph sidst i december. »IPCC betaler mig ikke en eneste penny,« har Pachauri efterfølgende oplyst.\nKlimaskeptikernes hyperaktivitet de seneste måneder skal ses i sammenhæng med de politiske processer i bl.a. USA og Australien for at vedtage en klimalovgivning, der sætter CO2-mål og indfører regulering for at nå dem.\n»Vi er vidne til ekstraordinære anstrengelser fra magtfulde lobbyer, specielt i USA og Australien, som er modstandere af indgreb mod drivhusgasudledningerne,« siger Bob Ward, direktør ved det britiske Grantham Research Institute, til New York Times.\n»Der er en stærk alliance mellem ideologisk drevne højrefløjsfolk, der afviser miljølovgivning af princip, og lobbyister fra nogle selskaber i den fossile energiindustri, som placerer deres klienters kortsigtede økonomiske interesser over den bredere offentligheds interesser. Begge har som mål at forsinke klimalovgivning, og begge bruger den strategi, tobaksindustrien introducerede: De skjuler deres sande motiver bag ukorrekte og vildledende påstande om tvivl i videnskaben.«\nForskere under belejring\nDilemmaet for klimaforskerne er, at de hidsige angreb fra klimaskeptikerne på ét niveau er helt hen i vejret og ubeføjede, mens kritikken på et andet niveau faktisk har noget på sig og deles af mange i det videnskabelige samfund.\n»Jeg finder det helt forkasteligt, at man forsøgte at holde nogle ude af IPCC. Forskningen skal være åben er den ikke det, får man jo netop denne type angreb. Det var meget, meget forkert,« siger Eigil Kaas om Phil Jones og hans kolleger, som i nogle af de stjålne e-mails fra 2003-4 diskuterer, hvordan bestemte, efter deres mening fagligt underlødige, artikler fra klimaskeptikere kunne holdes ude af IPCCs næste statusrapport. Artiklerne blev ikke holdt ude, men mail-udvekslingen dokumenterer, hvordan forskerne dannede vognborg og brød videnskabens princip om åbenhed, pressede som de følte sig af skeptikere, der ville sabotere handling på klimaområdet.\nAndre episoder handler om, hvordan Jones og hans kolleger vægrede sig mod at imødekomme velkendte klimaskeptikeres begæringer om aktindsigt i forskernes data, interne e-mails m.m. »Efter min opfattelse var de blot ude på at spilde vores tid. De ville bremse os,« siger Phil Jones.\nF.eks. modtog CRU på et tidspunkt 40 begæringer om aktindsigt i visse temperaturdata. Begæringerne var afsendt fra forskellige steder, men var næsten enslydende og anmodede hver især om data fra fem forskellige lande. Reelt var der altså tale om 200 sager, som Jones og hans lille stab var forpligtet til at bruge tid på. Andre begæringer handlede om at få udleveret baggrundsoplysninger om kinesiske målestationer i et nu 20 år gammelt studie af Jones, atter andre om historiske temperaturmålinger via aflæsning af årringe i en håndfuld gamle træstammer fra Sibirien. I juli sidste år ankom i gennemsnit to nye anmodninger om dagen.\nStephen Schneider, en af klimaforskningens veteraner fra Stanford University, skrev sidste år til en række kolleger, at »dette vedvarende mønster af chikane, fremstillet som rettidig omhu, er efter min mening et forsøg på en fisketur for at finde små kiks eller stumper af udokumenteret information hvilket optræder i næsten enhver type komplekse undersøgelser for derefter at hævde, at hele materialet er suspekt.«\nIfølge The Guardian har Phil Jones afdeling modtaget i alt 105 aktindsigtsbegæringer, hvoraf 77 blev afvist, seks delvist og 10 helt imødekommet, mens 11 ikke er færdigbehandlet og én trukket tilbage. Den britiske myndighed, der forvalter loven om offentlighed i forvaltningen, har sagt, at CRU ikke har håndteret et antal begæringer efter reglerne, og Phil Jones siger selv, at »jeg fortryder, at jeg ikke behandlede dem på den rette måde.«\nI sidste ende sigtede de alle mod at finde fejl i den afgørende hockey stick-graf, der med temperaturdata 1000 år tilbage i tiden dokumenterer, at det var fra slutningen af det 19. århundrede, den globale opvarmning tog fart. Skeptikerne angriber forskerne og heriblandt Phil Jones amerikanske kollega Michael Mann for at have manipuleret med figuren og temperaturmålingerne. Manns universitet, Penn State University, har på baggrund af de lækkede e-mails gennemført en undersøgelse af anklagerne og frikendte forleden fuldstændig Mann for at have manipuleret, undertrykt eller misbrugt data.\nEn uafhængig undersøgelse af Phil Jones og hans hold på UEA blev først søsat i torsdags og vil antagelig vare et par måneder. Men som det er tilfældet med Michael Mann, er der ingen myndigheder, videnskabelige organer eller informerede fagfolk, der mener, at afsløringerne af Jones kritisable adfærd i spørgsmålet om åbenhed påvirker selve substansen i CRUs klimaforskning.\nDen britiske miljøkommentator George Monbiot har forlangt Jones afgang som forskningsleder, men siger samtidig:\n»Den enorme masse af klimaforskning viser fortsat, at menneskeskabte klimaændringer er reelle og udgør en massiv udfordring for menneskelig overlevelse.«\nThe Guardians erfarne miljømedarbejder Fred Pearce, der i en lang artikelserie har kulegravet Climategate, skrev forleden: »Er videnskaben om klimaændringerne blevet fatalt undergravet af Climategate-afsløringerne? Absolut ikke.«\nOg professor Eigil Kaas fra Niels Bohr Institutet siger:\n»Der er altså ikke snydt med data på UEA. De samme data bliver brugt i USA, de viser de samme temperaturstigninger, og de er frit tilgængelige.«\nSamme billede tegner sig i forbindelse med det stormløb, der nu er indledt på IPCC og klimapanelets formand.\nI kølvandet på personangrebene på Rajendra Pachauri kom det i januar frem, at klimapanelet i sin 3.000 sider store statusrapport fra 2007 fejlagtigt har anført, at den globale opvarmning kan føre til Himalaya-gletsjernes bortsmelten allerede i 2035. Oplysningen er forkert, og kilden viser sig at være et mundtligt forskerudsagn til en journalist tilbage i 1999, siden medtaget i en WWF-rapport og derfra inddraget i IPCC-rapporten. Altså i strid med IPCCs princip om så vidt det er muligt at basere sig på peer-reviewed materiale, dvs. studier offentliggjort i videnskabelige tidsskrifter efter forudgående blåstempling af fagfolk.