Velkommen til Medics lille hyggelige hjørne: Mads chokoladebradepandekage\nSøndag den 16. oktober havde Mads sat mig stævne i køkkenet for at bage en lækker chokoladekage fra hans bagebog "Børnenes chokoladekogebog". Det har længe været et ønske for ham at vi skulle bage netop denne her kage så han var glad da vi endelig kom i gang.\nJeg har aldrig rigtig prøvet at bage med hvid chokolade og derfor gik pynten lidt galt. I opskriften står der nemlig at man skal drysse de hvide og mørke chokolade toppins på den varme og kage og herefter bruge en ske til at lave cirkler når chokoladen er smeltet.\nFandt ud af at de der hvide chokolade knapper ikke duer til denne her kage. De nægtede simpelthen at smelte og det resulterede i at vi måtte lave en nødløsning som I ser her på billedet. Næste gang så køber jeg den chokolade som jeg plejer bare i hvid og prøver at putte den på i stedet. Øvelse gør vel mester.\nKan sige at kagen smager totalt godt og det ikke gjorde noget at den manglede den hvide chokolade. Vi serverede den som altid med vanilje is og begge dele lå rigtig godt i vores maver. Det er forøvrigt også første gang jeg prøver at bage med majsmel og jeg må sige at det var en positiv oplevelse.\nIngredienser (ca. 10-12 stykker kage)\n225 g blødt smør el plantemagarine (her brugte jeg Thise usaltet smør)\n2 tsk glutenfri bagepulver (her brugte jeg almindeligt bagepulver)\n165 g fint majsmel (polentamel)\n1 tsk vanilje-essens\nBageform 27 x 18 cm\n100 g allergifri hvide chokoladechips (her brugte jeg Änglamark økologiske knapper, dårligt valg)\n50 g allergifri mørke chokoladechips (her brugte jeg Änglamark økologiske knapper, 100 g)\nBegge dele hakket i små stykker.\nVarm ovnen til 190 grader (ikke varmluft). Smør formen, og læg bagepapir i.\nKom smør eller plantemagarine og sukker i en stor skål, og pisk, til det er lyst og luftigt.\nSlå æggene ud i en lille skål, og pisk dem sammen med en gaffel. Kom dem i smør-sukker-blandingen, lidt af gangen, og pisk godt efter hver gang.\nSigt kakao og bagepulver ned i skålen. Kom også majsmel, vanilje og 1 spiseskefuld vand i. Rør dejen godt sammen.\nKom dejen i formen. Skub den helt ud i hjørnerne med en ske (her plejer jeg at give den en lille rystetur så den bliver ensartet over det hele). Bag kagen i 25-30 minutter, til den er hævet og fast. Lad den køle af i formen i 5 minutter.\nLæg en rist over kageformen og vend begge dele om. Ryst formen for at få kagen ud. Lav den tofarvede chokolade-topping og smør den på mens kagen stadig er varm.\nLad toppingen stivne, og flyt så kagen over på et skærebræt. Skær den i 10-12 firkantede stykker.\nDrys de hvide og de mørke chips på kagen, mens den stadig er varm. Lad dem smelte - det tager ca. 5 minutter.\nBrug bagsiden af den ske og tegn cirkler i de smeltede chips, så der kommer et tofarvet mønster. Sæt kagen i køleskabet, indtil chokoladen er stivnet.


Nu er de 28 sømænd udvist | Maritime Direct\nNu er de 28 sømænd udvist\nAlle de 28 russiske sømænd, der blev anholdt på Femern-byggeriet i tirsdags for at arbejde ulovligt, har fået deres sager behandlet af myndighederne, og dommen er klar – alle er udvist af Danmark. Det skriver Fagbladet 3F.\n– Udlændingestyrelsen har behandlet alle sigtelserne og udfaldet er, som vi forventede. Alle 28 søfolk har fået en bøde for ulovligt arbejde i Danmark. Derudover får de et indrejseforbud på to år, siger politiinspektør Peter Compen, der er leder af udlændingekontrolafdelingen i Sydsjællands- og Lolland-Falsters Politi til Fagbladet 3F.\nDommen betyder, at de alle arbejderne, som kommer fra Rusland, skal udvises af landet hurtigst muligt, og da sagen drejer sig om regler indenfor udlændingeloven, er det Udlændingestyrelsen, der træffer afgørelser i sagerne.\nDe 28 sømænd kan dog vælge at anke afgørelsen ved en domstol senere på måneden, men det ser ud ifølge Peter Compen ikke ud til at blive tilfældet.\nSømændene er lige nu indlogeret på de to slæbebåde, de har arbejdet på for Femern-byggeriet. Bådene ligger for kaj i Rødbyhavn, og politiet har inddraget mændenens papirer og pas, skriver 3F.\nPrevious articleÅbent hus på uddannelse om fiskeriteknologi\nNext articleDansker i top over mest indflydelsesrige kvinder i shipping


42 havbars på én tur! - Fisk & Fri\n42 havbars på én tur!\njun 19, 2020 | Nyheder\n– Efter at jeg søndag morgen fik min PR i havbars på flue, en fisk på 62 cm, tænkte jeg at de sgu nok stadigt var i området, fortæller Jesper Nørgaard. – Med en svag østlig vind, var det bare at komme i bilen. Jeg fik søsat pontonbåden mellem cirka 200 badegæster, mens termometeret målte 26 grader, og på sikker afstand af disse startede jeg fiskeriet på det stenrev, der var nærmest. Det resulterede i et par makrel på en synke 6 line og en hvid jiggy.\n– Det var først da jeg bevægede mig længere op af kysten, at festen startede. Jeg så bevægelse i overfladen, lagde fluen ud og smask; den første havbars på cirka 40 cm hamrede fluen. Og sådan blev det så ved kast efter kast. En overgang fik jeg placeret pontonbåden direkte oven på det område, hvor stimen trak forbi. Så var det bare at holde øje med hvilken retning de svømmede, og smide fluen den vej. Sådan blev det ved i cirka tre timer. Da det ebbede ud, gik der en lille time, så begyndte de at jage i overfladen. Her kom pontonbåden virkeligt til sin ret, da jeg hurtigt kunne sejle dem op og placere fluen. De tre største havbars fik jeg i øvrigt på denne måde, og de lå alle omkring de 55 cm. Jeg fik også en enkelt havørred og en makrel yderligere, inden festen stoppede. Det blev til godt og vel 42 havbars. En fuldstændigt sindssyg aften, hvor jeg i øvrigt også mistede en stor havørred. I øvrigt var fiskene mest i stødet, da jeg fiskede fluen virkeligt hurtigt, og det gjaldt både havbars samt de makrel og havørred, jeg også fik på turen.\nHar du også været ude at fiske havbars, så hører vi meget gerne fra dig på jb@fiskogfri.dk eller telefon 30 70 02 36.\nJesper Nørgaard med en af sine mange flotte havbars taget fra pontonbåden.\nJesper Nørgaard med endnu en flot havbars.


Evolve Organic, Deep Clean Micellar Water | hudplejeonline.dk\nEvolve, Deep Clean Micellar Water, 190 ml.\nEvolve, Deep Clean Micellar Water er til dig der har lidt travlt, men stadig ønsker at pleje din hud. Du får en miccelar water, som er udviklet til at rense og tone din hud. Den fjerner effektivt dagens snavs og makeup.\nEvolve, Deep Clean Micellar Water indeholder blandt andet ingredienser, som moringa-peptider, hyaluronsyre og granatæble. Moringa-peptiderne hjælper med at løsne og fjerne mikropartikler fra forurening. Hyaluronsyren er vores gode ven, som fastlåser fugten i huden og samtidig øger kollagen produktionen. Granatæble er fuld af antioxidanter, som både beskytter huden og begrænser fugttab.\nEvolve, Deep Clean Micellar Water kan anvendes af alle hudtyper.\nEvolve Organic, Deep Clean Micellar Water anvendes i ansigtet, på halsen og decolté. Den kan anvendes som en dobbelt rutine afrensning, sammen med Gentle Cleansing Melt.


Bornholmerklubben Fyn har igen på mange måder haft et godt år med god opbakning fra medlemmerne. Vi i bestyrelsen synes selv, at vi har præsenteret medlemmerne for et interessant og varieret program, og fremmødet til arrangementerne har stort set været tilfredsstillende. Mange af vore medlemmer møder stadig trofast op til stort set alle vores arrangementer, hvilket naturligvis glæder bestyrelsen. Men som sædvanlig skal nævnes, at der stadig er plads til alle, også til dem, der kun dukker op hvert andet år.\nDen nye bestyrelse konstituerede sig efter generalforsamlingen med undertegnede som formand, Gurli Grønnegaard som kasserer, Benny Jespersen som næstformand, Henning Kofoed som sekretær samt vores nye bestyrelsesmedlem, Joan Søgaard-Pedersen som all round-medlem.\nVi synes selv, at bestyrelsesmedlemmerne arbejder godt sammen, og der er en god og positiv stemning blandt os til at klare opgaverne. Det samme gælder forholdet mellem bestyrelse og øvrige medlemmer og heldigvis også de enkelte medlemmer imellem. I den forbindelse skal nævnes, at vore bedre halvdele også gør en god indsats for at få arrangementerne til at køre gnidningsløst.\nI 2010 har vi fået et nyt sted, hvor vi kan holde vores arrangementer, nemlig Virkedal i Sanderum, som har vist sig som et godt alternativ til Camillagården. Bjarne Rohde har her overtaget Gurlis rolle med arbejdet med de praktiske ting omkring leje af Virkedal. Tak for det.\nHvis der er nogen, der har problemer med transport til og fra stedet, kan I oplyse det ved tilmeldingen til arrangementerne, så vil vi prøve at finde en løsning.\nBestyrelsen har afholdt følgende møder i 2010:\nDen 11. februar hos Birgit, hvor suppleanterne Birte og Joan var med.\nDen 14. april hos Finn (konstituerende).\nDen 9. juni hos Benny.\nDen 8. september hos Henning.\nDen 3. november hos Gurli.\nAlle 5 møder har været afholdt privat og uden udgift for foreningen.\nDer har i 2010 været afholdt i alt 6 arrangementer:\n10. januar var 25 medlemmer ude og trille med kuglen på bowlingbanen. Det er efterhånden ved at være en fast tradition, hvor vi hygger os med den runde kugle og en god middag.\n19. marts mødte 35 medlemmer op til de gule ærter med efterfølgende generalforsamling. Jeg ved ikke, om det afholder nogen fra at møde op til generalforsamling, når man har gule ærter på programmet, men på den anden side må man sige, at det er et pænt fremmøde til en generalforsamling, når man ser hvor mange, der møder op til andre foreningers generalforsamlinger.\n6. juni var vi 28 medlemmer, der var til Bornholmertræf i Hillerød, hvor vi havde en hyggelig dag sammen med de andre hjemstavnsforeninger.\n21. august var vi 21 medlemmer på udflugt til Munkebo Bakke med efterfølgende grill hos Jan og Birte. Igen en hyggelig dag, hvor vi nød den fine udsigt, men vi kan konstatere, at man ikke er til de lange gåture. Tak til Jan og Birte for en hyggelig aften på terrassen og i haven.\n9.oktober havde23 medlemmer en spændende eftermiddag på Virkedal sammen med Birte Høst, som fortalte om at være ung pige i Rønne i 50`.\n5. december var 43 medlemmer tilmeldt til vores årlige julefrokost, 3 måtte melde fra på grund af vintervejret. Det lykkedes os at få juletræet tøet op, selv om der var et par grene, der havde fået en forkert farve efter at havde været i nærheden af en varmeblæser. Virkedal bestod prøven som hjemsted for vores efterhånden traditionsrige julekomsammen.\nPlanlagte arrangementer i 2011.\n16. januar: Bowling.\n11. marts: Generalforsamling.\n4. maj: Jens Ole Pihl kommer og underholder med sine gamle og nye sange, og vi skal også synge nogle af de gamle bornholmske sange.\n18. juni: Ø-tur. I år er valget faldet på Strynø. Vi sejler fra Rudkøbing, bliver kørt rundt på øen og spiser en dejlig frokost på Sønderly.\n20. august: Udflugt. Eftermiddagskaffe i Kongsdal åbne have, hvor man kan nyde en fantastisk flot have, bagefter kører vi til Bisonfarmen i Morud, hvor vi skal ud og køre en tur blandt okserne, og vi slutter af med en grillhyggeaften hos Anny og Henning Kofoed.\n29. oktober: Jesper Larsen, tidligere lærer på Bornholms Højskole, vil komme og fortælle. Vi regner med, at han skal fortælle om de bornholmske rundkirker, evt. også om Almindingen.\n4. december: Vores årlige Julefrokost.\nBestyrelsen håber, at arrangementerne vil falde i medlemmernes smag, så vi kan få nogle hyggelige timer sammen.\nVi sluttede 2009 med at være 98 medlemmer, og vi sluttede 2010 med at være 95 medlemmer.\nVi vil forsøge at have vores bibliotek med til de arrangementer, hvor vi er på vores faste tilholdssted, og vi opfordrer jer til at låne noget af det bornholmske litteratur.\nVi har i 2010 søgt om hjælp til en projektor hos Bornholmernes Fond; men har fået afslag.\nVi har ikke modtaget andre gaver.\nVi vil sige tak til alle, som har været medvirkende til, at Bornholmer klubben Fyn er et hyggeligt sted at komme, og vi håber på mange timers godt samvær i 2011.


