Det danske innovations- og forskningssystem i spændingsfeltet mellem Ørsted og Grundtvig Bengt-Åke Lundvall, Aalborg Universitet - PDF\nDet danske innovations- og forskningssystem i spændingsfeltet mellem Ørsted og Grundtvig Bengt-Åke Lundvall, Aalborg Universitet\nDownload "Det danske innovations- og forskningssystem i spændingsfeltet mellem Ørsted og Grundtvig Bengt-Åke Lundvall, Aalborg Universitet"\n1 Det danske innovations- og forskningssystem i spændingsfeltet mellem Ørsted og Grundtvig Bengt-Åke Lundvall, Aalborg Universitet Indledning Jeg er blevet bedt om på nogle få sider at beskrive det danske forskningslandskab. Jeg har forsøgt at løse denne vanskelige opgave i to trin. I Appendiks giver jeg en traditionel kvantitativ beskrivelse af systemet. I hovedteksten forsøger jeg at sætte disse data ind i en meningsfyldt sammenhæng og samtidig pege på principielle implikationer for dansk forskningspolitik. Jeg har forstået betegnelsen erhvervsliv i høringsoverskriften snævert som private virksomheder og fokus i mit oplæg er derfor på forbindelsen mellem forskning, teknisk innovation og økonomisk vækst. Samtidig skal man naturligvis være opmærksom på, at forskningssystemet har andre væsentlige funktioner end at understøtte den økonomiske udvikling og at der er andre væsentlige brugere af forskning end de private virksomheder. I en hurtigt foranderlig og kompleks verden bliver det f.eks. afgørende at kunne formidle en forståelse både af de globale forandringsprocesser og af den europæiske og nationale kulturarv til borgene. Det er også nødvendigt at påpege, at det ikke kun er teknik og naturvidenskab som skaber værdier og løser problemer. På mange områder (sundhed, miljø, energi) har vi rigeligt med teknisk viden men mangler især de samfundsmæssige institutioner som kunne gøre det muligt at realisere teknologiens potentialer. Et hovedresultat af den forskning som er foregået i min egen gruppe er, at virksomheder som ukritisk indfører ny teknik uden at sikre sig at organisationsformer og kompetencer bliver udviklet, får en negativ udvikling i produktivitet og rentabilitet (Gjerding 1997). Her er det ofte mangel på kompetence fra samfundsforskning og humaniora som spiller ind snarere end mangel på teknologisk viden. Endelig er det af afgørende betydning både økonomisk, kulturelt og socialt, at der opnås videnskabelig indsigt i, hvordan vidensproduktion og vidensanvendelse finder sted. Dette er en forskning som typisk vil være transdisciplinær og opdyrke grænseflader mellem naturvidenskab, teknologi, samfundsvidenskab og humaniora (OECD 2000b). Denne forskning skal bl.a. belyse mulighederne for at tackle et af de mest bekymrende træk ved det ny vidensamfund; tendensen til uddybning af regionale forskelle på alle niveauer (lokalt, regionalt, nationalt og globalt). Dette gælder også for et lille relativt homogent samfund som det danske. På det globale niveau er problemet mere dramatisk og det bør indgå som grundlag for forskningsprioritering (Lundvall 2001). 1\n2 Udgangspunkter Når man skal tage stilling til det danske forskningssystems udformning, er det nødvendigt at se forskningssystemet som en del af innovationssystemet i bred forstand. Ellers risikerer man at lave reformer uden fornuft og sammenhæng (se Lundvall 1999, s ). Omvendt er man også nødt til at forstå, hvordan forskningssystemets mindste dele fungerer, før man iværksætter nye reformer. Det er typisk aktiviteter i forskningsenheder som omfatter 5-20 personer, og netværksrelationer mellem sådanne enheder, som bestemmer systemets dynamik, kvalitet og produktivitet. Kun reformer, som har en positiv effekt på disse niveauer, er meningsfyldte. En populær måde at periodisere forskningssystemer på består i henvisninger til Gibbons m.fl. om Mode I og Mode II i vidensproduktionen. Mode I bliver af Gibbons m.fl. fremstillet som en gammeldags måde og den er lig med disciplinopdelt vidensproduktion med universitetet som enerådende producent medens mode II er lig med tværfaglighed, anvendelsesorientering og mangfoldige vidensproducenter. Nogle forfattere har hævdet, at Danmarks forskningssystem ligger tættere på Mode I end de fleste andre nationale forskningssystemer (Bertilsson 2001, Skoie 2001). Gibbons opdeling kan ikke ukritisk bruges som rettesnor for en strukturel og indholdsmæssig reform af universiteternes forskning, selv om den traditionelle disciplinorienterede fagopdeling er klart utilstrækkelig til at rumme væsentlige nye fagkombinationer inden for f.eks. life science eller funky konstellationer af humaniora, teknik og samfundsvidenskab i softwareindustrien. Man skal være varsom med, som Gibbons, at fremstille bestemte former for vidensproduktion, som fortsat praktiseres med en vis succes, som umoderne. Det danske system vil forblive et blandingssystem af Mode I og Mode II også i fremtiden. Men i stedet for at tage udgangspunkt i