\nPachauri har åbenlyst trådt i spinaten ved at sidde på denne viden i ugevis og ved først at have afvist konkurrerende vurderinger af gletsjer-afsmeltningen som »voodoo-videnskab«.\nAfsløringen af fejlen, som Pachauri og IPCC senere i januar har erkendt og beklaget, inspirerede prompte skeptikere til at lede med lup efter flere fejl, og i den seneste uge er nye anklager blevet fremsat, bl.a. via The Telegraph og The Times:\nIPCC har brugt en artikel i et bjergbestigermagasin som kilde til oplysninger om issmeltning på verdens bjerge.\nEn figur, der viser potentialet i bølgeenergi, har fejl i tallene.\nIPCC har benyttet en upubliceret videnskabelig artikel som kilde til fejlagtig påstand om sammenhæng mellem opvarmning og tab efter naturkatastrofer.\nEn sætning i IPCC-rapporten siger, at 55 pct. af Hollands areal befinder sig under havniveau det rette tal er 26 pct.\nIPCC har brugt WWF, ikke videnskabelige artikler, som kilde til oplysning om, at Amazonas risikerer stærk udtørring på grund af opvarmningen.\nRapporten hævder uden videnskabeligt godkendte kilder, at landbrugsudbyttet i Nordafrika kan falde 50 pct. i 2020.\nEt par af anklagerne er tilbagevist af fagfolk eller IPCC selv, andre står endnu ubesvarede. Faktum er, at de har udløst et råbekor af krav fra klimaskeptikere om Rajendra Pachauris afgang og en kulegravning af IPCCs virke.\n»Lige siden 1995 har der været en stribe skandaler omkring IPCC. Den videnskab, de praktiserer, er ikke af høj standard, de forsøger at manipulere granskningsprocedurerne, eller de ændrer i visse tilfælde rapporter, efter at forskerne har afleveret dem,« siger den australske maringeolog Bob Carter, kendt klimaskeptiker der bestrider den menneskeskabte opvarmning.\nBl.a. den republikanske senator i USA John Barrasso fulgte forleden op med anklager om »korrupt« IPCC-adfærd bag klimapanelets »forfalskninger«, og han forlangte, at præsident Obama »udøver hele det nødvendige pres for at sikre, at Dr. Pachauri bliver fjernet.«\nHan støttes af Senatets klimaskeptiker nr. ét, republikaneren James Inhofe, som på Fox News forlanger USAs bidrag til FNs klimaarbejde standset, nu da som Fox-studieværten kunne oplyse »alle scenarier (fra IPCC) har vist sig at være forkerte.« Inhofe byggede i øvrigt i denne uge en igloo i det snedækkede Washington som ny bolig til Al Gore, nu da den globale opvarmning tydeligvis er afblæst.\nFornægtelse som forsvar\nDilemmaet er som i Phil Jones-sagen: Der er vitterlig påvist brister i klimapanelets arbejdsrutiner og kontrolprocedurer, som må kalde på selvransagelse og justeringer i panelets virke og kvalitetskontrol. Det tales der meget om i IPCC-forskernes egne rækker disse dage. Og formand Pachauri har udvist nonchalant adfærd over for kritikken. Det tales der også om. Men samtidig er der ikke rokket ved det samlede billede og det massive videnskabelige materiale, der fortæller om truende, globale klimaforandringer.\nIPCC »er fortsat og uden for enhver tvivl det bedste og mest solide grundlag« for vurdering af klimaforandringerne, sagde i denne uge chefen for FNs Miljøprogram UNEP, Achim Steiner.\n»Den helt overvældende dokumentation fortæller i dag, at udledningerne af drivhusgasser er nødt til at toppe inden for det nærmeste tiår, hvis vi skal have nogen rimelig chance for at holde den globale temperaturstigning nede på niveauer, vi kan klare,« siger Steiner, der mener, at kritikken af Rajendra Pachauris person »har antaget proportion af heksejagt.«\nProblemet er, som påpeget forleden i tidsskriftet Science af formanden for Videnskabernes Akademi i USA, Ralph Cicerone, at der uanset klimaforskningens »usvækkede« soliditet »er sket en bevægelse i den offentlige mening hen mod den opfattelse, at forskere ofte forsøger at undertrykke alternative hypoteser og ideer, og at forskere vil tilbageholde data og forsøge at manipulere kvalitetskontrollen for at bremse uenighed.«\nDen britiske filosof James Garvey forsøger at forstå den opblussende klimaskepsis som et psykologisk værn mod en truende fremtid, en »fornægtelse som forsvarsmekanisme.«\nPå Niels Bohr Institutet er Eigil Kaas overbevist om, at det hele driver over.\n»Jeg tror, det vil gå op for folk, at kritikken er forfejlet og ikke har hold i videnskaben. I hvert fald når virkeligheden for alvor begynder at vise, at forskningen er rigtig. Dilemmaet er naturligvis, at det kan tage endnu nogen tid.«\nnaturkatastroferNobels fredsprisglobal opvarmningCOP16klimaforskning\nAl GoreGeorge MonbiotMichael MannNiels BohrRajendra PachauriStephen Schneider\nDeutsche BankDRFNFOXIPCCStanford UniversityThe TelegraphThe TimesKøbenhavns UniversitetWWFThe GuardianThe New York Times\n13. februar, 2010 - 09:12\nTak til Jørgen Steen Nielsen for dette detaljerede portræt af vores stupide civilisations undergang.\n"... meningsmålinger i Storbritannien, USA og Australien viser stigende tvivl i offentligheden, om der sker en global opvarmning, og om den i givet fald er menneskeskabt."\nJa, og bedre går det ikke her i Danmark, se bare http://www.jv.dk/artikel/826819.\n13. februar, 2010 - 23:57\nDet er et faktum at der er uenighed omkring hvorvidt CO2 er den eneste årsag til ændringer i klodens temperatur.\nDet er også et faktum at der er unenighed om hvorvidt den menneskeskabte andel af atmosfærens CO2 indhold specifikt er årsag til temperaturforandringer.\nDet er også et faktum at det er meget svært at spå, især om fremtiden.\n14. februar, 2010 - 00:17\nJeg tror det er vigtigt at forstå, at videnskab er en proces. En proces hvorunder, der som altid når noget udføres af mennesker, begås fejl.\nSærligt når man forsøger at skabe sig viden om fremtiden er opgaven umulig og altid fejlbehæftet, ganske enkelt fordi der intet punkt findes, hvorfra fremtiden kan iagttages med sikkerhed.