Regeringen regner fortsat med, at væksten i den danske økonomi kommer helt op på 1,9 pct. i år. Men det kommer slet ikke til at holde, lyder det fra en række økonomer. Nye tal viser, at 2015 blev en regulær vækstfuser for dansk økonomi.\nArkivfoto: Danske Bank - afdelingen på Kongens Nytorv. Fold sammen\nDet er kun et spørgsmål om tid, før regeringen må i gang med at skrue ned for forventningerne til den danske økonomi. Regeringen regner med, at den samlede fremgang i den danske økonomi i år bliver på næsten to pct. Den spådom stammer fra december sidste år, men her kun små tre måneder senere, lyder den allerede helt usandsynlig.\nSådan lyder det fra Nykredit. Budskabet kommer efter, at Danmarks Statistiks seneste tal for den danske økonomi viser endnu en skuffelse. Væksten i fjerde kvartal sidste år kom kun op på 0,2 pct, og dansk økonomi voksede dermed kun med 1,2 pct. hele sidste år, hvilket flere økonomer kalder en regulær vækstfuser.\nDe fleste økonomer regner med, at de halvsløje tider fortsætter, og vi skal være glade, hvis væksten for i år kommer op på én pct. I regeringens økonomiske redegørelse fra december lyder buddet, at væksten for hele 2016 bliver på 1,9 pct. stigende til to pct. i 2017.\n»Det vil nærmest kræve et vækstmirakel, hvis regeringen skal nå i mål med den prognose. Dermed har regeringen også sikker kurs mod den tredje prognosenedjustering ud af tre mulige. Unægteligt ikke en drømmestart. Men betingelserne i øjeblikket er desværre, at dansk økonomi er hæmmet af den svækkelse, vi ser, i den globale økonomi,« siger chefanalytiker i Nykredit Tore Stramer, der fremhæver, at begyndelsen af det nye år heller ikke har været alt for god for den danske økonomi, da både eksporten og industriproduktionen er faldet.\nHjælp fra ECB\nUsikkerheden om den danske økonomi tog langsomt til hen mod slutningen af sidste år, da den globale økonomi pludselig begyndte at vakle. Hvis den internationale økonomi for alvor begynder at slå bak, kan det ikke undgå at ramme Danmark. Omvendt viste mandagens tal endnu en gang det store paradoks i den danske økonomi.\nSamtidig med en svag vækst er der pænt gang i arbejdsmarkedet med øget beskæftigelse og faldende ledighed. Nye job vælter ganske enkelt frem. Fra december til januar faldt antallet af arbejdsløse danskere med hele 2.200 personer, fremgår det af en opgørelse fra Danmarks Statistik.\nHvis væksten bliver så svag, som de fleste tror på, vil faldet i ledigheden sandsynligvis flade ud, lyder det fra økonomerne.\nEn lille hjælp til den danske økonomi og europæiske økonomi vil der dog med meget stor sandsynlighed snart komme fra Den Europæiske Centralbank, ECB. Alle regner med, at chefen for ECB, Mario Draghi, på det næste rentemøde 9. marts vil sætte eurorenten endnu længere ned. Men det kan være, at han vil gøre endnu mere end det, for inflationen i eurolandene blev på minus 0,2 pct. i februar.\nDet lægger pres på super-Mario for at tage fat med nye pengepolitiske tiltag, lyder det fra Nordea.\nMen selv om ordet krise står malet mange steder både for den danske og den internationale økonomi, er de fleste eksperter enige om, at vi ikke ryger ind i en længere periode med meget lav vækst.\nDer er fortsat nogle positive tegn at hente for den danske økonomi.\n»Vi har også i år fået en solid stigning i realindkomsten, som understøtter privatforbruget. Det tegner lidt bedre for eksporten og investeringerne. Men der er bestemt også en stor mulighed for, at den globale økonomi tager en drejning til det værre og trækker Danmark med sig. Heldigvis har vi så stadig en fremgang i privatforbruget at falde tilbage på,« siger cheføkonom i Danske Bank Las Olsen.\nMens cheføkonom i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Erik Bjørsted understreger, at der er behov for, at den indenlandske efterspørgsel skal komme op i et langt højere gear, hvis væksten ikke skal skuffe også i 2016.\nDen indenlandske efterspørgsel er danskernes private forbrug plus virksomhedernes investeringer.


/ Søg sommerhuse / Blåvand / V50050\nStrandparken 18 - Blåvand - V50050\nINGEN UNGDOMSGRUPPER - POOL/AKTIVITETSHUS. Tættere på stranden kan man næsten ikke komme - blot 50 meter fra Blåvands skønne badestrand finder man dette helt igennem lækre sommerhus. Huset er bygget i 2014 og indeholder ikke mindre end 4 badeværelser, men her slutter det ikke - se blot her, hvad man ellers finder: stort veludstyret køkken med rummeligt spisekammer og amerikaner køle/fryseskab 350 l/150 l + ismaskine / skøn stor stue med brændeovn / helt fantastisk pool på 22 m2 med modstrømsanlæg / lækker stor 4-personers spabad / dampkabine i stedet for almindelig sauna / stort herligt aktivitetsrum med poolbord, bordtennis, bordfodbold, og Wii. Skønt sommerhus tæt på stranden - Sommerhus med sauna! Gratis slutrengøring!\nSidst men ikke mindst er der to store hemse (på den ene er der playstation + TV) og 6 gode værelser alle med skabe. Sommerhuset er forsynet med jordvarme, der opvarmer ALLE gulve, varmt vand samt opvarmning af spa og pool. På grunden findes der flere læ-fyldte kroge, hvor man kan sidde og nyde de dejlige feriedage. Børnene er der også tænkt på, til dem er der både sandkasse og gynger. Her er tale om et sommerhus, hvor man kan hygge sig sammen som familie eller sammen med sine venner - plads er der nok af. Automatisk styring af vandkvalitet=behageligere badevand, ikke så kloret.\nuge 4 10301,-\nuge 8 10301,-\nuge 9 10301,-\nuge 30 25084,-\nuge 31 25084,-\nuge 32 21742,-\nuge 34 17928,-\nuge 35 16021,-\nuge 38 12921,-\nuge 44 10301,-\nuge 45 10301,-\nuge 46 10301,-\nuge 47 10301,-\nuge 48 10301,-\nuge 49 10301,-\nuge 50 10301,-\nuge 51 10301,-\nuge 52 17928,-


• Køb Ole Mathiesen Royal Marine Ø30 mm 18 kt. guldbelagt armbåndsur, gylden skive med arabertal – 9485 kr.\nEn hel del internet firmaer yder i vore dage en lang række forskellige leveringsløsninger. En favorit iblandt mange er p.t. at afsende til en pakkeshop, fordi du så nemt kan hente dine nye produkter lige præcis når det passer ind i din kalender. Den er altså rigtig let gængelig, samt ofte tilmed den mindst kostelige leveringsløsning ved køb af Ole Mathiesen Royal Marine Ø30 mm 18 kt. guldbelagt armbåndsur, gylden skive med arabertal.\nDu kan på samme måde afveje for og imod at få ordren sendt til dit hus eller ud til dit arbejde. Fragtmetoden viser sig som regel en smule mindre prisbillig, men ydermere super praktisk. Den mindst kostelige fragtløsning er dog selv at hente pakken, hvilket står og falder med at du opholder dig lige ved online shoppens adresse.\nLeveringstiden på Dameur m. rem kan vise sig at være vældig vigtig om vi skal bruge ordren omgående, og herved er det fuldkommen klogt at vi checker den forventede leveringstid på det vedkommende produkt.\nAdskillige forhandlere på nettet lover muligheden for dag-til-dag levering på massevis af produkter, eksempelvis Ole Mathiesen Royal Marine Ø30 mm 18 kt. guldbelagt armbåndsur, gylden skive med arabertal, der dog tager udgangspunkt i at bestillingen indsendes forinden et konkret tidspunkt, med hensynstagen til at de højst sandsynligt kan nå at få produktet distribueret forinden lagermedarbejderne holder fyraften.\nVisse e-shops i Danmark tilbyder fragt uden omkostninger, men i de fleste tilfælde er det forudsat at der købes for et bestemt beløb. I øvrigt skal du overveje den prisbilligste leveringsløsning, som oftest – uden hensyn til om man opholder sig ved Fredericia, Rønne eller Skjern – vil blive at få leveret dine produkter til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden i høj grad uproblematisk for almindelige dødelige at finde de laveste priser på forskellige online varehuse, og så har flere Ole Mathiesen internet forretninger i Danmark ikke kunne lade være med at nedbringe salgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til børn, samt til herrer og damer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange tilbyde fragt uden betaling.\nMen det kan immervæk blive tiden værd at sammenholde nogle e-forhandlere efter rabat på Ole Mathiesen Royal Marine Ø30 mm 18 kt. guldbelagt armbåndsur, gylden skive med arabertal forinden du gennemfører din bestilling, sådan at du ikke er i tvivl om at indhente den mindst kostelige pris.\nDu bør ikke desto mindre ikke glemme, at i tilfælde af at en shop forhandler deres varer til en udsalgspris som er hamrende attraktiv, kunne det ofte være et tegn på en snydagtig online virksomhed. Kortbetalinger er heldigvis omsluttet af en retningslinje, hvilket garanterer køberen imod uoprigtige netshops.\nGenerelt går vi ind for køb med kort eller mobilbetaling. Alternativt kan du overveje en afbetalingsløsning fra for eksempel ViaBill, ifald du har til hensigt at honorere regningen over en længere periode.\nForinden nogen køber i en Ole Mathiesen internet webshop burde man reelt have øje for e-butikkens handelsbetingelser, det er dog bare en tidskrævende opgave.\nEn anden valgmulighed kunne være at granske hvorvidt e-forretningen er e-mærke godkendt, som bør være et bevis på at internet firmaet forstår de danske love, tillige med at e-forretningen tit revurderes af jurister som kender reglerne. Dette er desuden en god genvej til at få bistand, når du får problemstillinger med din bestilling.\nDertil er det fornuftigt at køberen er opmærksom på de mest vitale vedtægter der har indflydelse på ordren, som for eksempel hvilken returneringsret online forhandleren tilsikrer. Derfor er det ydermere essesentielt, at man permanent gemmer ens faktura e-mail, så man altid vil kunne eftervise sin shopping af Ole Mathiesen Royal Marine Ø30 mm 18 kt. guldbelagt armbåndsur, gylden skive med arabertal, om du efterspørger produkter til en kvinde eller mand.\nTrustpilot bringer dig nogenlunde hæderlige muligheder for at gennemsøge flere andre brugeres bedømmelser og af den grund er det smart, at du læser internet butikkens ratings af Ole Mathiesen Royal Marine Ø30 mm 18 kt. guldbelagt armbåndsur, gylden skive med arabertal forud for at du placerer din ordre.\nFacebook frembringer ydermere egentlig hæderlige muligheder for at få kendskab til online virksomhedens kundefokus. I øvrigt ser vi faktisk internet firmaer hvor kunder kan give en evaluering af deres køb, som ydermere bør benyttes til at få et indtryk af kundernes tilfredshed.\nVores website er reklamefinansieret. Vi arbejder tæt sammen med en mængde internet forhandlere i form af at vi markedsfører butikkernes tilbud, og opnår godtgørelse for så vidt en af de besøgende på vores side laver en transaktion.\nFakta vedrørende varer og online webshops i Danmark understøttes fra tid til anden, men det er ikke muligt for os at give garantier imod reguleringer der er blevet lavet efter at vi senest opdaterede hjemmesidens oplysninger.