Gibbons, kan man med fordel se det særprægede danske system som en krydsning mellem Ørsteds (natur)videnskabelighed og Grundtvigs folkelige dannelsesideal. Innovationssystemet i bred forstand Det er en populær tanke at forskningspolitikken går ud på, at danske forskningsmæssige gennembrud i fremtiden skal omsættes til radikalt nye danske produkter. Som generel tankemodel er dette helt urealistisk. Den eneste større forskningsbaserede virksomhed i Danmark er NOVO og den blev oprindelig opbygget på grundlag af forskningsresultater som fremkom i Canada. Dansk universitetsforskning har vigtige funktioner set i forhold til det danske erhvervsliv, og der er behov for at styrke samspillet mellem universiteter og erhvervsliv, men det er andre typer af koblinger, som er de mest afgørende. Kandidatproduktion, efteruddannelse og hjælp til at tilegne sig udenlandsk teknologi er blandt de vigtigste for et lille land som Danmark (Christensen m.fl. 1999, s ). Innovationer foregår primært i private virksomheder og for mange virksomheder er innovation en del af hverdagen. I løbet af 2-3 år vil ca. halvdelen af samtlige danske virksomheder have indført et nyt produkt eller en ny tjeneste. I de fleste brancher 2\n3 (mindre så i bygge og anlæg og i transport end i industri og forretningsservice) er innovationer simpelthen nødvendige for at overleve. Flertallet af innovationer gennemføres som gradvise forbedringer af eksisterende produkter og oftest fremkommer de i et praktisk samarbejde mellem ingeniører og arbejdere. Indenfor nogle områder er innovationer dog mere direkte afhængige af forskning og udvikling. Dette gælder elektronik, medicinalindustri og ikke mindst bioteknologi. Indenfor bioteknologi er forbindelsen fra universitetsforskning til et patenterbart nyt produkt meget kort og direkte. Men dette er et forholdsvis nyt fænomen og det er et ekstremtilfælde. Der foreligger en risiko ved at generalisere fra undtagelsen til det almene. Andelen af forskningsbaserede virksomheder er mindre i Danmark end i næsten alle andre OECD-lande. Det danske innovationssystem kan ses som polariseret idet nogle relativt små sektorer (især medicinalindustrien) bliver ekstremt forskningsintensive og videnskabsbaserede, medens resten af den private sektor fortsat domineres af en mere praksisrelateret innovationsproces hvor samspillet med kunder og leverandører er vigtigere end samspillet med universiteter (Madsen 1999). For gennemsnittet af virksomheder er der således stor afstand mellem forskning ved fronten og virksomhedens innovationsaktivitet. I det omfang man udnytter videnskabelige resultater i innovationsprocessen er det som regel resultater, som har haft tid til at bundfælde sig. Det er samtidig vigtigt at forstå, at de dele af de såkaldte lavteknologiske industrier (andelen af brancher som har en lav forskningsintensitet udgør 40% af beskæftigelsen i industrien), som ligger i Danmark, også er vidensintensive. Også indenfor møbelindustri og beklædningsindustri bygger danske virksomheder primært deres konkurrenceevne på unikke kompetencer, som kan have at gøre med materialeteknologi, design eller intelligent organisation og markedsføring. Når danske virksomheder ikke samarbejder med universiteter i samme grad som virksomheder i andre lande har det som delvis forklaring, at virksomhedernes specialisering ikke gør det nødvendigt eller hensigtsmæssigt. Men der er samtidig meget, som taler for, at innovationsaktiviteten - ikke mindst i de små og mellemstore virksomheder og dem, som tilhører de såkaldte lavteknologiske sektorer - ville blive fremmet af at blive tilført akademisk uddannet arbejdskraft og af en nærmere forbindelse til forskning (Christensen m.fl. 1999, s ) Forskningssystemets mikrokosmos I dag foregår det meste af den forskning, som har betydning for erhvervslivet, i små grupper ofte med en enkelt entreprenør, som evner at samle kollegaer i produktivt teamwork som omdrejningspunkt. Det tager som regel år at opbygge et stærkt forskerteam fra scratch. Det er afgørende for hele forskningssystemets produktivitet hvordan disse små enheder fungerer i hverdagen. Generøse miljøer, hvor kollegaerne deler viden og roser kollegaens succes, er meget mere produktive end sådanne, hvor det er individuel fremgang på andres bekostning, som er spillets dominerende form. 3\n4 En anden tendens er, at forskningen fremmes af formering af nationale og internationale netværk, som forbinder sådanne grupper med hinanden. Det er ikke tilfældigt, at den næste store europæiske forskningssatsning vil gå på at oprette networks of excellence på europæisk niveau. Igen tager det tid at opbygge den tillid og åbenhed, som er nødvendig for at få sådanne netværk til at fungere effektivt som vidensproducenter og vidensformidlere. Den typiske iværksætter og netværksbygger i forskerverdenen er ambitiøs (og måske lidt forfængelig) omkring sin synlighed, men