\nDet er også et faktum at de 5% af den relevante del af fagvidenskaben, som mener at menneskeligt udledt CO2 ikke har noget med sagen at gøre, får lige så meget skærm-tid eller mere end de 95% som mener, at det har noget med sagen at gøre.\n"Uenighed" min bare!\n14. februar, 2010 - 00:18\nDu påstår endvdere at: "Desværre holder klimaforskernes budskab stadig: Planeten er truet"\nSom kilde for dette budskab bruger du George Monbiot, som er notorisk agitator for klima-skræmmekampagnen, "The Guardians erfarne miljømedarbejder Fred Pearce" som er journalist, samt "chefen for FNs Miljøprogram UNEP, Achim Steiner". Ingen af de tre kan siges at være hverken videnskabelige eksperter, eller upartiske.\nPlaneten er ikke truet.\nDer er en evig aktuel mulighed for at den kan blive ramt af meteorer eller lignende, men sådan som vores solsystem nu en gang ser ud så holder planeten til det og vil eksistere i mange mange år endnu.\nTemperaturer har intet med planetens eksistens at gøre. Det er nonsens.\nVi mennesker, derimod, står overfor en opgave der hedder at tilpasse os de udfordringer som jordens klima giver os. Den opgave har vi haft lige så længe som vi har beboet denne jord. Der er intet nyt i det. Naturen er ikke en gavebod, Moder Natur er en særdeles barsk dame!\nMeteorer er én ting, jordskælv, vulkanudbrud og temperaturudsving er andre. Der er vældig mange faktorer som vi mennesker efterhånden har glemt i vores selskabte "hvem-vil-være-millionær"-pseudo virkelighed.\nSandheden er at vi er vældig vældig små brikker i et uendeligt stort system, og vores tilbagevendende illusioner om at vi ved hjælp af videnskab, religion, teknologisk udvikling, politiske aftaler eller fanden og hans pumpestok kan kontrollere naturen eller diktere hvordan den skal opføre sig, er ganske enkelt forkerte. På den seriøst ufede måde.\n14. februar, 2010 - 01:26\nDet sikreste signal om svimlende hurtig global oppvarming som finnes, er målingene som foreigger fra allverdens borehull i områder med evig frost i jorden, såkalt permafrost. Det finnes nå målinger fra hundrevis av slike borehull, og de viser helt entydig det samme allesammen: det pågår en eksepsjonelt hurtig oppvarming av klodens polarområder og høyereliggende fjellområder. Helt tilsvarende signaler gir temperaturindikerende isotopforhold fra borekjerner fra verdens store innlandsiser, som nå når så langt tilbake som 800000 år i tid. Alle tilgjengelige data tyder entydig på, at en så rask oppvarming som nå ikke kjennes fra de siste flre hundre tusen årene, og antakelig ikke fra iallfall de siste tretti millioner år.\nKonsekvensene av den raske opptiningen av permafrosten er frigivelse av metan fra gigantiske sumpområder i tundraen i Sibir og Nordamerika. Metan er en uhyre effektiv drivhusgass, mange ganger kraftigere enn CO2. Men hele dette dypt faretruende fenomen inngår overhodet ikke i rapporten fra FNs klimapanel, som dermed helt sikkert kraftig undervurderer den globale temperaturstigning som allerede er programmert.\nOgså når det gjelder f.eks. den hyperhurtige avsmeltningen av havisen i Nordpolbassenget, tar klimapanelet grovt feil: de har voldsomt undervurdert tempoet i avsmeltningen og uttynningen av denne isen. Det samme gjelder klimapanelets estimater av avsmeltningshastigheter av innlandsisene på Grønland og i Antarktis.\nPå punkt etter punkt er det påviselig at FNs klimapanel grovt har undervurdert tempoet i den globale oppvarminga: likevel er det altså det motsatte: en løgnaktig påstand om at klimapanelet sterkt overvurderer den globale oppvamringa som er temaet i det globale mediemonopoluvesenet eller mediaturet som jeg mener det rettelig bør kalles.\nMan kan knapt ønske noe klarere bevis for at den nå globaliserte trustkapitalismen og dens totalitære liberalistiske trosretning igjen utgjør en fascistisk trussel mot menneskeartens framtid, etter de tidlige fascismenes forbigående nederlag i 1945.\nDet ny er at denne trusselen nå ikke bare er en trussel om krig, totalitarisme og barbari, men også en akutt trussel om globalt økologisk sammenbrudd. En følge av de globalt eksploderende CO2-utslipp som overhodet ikke omtales er en faretruende forsuring av verdenshavene som kan true grunnlaget for det meste av livet i havet slik vi kjenner det. De fleste forskere mener at dette faktisk er en enda alvorligere trussel enn den globale oppvarmingen, som allerede i seg selv truer menneskehetens matforsyning i et relativt kort tidsperspektiv (bare spør i verdens hveteproduserende land nr. 2 Australia, hvilke konsekvenser global oppvarming og derav følgende tørke har der).\nVåre globale herskere flest innbiller seg at de i kraft av sin allmaktsillusjonsskapende enorme pengekapital kan heve seg suverent over naturens lover og tålegrenser. Og selvfølgelig kan de med sine gigantiske mediepropagandistiske ressurser lett presse opinionen den veien de vil ha den - men\nNB! - kun så lenge illusjonene kan opprettholdes. Når naturens uorden for alvor blir merkbar, vil det raskt gå nedover med troen på deres allmakt, like raskt som tiltroen til bankmafiosoenes magiske evner forsvant på Island.\nHusk: naturlovene skiter loddrett i om vi oppfatter dem. For de fleste av jordas levende organismer er antakelig en klode uten homo sapiens langt å foretrekke.\n14. februar, 2010 - 08:18\nDet, som klimaforskerne oplever med chikane , smædekampagner og falske beskyldninger af både faglig og personlig karakter ,ligner det, som man også ser i det politiske miljø i mange lande.\nDet er blevet mere og mere almindeligt, at dem (eller nogle af dem) , der er i mindretal i et demokrati , prøver at sabotere de flertallets valgte repræsentanter med massive spørgekampagner, massive krav om aktindsigt , krav om undersøgelseskommissioner, urigtige personangreb o m a - alt sammen for "tappe" modstanderne for energi , og for derved at undgå, at flertallet får deres politik igennem på demokratisk vis.\nTendensen ses desværre også i Danmark - både på kommunalt niveau og på landspolitisk plan.