Hjemmelavet za’atar - Opskrift på det skønne krydderi fra Mellemøsten\nOpskrift: Hjemmelavet za’atar\n- en spændende blanding af 6 krydderier\n2 spsk. sumak\n0.5 tsk. peberkorn\nDet mellemøstlige blandingskrydderi za’atar skaber små mirakler på salater\nOprindeligt er za’atar (udtales satar, lige ud ad landevejen) en mellemøstlig betegnelse for en række grønne krydderier som timian og oregano. Men med tiden er ordet za’atar måske især blevet kendt viden om som en blanding af krydderier, hvor timian eller oregano kan indgå.\nZa’atar er genialt som drys på salater og hummus – krydderiet giver vores danske grøntsager et solrigt strejf af Mellemøsten og den arabiske halvø. Za’atar kan også blandes med olie og bruges som dip til lune pitabrød, og det kan bages med som drys på brød eller spises sammen med friske oste som feta og labneh.\nZa’atar benyttes hyppigt i mange lande, blandt andre Algeriet, Armenien, Egypten, Irak, Israel, Jordan, Libanon, Libyen, Marokko, Palæstina, Saudi-Arabien, Syrien, Tunesien og Tyrkiet.\nMed så mange interessenter kan det ikke undre, at hvert land – ofte hver familie – har sine egne foretrukne blandingsforhold. Nogle bruger både timian og oregano i za’atar, andre kun én af delene.\nDet står til gengæld rimeligt fast, at der skal ristede sesamfrø og sumak i za’atar. Sumak er et smukt rødt, let syrligt krydderi fremstillet af knuste bær fra rhus-buske, der vokser i Mellemøsten. Du kan købe både sumak og færdigblandet za’atar på nettet og i etniske grønthandlere.\nHvis du ikke kan skaffe sumak, så bland den revne skal af en citron i din za’atar.\nOpbevar za’atar i et lufttæt glas og drys på dine salater, når du trænger til et sus fra de varme lande. Prøv for eksempel grønkålssalat med granatæble og za’atar.\nRist sesamfrøene lysebrune på en pande\nKværn alle ingredienser til pulver i din morter\nOpbevar i et lufttæt glas indtil brug


LaTeX - XXX video i LaTeX kostumer meget hypnotiserende. Dette er en særlig spænding med gummi veninder, så prøv at opleve orgasme med LaTeX babe.\nkoreanske civile planlægning skjulte cam med ven\nGuy henter streetwalker\nLesbisk skøger latex støvler\nBondage spanking fucking maskine\nGianna micheals.. .en latex slave?\nballet hæle & latex cutie -2\nkvinde i miss sixty læderbukser\nlatex sub pige kjole op i fuld gummi\npige i sexet latex leggings få slemme med hendes dreng\nlatex sygeplejersker fucking\nCraigslist teen i spandex leggings kneppet #3\nhotteste scene filmet nogensinde - del 2\nramte spandex fuck\nCraigslist teen i spandex leggings kneppet #5\nmodel i latex catsuit og ballet støvler.\nsexet latex røv blondine\n2 hotte kvinder i stramme latex catsuits\nsexet catwoman animation\nne sexet frau i latex\nBusty babe i latex\nsexet lolly badock i rød læder kjole phonesex\nmastubating i latex\nbabe i latex drilleri\ngummi - begrænset 4\nspandex babes dans du musik video\nsexet lingeri lesbiske\nBusty babe stripping i latex\nlatex onani og gigantiske bryster\nSusan wayland i latex\nlatex filmen prt5 (of7)\nonani i latex 2\nkun opearl i latex-gennemboret... f70\nbryster og latex


Evigglad klar til at drive vuggestue | Struer | dagbladet-holstebro-struer.dk\nEvigglad klar til at drive vuggestue\nPubliceret 20. januar 2016 kl. 18:06\nEn tur i sneen er altid godt. Foto: Morten Stricker\nForældrene i børnehavens bestyrelse er overbevist om, at der er brug for et alternativ til de kommunale tilbud på Thyholm.\nBørnehaven Evigglad på Jupitervej ved Uglev på Thyholm har fået lov til at udvide med en vuggestue.\n»Vi fik tilladelsen i november, og vi har plads til 12 vuggestuebørn,« fortæller formanden for forældrebestyrelsen, Berit Christensen.\n»Nu mangler vi bare børnene,« konstaterer hun.\nMen hun betragter det kun som et spørgsmål om tid.\n»Da vi søgte om tilladelse til at drive vuggestue, fik vi flere henvendelser fra forældre, som viste interesse for at få deres børn i privat vuggestue,« fortæller hun.\n»Interessen var der, og det skal nok tage form,« forsikrer hun.\nJakob Bro, som har været med til at hente den nye tilladelse til at drive vuggestue hjem fra Struer Kommune, er enig.\n»Hvis børnene allerede er i kommunal vuggestue er der jo en opsigelsesfrist på en måned. Det er ikke noget, man bare lige gør - altså får flyttet sit barn over i privat pleje, hvis det er det, man ønsker sig,« forklarer Jakob Bro, som også er medlem af bestyrelsen.\nSom udgangspunkt er han bare godt tilfreds med, at alle formaliteter er faldet på plads, og at bygningerne er gjort klar.\n»Vi har lige fået udskiftet alle vinduerne, og vi har det nødvendige inventar,« fortæller Berit Christensen.\n»Bygningerne er ikke nye, men vi har nogle gode rammer og masser af plads,« siger hun, og er der akutte problemer, står der altid én fra forældrebestyrelsen klar til at få skaderne udbedret.\n»Det var forældrene, der fik skiftet vinduer, og det er også forældre til børnene i Evigglad, der klipper hækken,« fortæller hun.\nFor nogle kan det virke afskrækkende.\nBerit Christensen og Jakob Bro anser det for en stor fordel.\n»Det betyder, at vi engagerer os i, hvad der sker. Ellers kunne det ikke fungere,« forklarer Berit Christensen, som selv har to børn indskrevet i børnehaven Evigglad.\n»Vores ældste datter på fem år skal begynde i førskole-gruppen til marts, og Anton, som er tre år gammel begyndte i børnehaven den 1. december,« fortæller hun.\n»Vi kan mærke, at vores børn bliver set, og der er altid en voksen til stede, som kender mine børn. Når vi henter dem, er der altid mulighed for at høre lidt om, hvordan de har haft det i løbet af dagen, og hvordan det går,« fortæller hun.\n»Det er den form for tryghed, vi har brug for som forældre, og vi kan jo mærke, at det også er godt for børnene,« fortæller hun.\nIsær hendes datter har haft brug for en overskuelig hverdag.\n»Hun er en sensitiv lille pige, og da hun startede i børnehaven havde hun en tendens til at holde sig tilbage og se på, når de andre børn gik i gang en leg. I dag er hun meget mere udfarende og kan også sige fra, hvis nogle af de andre børn skulle finde på at fravriste hende et stykke legetøj, hun er i gang med at lege med. Tidligere trak hun sig bare tilbage og lod det ske,« fortæller Berit Christensen, som er glad for, at hendes datter har fået mere selvtillid.\n»Jeg er sikker på, at det har været utrolig godt for hende at være i trygge rammer her i børnehaven Evigglad. Jeg kan godt tvivle på, om hun kunne have udviklet sig på den samme måde i en børnehave med mange flere børn,« fortæller hun.\nNy leder: Vuggestue giver nye muligheder