\n14. februar, 2010 - 09:02\n@Claus Schmidt: "Planeten er ikke truet."\nHvordan hænger denne din one-liner mon sammen med James Hansens omtale af "Venus syndromet" i hans bog "Storms of My Grandchildren": Hvis vi brænder alt tilgængeligt fossilt brændstof af - og der er jo ikke meget, der tyder på, at andet skulle blive tilfældet - så vi vil dødsens sikkert (helt bogstaveligt) bringe planeten på en irreversibel bane imod en tilstand, hvor havene ultimativt vil koge og fordampe ud i verdensrummet.\n14. februar, 2010 - 09:03\nKorrektion: "så vi vil dødsens sikkert" -> "så vil vi dødsens sikkert".\n14. februar, 2010 - 09:46\nPointen er vel at der er magtfulde særinteresse i begge retninger. At der er særinteresser mod klimatiltag er indlysende.\nMen klimadebatten er også blevet forsøgt brugt USA og EU til at skabe konkurrencehæmmende barrierer for fremstormende økonomier - fx Kina. Den er blevet brugt til at centralisere magten yderligere i form af nye globale myndigheder med ret til at opkræve afgifter og pålægge restriktioner. Endelig bliver det brugt til at indskrænke individuel frihed i form af kontrolbesøg i hjemmet for at sikre, at befolkningen lever op til de nye krav.\nAlle disse tiltag er upopulære, og må derfor markedsføres til befolkningen, hvilket man har gjort ved at hype, overdrive og opbygge middelalderlige skræmmekampagner (betal eller du bliver stegt)\nHvis miljødebatten havde være seriøs og fokuseret på en faktuel diskution, havde miljøforskerne stået stærkere idag\n14. februar, 2010 - 09:48\nHov - der skulle stå diskussion :)\n14. februar, 2010 - 11:35\nFøj lidt morskab til alvoren. Se dette klip fra Jon Stewart som kommentar til den 'intelligente' klimadebat i de amerikanske medier:\nIngen tvivl: Se dig i spejlet. Hvad ser du? En udrydningstruet art!!\n14. februar, 2010 - 13:09\nKineserne må lære, at der ikke nødvendigvis er en sammenhæng mellem at skære ned på CO2-forbruget og så nul-vækst, dvs, tab af arbejds-pladser. Folk har desværre en tendens til at glemme, at Kina ej længere er et u-land, men en stormagt med sin egen dagsorden på den globale arena. Og denne dagsorden handler kun om en eneste ting: hvad der er godt for Kina som nation og som stat. Og ja, det er da helt utroligt at forlange, at Kina skal leve op til de samme skrappe miljøkrav mm. som f.eks. de vestlige lande skal...\n14. februar, 2010 - 13:15\nNår man kalder folk med divergerende synspunkter for klimabenægtere, med en slet skjult henvisning til holocaustbenægtere, så har man næsten bedt om at få tilbage med samme mønt.\nEmnets alvor taget i betragtning, burde det være muligt at få en mere faglig tilgang til emnet.\nJeg kommer i denne sag ofte til at tænke på de vilkår som Barry J. Marshall og J. Robin Warren var udsat for i forbindelse med deres opdagelse af de bakterielt betingede mavesår:\nI denne sag stod lægemiddelindustrien skulder ved skulder med forskere (læger) som ikke ville indrømme de havde taget fejl i 100 år.\nHvem der så er hvem i klimaspørgsmålet, kan somme tider være lidt svært at sige, men at der er rigtig mange penge og prestige blandet ind i sagen er ret åbenbart.\n14. februar, 2010 - 13:29\nLige med hensyn til Kina. Kina er ved at overhale hele resten af verdenen når det handler om både produktion og installation af vindmøller og solceller...\n14. februar, 2010 - 15:45\nDEN GLOBALE OPVARMNING ER LOKAL\nI iver for at overbevise alverden om en truende klimakatastrofe har ICCP politikerne i FN gjort alt for at male fanden på væggen.\nDen globale opvarmning er ikke global, men lokal, fordi middeltemperaturen på Antarktis er faldet 0,5 grader celsius i løbet af de sidste 30 år. I den forbindelse konstaterede NASA sidste efterår, at isen på og omkring Antarktis var den mest udbredte i de sidste 30 år, hvor man har opserveret isen fra Satelitter.\nDette er iøvrigt helt i tråd med en veletableret videnskabelig teori om isens udbredelse henholdsvis på Arktis og Antarktis. Når isen beder sig på en af polerne, så indskrænkes den på den anden i samme periode.\nDernæst må skelnes skarp mellem konstatering af en opvarmning, og eventuelle følger af en sådan opvarmning. Ind til videre har poltikerne i ICCP sagt at opvarmning automatisk giver katastrofe. Det er der intet videnskabeligt belæg for. Følgerne af opvarmning f.eks. her hjemme i DK vil være langt mere positive end negative. Ligeledes tusind andre steder, hvor der er tale om opvarmning.\nICCP er et politisk foretagende og skal vurderes som sådan. Der foregår et omfattende politisk spil om milliarder af dollars, euro, Yen, Pund og kroner.\n14. februar, 2010 - 15:48\nSlåfejl: ICCP vil sige IPCC\n14. februar, 2010 - 19:24\n14. februar, 2010 - 19:45\nBent, Antarktis er et speget tilfælde. Poltemperaturen falder, imens randtemperaturen stiger.\nSamtidigt tyder NASA's undersøgelser hen på at den faldende poltemperatur har noget at gøre med det menneskeskabte ozonhul over Antarktis, hvilket tillader meget hurtigere afkøling. For det kolde kerneområde skrumper i takt med at ozonlaget regereneres.\n14. februar, 2010 - 20:40\nNogen mener at selve debatten om den menneskeskabte globale opvarmning er problemet.\nDen debat kan ikke vindes (da den er videnskabelig, og begge parter kan sandsynliggøre at modparten tager fejl). Den må fortsætte, indtil klodens beboere ikke orker den mere, og opgiver.\nRamt af mismod og apati.\nVi må altse dreje debatten hvis vi ønsker en forandring af menneskets påvirkninger.\nLivskvalitet kunne være et emne.\nVi rammes bredt i befolkningen af ensomhed, stress, fysisk nedslidning, misbrug, følelsen af meningsløshed og andre problemer.\nMange evner ikke at respektere sig selv eller andre. Vi må bedøve os selv. I forbrug af medier, penge, stoffer. Eller i for meget arbejde.\nTid til eftertanke og nærvær. Hvem savner ikke det? Et par dage på sofaen, alene, uden medier…\nResultatet kunne være: En stor forhindring for et godt liv er de faste udgifter som kræver lange arbejdsdage. En anden forhindring er det manglende selvværd, som af mange erstattes af status og karriere. (= lange arbejdsdage).\nDet er altså ikke forbrug der er lykken, snarere er forbruget skyld i vores manglende selvværd og livskvalitet.\nEt langt mindre forbrug, (indrømmet: næsten totalt utænkeligt. På grund af reklame, gruppepres, vanetænkning, manglende omtanke),\n- ville rette op på det menneskeskabte overforbrug, og udslip af drivhusgasser, anden forurening og rovdrift på ressourcer og natur.\n14. februar, 2010 - 21:04\nClaus Schmidt skriver:\n"Det er et faktum at der er uenighed omkring hvorvidt CO2 er den eneste årsag til ændringer i klodens temperatur. "\nNej, det er ikke et faktum. Der er ingen seriøse forskere, der mener, at det kun er CO2, der bidrager til opvarmningen.\nAt øgede CO2-mængder opvarmer kloden er ret enkelt at anskueliggøre, og det faktum bestrides ikke - bortset fra af enkelte nut-cases, der vist også mener, at man kan finde vand med pilekviste. Debatten går på, hvor stor effekten er.\n14. februar, 2010 - 21:09\nI modsætning til forurening af et vandløb som er et lokalt eksperiment, så er udslip af drivhusgasser et globalt eksperiment som ikke kan gentages, hvis det går galt. Derfor bør man være meget forsigtig, især fordi vi ved fra historien (istiderne etc.) at jordens klimasystem er ustabilt.\nDet er ikke nok at sige undskyld til vores efterkommere, for der bliver ikke nogen at sige undskyld til. Er det grunden til den ildevarslende tavshed fra andre civilisationer i mælkevejen? Selv hvis mælkevejen myldrer med teknologiske civilisationer er der kun ringe sandsynlighed for at vi er samtidige med en af dem, hvis deres levetid er mindre end 1000 år.\n15. februar, 2010 - 09:56\nCO2 som årsag til den globale opvarmning? Bare rolig - det´ gas!\n15. februar, 2010 - 11:02\nUden at man behøver at være enig i alle aspekter, så giver denne bog et udmærket perspektiv på klimaproblemerne og stof til eftertanke, selvom løsningen også her syntes at være knyttet til et fejlagtigt vækstbegreb:\nKære Claus Schmidt,\ndu skriver: "Sandheden er at vi er vældig vældig små brikker i et uendeligt stort system, og vores tilbagevendende illusioner om at vi ved hjælp af videnskab, religion, teknologisk udvikling, politiske aftaler eller fanden og hans pumpestok kan kontrollere naturen eller diktere hvordan den skal opføre sig, er ganske enkelt forkerte"\nDertil kan jeg kun svare, at hvis der ikke konstant blev brugt rigtigt mange kræfter på at begrænse menneskets påvirkning af naturen, så ville det såmænd ikke være så svært for os at udrydde alt dyre- og planteliv som ikke lige kan bruges til føde (og endda en stor del af det der kan bruges til føde, f.eks. mange fiskearter).\nSå jo, - mennesket kan rent faktisk kontrollere planeten, for vi er idag så mange, at vi i allerhøjeste grad påvirker den, og resultatet af den påvirkning er vores eget ansvar.\n16. februar, 2010 - 21:04\nForskning handler om at møvre sig ind på sandheden. Hvad politikere og resten af befolkningen mener om individuelle forskere - og om de "rigtige" resultater kommunikeres videre - er principielt sekundært. Men folk er da hjerteligt velkomne til at lytte med - tro blot ikke, at det er en demokratisk proces. Forskere ved godt, hvem der er gode forskere, og hvem der har fat i den lange ende, så pyt med resten!\nDet lyder højrøvet og elitært, men er ikke desto mindre korrekt!\n16. februar, 2010 - 21:42\n(Sandhed er her defineret som det mest sandsynlige, udfra en videnskabelig tilgang);\nDer er bare et par mindre problemer.\nDet første er de store penge, der ikke har brug for sandhed, men for flere penge.\nForskere og journalister kan smøres, og man kan frygte at det kan fordreje sandheden.\nDet andet kunne være vores vaner og magelighed, der gør det svært at se sandheden.\nListen er længere, blot en kommentar, for lige at sætte dine ord i perspektiv...\n17. februar, 2010 - 06:21\nDen siger ikke PUUUF og forsvinder fordi vi ikke opfører os ordentligt.\nDen MENNESKELIGE race kan evt. være truet, men det er naturens orden.\nKan vi ikke tilpasse os et ændret klima så har vi som race ikke nogen eksistensberettigelse.\nPlaneten skal nok være her hvis vi forsvinder. Og stadig vrimle med liv.\n17. februar, 2010 - 08:36\nDu har vel set at en trediedel af klodens arter er truet af udslettelse?\n17. februar, 2010 - 12:22\nMarianne Mandoe: "Den MENNESKELIGE race kan evt. være truet, men det er naturens orden."\nDa ikke hvis klimaforandringerne er menneskeskabte. De menneskelige aktiviteter påvirker naturens orden. Det er i hvert fald påstanden.\n"Kan vi ikke tilpasse os et ændret klima så har vi som race ikke nogen eksistensberettigelse."\nHvorfor ikke øge chancen for at civilisationen både kan overleve og trives, ved at ændre adfærd nu, så de fremtidige klimaudfordringer bliver mere overkommelige?\n17. februar, 2010 - 23:30\nFolk der forlanger ordentlig videnskab dæmoniseres med udtrykket klimaskeptiker.\nFra kompetent side indvendes, at man intet videnskabeligt belæg har for at hævde, at hvis CO2 udslippet reduceres med en given størrelse kan vi "forhindre temperaturstigninger over 2 grader."\nAt præsentere modeller, der forudsiger 100 års klima, er en absurditet.\n19. april, 2010 - 14:51\nAt mennesket står for skud, er nok at sige for meget, da vi i langt højere grad end tidligere arter har forståelse for at omstille os til nye forhold. Så tror helt sikkert menneskets eksistens bliver utroligt langvarigt i forhold til vores fysiske størrelse.\n05. november, 2012 - 15:38\nJeg har altid været tilhænger af de eftertænksomme skridt. Måske kommer man ikke ekstremt hurtigt frem, men det gør det unægtelig nemmere at bremse op.\nMen det er måske ikke kun politikerne der skal ændre verden; vi kan sikkert selv gøre noget i dagligdagen med de valg vi træffer, ikke mindst når det handler om energiforbrug.\n12. maj, 2020 - 13:27\nVi har altid omstillet os, men det betyder ikek at vi ikke kan passe på det verden vi bor i.