Skriv, så Dannebrog går til tops i alle kolonihaver • POV\nPubliceret 05/09/2016 i Featured/Kultur/Liv & Mennesker af Synnøve Søe\nHvem opfandt dig? Hvem så først dine talenter? Hvem troede på dig? Hvem gav dig chancen? Forfatter Synnøve Søe fortæller historien om, hvordan hun som ung ville være journalist og for vild på vej til ALT For Damerne, og ved en fejl endte på Billed-Bladet. Her tog ugebladets legendariske chefredaktør Ib Johannesen sig af hende fra dag 1. Men da hun ville videre i sin karriere, blev han rasende, smed et æble efter hende, og de talte aldrig sammen igen. Det var dengang journalistik var vildt og personligt. Lang tid før internet, regnedrenge og marketingfolk invaderede redaktionslokalerne.\nChefredaktør Ib Johannesen. Mine Damer og Herrer, jeg gentager: Ib Johannesen. Det er Ib, der har formet mit arbejdsliv, ham der slog sine arme ud for at favne mig længe før, det var komplet normalt at skrive ”knus” i enhver sms både til sin tandlæge, frisør og yndlingsrestaurant, når man skal bestille bord. Knus? Bogstavelig talt ja, og han var aldrig klam, aldrig.\nIb Johannesen var nysgerrig, nærværende, en bidende, krakilsk hidsigprop, lynende intelligent, hurtig og vidende og kærlig, gavmild, farverig, fuld af ideer, en fabelagtig sælger og med et overblik, så man i dag bare kan stikke tommelen i vejret for ham og sige: ”Respekt!”\nIb var chefredaktør på Billed-Bladet i en lang årrække, da ugebladet var – hold your horses: Nordens største ugeblad. Oplaget nåede i 1979 op på 430.000 eksemplarer om ugen, og der lå det plus-minus alt efter, hvad der var på forsiden, men sjældent under 400.000 blade om ugen. Forestil jer det. Holy Jesus, det var gyldne tider. Nu har bladet et ugentligt oplag på 128.000 trykte eksemplarer (tal fra 31.12.2014 Danske Mediers oplagskontrol). Et fald på mindst 272.000 eksemplarer om ugen – og årligt 2.800.000 i mistet oplag. Næsten 3 millioner. Crazy!\nOplagstal anede jeg som 19-årig ikke en klap om den sene eftermiddag i oktober 1981, da jeg hilste på vagten i Antonigade ind til Det Berlingske Hus med et smil og et nik. Vagten smilede tilbage og lod mig uden et ord passere.\nJeg var bare ved at tude, jeg ville ikke være tjener på Peder Oxe. Jeg ville skrive, og derfor ville jeg finde ALT For Damernes redaktion. For det var dét blad, jeg ville skrive for. Hvad jeg så ikke havde researchet var, at ALT For Damerne ikke var ejet af Det Berlingske Hus, men af Gutenberg Hus – forløberen for Egmont. Idiot, Synnøve\nDét, jeg siden har lært af at iagttage professionelle mennesker i alle faggrupper, og da især har lært mig selv, er, at man skal være top forberedt, når man går på arbejde – og hvis man ikke er forberedt og har researchet eller øvet sig, så har man ikke mulighed for at være impulsiv. Så er der ikke ”råd” til dét ekstra, der gør, at man kan lave noget, der er godt og forhåbentlig endnu bedre end godt, men den eftermiddag i Det Berlingskes Hus´ baggård var jeg ikke forberedt overhovedet, faktisk anede jeg ikke, hvor jeg var.\nDet eneste, jeg vidste, var, at jeg skulle møde i et langt, sort forklæde med flæser og hvid skjorte og sorte flade sko på restaurant Peder Oxe på Gråbrødre Torv en time senere. Jamen, jeg var bare ved at tude, jeg ville ikke være tjener på Peder Oxe. Jeg ville skrive, og derfor ville jeg finde ALT For Damernes redaktion. For det var dét blad, jeg ville skrive for. Hvad jeg så ikke havde researchet var, at ALT For Damerne ikke var ejet af Det Berlingske Hus, men af Gutenberg Hus – forløberen for Egmont.\nIdiot, Synnøve. Nå, men jeg vidste jo intet, og da slet ikke hvor hovedindgangen var, så jeg tog bagtrappen, hvor det hele var gråt i gråt, og da jeg havde gået et par etager op, blev jeg træt af det og bestemte mig til, med Peder Oxe tjenertøjet i skuldertasken, at ALT For Damerne måtte ligge på den her etage. Det gjorde det så ikke, men en rengøringsdame med gule gummihandsker og en blå gulvspand sagde, at jeg skulle gå op på 4.sal.\n”Det er nok Billed-Bladet, du mener. Det ligger på 4.sal”.\nBilled-Bladet, tænkte jeg mens jeg gik videre. Mig hippeungen? Billed Bladet, hm, det eneste jeg var fuldstændig klar over var, at dét blad var ikke nær så fint som Alt for Damerne.\nForsider – Billed-Bladet\nDa jeg kom op på 4. sal, var der en lang gang og så en meget bred rød dør, hvor der med kæmpe hvide bogstaver stod Billed-Bladet. Jeg gik lige ind. Der var ingen i den lille reception, men der kom hurtig en meget ung fyr, der lignede et sygeligt tyndt cykelbud uden Long John.\n”Hej?” sagde han med sit lange lyse hår. ”Hej”. ”Kan jeg hjælpe dig med noget?” ”Jeg…Øh…” ”Ja?” ”Jeg ved ikke, hvem jeg skal tale med”.”Hvad drejer det sig om”, spurgte den unge mand. ”Jeg vil gerne skrive. Jeg vil gerne være journalist”. ”Øjeblik, så henter jeg Ib, han er ikke gået endnu.” Ib? Jeg svedte så det nærmest skulle være forbudt. Nøj, hvor var jeg, ikke nervøs, jeg var bange.\nGanske kort tid efter – det føltes som sekunder – kom der en meget høj og på alle måder stor mand med stålbriller og veltrimmet fuldskæg ud i receptionen. Vi præsenterede os. ”Kom med”, sagde den store mand og gik ind i et kæmpe aflangt kontor, der lå til venstre for receptionen. Vi satte os ned på hver sin side af det lange skrivebord. ”Så du vil gerne skrive”, spurgte ham Ib. Han så nøje på mig med et lille skjult smil. Jeg kunne godt se grinet, men han var sød, og jeg var holdt op med at svede, bange var jeg pludselig heller ikke. ”Ja.”\nMit liv begyndte lige dér\nDet var slut med tjenerlivet og forklædeuniformen efter mødet med Ib Johannesen. Jeg for ned til chefen på Peder Oxe og sagde op. Mit nye liv som journalistelev i mesterlære på Billed-Bladet begyndte allerede næste morgen, da jeg fik mit eget pænt store kontor også på venstre side af den meget smalle redaktionsgang.\nDagen begyndte med et kort møde på Johannesens kontor igen. Jeg fik min første opgave. Jeg skulle ud på Strøget og lave en vox-pop, hvilket betød, at jeg skulle stille spørgsmål til forbipasserende om et eller andet; hvad den første arbejdsdags emne var, kan jeg ikke huske. Jeg havde en fotograf med, og skrev ned med en tuschpen på en lille hvid blok uden linjer med rød binding i toppen.\nMit liv begyndte lige dér, og jeg fandt hurtigt ud af, at faste arbejdstider ikke fandtes på bladet. For allerede om aftenen var opgaven at interviewe blandt andre skuespillerinden Hanne Uldal, der var stjerne i Det Ny Teaters opsætning af Cabaret. Uldal spillede Sally Bowles og sprechstallmeisteren blev spillet af Hannah Bjarnhof. Artiklen skulle fylde tre en halv side i bladet med billeder. Jeg skulle både skrive om de kendte, der ankom til premieren, og, hvis jeg var heldig, tog sig en drink i baren i pausen eller efter forestillingen. Desuden skulle jeg ned i Uldal og Bjarnhofs garderober (sminkerum) og som sagt lave nogle små interviews med dem plus, at jeg skulle overvære hele forestillingen, hvad jeg intet havde imod, da jeg siden jeg var lille havde elsket teater.\nInden jeg tog afsted til Det Ny Teater med to taxaboner i tasken, havde jeg spurgt Ib Johannesen, jeg kendte endnu ikke andre på Billed-Bladet, hvordan jeg skulle skrive artiklen, hvordan greb jeg det an? Altså tre en halv side det var godt nok meget. Hvad forventede han, hvilken stil, hvordan blev det godt?\n”Skriv, så Dannebrog går til tops i alle kolonihaver”, svarede han.\nSkriv så Dannebrog går til tops – Foto: Wikimedia Commons.\nJeg lavede interviews, reportager, premierer, skrev en hel del i et tillæg for Billed-Bladets unge læsere, og så lavede jeg modesider med selveste Grevinde Anne Dorte (top skønt menneske og så lignede hun Marilyn Monroe, hende var jeg på alle måder fuldstændig betaget af) – mode oplevet af grevinden var selvfølgelig også Ib Johannesens ide, hvad var ikke det?\nNå, men inde på mit kontor skulle det hele jo skrives, og jeg sad meget ofte til sent ud på aftenen og kæmpede med slettebåndet i den bordeaux farvede IBM – en kolos af en elektrisk skrivemaskine, der larmede lige så højt som en trabant uden lydpotte.\nIb Johannesen blev utrætteligt ved med at fortælle mig, hvordan en artikel skulle skæres, hvordan den blev levende og noget særligt. ”Læserne vil gerne ha´noget ekstra, så gi´dem det…” ”Hvordan gør jeg det?” ”Godt sprog, skriv overraskende, ikke noget faktuelt forkert, aldrig”, sagde han.\n”Det skal være spændende, et stramt sprog eller løst, men aldrig slapt og dovent, læserne skal kunne mærke, at du har tænkt dig om, desuden må der ikke stå det samme i billedteksterne, som der står i artiklen, der skal være nye informationer eller andre citater end dem, du allerede har brugt, ellers gider man kun at se på billederne, det hele skal hænge sammen”. Jeg nikkede overvældet, der var meget jeg skulle lære og øve mig på. ”Find din egen stil, så læserne leder lige netop efter dine artikler, gør de det, leder, så er det godt, det er egentlig meget enkelt…”.\nIb Johannesen blev utrætteligt ved med at fortælle mig, hvordan en artikel skulle skæres, hvordan den blev levende og noget særligt. ”Læserne vil gerne ha´noget ekstra, så gi´dem det …” ”Hvordan gør jeg det?” ”Godt sprog, skriv overraskende, ikke noget faktuelt forkert, aldrig. Det skal være spændende, et stramt sprog eller løst, men aldrig slapt og dovent, læserne skal kunne mærke, at du har tænkt dig om.”\nFor at finde min egen stil måtte jeg finde nogle skribenter, jeg så op til, og kunne lære af. Ikke stjæle, lære. Jeg læste bunker af aviser og ugeblade og fandt hurtigt ud af hvor utroligt mange gode journalister, der fandtes – og findes – i Danmark, men der var særligt to, jeg kastede min sultne elevhjerne over og læste alt af. Ninka i Politiken og Anna Johannesen på Billed-Bladet. (Anna var gift med Ib, men det mærkede jeg aldrig noget til, og det tror jeg heller ikke de andre på bladet gjorde ). Jeg studerede Ninkas indledninger og meget personlige stil, hvor hun brugte sig selv. Særligt var jeg imponeret af hendes skift mellem korte og lange sætninger. Ninkas helt særlige rytme.\nMed Anna var det noget andet, jeg lærte. Hun brugte ikke sig selv i artiklerne som Ninka. Anna skrev om den, hun interviewede og dét menneskes liv og verden. Dét, jeg var fascineret af og ville lære, var, at Anna fra første ord fangede sine læsere, så man ikke kunne slippe væk fra historien, man var ”fanget” og måtte bare læse til det sidste punktum og dengang kunne artiklerne modsat Billed-Bladet i dag være meget lange. Ofte fire-seks sider og nogle gange længere, det var slet ikke unormalt. Anna Johannesen havde en stram ramme, eller det synes jeg, en ramme som hun stilsikkert fyldte ud med farver, suk, interiør, dufte og sjove detaljer, man kunne grine med på, eller tårer man også selv kom til at græde.\nJeg skrev nat og dag\nI Billed-Bladets meget store redaktionslokale, hvor en masse teaktræsskriveborde var skubbet sammen til ét stort bord, stod blandt alt muligt andet to manuskriptbakker i lysebrunt træ. ”Indbakken”, hvor vi skulle lægge vores manuskripter ned i, og ”Udbakken”, hvor de færdigredigerede manuskripter lå og ventede sammen med billederne på at gå i layouten og derefter i trykken.\nÅh, bare jeg dog snart kunne skrive som Anna og Ninka. Det faldt mig ikke et øjeblik ind, at det kom jeg aldrig til.\nNår jeg var alene om aftenen gik jeg næsten altid ind og stak snuden i Indbakken. Havde Anna Johannesen mon afleveret et nyt manuskript, og ja, meget ofte lå der et, for hun var flittig, og så satte jeg mig ellers til at læse. Det var guldstunder med alle manuskriptarkene i mine hænder og en ”Squash”-appelsinvand fra kantinen. Det skarpe hvide papir med stiplede røde linjer og Annas egne rettelser med den blå tusch fra ”Tutein og Koch” – forretningen med lækre kontorartikler, der dengang lå nede i Farvergade, og hvor Billed-Bladet købte ind i kasser. Så mange tuscher blev der brugt.\nÅh, bare jeg dog snart kunne skrive som Anna og Ninka. Det faldt mig ikke et øjeblik ind, at det kom jeg aldrig til. Jeg skulle bare øve mig. Skrive og skrive, det var derfor Ib Johannesen havde givet elevpladsen til mig, og dét han havde sagt med altid at ”overraske læserne og give dem noget ekstra” – Well, jeg ville også meget gerne overraske Ib og give ham noget ekstra. Han troede på mig, han havde givet mig chancen. Og mig? Jeg skrev nat og dag.\n“Nu tager du til Samsø”\nJeg havde en sød kæreste, den mest fredelige mand, men en dag blev han rasende på mig, jeg har helt sikkert også været knaldende irriterende og BUFF! Så, ja, så hamrede han mig altså nogen med en træsko – grin bare, men det gjorde faktisk meget ondt, og hvis det var det, han ville have opnået, så virkede de hårde træskoslag, og særligt min højre arm hævede temmelig meget, og den blev sådan en grim sort og blålilla farve.\nNæste dag tog jeg som sædvanlig på arbejde på Billed-Bladet, jeg havde taget en langærmet bluse på. På den smalle redaktionsgang, der førte ned til mit kontor, mødte jeg Ib Johannesen. Han spurgte, hvad mit program var den dag. Jeg fortalte ham det, og da han gik videre klappede han mig anerkendende på armen. Den højre. Jeg skreg op og undskyldte i samme sekund. Ib så undersøgende på mig, så sagde han: ”Kom, du skal lige med ind på mit kontor”.\n”Nej, nej, jeg er helt okay”. Jeg begyndte at gå ned mod mit kontor..\n”Kom, siger jeg”, sagde Ib insisterende, og der var ikke noget at gøre, dét kunne jeg høre, så jeg gik efter ham. Da vi kom ind på hans kontor, satte han sig bag skrivebordet, og, som jeg plejede, satte jeg mig overfor ham.\nHvis jeg opdager det her igen, at du er blevet slået, så går jeg ud fra, at det er fordi, du kan li´det”. Jeg tog mine fingre op til øjenkrogene og pressede til som for at holde på tårerne, der pludselig løb og løb. ”Ingen mand skal slå på en kvinde. Ingen og aldrig”\n”Hvad har du lavet?” ”Ikke noget, Ib. Ikke noget…” ”Vil du lige være sød at vise mig din arm”? Jeg kunne høre på hans stemme, at det her kom jeg ikke udenom, så jeg skubbede forsigtigt blusen, der dækkede min dunkende overarm, op. ”Hm, hm.” Han nikkede og tog sig tænksomt til hagen med det velplejede fuldskæg. ”Jeg siger kun dét her en gang. Én”, sagde Ib Johannesen. ”Ja?” Jeg rullede ærmet ned igen. ”Hvis jeg opdager det her igen, at du er blevet slået, så går jeg ud fra, at det er fordi, du kan li´det”. Jeg tog mine fingre op til øjenkrogene og pressede til som for at holde på tårerne, der pludselig løb og løb. ”Ingen mand skal slå på en kvinde. Ingen og aldrig”.\n”Jeg var også rigtig dum”, sagde jeg. ”Det er lige meget, han skulle være gået væk fra dig i stedet for at slå, men nu taler vi ikke mere om det, dog synes jeg ikke, du skal tage hjem sådan lige med det samme. Kunne du tænke dig en uge på Samsø med en fotograf?” Jeg så forbavset på Ib. ”I skal nok finde på noget at lave et par artikler om. Det blir´ godt”. Ib rejste sig, og det gjorde jeg også. ”Jeg går ind i sekretariatet og finder ud hvilken fotograf, der kan ta´med dig, men husk nu hvad jeg har sagt, Synnøve – Én gang, den første og den sidste, er vi enige om det?” Jeg nikkede, tårerne løb stadig, nu af taknemmelighed over Ibs omsorg og skarpe, men vigtige ord, og jeg har aldrig glemt, hvad han sagde den dag på chefredaktørkontoret.\nIngen mand har slået mig siden, og det var en pragtfuld uge på hotellet på Samsø.\nJeg var elev på Billed-Bladet i tre år, og indimellem blev jeg sendt på en- og to ugers kurser på Journalisthøjskolen i Aarhus betalt af Ib Johannesen. Den dag jeg havde været der i tre år var der en lille sammenkomst i redaktionslokalet, der var pakket med medarbejdere, vi var mange. Min mor var taget hele vejen fra Jylland med en skøn hjemmebagt kransekage til festen, og Ib Johannesen trak den ene flaske champagne op efter den anden, Gul Enke var vist noget af det fineste, der blev drukket i 1980’erne, og godt og flot var det, når der var fest på Billed-Bladet – også den dag, jeg fik mit pressekort. Det varede ikke længe, få måneder efter, fik jeg et tilbud om at være journalist på ”Weekend-TV” – en helt ny kanal. Mette Fugl fra DR var blevet hyret, hun var stjernen over alle stjernerne, men mange andre fik også kontrakter, blandt andre Steen Bostrup også fra DR og så nyuddannede mig fra Billed-Bladet.\nJeg gik ind og bankede på døren til Ibs kontor, han sad ved sit skrivebord og var lige begyndt spise et stort grønt Granny Smith æble. Jeg satte mig ned og forklarede Ib Johannesen, at jeg skulle begynde på ”Weekend-TV” med det samme.\nFørst sagde han ikke et ord, han bare så på mig. Så rejste Ib sig med det grønne skinnende æble i sin højre hånd og så tyrede han det helt ned i den anden ende af kontoret. KLASK! SPLAT! Sagde det, da det ramte bagvæggen. ”UD!” Ib Johannesens pegefinger dirrede, mens han stod lænet henover skrivebordet mod mig. ”Jamen Ib, synes du ikke at…” ”UD SIGER JEG!”\nOg det blev så første gang, at Ib Johannesen eksploderede overfor mig, det blev også min sidste dag på Billed-Bladet. Denne gang gik jeg ud ad Det Berlingske Hus’ hovedindgang, og jeg havde mit pressekort i tasken. Det var jeg meget stolt af, dét kort, men jeg så aldrig Ib igen, og dét var jeg ikke stolt af.\nOg det blev så første gang, at Ib Johannesen eksploderede overfor mig, det blev også min sidste dag på Billed-Bladet. Denne gang gik jeg ud ad Det Berlingske Hus’ hovedindgang, og jeg havde mit pressekort i tasken. Det var jeg meget stolt af, dét kort, men jeg så aldrig Ib igen, og dét var jeg ikke stolt af. Mærkelig måde – ikke at få et andet job – men mærkelig utaknemmelig måde ikke at holde kontakt på med en, der gav mig en livschance. For det var jo dét, Ib Johannesen havde givet mig.\nSkam dig, Synnøve. Det kan I da også lige tro, at jeg har gjort, og jeg har ofte savnet Ib og alt det, han lærte mig i de tre år. Hvad jeg også har savnet var, når Ib grinede, så det buldrede, og den lille mave hoppede lidt, eller bare, når han smilede, og jeg kan stadig her årtier efter, at jeg sidst så Ib, se hans kloge øjne blive en lille smule skæve, og dér sad den bedste del af hans smil. Nærværet.\nIb Johannesen døde af kræft i 1991.\nTopcollage: Michaël Dorbec bygget på billeder venligst stillet til rådighed af Anna Johannesen.\nTags: BilledbladetIb JohannesenjournalistikMedierSynnøve Søe\nDAGENS POV // MEDIER – 10’erne blev blandt andet årtiet, hvor mediebranchen gennemgik en vanskelig digital\nForegående artikel Previous post: The Stow\nNæste artikel Next post: Den gennemførte menneskelige smålighed