▷ Køb Dobbelt Havelåge online [Se bedste tilbud]\nEn stor portion e-handler tilbyder i øjeblikket diverse billige leveringsmodeller til dobbelt havelåge. En af favoritterne er i øjeblikket at få leveret til en pakkeshop, hvor du kan afhente de købte varer når det passer ind i din hverdag. Løsningen er altså usædvanlig simpel, og oftest desuden den billigste metode til levering.\nDu kan tillige udse dig at få produkterne bragt hjem til hvor du bor eller til adressen hvor du arbejder. Metoden bliver til tider en kende mere omkostningsfuld, men også vældig uproblematisk ift. dobbelt havelåge online. Den mest billige leveringsform er dog selv at hente ordren, som jo kræver at du bor i nærheden af internet firmaets byggemarked, eksempelvis Bauhaus, Jem og Fix, Silvan eller Harald Nyborg.\nFragtperioden på dobbelt havelåge kan vise sig at være temmelig relevant hvis vi behøver dine nye varer fluks, så herved er det bestemt passende at du tjekker det forventede leveringstidspunkt ved dobbelt havelåge. Flere internet foretagender – for eksempel Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix og Silvan – byder på billig levering på næstkommende hverdag på de fleste af deres varenumre online, som alligevel betinges af at du når at bestille før et konkret tidspunkt, med hensynstagen til at de har en chance for at nå at få varen sendt afsted forud for at de logistikansatte drager hjemad.\nIndtil flere e-firmaer lover portofri fragt på dobbelt havelåge online, men typisk forudsætter det at man bestiller for en bestemt sum. I øvrigt skal du overveje den mest letkøbte fragtløsning, som typisk er at få dem til at bringe dine produkter til et afhentningssted.\nDe fleste byggemarkedskæder yder afhentning hvor man bestiller billig dobbelt havelåge online men afhenter i byggecenteret. For eksempel Stark, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen, Bygma, Bauhaus og Silvan. Byggecentrene frembyder for eksempel klik-og-hent på dobbelt havelåge i følgende byer:\nFrederiksværk, Nørresundby, Tilst, Svendborg, Vallensbæk, Haderslev, Hørsholm, Lillerød, Roskilde, Esbjerg, Vanløse, Middelfart, Slagelse, Hedensted, Hillerød, Fredericia, Skive, Nakskov, Næstved, Hvidovre, Charlottenlund, Brøndby, Grenaa, Rudersdal, Brabrand, Ringsted, Silkeborg, Glostrup, Nyborg, Højbjerg, Søborg, Skanderborg, Allerød, Værløse, Holstebro, Dragør, Hobro, Haslev, Farum, Korsør, Hedehusene, Vordingborg, Rønne, Frederikssund, Tårnby, Lystrup, Brønshøj, Thisted, Ishøj, Kokkedal, Nykøbing Falster, Albertslund, Risskov, Frederiksberg, Frederikshavn, Struer, Ballerup, Herning, Odense, Åbyhøj, Solrød Strand, Varde, Odder, Horsens, Taastrup, Brønderslev, Jyllinge, Sønderborg, Randers, Virum, Aarhus, Gentofte, Hjørring, Køge, Helsingør, Holbæk, Lyngby, Vejle, Rødovre, Birkerød, Nærum, Stenløse, Gladsaxe, Herlev, København, Greve, Valby, Aalborg, Ølstykke, Kalundborg, Kolding, Ikast, Aabenraa, og Viborg, .\nAfhentning ift. dobbelt havelåge er tilgængeligt i samtlige regioner af landet: Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Østfyn, Sydfyn, Midtfyn), Sjælland (Østsjælland, Nordsjælland, Lolland, Hovedstaden, Amager, Falster, Vestsjælland, Bornholm, Midtsjælland, Sydsjælland) og Jylland (Sydjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Nordjylland, Midtjylland, Østjylland, Vestjylland).\nVed indkig i data står det klart, at folk ofte efterspørger for eksempel billig dobbelt havelåge og køb dobbelt havelåge. Foruden dette ser vi mange gange folk kigge efter for eksempel dobbelt havelåge online, dobbelt havelåge priser og dobbelt havelåge tilbud, foruden de udbredte byggecentre som Stark, 10-4, Jem og Fix, Harald Nyborg, Davidsen, XL-Byg, Bauhaus, Bygma og Silvan.\nDet er efterhånden særligt smart for almindelige mennesker at finde information om priser på billige dobbelt havelåge online på diverse internet selskaber, og på grund af dette har mange shops på nettet ikke kunne lade være med at stampe udsalgspriserne på dobbelt havelåge betragteligt, og ydermere love levering uden gebyr.\nTrods dette kan det til hver en tid blive profitabelt at efterprøve visse internet varehuse i Danmark efter tilbud og rabatter på dobbelt havelåge online før du gennemfører din handel, sådan at man er skudsikker på at skaffe sig den bedste pris. Se ikke blot på de udbredte byggekæder som Bauhaus, Bygma, Stark, Davidsen, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg og Harald Nyborg.\nDu bør blot være klar over, at ifald en online forretning forhandler billige dobbelt havelåge online på tilbud til en pris der kan ses som mystisk billig, så kunne det tit være et faresignal om en uægte netshop. Kortkøb er dog indbefattet af et lovbud, der bistår folk imod uægte internet shops.\nVi anbefaler generelt køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du drage fordel af et tilbud fra fx ViaBill, for så vidt du har i sinde at godtgøre betalingen af dobbelt havelåge over et længere tidsrum. Dette foreslåes ofte i specialiserede netshops, men ikke de velkendte byggecentre som eksempelvis Stark, Davidsen, Harald Nyborg, XL-Byg, Silvan, Bygma, Jem og Fix og 10-4.\nSes der på tallene står det klart, at internet shoppere tit søger blandt andet dobbelt havelåge online og dobbelt havelåge priser. Vi ser derudover som regel mennesker lede efter fx køb dobbelt havelåge, dobbelt havelåge tilbud og billig dobbelt havelåge.\nTrustpilot fører til nogenlunde uafhængige chancer for at gøre dig bekendt med en række andre brugeres bedømmelser og af den grund er det godt, at du gransker e-forretningens vurderinger forud for at du lægger din bestilling på billige dobbelt havelåge online.\nFacebook indebærer lignende relativt stabile genveje til at få et kig ind i e-forhandlerens popularitet. Herinde ser vi endda internet shops hvor folk kan publicere en bedømmelse af deres køb, hvilket desuden burde benyttes til afvejning af tidligere kunders oplevelser.\nForinden nogen køber billige dobbelt havelåge online hos en webbutik kan de i reglen læse deres handelsaftale, men det er i mange tilfælde ikke specielt ophidsende, specielt ved de kendte byggecentre som 10-4, Stark, Silvan, Jem og Fix, Davidsen, XL-Byg, Harald Nyborg, Bygma og Bauhaus.\nEt nemt alternativ kunne måske være at efterse hvorvidt internet firmaet er støttet af e-mærket, hvilket ofte er en angivelse af at webshoppen efterkommer dansk lovgivning, og at e-butikken fra tid til anden efterses af jurister som er meget bekendte med de gældende vilkår.\nDette er desuden din chance for støtte, såfremt du møder problemer som følge af din shopping med dobbelt havelåge. Endvidere er det en hjælp at man er vaks omkring de mest essentielle vedtægter i forbindelse med bestillingen af dobbelt havelåge online, som fx hvilken ombytningsrettighed internet webshoppen benytter.\nPå grund af dette er det tillige afgørende, at man altid opbevarer sin e-mail kvittering, således man en anden gang vil kunne bevidne sin bestilling af dobbelt havelåge, uafhængig af om man har handlet hos Silvan, 10-4, XL-Byg, Stark, Bygma, Bauhaus, Davidsen, Jem og Fix eller Harald Nyborg.


La Sagrada Familia - Viator\nLa Sagrada Familia er uden tvivl det mest ikoniske bygningsværk i Barcelona. Kirken, som ligger i L'Eixample, har været en fast og velkendt bestanddel af Barcelona, siden byggeriet begyndte i 1882, og da byggeriet fortsætter i dag, vokser dens berømmelse stadig.\nSelv om kirken stadig er under opførelse, er den allerede utroligt kompleks. Antoni Gaudí brugte 43 år på dette projekt, og siden hans død i 1926, har adskillige arkitekter haft ansvaret for at færdiggøre kirken. Selv om ansvaret har skiftet hænder med tiden, har arkitekterne overholdt Gaudís vision og har udført tilføjelser med hans oprindelige planer i tankerne. Inde i kirken findes imponerende mosaikruder i den store sal, og en elevator fører de besøgende op til et af tårnene, hvor de kan nyde udsigten. Mindre lokaler indeholder udstillinger om kirkens historie og fremtid. La Sagrada Familia forventes at stå færdig i 2026, hvor der er gået 100 år siden Gaudís død.< /p>\nFra 17,33 $ USD\nFra 33,50 $ USD\nBarcelona: Privat Gaudi Tour og Sagrada Familia Billet\nDe modernistiske mesterværker designet af Antoni Gaudi giver Barcelona sin tydelige og dynamiske karakter. Tjek tre af Gaudis mest legendariske værker fra din liste på denne private 4-timers tur, herunder adgang til La Sagrada Familia. Hvis du rejser som familie, er denne private tur ideel: du får tildelt en børnevenlig guide, som sikrer, at børnene bliver forlovet overalt. Se ydersiden af Casa Batllo og La Perdera og undgå at vente op til 2 timer for at komme ind i La Sagrada Familia med dit prioriterede adgangskort.


Hvordan at rejse en Kaffir Lime fra et frø - Angelispress.com\nSådan samles plastik gitter til hegn\nHvordan man laver naturlige vaskemidler\nHvordan til at placere en stige\nHvordan til at bore en Microllam stråle\nHvordan du planlægger en japansk gårdhave\nHvad sker der, hvis man ikke skærer Amarylis blomst?\nHvordan at rejse en Kaffir Lime fra et frø\nKaffir lime er en mærkeligt udseende medlem af citrus familien, med en løgformet, ujævn frugt overflade. I modsætning til de fleste lindetræer dyrkes kaffir lime for deres duftende gejst og blade, der bruges til at give smag retter og er et dagligt syn i nogle køkkener. Frugten er generelt små, når de dyrkes i tempererede områder, men vokser i tropiske landestandarder. Træet selv kan være busk-lignende, voksende 8 til 10 fod høj i en container og meget større i fri jord. Masser af varme og fugt er nøglen til at hæve dette træ korrekt.\n•Sæt kaffir lime frø 1/2 tommer dybt i en pottemuld mix eller jord der er mindst 75 grader Fahrenheit og modtager masser af sollys. En blanding af to dele sphagnum, to dele loam, og en del sand, eller en generel potning mix, er passende.\n•Maintain konsekvent jord fugt som frø spirer, og planten etablerer. Spiring tager omkring syv til 10 dage.\n•Applicer en citrus gødning eller en afbalanceret gødning højt kvælstofindhold, en gang om måneden, året rundt. Træet skal konsekvent befrugtende, fordi det vil blomstre gennem alle årstider.\n•Overførsel anlægget til en større potte endnu en container-vokset sætteplante er etableret og næsten pot-bundet. Forsigtigt fjerne sætteplante fra beholderen, og plante den i et hul af samme størrelse, på samme niveau. Kaffir lime vokse godt hvis aftappet i beholdere hele deres liv, som de er mindre end andre lindetræer. Placer træet i en plet med fuld eller delvis sol.\n•Harvest grønne blade af træet om sommeren når træet er veletableret. Brug bladene til flavoring retter. Høste frugt for sin gejst.\nDu kan få kaffir lime frø fra en frø forhandler eller direkte fra frugt, som kan indeholde mange frø.\nSkær toppen, voksende stængel af planten med saks, mens det er stadig ung til at tilskynde til produktion af udløbere og forgrening.\nPlante kaffir lime frø, mens de er stadig friske, før de har alderen eller tørret ud, for at forbedre spireevnen sats.\nÅret rundt gødning er gavnlig, men kan du skære ned på kvælstof ansøgning i løbet af efteråret at give træet for at bremse væksten i vinter.\nAltid følge pakken instruktioner med store-købte gødning og undgå over befrugtende dine træ.\nUdsat for frost klimaer, bringe træ indendørs til at beskytte det fra vinteren fryse.\nHvordan at vokse en Kaffir Lime træ i en Container\nHvordan til at fjerne etiketten lim fra glas


880 dages ventetid endelig overstået: Ny Randers HK-back gjorde comeback på håndboldbanen | amtsavisen.dk\n880 dages ventetid endelig overstået: Ny Randers HK-back gjorde comeback på håndboldbanen\nNicoline Olsen (med knæbeskytteren) var endelig i kamp på en håndboldbane igen, da Randers HK mødte Viborg HK. En kæmpe forløsning for højrebacken, som har siddet ude med en alvorlig knæskade i næsten 2,5 år. Foto: Anne Myrup Frost\nNicoline Olsen har siddet ude i næsten 2,5 år, men den nye Randers HK-spiller fik onsdag aften endelig comeback på håndboldbanen mod Viborg HK.\n30 jul. 2020 kl. 11:46\nRanders: En sæson på sidelinjen er lang tid. To er en evighed. Og når coronapausen så lægger yderligere næsten et halvt år til den ligning, føles ventetiden uendelig.\nDer var derfor ikke noget at sige til, at Nicoline Olsens smil nåede op til begge ører, da hun efter Randers HK's nederlag på 21-27 til Viborg HK i klubbens første testkamp skulle gøre status på det første kvarters spilletid i 880 dage.\n- Det var en kæmpe forløsning endelig at være i kamp igen og kunne give den gas mod nogle andre modstandere end dem, jeg træner med til daglig. Det er bare megafedt, lød det fra den nye højre back i Randers HK.\nIndhoppet i træningskampen var kulminationen på et alenlangt genoptræningsforløb, som blev sat i gang, da hun som Aarhus United-spiller i marts 2018 pådrog sig en alvorlig korsbåndsskade.