Mandag var den bedste søndag, som jeg har haft i umindelige tider. Jeg vågnede langsomt op – helt træt og kvast efter en hård weekend. Jeg havde derfor ryddet kalenderen, klar til en dag under dynen uden hverken indtryk eller udtryk. Det trængte min hjerne faktisk til. Planen var dog ændret en smule, da jeg dagen før fik et tilbud, som jeg ikke kunne sige nej til. Så jeg valgte at udskyde min dynedag med et par timer. Min veninde inviterede på frokost – hvilket egentlig ville sige morgenmad i min bog. Jeg er ikke oppe til, at spise før end det alligvel. Så jeg kunne ligeså mageligt rejse mig, og slentrer igennem den fineste efterårssmykkede park, for at sætte mig direkte til bordet.\nDet viste sig at være et godt valg – hun er den slags selskab, som føles som balsam for sjælen. Og når der så følger kaffe, fiskebord og grin med i pakken er alt perfekt.\nJeg gik ekstra langsomt hjem – med en indkøbspose fuld af ost og tiramisu. Vejret var så fint og lyst. Det var jeg nødt til at udnytte, nu hvor planen for resten af dagen var sofa og skærm ad libitum. Min sofa blev glad for at se mig, og jeg fik fundet netflix frem på få sekunder. Resten af aftenen foregik i stilhed med computerens blå lys dansende på min væg. Jeg fik ikke rigtig set noget, men til gengæld slappede jeg af helt ned mine kolde fødder. Det var skønnere end skønt.\nNovember 1, 2017 at 11:12 am Reply\nHverdagsweekend er det bedste!\nJa – nu hvor jeg arbejder hver anden weekend er det er lækker luksus (;


Borgmestre i brev: Rige kommuner skal betale mere | TV MIDTVEST\nBorgmester i Ringkøbing-Skjern Kommune er medunderskriver af borgmesterbrevet om udligning. Hans Østergaard mener, at der er voldsomme skævheder i udligningsreformen.\n- Der er voldsomme skævheder i udligningssystemet, som har gjort, at vi virkelig har måtte ud med sparekniven, siger Hans Østergaard fra Venstre.\n04. mar 2020, kl. 22:31 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nDer er færre penge til at passe børnene i Spjald ved Ringkøbing, end der er til at passe børnene i København.\nMens Københavns Kommune i gennemsnit bruger 50.000 kroner om året per barn i dagtilbud, så bruger Ringkøbing-Skjern Kommune kun 30.000 kroner.\n- Det, synes jeg ikke, er fair, for serviceniveauet skal være det samme, lige meget om du er barn i hovedstaden eller i Ringkøbing-Skjern Kommune, lyder det fra Sussie Midtgaard Bach, der er forældrebestyrelsesformand i Spjald Børnehave.\nBorgmesteren i Ringkøbing-Skjern Kommune mener også, at den forskel er for stor.\nHan har derfor, sammen med 39 andre borgmestre, skrevet et brev til Regeringen og de øvrige partier i Folketinget.\n- Der vil, hvis regeringens udspil bliver vedtaget, fortsat være stor forskel i kommunernes mulighed for at levere god service til borgerne, lyder det i brevet.\nDe rige kommuner skal af med flere penge til de fattige kommuner. Det mener 40 borgmestre, der har skrvet et brev til regeringen og Folketingets partier.\nUdligning skal sikre balance\nDe vil have ændret i det udspil til en udligningsreform, som regeringen præsenterede for en måned siden.\n- Det er vigtigt, at vi får den her reform, og det er vigtigt, at udligningsreformen får den virkning, som den har været tilsigtet at skulle have, og det er for det første, at alle de danske kommuner kan levere nogenlunde samme service til den samme skat, siger borgmester Hans Østergaard.\nLæs også Professor om udligningsreform: Det er et kaotisk forløb\nAlle borgmestre i Midt-og Vestjylland, med undtagelse af Struer og Herning Kommunes borgmestre, har skrevet under på brevet.\nSærtilskud til rige kommuner skal skrottes\nBorgmestrene foreslår blandt andet, at et særligt tilskud til kommunerne i hovedstadsområdet bliver fjernet, og at kommuner med mange udlændinge skal have færre penge til at løse den opgave.\n- Jeg er sådan set enig i den politiske slagretning, der er i borgmestrenes brev, og det med at flytte pengene fra øst til vest, er jo lige præcis det, vi gør med udspillet.\nLæs også Vestjysk borgmester søger aktindsigt i tal bag udligning\n- Men jeg tror også altid, at det vil være sådan, at de borgmestre, der får, de ønsker mere, de borgmestre vi beder om at bidrage mere, havde ønsker sig at bidrage mindre, siger Christian Rabjerg Madsen, der er kommunal udligningsordfører i Socialdemokratiet.\nEr det ikke rimeligt, at der hvor der bliver tjent mange penge, der har de også flere penge til rådighed?\n- Jo, det kan man godt sige. Men det jeg også tænker, der er vigtigt i et land som Danmark, det er, at vi har et Danmark i balance, og der er nogle landsdele, der leverer godt på nogle ting, og så er der andre landsdele, der leverer godt på andre ting, siger Hans Østergaard.


Brevkassen: Er det for sent at få børn? | BLOGGER ON HEELS Brevkassen: Er det for sent at få børn? – BLOGGER ON HEELS\nvar jeg hoppet i sailor stilen med striber og trenchcoat. lavede jeg en glutenfri lakseroulade med h\nBrevkassen: Er det for sent at få børn?\nJeg må indrømme at jeg har været en smule nervøs for at skulle starte min egen læserbrevkasse. For bruger man nu også sådan noget i dag? Og har man overhovedet brug for det?\nAllerede efter 3 dage var min mailbox fyldt med en mase spørgsmål fra jer kære læsere.\nEt af spørgsmål der gik igen flere gange, var omkring børn og hvornår man burde være klar til at blive forældre.\nDerfor har jeg taget et af brevene op til diskussion. Navnet er anonymt og erstattet med et andet.\nTak for en flot og inspirerende blog. Da du skrev at du ville åbne en brevkasse, så var jeg hurtigt på tasterne, da jeg selv husker i mine teeenagerår, hvor mange gode råd man kunne få igennem dette.\nJeg har læst mig frem til, at du heller ikke har nogen børn. Men at du har en kæreste og emnet børn har nok ikke være på tale. Derfor håber jeg at du kan sætte dig ind i min situation og ikke mindst besvare med din ærlighed omkring mit dilemma.\nJeg bor sammen med min kæreste igennem 3,5 år. Vi flyttede hurtigt sammen efter blot 1 måned og det hele føltes så rigtigt. Jeg er en karrierekvinde og min kæreste har et almindeligt job i en sports butik Han har alverden fritid, hvor jeg derimod har meget lidt fritid.\nHer kommer så spørgsmålet. Min kæreste har det sidste års tid talt om at forholdet trænger til at tage det næste skridt, nemlig børn. Jeg er selv 31 og min kæreste er 32 år. Jeg vil meget gerne have børn og få en familie med min kæreste, men tiden er bare ikke den rette lige nu. Mit arbejde kræver meget af min tid og jeg har ikke lyst til at lægge det fra mig. Endnu.\nJeg føler at der bliver lagt et pres på mig fra min familie og kærestes side. For jeg ved godt at vi er ved at være oppe i årene og chancen for at blive gravide bliver mindre for hvert år.\nHvad ville du/I gøre i sådan en situation? Ville I give efter eller udskyde det et par år endnu?\nDu har ret, jeg har ikke selv børn og da mit forhold til min kæreste stadigvæk er forholdsvis nyt, så er børn heller ikke på vores tanker endnu.\nJeg tror egentlig at man selv er herre over sine egne valg og ikke mindst sin krop. Man bestemmer selv hvornår man er klar til at stifte familie og om det overhovedet er noget man nogensinde bliver klar til.\nJeg kunne godt forestille mig hvilket pres der må ligge på dine skulder. Du skal huske på at tage det som en kompliment, at din kæreste gerne vil stifte familie og at din familie måske glæder sig til at familien bliver forøget med et vidunder.\nMen vigtigst af alt, så skal du mærke efter hvad du selv har lyst til. Vægter du karrieren højere end et barn på nuværende tidspunkt, så vent til du føler det rigtige tidspunkt.\nMen husk også på, at jo længere du venter, desto sværere kan det blive.\nHvad synes I andre om indslaget? Og hvilke erfaringer har I gjort jer af ovenstående?\nDel gerne i kommentarfeltet nedenunder :-) ???????????\nBrevkassen: Kan man ændre på sin kæreste?...\nJeg vil lige give mit bud på et svar i denne runde. Jeg er selv 35 år og jeg har i mange år gerne ville have et barn. Men har ærlig talt ikke været klar nok til at blive mor før nu. Jeg har lille Ida på 2,5 måned og hun er mit livs lys.\nJeg synes det er vigtigt at lytte til sig selv og vente til man er 100 % klar til at blive mor.\nDu skal ikke lade dig gå på af din familie eller kæreste. Dog er det en fælles beslutning, så jeg synes du skal vente\nvar jeg hoppet i sailor stilen med striber og trenchcoat. lavede jeg en glutenfri lakseroulade med honnigristet kål - se opskriften HER. ryddet jeg op …


Det er ikke en særlig type kvinde, der får børn alene - MOR-SKAB\nAntallet af solomødre er steget meget, siden det i 2007 blev lovligt for kvinder, viser tal fra Dansk Fertilitetsselskab. Danmark gik på det tidspunkt forrest, og i Norge er det stadig ikke muligt, hvorimod Sverige åbner for muligheden til April i år.\nI 2014 kom 478 til verden i Danmark vha donorsæd. Og fertilitetssygeplejerske Maria Salomon har en forklaring på, at det er en stigende tendens:\n“I begyndelsen skyldtes stigningen selvfølgelig, at muligheden kom, og så blev det efterhånden mere normaliseret. Der var nogle bannerførere, der første an, og nu kender alle måske én, der har fået barn alene. Det er blot en del af alle de nye familieformer, vi ser. Og nu har man set, at det kan fungere for andre og tør selv kaste sig ud i det.”\nMen for mange kan det også bringe en vis ensomhed og sårbarhed med sig. Og derfor står Maria Salomon bag et initiativ med netværksgrupper for solomødre, og hendes undersøgelse viser, at 9 ud af 10 af kvinderne har gavn af disse netværk:\n“Der er mange af kvinderne, der har godt netværk, men det her er et godt supplement med kvinder i samme situation. De har det til fælles og forstår hinanden, så de kan give en sparring, som deres eget netværk ikke kan give. Andre er mere alene med forældre, der bor i Jylland – så kan der være ensomhed og stor sårbarhed.\nNogle kvinder tar konsekvensen og flytter tættere på deres forændre når de bliver gravide.\nVi inviterer dem til to møder, hvor vi er med. Her diskuteres ofte, om det skal være en åben eller lukket donor og lignende. De er ikke gravide, når vi laver grupperne. Efter vores møder fortsætter de så selv med at mødes en gang om måneden plus have en lukket gruppe på Facebook. Vi ser, at dem, der dropper ud af grupperne ofte hænger ved på Facebook.”\nEn gravid Signe Fjord i 2012\n“Som jeg ser det, er mit barn et kærlighedsbarn”\nSolomor Signe Fjord har også været med til at danne netværksgrupper, men det har ikke været fordi, hun var ensom:\n“Jeg har ikke oplevet ensomhed. Jeg har venner, familie og netværk. Min datter blev født ind i en familie, og nu er vi to en familie. En mor-barn familie.”\nDet har mere været omverdenen, der har set den manglende far fremfor Signe selv:\n“Jeg tænker ikke i “uden far”. Det er der andre, der gør. Jeg bruger selvvalgt singlemor og solomor. Som jeg ser det, er mit barn et kærlighedsbarn, tilvalgt og elsket før hun overhovedet blev undfanget.”\nDet er også omverdenen, der ofte er kommet med spørgsmålet; hvorfor venter du ikke, du ser jo godt ud og kan stadig nå at møde en mand? Men hvis man virkelig ønsker et barn og ikke har mødt manden, er der ifølge Signe et enkelt svar til det:\n”Man ved i øvrigt aldrig, hvornår det er for sent at få børn, og jeg har valgt at gøre noget aktivt for at få min drøm opfyldt. I øvrigt har mit udseende intet med min chance for at blive gravid at gøre.”\nKilder: Interviews + Signe Fjords bog “Selvvalgt singlemor til donorbarn – Beslutningsprocessen”\nHvor mange singlemødre?\nTal fra Dansk Fertilitetsselskab viser, at der er en stigende tendens til, at singlemødre får børn alene. 478 børn kom i 2014 til verden vha donorsæd. Tallet er steget meget, siden det i 2007 blev lovligt og gratis for kvinder at få behandling, inden de fylder 40 år. Man kan få 6 inseminationer og 3 reagensglasbehandlinger.\nAndre bliver solomødre med en mand, men uden det var planlagt. Og uden at have forestillet sig at skulle stå alene med et barn!\nLæs Mie Harritzs historie i Eurowoman HER\nForrige indlægCHILIPLASTER, REBOZO OG KYS – Naturlig smertelindring til fødslenNæste indlægOm moderen bag\nEn tanke om "Det er ikke en særlig type kvinde, der får børn alene"\nPingback: Solomor til donorbarn - MOR-SKAB


Novo vil vinde international diabeteskrig - FINANS\nNovo vil vinde international diabeteskrig\n»Den skal have en ordentlig en på frakken, når vi skal markedsføre Liraglutide, for der kommer en række selskaber med lignende produkter« siger Lars Rebien Sørensen, topchef i Novo Nordisk, om fremtidens diabetesmarked.\n21.11.2007 kl. 07:28\nHan er dog ikke tvivl om, at Novo Nordisk trækker det længste strå og sætter sig solidt på en markedsledende position, som efter hans hoved skal opnås, inden der er gået fem år. Det skriver dagbladet Børsen.\n»Ja, selvfølgelig. Det er der ingen tvivl om, at vi bliver, og det gør vi inden for fem år. Sådan som Liraglutide ser ud i dag, er jeg ret sikker på det,« siger Lars Rebien Sørensen, der påpeger, at han samtidig overvejer at udvide den amerikanske salgsstyrke yderligere i forbindelse med lanceringen af Liraglutide...


Konfliktløsning Archive - Ythat\nArchive for the ‘Konfliktløsning’ Category\nPosted on: februar 9th, 2015\tby ythat\tNo Comments\nAlle offentlige virksomheder har en rygepolitik. Men hvor mange offentlige bygherrer har en politik for håndtering af krav fra entreprenører?\nSpecielt som stor kommunal / statslig bygherre, burde det være afgørende at have en skriftlig nedfældet ”politik” for hvorledes krav fra entreprenører håndteres.\nHvornår indgår man forlig, får man løbende afklaret kravene eller skubber man dem foran sig indtil slutopgørelsen og hvem i organisationen skal håndtere kravene og hvem skal ikke? Og særlig vigtigt bør det være i organisationer, hvor kravhåndtering udføres af både fastansatte og konsulenter.\nHar man en politik for kravhåndtering sikres det, at krav fra entreprenører håndteres efter samme retningslinjer, uanset hvilket projekt, der er tale om og uanset hvem der som projektleder eller tilsynsleder, er ansvarlig for projektet.\nLæs mere under Ydelser…\nKonfliktløsningsmodeller – Mægling, forenklet voldgift mv.\nPosted on: oktober 23rd, 2014\tby ythat\tNo Comments\nHvordan man også kan løse en økonomisk konflikt [Opdateret 2016.12.11]\nDen traditionelle måde at håndtere krav på byggepladsen, er at ”man bliver enige om, hvad man ikke er enige om.” Kravene gennemgås løbende, men det man stadig ikke kan blive enige om, skubber man i sagens natur foran sig. Her kan man så hen ad vejen – enten i mindre ”klumper” eller i én stor samlet klump i forbindelse med slutopgørelsen – forsøge at forhandle sig frem til en aftale. Kan man fortsat ikke opnå enighed, er den eneste mulighed – hvis man vil undgå en voldgift – at indgå et forlig.\nAf flere årsager er dette dog en uhensigtsmæssige måde at håndtere konflikter på. Dels fordi det – hverken for bygherre, rådgiver eller entreprenør – er muligt at foretage en seriøs økonomistyring, når der ligger stakke af uafklarede krav. Dels fordi de økonomiske uenigheder kan belaste samarbejdet på byggepladsen.\nMen hvorfor ikke blot benytte de formaliserede konfliktløsningsmodeller, der allerede findes? Og som ikke blot kan bruges i forbindelse med de “traditionelle” tvister mellem bygherre og entreprenør, men også mellem bygherre og rådgiver eller i totalentrepriser, mellem entreprenør og rådgiver.\n1. De formaliserede konfliktløsningsmodeller\nVoldgiftsnævnet for Byggeri og Anlæg tilbyder følgende konfliktløsningsmodeller:\nSagkyndig beslutning (kun om stillet sikkerhed mv.)\nUformel bedømmelse (hed tidligere Foregreben tvisteløsning)\nKonfliktløsningstrappen i Pixi-udgave\nSkal man illustrere de forskellige konfliktløsningsmodeller (sagkyndig beslutning ikke medtaget) i form af en konfliktløsningstrappe, kan den se således ud:\nFiguren herover viser, hvilke konfliktløsningsmodeller der kan benyttes afhængig af (1) hvad konflikten drejer sig om, (2) om der blot ønskes en mundtligt vurdering, hjælp til frivillig indgåelse af et skriftligt forlig, eller om man (3) søger en juridisk bindende afgørelse. Med (Skriftlig) menes, at der som udgangspunkt kun gives en mundtlig redegørelse. Med (Skriftlig)* menes at der kan indgås en skriftlig aftale (og at den herefter selvsagt er juridisk bindende).\nSom jeg ser det, bliver en ”konfliktløsningstrappe” med flere af disse konfliktløsningsmodeller en af de nye ting i AB18 (eller hvad den nye udgave af AB92 kommer til at hedde). Men der er intet i vejen for allerede nu at indarbejde og bruge dem i sine kontrakter.


Pasning af dyr, køkkenhjælp til fest etc. - Få billig hjælp på workr.dk\nPasning af dyr, køkkenhjælp til fest etc. – Få billig hjælp på workr.dk\nLeder du efter et firma, der kan klare alt lige fra køkkenhjælp til en fest som til pasning af dyr, kan du med stor fordel tage et kig på denne hjemmeside lige her www.workr.dk. Her viser Workr dig deres udvalg af praktiske services.\nHar du brug for køkkenhjælp til en fest som f.eks. julefrokost?\nKlikker du ind på deres hjemmeside, kan du hurtigt danne dig et godt overblik over deres hjemmeside. Workr er et firma, der beskæftiger sig med rigtig mange forskellige ting. Leder du for eksempel efter en, der kan tilbyde køkkenhjælp til fest, kan du med fordel tage et kig på deres hjemmeside. De har specialiseret sig i køkkenhjælp til fest og har en stor ekspertise indenfor servering, privatkok etc. Du kan derfor få det helt store skud af en middag, hvis du benytter dig af deres køkkenhjælp til din næste fest. Med deres køkkenhjælp til fest får du ubetinget kvalitet og billige løsninger på samme tid. Har du nogle spørgsmål til deres services, er du altid velkommen til at kontakte dem over telefonen.\nPasning af dyr – Bestil pasning online\nPå deres hjemmeside kan du også læse om deres pasning af dyr. De tilbyder pasning af dyr for dig, der skal på ferie eller dig, der har en hund der ikke kan lide at være hjemme, når der er fest og larm i huset. Benytter du dig af deres pasning af dyr, vil du opleve prisstærke ordninger. Det er rigtig vigtigt, at man føler sig trygge med dem, der passer ens hund eller kat, og derfor er du altid velkommen til at kontakte dem over telefonen, hvis du har brug for at tale med dem personligt, inden du booker deres pasning af dyr. På deres hjemmeside kan du finde deres kontaktinformationer.\nBesøg derfor deres hjemmeside, hvis du ønsker at finde et firma, der har specialiseret sig i mange forskellige praktiske såvel som plejeservices.


Ledige Klinikfællesskaber på Fyn\n8.889 lokaler lige nu. Lokalesøgemaskinen er kun til erhvervsmæssig brug\nKlinikfællesskaber på Fyn\nDu har søgt efter Klinikfællesskaber i Fyn.\nMere info om klinikfællesskaber på Fyn\nKliniklokale/Klinikfællesskab/Kontor på Mageløs, Odense C\nKlinikfællesskab/Kliniklokale/Kontor på Mageløs, Odense C\nKlinikfællesskab på Vestergade, Odense C\nKlinikfællesskab til leje i 5000 Odense C: I markant ejendom på en af Odenses allerbedste beliggenheder udlejes kontorpladser i psykologfællesskab. Ejendommen er beliggende tæt ved Brandts Passage...\nKlinikfællesskab/Kliniklokale på Mageløs, Odense C\nNyt behandlerfællesskab i hjertet af Odense: Vi er Odenses nye klinikfællesskab. Du kan booke dig ind og leje én eller flere faste ugentlige kliniktider. Vi tilbyder lyse, venlige og smukt indrettede...\nKontor/Showroom/Klinikfællesskab på Havnepladsen 3 A, Svendborg\nBeliggende i maritime omgivelser\nKliniklokale/Klinikfællesskab/Kontor på Tarupvej 75, Odense NV\ner god beliggenhed til Liberale erhverv.: [xxxxx] er en god beliggenhed til Liberale erhverv. Se på vores hjemmeside: [xxxxx] Kontakt...\nKontor/Kliniklokale/Klinikfællesskab på Korsgade, Nyborg\nAttraktivt kontor i bymidten: Lejemålet er beliggende på 1. sal i en smuk ejendom med beliggenhed ved byens gågade og nyanlagt strøg. Lejemålet er på 133 m2 med herskablig atmosfære og...\nKliniklokale/Kontor/Klinikfællesskab på Lundevej, Svendborg\nKlinik eller kontor i centrum af svendborg\nKontor/Kliniklokale/Klinikfællesskab på Stationsvej, Middelfart\nErhvervslokaler kontor/klinik: Central placering ved banegården i Middelfart - lyse lokaler beliggende på 1 sal. Lokaler i str. fra 12-21 m2\nFind klinikfællesskab på Fyn på Lokaleportalen.dk\nSøger du klinikfællesskab på Fyn, så er du kommet til det rigtige sted. Vi er altid opdateret med de nyeste ledige klinikfællesskaber på markedet, og du kan oprette en søgeagent så du får besked når der udbydes nye ledige klinikfællesskaber på Fyn . Du kan se de aktuelle klinikfællesskaber på Fyn herover. Klik på overskriften ud for hvert lokale for at læse mere. Søger du andre lokaler på Fyn end klinikfællesskab , så brug søgefunktionen til at udvide din søgning. Her kan du også søge efter størrelse, og tilføje flere byer til din søgning.\nTilmeld dig som lokalesøger og få besked om nye klinikfællesskaber på Fyn\nVores lokalesøgemaskine er altid opdateret med de nyeste lokaler på Fyn. Du kan oprette dig som lokalesøger ved at trykke her - så får du besked om nye lokaler til på Fyn der matcher dine søgekriterier.\nKlinikfællesskaber i Agedrup\nKlinikfællesskaber i Asperup\nKlinikfællesskaber i Assens\nKlinikfællesskaber i Avernakø\nKlinikfællesskaber i Bagenkop\nKlinikfællesskaber i Blommenslyst\nKlinikfællesskaber i Bogense\nKlinikfællesskaber i Brenderup Fyn\nKlinikfællesskaber i Broby\nKlinikfællesskaber i Dalby\nKlinikfællesskaber i Ebberup\nKlinikfællesskaber i Ejby\nKlinikfællesskaber i Ferritslev Fyn\nKlinikfællesskaber i Frørup\nKlinikfællesskaber i Faaborg\nKlinikfællesskaber i Gelsted\nKlinikfællesskaber i Gislev\nKlinikfællesskaber i Glamsbjerg\nKlinikfællesskaber i Gudbjerg Sydfyn\nKlinikfællesskaber i Gudme\nKlinikfællesskaber i Harndrup\nKlinikfællesskaber i Hesselager\nKlinikfællesskaber i Humble\nKlinikfællesskaber i Haarby\nKlinikfællesskaber i Kerteminde\nKlinikfællesskaber i Kværndrup\nKlinikfællesskaber i Langeskov\nKlinikfællesskaber i Lyø\nKlinikfællesskaber i Marslev\nKlinikfællesskaber i Marstal\nKlinikfællesskaber i Martofte\nKlinikfællesskaber i Mesinge\nKlinikfællesskaber i Middelfart\nKlinikfællesskaber i Millinge\nKlinikfællesskaber i Morud\nKlinikfællesskaber i Munkebo\nKlinikfællesskaber i Nyborg\nKlinikfællesskaber i Nørre Aaby\nKlinikfællesskaber i Odense C\nKlinikfællesskaber i Odense M\nKlinikfællesskaber i Odense N\nKlinikfællesskaber i Odense NV\nKlinikfællesskaber i Odense NØ\nKlinikfællesskaber i Odense S\nKlinikfællesskaber i Odense SV\nKlinikfællesskaber i Odense SØ\nKlinikfællesskaber i Odense V\nKlinikfællesskaber i Otterup\nKlinikfællesskaber i Oure\nKlinikfællesskaber i Ringe\nKlinikfællesskaber i Rudkøbing\nKlinikfællesskaber i Rynkeby\nKlinikfællesskaber i Ryslinge\nKlinikfællesskaber i Skamby\nKlinikfællesskaber i Skårup Fyn\nKlinikfællesskaber i Stenstrup\nKlinikfællesskaber i Strynø\nKlinikfællesskaber i Svendborg\nKlinikfællesskaber i Søby Ærø\nKlinikfællesskaber i Søndersø\nKlinikfællesskaber i Tommerup\nKlinikfællesskaber i Tranekær\nKlinikfællesskaber i Ullerslev\nKlinikfællesskaber i Veflinge\nKlinikfællesskaber i Vejstrup\nKlinikfællesskaber i Vester Skerninge\nKlinikfællesskaber i Vissenbjerg\nKlinikfællesskaber i Ærøskøbing\nKlinikfællesskaber i Ørbæk\nKlinikfællesskaber i Årslev\nKlinikfællesskaber i Aarup\nHvilke typer af lokaler findes der i Fyn?\nI Fyn finder du både erhvervslokaler til leje og erhvervsejendomme til salg. Du kan vælge mellem kontor, lager, butik, kliniklokaler, restaurantlokaler mv til leje eller til salg. Klik for at se alle lokalerne.\nKan jeg søge på lokaler i Fyn ud fra størrelse og pris?\nJa det kan du. På vores søgeside for Fyn kan du filtrere din søgning efter størrelse, pris, område mv.\nHvordan finder jeg hurtigt et lokale i Fyn?\nVi anbefaler at du opretter en søgeagent så du får besked med det samme om nye lokaler i Fyn.\nHvor meget koster et lokale i Fyn?\nPrisen på et lokale i Fyn afhænger af faktorer som størrelse, pris og beliggenhed. Klik her for at se priser på konkrete lokaler i Fyn.\nKlinikfællesskab til leje eller til salg i Fyn\nDu er på siden med ledige klinikfællesskaber i Fyn.\nSe alle lokaler til leje i Fyn - tryk her...\nSe alle erhvervslokaler til salg i Fyn - tryk her...\nLedige kontorlokaler i Fyn\nLedige butikslokaler i Fyn\nLedige lagerlokaler i Fyn\nLedige værksteder i Fyn\nLokalesøgere i Fyn\nSøger du klinikfællesskab i Fyn?\nLokaleportalen.dk er en søgemaskine til ledige klinikfællesskaber og andre lokaletyper.\nLokaleportalen.dk anvendes af både ejendomsselskaber, mæglere og privatpersoner til leje og salg af ledige lokaler - heriblandt klinikfællesskaber.\nKlinikfællesskab til leje og til salg i Fyn - se også:\nFå besked hver gang der kommer en ny ledig klinikfællesskab i Fyn