\nDet var en kæmpe forløsning endelig at være i kamp igen og kunne give den gas mod nogle andre modstandere end dem, jeg træner med til daglig. Det er bare megafedt.\nNicoline Olsen, Randers HK\nDet ene styrketrænings- og løbepas tog det andet. Disciplinen har nemlig aldrig fejlet noget hos bagspilleren. Alligevel opstod der komplikationer med knæet, så hun i sommeren 2019 måtte gennem endnu en operation og endnu en omgang genoptræning.\nSommerfuglene i maven var af den grund til at tage og føle på, da comebacket til håndboldbanen nærmede sig i Ulvehøjhallens omklædningsrum onsdag eftermiddag.\n- Jeg vidste, at jeg skulle spille i anden halvleg, og jeg vil sige, at da vi sad til taktik lige inden, ville jeg gerne have haft det til at vare lidt længere, så der gik mere tid, inden jeg skulle ind. Men da jeg så endelig kom på banen, var det bare at slippe tankerne og spille derudaf, griner Nicoline Olsen.\nDet var på forhånd aftalt, at spilletiden skulle begrænses til 15 minutter. Der er ingen grund til at risikere noget.\nHøjre backen gjorde ikke det store væsen af sig i det kvarter. Hun var blandt andet sammen med Ida Callisen den eneste Randers HK-spiller, som måtte gå fra opgøret uden scoringer, men det var heller ikke det vigtigste.\n- Der er stadig noget med timingen. Det hele er jo meget nyt og rigtig lang tid siden, så det handlede egentlig mest om at komme på banen for at mærke, hvordan det er at stå i en kampsituation igen. Det var fint, at det bare var en træningskamp, så jeg kunne spille frit, siger Nicoline Olsen.\nKnæet mærkede hun heldigvis intet til, så der bør være endnu mere tid på banen at hente fredag, når Randers HK tester mod Holstebro Håndbold.\n- Jeg skal lige se, hvordan kroppen reagerer på træningen torsdag, men jeg satser på, at jeg i hvert fald kan spille 15 minutter igen. Mit ben er jo klar, så det handler meget om, at hovedet skal være med i hele processen. Jeg skal bare tage det skridt for skridt og få nogle flere kampe i benene, så skal det nok kunne følge med, siger bagspilleren.\nKampen mod Holstebro Håndbold bliver spillet i Ulvehøjhallen klokken 14 og kan følges live på amtsavisen.dk.\nMejlvang efter første test: - Jeg havde næsten lyst til at j...\nMinut for minut: Randers HK slap hæderligt fra svær test\nRanders HK-profil: - Selvfølgelig skal vi i top 8\nRanders HK skuffer i testkamp mod Holstebro\nCheftræner godkender testpræstation: - Men der er meget at a...\nEn slutrunde på godt og ondt: Hele verden væltede for Randers HK-talent\nEllen er en særdeles frisk 100-årig: Var købmandskone, da karlene mødtes for at spise om kap i flødeboller


Hvad sexlegetøj skal du vælge - rapportshoppen\nFor at få mest mulig sjov ud af dit sexlegetøj gælder det om at vælge det med omhu.\nNår det kommer til sexlegetøj er der stor forskel på hvad det gør og hvordan det stimulerer. Der er stor forskel på om du skal bruge det alene eller med din partner. Dertil kommer også at der er stor forskel på om du er mand eller kvinder.\nDer er ingen tvivl om at det meste sexlegetøj på markedet er mest rettet mod kvinden. Der kommer dog hele tiden flere og flere produkter til mænd, der kan giver både sexlivet og onani mere intensitet.\nMænd og sexlegetøj\nDe fleste mænd er ikke gode til at investere i sexlegetøj til dem selv. Onani er noget man gør med hånden og pengene er bedre brugt på alufælge, værktøj eller bajere. Det er naturligvis også altid et spørgsmål om holdning og smag. Faktum er dog at mænd kan få langt bedre orgasmer under onani med noget sexlegetøj. En masturbator giver en mere realistisk fornemmelse, kombineret med en penisring vil du opleve at blive mere følsom. Til dem der tør er anal stimulering også utrolig intens.\nHvad bruger kvinder?\nDe fleste kvinder har prøvet at købe en vibrator. Det kan være en helt almindelig og glat model. Det kan også være det blot er en dildo. Der findes dog så mange spændende nyheder der giver langt bedre orgasmer. Den nye berøringsfri stimulator som Womanizer kom først frem med er en af de ting du ikke må gå glip af. Stimuleringen er utrolig dejlig.\nKlitoris vibratoren er også kommet i langt flere nye varianter. Ikke mindst er den kendte massagestav blevet taget i brug her. Det betyder en kraftig og intens stimulering. Kombineret med anal eller vaginal stimulering får du noget den klassiske vibrator aldrig kan leve op til.\nMere sjov for par\nFor par er der også kommet utrolig mange sjove produkter på markedet. Det kan være i form af den u formede we-vibe i kan bruger under samleje. Penisringe er også blevet omformet til sexlegetøj med multi-funktion. Her giver den både bedre erektion, vibrationer og klitoris stimuli. Med det rette legetøj vil i som par få en noget mere intens oplevese ud af jeres samleje.


I årets første seks måneder er der blevet solgt 4866 sommerhuse, hvilket er en stigning fra 4410 i samme periode af 2018. Det viser tal fra boligsiden.dk. (Arkivfoto) Henning Bagger/Ritzau Scanpix Fold sammen\nMandag d. 22. juli 2019, kl. 07.11\nOpdateret mandag d. 22. juli 2019, kl. 07.33\n»Det er især de mindre sommerhuse, som er populære. Der er mange, der godt kan lide den romantiske drøm om sommerhuse fra 70'erne og 80'erne. De har en kort liggetid og bliver solgt inden for kort tid.«\n»Husene ligger typisk i de traditionelle sommerhusområder, men de populære områder er også Bornholm samt kommuner som Guldborgsund og Odsherred, som er i relativ kort køreafstand fra København,« siger hun til Ritzau.\n»Fremgangen er drevet af de store friværdier, der er blevet skabt på markedet for helårsboliger. Derudover kommer de ændrede lånegrænser og de laveste renter nogensinde på realkreditlån,« siger Curt Liliegreen.\n»Det store udbud er et udtryk for, at nogle fravælger sommerhus som ferieform, fordi det er for bøvlet. Det kræver mere vedligeholdelse, og det er ikke hele året, man har rigtig glæde af sommerhuset,« siger han.