Tilpasninger til føderessourcerne | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "Tilpasninger til føderessourcerne"\nHavets fugle Kystzonens fugle Havets fugl... Kystzonens ... Naturen i Danmark\nDe forskellige fuglearters fordeling og hyppighed langs kysten og på havoverfladen afhænger især af typen og mængden af fødeemner (figur 14-1).\nVisse kystområder er fattige på fugle, f.eks. sandstrandene langs den jyske vestkyst, hvor der ud over opskyld af døde dyr og planter ikke findes fugls føde. De åbne havområder har også få fugle. De fleste kender synet af et næsten tomt vandspejl, når man sejler over Østersøen, Kattegat eller Nordsøen. Til gengæld er der mange fugle på lavt vand langs beskyttede kyster, i tidevandsområder, ved rev, fiskebanker og områder på kontinentalsoklen med hydrografiske fronter og opvæld (Fronter og indstrømningshændelser og Årstidsvariation i næringstilførsel, primærproduktion og algebiomasse.\nUdnyttelse af føderessourcer på havbunden\nFuglene søger føde direkte på mudderfladerne (vadefugle), fra havoverfladen (svaner, gæs og svømmeænder) eller ved at dykke ned under havoverfladen (dykænder).\nFIGUR 14-1. Fordeling af fuglearter uden for yngletiden på forskellige vanddybder fra få meter tæt på kysten til områder med 500 m's vanddybde uden for skrænten af kontinentalsoklen. Arterne er vist i den zone, hvor de primært forekommer.\nVadefuglene lever især af små hvirvelløse dyr. Svaner og gæs æder bundplanter som ålegræs, mens svømmeænderne har en blandet kost. Dykænderne lever af muslinger. Og både hvad angår måden, hvorpå fuglene får fat i deres føde, og fødens art, udviser de forskellige arter betydelige specialiseringer. Denne specialisering menes at være udviklet, fordi havets fugle klumper sig sammen i føderige vådområder og lavvandede områder uden for yngletiden. Ofte findes der titusinder af vadefugle eller andefugle på velegnede lokaliteter, og ofte optræder flere arter i det samme ret begrænsede vådområde. Udviklingen af bygningstræk og fysiologiske specialiseringer hindrer konkurrence og muliggør en effektiv udnyttelse af de meget rige forekomster af bunddyr og planter i vådområderne.\nKroppens og næbbets tilpasninger\nHos fouragerende vadefugle lægger man især mærke til de store forskelle i næblængden. Herudover varierer kropsstørrelsen, næbformen og benenes længde. Stor kobbersneppe har f.eks. et langt næb og kan bore betydeligt dybere ned i mudderet for at nå bytte end arter med kortere næb som rødben.\n© Jørgen Strunge efter Madsen, 2002\nFIGUR 14-2. Halslængden og næbformen hos svømmeænder påvirker fødevalget. Arter med lang hals kan udnytte føden på dybere vand end arter med kort hals.\nAndefugle med forskellige halslængder kan æde af bundplanter på forskellige vanddybder (figur 14-2). Knopsvanen kan f.eks. nå dobbelt så dybt som spidsanden, der igen kan nå dobbelt så dybt som krikanden.\nForskelle i næbformen og tætheden af lameller på siden af næbbet betyder også, at forskellige andefuglearter kan filtrere fødeemner af forskellig størrelse. Arter med brede næb og tætte lameller (f.eks. skeanden) har bedre forudsætninger for at si diverse små fødepartikler i vandoverfladen end arter med korte næb. Andefuglene har også forskellig størrelse af muskelmaven (kråsen), hvor føden finmales inden den passerer ud i tarmen. Arter, der hovedsageligt æder planter, har en større muskelmave end arter, der lever af dyr.\nDykænder er ikke lige gode til at dykke. Hvinand og troldand er kun i stand til at dykke effektivt ned til 6 m's dybde, mens bjergand og toppet skallesluger dykker effektivt til 12 m. Sortand og fløjlsand går ned til 20 m. De havdykænder, der udnytter de dybestliggende muslingebanker, er havlitterne, der fouragerer effektivt på dybder ned til 40 m.\nDisse forskelle giver sig udslag i arternes udbredelse, idet arter med stor dykkeevne er udbredt på muslingebankerne i stor afstand fra kysten, mens arter med lille dykkeevne ses tæt ved kysten.\nBoks 14-1. Havdykænders udnyttelse af blåmuslinger\nEdderfugl og havlit, der begge lever af blåmuslinger, er to af de talrigeste havdykænder i Østersøen om vinteren. På trods af at blåmuslingen findes over hele Østersøen, er konkurrencen imellem de to havdykænder lille. Forklaringen er, at de to fuglearter tager hver sin størrelse muslinger. Edderfuglen tager især muslinger på 10-50 mm's længde, som er hyppigst i Kattegat og den vestlige del af Østersøen med høj saltholdighed på vanddybder under 20 m. Havlitten derimod tager især de små blåmuslinger på under 10 mm, der er hyppigst i de ferskere, østlige dele på vanddybder under 40 m.\nDenne adskillelse betyder, at edderfuglen er talrig i Kattegat og den vestlige Østersø, mens havlitten er hyppigst i selve Østersøen. I alt 4 millioner havlitter overvintrer i Østersøen, hvoraf 90 % ligger øst for Darss-tærsklen, hovedsageligt i Pommern Bugt mellem Polen og Tyskland, Hoburgs Banke syd for Gotland og Riga Bugt mellem Letland og Litauen.\nEdderfuglens krop er tilpasset til at udnytte de største muslinger, samtidigt med at flyveevnen bevares. En større krop ville give edderfuglen mulighed for at udnytte de største muslinger på 60-70 mm, men fuglen ville så være ude af stand til at flyve. De eneste andre havdykænder, der er større end edderfuglene, er dampænderne i Sydamerika, hvoraf tre arter er ude af stand til at flyve, og den fjerde har nedsat flyveevne. Havlitten er væsentligt mindre og kan derfor kun sluge og fordøje mindre muslinger, men til gengæld er den bedre til at dykke og flyve.\nSelv om blåmuslinger er den primære føde for edderfuglen, supplerer den dog menuen med sandmuslinger, østersømuslinger og søstjerner, mens havlitten supplerer med hjertemuslinger og krebsdyr som hesterejer.\nOm vinteren er havdykænderne på grund af de lave temperaturer afhængige af muslingebanker med mange muslinger af god kvalitet. De to havdykænder fouragerer formodentlig forskelligt, idet havlitten menes at suge større mængder muslinger op fra banken, mens edderfuglen tager dem enkeltvis. Da blåmuslinger på 10 mm kun indeholder ca. 1 % af kødmassen i en 50 mm-blåmusling, må havlitten æde så mange flere.\nI alt konsumerer edderfuglene væsentligt mere end havlitterne. Man regner med, at halvdelen af den mængde bunddyr – omkring 3/4 million tons – der årligt tages af fugle i Østersøen, konsumeres af edderfugle. Beregninger viser, at konsumtionen af blåmuslinger på bankerne i den centrale Østersø er meget stor.\nHavlittens daglige energibehov om vinteren er omkring 2620 kilojule, hvilket svarer til 374 g muslingekød eller 1200 g hele muslinger. På Hoburgs Banke overvintrer omkring 840.000 havlitter, og disse fugle æder omkring 1000 tons blåmuslinger om dagen og ikke mindre end 120.000 tons i løbet af vinteren.\nUdbredelsen af edderfugl og havlit i Østersøen om vinteren. Efter Durinck et al., 1994\nUdnyttelse af føde i vandsøjlen\nDe fuglearter, der primært lever af dyreplankton og fisk, hører til de egentlige havfugle. Denne føderessource findes især i de øverste 100 m af vandsøjlen, men det er kun de bedste dykkere som lomvier, der kan nå ned til 100 m's dybde. De fleste søger kun effektivt føde i de øverste 30 m, mange endda kun i de øverste få meter.\nPå grund af havets enorme udstrækning kan havfuglene ikke effektivt afsøge hele den tilgængelige del af vandsøjlen for føde, men må „satse“ på områder med forudsigelige koncentrationer af byttedyr.\nFIGUR 14-3. Havfuglene bruger vidt forskellige dykkemetoder til at fange fisk. Figuren illustrerer fra venstre mallemukkens overfladefouragering, lundens dykning fra vandoverflade ved brug af vingerne, sulens styrtdykning, skarvens dykning fra vandoverflade ved brug af fødderne og havternens styrtdyk.\nBlandt havfuglene findes både arter med specialiseret dykkeadfærd som suler og alkefugle, opportunister som måger og „fødesnyltere“ som kjover.\nTidligere var det en udbredt antagelse, at havfuglene uden for yngletiden var spredt over store områder. Men i dag ved vi, at mange af de specialiserede arter både i og uden for yngletiden klumper sig sammen i havområder med sikre forekomster af plankton og fisk. Både tæt på ynglekolonierne og i vinterkvartererne iagttages således titusinder af havfugle, og på samme måde som for andefugle og vadefugle optræder flere arter sammen.\nHavfuglenes fødeemner varierer fra dyreplanktonorganismer på omkring 1 mm til fisk på op til 30 cm. Dertil kommer spild af fiskerester fra fiskebåde. Generelt ernærer stormfuglene sig især af dyreplankton, mens skarver, suler og alkefugle hovedsageligt lever af fisk. Imidlertid varierer fødevalget meget både inden for grupperne og inden for den enkelte art.\nDykke- og fødesøgningsadfærd\nDykning foregår enten fra havoverfladen eller som styrtdyk fra luften (figur 14-3). De fleste stormfugle og måger søger enten føden ved at snappe den direkte fra havoverfladen eller ved at foretage korte dyk. Hovedparten af de øvrige havfugle dykker ned til mere end 10 m.\nLommer, lappedykkere og skarver anvender fødderne som propeller, mens pingviner og alkefugle anvender vingerne til at drive sig frem.\nTerner og suler er eksempler på havfugle, der søger føde ved at styrtdykke ved at lade sig falde lodret ned mod vandoverfladen. Ternerne tager fisk nær overfladen, hvorimod sulerne ofte fortsætter den lodrette bevægelse under havoverfladen, til de når fisk helt ned til 40 m's dybde.\nHavfuglenes begrænsede muligheder for at finde og udnytte føderessourcerne i vandsøjlen gør dem afhængige af fysiske processer, der koncentrerer plankton og fisk nær overfladen. Det er tilfældet ved de hydrografiske fronter og opvæld, hvor næringsrigt vand koncentreres nær overfladen, hvilket giver øget primærproduktion og mere dyreplankton og fisk. Havfuglenes forskellige dykkedybde gør, at de effektivt kan udnytte koncentrationen af plankton og fisk langs forskellige dele af f.eks. fronter. Arterne med lille dykkeevne vil således have en tendens til at søge føde, hvor fronten når tæt på havoverfladen, mens arterne med større dykkeevne vil kunne udnytte føden, hvor fronten står dybere.\nStormfuglene synes i særlig grad at have tilpasset sig områder med opvæld som typisk findes langs kontinentalsokkelskrænten, omkring fiskebankerne og langs de undersøiske bjergkæder som den Midtatlantiske Højderyg. Da disse områder ofte ligger tusinder af km fra fuglenes ynglekolonier er stormfuglene tilpasset til både at tilbagelægge de store afstande på forbløffende kort tid og lokalisere koncentrationer af plankton lokalt i opvældsområderne.\nSatellitmærkninger af albatrosser har f.eks. vist, at de kan tilbagelægge over 1.000 km på en enkelt fødesøgningstur fra kolonien. Det kan lade sig gøre på grund af deres glideflugt, der sætter dem i stand til at bevæge sig over store afstande med et minimum af energiforbrug, og på grund af deres opmagasinering af planktonolier i maven, der sætter dem i stand til at udføre rejsen uden at bruge tid på selv at søge føde.\nStormfuglene er udstyret med ekstraordinært gode lugteorganer, der sidder som rørformede udvækster på næbbet. Lugteorganerne er specialiseret til at lokalisere koncentrationer af dyreplankton i overfladen, og det er muligt, at stormfuglene primært anvender lugtesansen til at finde føden, når de er nået frem til fourageringsområdet.\nUdnyttelse af spild fra andre rovdyr og fra fiskeriet\nBåde altædende opportunister og mere specialiserede havfugle udnytter spild af fiskerester, hvad enten det stammer fra fiskebåde, andre fouragerende havfugle eller hvaler.\nUdsmid fra fiskeriet\nEn fiskebåd med en stor flok måger efter sig er et velkendt syn. Fiskebådenes tiltrækning af måger og andre havfugle finder sted over ret små afstande og inden for havfuglenes naturlige levesteder. Selv intensivt fiskeri med meget udsmid tiltrækker f.eks. kun rider, hvis det foregår i områder med en saltholdighed på over 30 ‰. Og riden er ellers en stor opportunist, som forekommer over hele Nordsøen og i det nordlige Kattegat.\nUanset tiltrækningens rækkevidde udnyttes udsmid fra fiskeriet af mange havfugle, og i visse områder som Nordsøen antages det, at mågearter som sølvmåge og svartbag får lige så meget føde på denne måde som med den naturlige føde. Der kendes også eksempler på, at mindre udsmid har påvirket en havfuglebestand negativt i form af nedsat ungeproduktion eller kondition. Dette er dog kun sket i tilfælde af knaphed på naturlig føde. Udsmid fra fiskeriet spiller med andre ord især en rolle for altædende opportunister blandt havfugle i situationer, hvor deres naturlige fødegrundlag svigter.\nSpild fra andre fugle\nStore flokke af fouragerende alkefugle tiltrækker ofte rider og måger. Grunden er, at alkefuglene ved fødesøgningen driver stimer af småfisk op til overfladen, hvor de kan udnyttes af de overfladefouragerende rider og måger. Det er endnu uklart, om alkefuglene bevidst tvinger fiskene op i vandsøjlen, eller om fiskenes opadgående bevægelse er et forsøg på at undgå fuglene. De samlede flokke af alkefugle og måger starter oftest med mange alkefugle og få måger, men mågerne bliver talrigere i takt med at småfiskene tvinges til overfladen. Nye måger kommer til udefra som en reaktion på ændringer i adfærden hos de allerede tilstedeværende måger. Når tiltrækningen af mågefugle når sit maksimum, kan der være flere måger end alkefugle i flokkene.\nEn særlig form for spild-fouragering findes hos de såkaldte kleptoparasitter, der lever af, hvad de kan få andre fugle til at „spilde“. Denne fourageringsform findes hos kjoverne og visse mågearter og udøves ved, at de jager andre mågearter og terner og tvinger dem til at smide deres bytte fra sig.\nHavfugle observeres ofte omkring tandhvaler, der fouragerer på fiskestimer. Her ses de samme adfærdsmønstre, som ovenfor blev beskrevet for de havfugle, der æder spild fra alkefugles jagt. Man kan også observere havfugle omkring fouragerende bardehvaler. Her lever de af fødeemner, hvalen spilder, eller som den sender fra sig i sin blåst.\nAlle hvalarter kan tiltrække havfugle. Der er intet, der tyder på, at koblingen mellem hvaler og fugle fungerer anderledes end tiltrækningen mellem fugle og fiskebåde. Således vil de fuglearter, der tiltrækkes til en flok ædende hvaler, variere efter hvilket fuglelevested, hvalerne opholder sig i.\nHenrik Skov: Tilpasninger til føderessourcerne i Naturen i Danmark, Fenchel, Larsen, Vestergaard, Friis Møller og Sand-Jensen (red.), 2006-13, Gyldendal. Hentet 15. juni 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=483451\nForrige afsnitHavets fugleNæste afsnitKystzonens fugle\nNæste afsnitKystzonens fugle\nForrige afsnitHavets fugle\nFIGUR 14-1. Fordeling af fuglearter uden for yngletiden på forske... © Jørgen Strunge\nFIGUR 14-2. Halslængden og næbformen hos svømmeænder påvirker fød... © Jørgen Strunge efter Madsen, 2002\nUdbredelsen af edderfugl og havlit i Østersøen om vinteren. © Jørgen Strunge efter Durinck et al., 1994\nFIGUR 14-3. Havfuglene bruger vidt forskellige dykkemetoder til a... © Tegning: J. Frimer Andersen


Luksusferie Spanien | +100 luksushoteller | Book luksusrejse nu!\nLuksusferie i Spanien\nMed et af vores hideaways er du garanteret en luksusrejse, hvor intet mangler. Vi har håndplukket en række hoteller, der alle tilbyder lidt mere end det sædvanlige, og hvor du for alvor bliver forkælet på din ferie. En ferie bør netop give mulighed for at gøre alt det, som hverdagen ikke tillader, og med en luksusferie til Spanien er der ingen tvivl om, at du får alt det, du har set frem til. Her hos Hideaways tester og kontrollerer vi løbende alle vores hoteller, så vi er sikre på, at alt lever op til vores og dine høje standarder. Det er din garanti for en luksusrejse i særklasse.\nDrømmer du om sol, varme og tapas i lange baner, er Spanien stedet, hvor du skal tage hen. Spanien er en af danskernes favoritdestinationer, og mange vender år efter år tilbage til det skønne land. Det forstå man godt, når man først selv har været en tur forbi det sydvesteuropæiske land. Hvis du under dit ophold i Spanien gerne vil have en speciel oplevelse, hvor dine behov og ønsker er i centrum, bør du tage et kig på en af vores mange luksusrejser til Spanien. Vi vil næsten garantere, at du finder noget lige efter din smag.\nI Spanien får du både pulserende storbyer, små hyggelige byer langs kysten og luksuriøse øer med lækre sandstrande og krystalklart havvand. Du kan også med fordel vælge at kombinere disse ferieformer og eksempelvis starte din ferie i hovedstaden Madrid, hvor du kommer helt tæt på den spanske historie og kultur, ligesom du får rig mulighed for at smage på det fantastiske spanske køkken. Tag en tur på et af de store markeder og smag på alverdens råvarer, eller gå ud på en af de spanske gourmet-restauranter og få specialiteterne serveret på den helt korrekte, spanske måde. Efter dit visit i Madrid kan du eventuelt sætte kursen mod Mallorca, der er en yderst populær ferieø i Spanien. På Mallorca finder du familievenlige strande, og der er også mulighed for at besøge storbyen Palma, der er Mallorcas største by. Der er altså lidt for enhver smag på Mallorca.\nFind et luksushotel i Spanien\nHvis du gerne vil på en ægte luksusrejse, har du alle muligheder for dette med en af vores luksusferier her fra Hideaways. Her finder du kun de bedste af de bedste hoteller, så din ferie kan blive noget ganske særligt og uforglemmeligt. Vægter du således komfort, eksklusivitet og velvære allerhøjest, når du skal på ferie, er det absolut værd at tage et kig på en af vores mange luksusrejser til Spanien.\nNår du skal flyve til Spanien, kan du vælge mellem Billund, Aalborg, Aarhus, København og Hamburg som din afgangslufthavn. Det betyder høj fleksibilitet for dig, og du kan således helt selv bestemme, hvad der er mest praktisk for dig. Desuden benytter vi hos Hideaways rutefly, hvilket højner fleksibiliteten yderligere, idet du får mulighed for at flyve på skæve tidspunkter og rejsedage, hvis det er det, der passer bedst for dig.\nBenyt vores søgemaskine til at finde frem til din næste luksusrejse. Du indtaster blot dine ønsker, og så giver søgemaskinen dig en liste over mulige rejser til Spanien. Din rejse sammensættes lige efter dine behov – nemmere bliver det ikke at komme afsted på en luksusferie.\n>> Se mere om luksusferie på Mallorca\n>> Se mere om luksusferie på Gran Canaria\n>> Se mere om luksusferie på Tenerife\n>> Se mere om luksusferie i Barcelona


150 års jubilæum | Horsens kommunes biblioteker\nI november måned fejrer vi Horsens kommunes bibliotekers 150-års jubilæum. I dette tema kan du finde en masse spændende indhold fra bibliotekets lange historie.\nJubilæum: 10 fantastiske ungdomsbøger\nI forbindelse med Horsens Biblioteks jubilæum blev jeg spurgt, om jeg ville lave en artikel om de 10 bedste ungdomsbøger fra de sidste 150 år. GISP! Selvom jeg har læst og stadig læser en del ungdomsbøger, syntes jeg, det var en svær opgave. Dels fordi der selvfølgelig udkommer rigtig mange ungdomsbøger og dels fordi ungdomsbogen jo er forsøgt skrevet ind i unges sprog og liv og derfor er et spejl af den tid, den foregår i. Og det betyder, at den moderne ungdomsbog ret hurtigt bliver sprogligt umoderne og for at sige det på godt jysk, så kan den derfor blive rigtig træls at læse på trods af en god historie. Ikke desto mindre sagde jeg ja til at lave listen og så er der jo ingen vej udenom.\nJubilæum: Ikke helt 150 år med tegneserierne\nHorsens bibliotek rummede ingen tegneserier, da det blev grundlagt. Det er der flere grunde til - men den største er nok, at danske tegneserier ikke fandtes på det tidspunkt.\nJubilæum: Nordiske billedbøger i 150 år\nJeg er 34 år, cand.mag. og ansat på Horsens Bibliotek. Jeg fik læst mange bøger højt, da jeg var lille. Nu læser jeg masser af billedbøger for mine egne børn og jeg arbejder på børnebiblioteket, hvor jeg udlåner og anbefaler bøger til børn og forældre hver dag. Her kommer mit bud på de 10 vigtigste og mest kendte billedbøger fra de sidste 150 år.\nJubilæum: 150 års stræben efter sandhed\nDe har higet og søgt - og gennem tiden har det ofte været i bøgerne.\nJubilæum: 10 kvindelige forfattere gennem 150 år\nBibliotekar Nina Wegner har destilleret kvindelitteraturen gennem de sidste 150 år og fundet frem til 10 must-reads.\nJubilæum: 150 års musik\nFra højstemt senromantik over adskillige genres fødsel til skelsættende nye måder at lytte til og producere musik på.


Hus til udlejning af nyt arbejde | Sant Cugat Del Vallés | B04156SQ | Coldwell Banker Sant Cugat\nB04156SQ - Hus til udlejning af nyt arbejde\nSmukt enfamiliehus til fire vinde helt udenfor i Valldoreix,\nHus med masser af lys for nylig blevet reformeret med finish af design og af høj kvalitet.\nGrunden er 557,94 m2 og huset har et indbygget areal på 211 m2 ca. Huset er fordelt på stueetagen og en etage. I stueetagen er der en stor hal, stue på 33m2 ca. med åbent koncept køkken på 12m2, et soveværelse med dobbeltseng og et badeværelse. Alle disse værelser er adskilt af store skydedøre, der giver mulighed for at skabe forskellige miljøer. Vi har også vandområde, opbevaringsrum og multifunktionsrum med direkte adgang til haven.\nPå øverste etage finder vi tre soveværelser med dobbeltsenge, en suite med komplet badeværelse og to dobbeltværelser, der deler et andet badeværelse. Vi har også en stor terrasse på 23 m2 ca, halvtækket.\nUdvendigt: Huset ligger i centrum af grunden. På forsiden af huset har et stort rum med parkeringsplads. På bagsiden af huset finder vi, overdækket område til grill, pool og have.\nJeg vil gerne modtage flere oplysninger om ejendommen med referencen B04156SQ


Kend dit værdisystem | Dansk Design Center\nVærktøjskassenKend dit værdisystem\nKend dit værdisystem\nGruppe (maks 4 deltagere)\nKend dit værdisystem:\nNår I kender jeres økosystem, har I et kvalificeret udgangspunkt for at udvikle jeres projekt eller forretning. Dette værktøj skal hjælpe jer med at udforske og forstå økosystemet omkring jeres platform, forretning eller projekt. Det gør I ved at kortlægge interaktionerne mellem jer og jeres stakeholders og interaktionerne indbyrdes mellem jeres stakeholders. Hvem udveksler værdier med hvem, og hvilke værdier? Eksempelvis penge, viden, ressourcer. Med dette værktøj får I en klar forståelse af relationerne i jeres økosystem på et visuelt kort. Husk at tænke over, om der så at sige er “systemer i systemet” - altså underopdelinger. Her kan ligge muligheder for nye interaktioner. Del gerne kortet med andre kolleger efterfølgende, så de kan se evt. manglende relationer.\nKlip aktørkort og værdikort ud og læg dem på bordet foran jer. Fordel tusser og penne.\nPå de fem aktørkort identificerer i de 5 vigtigste grupper blandt jeres stakeholders. Vær så specifikke som muligt i jeres svar på de to spørgsmål. På det røde kort skriver I navnet på jeres virksomhed eller projekt\nForbind kortene i klynger ved at stille spørgsmålet “Hvad kan A give B?” for hver aktør. Eksempelvis varer, viden, penge, indflydelse - beskriv gerne så specifikt som muligt. Svarene skrives på de grønne værdikort, der placeres mellem klyngerne (med pilen i retning af den, der får tilført værdien).\nNår kortene er forbundet, skal I overveje jeres egen rolle i systemet. Hvordan kan I bedst facilitere transaktionerne mellem jeres aktører? Ved at eje eller lede økosystemet? Ved at tage del i det på lige fod med aktørerne? Eller noget helt tredje? Skriv det ned på blanke kort eller post-its. Sæt nu jeres eget kort på kortet og forbind de værdier, I modtager og giver til systemet.\nTusser og kuglepenne