han/hun finder også en fornøjelse i samarbejdet og i den fælles opdagelse (en kollektivistisk Hercule Poirot!). I et system af tilbagevendende forskningsevalueringer, som gør det klart, at artikler i prestigefyldte engelsksprogede publikationer regnes for mere end samarbejde med lokale eller nationale brugere af forskning, vil iværksætteren styre sit team i retning af artikelproduktion ikke mindst for at sikre de yngre, medarbejdende forskeres karrieremuligheder. Han/hun vil imidlertid også se en interesse i at samarbejde med erhvervslivet, hvis dette kan føre til en yderligere finansiering af interessant forskning, eller hvis det kan sikre adgang til ny avanceret og virksomhedsintern viden. Til gengæld er disse iværksættere og forskergrupper ikke særligt påvirkelige af privatøkonomiske incitamenter (dette er anderledes i USA, hvor lønniveau også er blevet en statusmåler indenfor forskerverden). De er også vanskelige at styre via traditionelle hierarkier og en tæt styring, som kommer i konflikt med deres opfattelse af, hvad der er ret og rimeligt, vil undergrave deres kreativitet og produktivitet. Styring af universiteter handler derfor især om at skabe kreative miljøer, som opmuntrer initiativrigdom (priser og udmærkelser er mere effektive end løntillæg), snarere end om at give befalinger ovenfra. (Dette gælder i øvrigt også for knowledge management i private virksomheder, hvor den mest intelligente form for ledelse sjældent er meget synlig!!) Den bedste måde at vurdere konsekvenserne af en bestemt type forskningspolitik på er at sætte fokus på dens effekter indenfor dette mikrokosmos. Spiller politikken på de rigtige (legitime) incitamenter? Virker incitamenterne i den rigtige retning? Forstærker reformerne tilliden til systemet blandt de aktive forskere? Giver politikken en passende balance mellem kontinuitet og fornyelse i termer af entreprenørskab, team-building og netværksformering? Ørsted og Grundtvig Da jeg for ca. 10 år siden skulle sammenligne det danske og det svenske innovationssystem, stødte jeg på en interessant historisk forskel mellem de to lande, som jeg mente i høj grad havde været med til at præge de to systemers struktur og udviklingsretning. Den polytekniske læreanstalt blev efter indbyrdes kampe i København (i perioden op til 1829) præget af Ørsteds ambitioner om et naturvidenskabeligt universitet medens tilsvarende institutioner i Sverige (og i resten af Europa) i betydeligt højere grad blev prægede af, at de skulle give de studerende praktiske og tekniske kompetencer (Edquist og Lundvall 1993). Denne iagttagelse kan siges at være blevet systematisk underbygget af en afhandling om emnet (Wagner 1999). 4\n5 De data, som er gengivet i appendiks, tyder på, at Ørsteds videnskabsideal præger både dansk forskningspolitik og dansk forskningspraksis. Det afspejler sig i, at hhv. naturvidenskabelige tænkemåder, anerkendelse internt i forskerverden og teori har høj status, medens teknologi, praktisk anvendelighed og brugerinteraktion har lav status. Dette kan ses som forklaring på, at man i Danmark både har en høj videnskabelig produktivitet i form af videnskabelige artikler indenfor teknologisk forskning og en internationalt set lav grad af interaktion med erhvervslivet. Medens Ørsted dominerer forskningssystemet, er det snarere Grundtvig, som præger det meste af innovationssystemet i bred forstand såvel som uddannelsessystemet. Som allerede fremhævet, tager flertallet af innovationsaktiviteter form af et hverdagsagtigt samarbejde mellem arbejdere og ingeniører eller mellem forskellige virksomheder. Grundtvig dominerer også skolen og uddannelsespolitikken. Folkeskolen lægger vægt på selvstændighed og samarbejde snarere end på færdigheder i matematik og naturvidenskab. Der satses flere ressourcer per elev i folkeskolen i Danmark end i andre lande og væsentligt færre ressourcer end i andre lande per universitetsstuderende (van der Meer 2001, s ). Denne udtynding af uddannelsesressourcerne tenderer til at udhule den faktiske forskningsindsats, ikke mindst ved universiteterne i Roskilde og Aalborg, hvor pædagogikken sætter grænser for rationaliseringsmulighederne via storholdsdrift. Man kan se disse ny universiteter, med deres praksisorienterede indlæring og større vægt på interaktion med omverden, som forsøg på at give Grundtvig en stærkere stilling også i forskningssammenhænge. Aalborg Universitet har desforuden ligesom Syddansk Universitet - en vigtig rolle som regional dynamo for en videnbaseret udvikling i et område, som ellers risikerede at blive marginaliseret i den videnbaserede økonomi. Denne særprægede danske kombination af forsknings- og undervisningstraditioner og diskurser, som bl.a. er prægede af ganske forskellige vurderinger af teori og praksis, har ikke forhindret Danmark i at blive til et af verdens 5 rigeste lande målt i BNP per indbygger. Forklaringen er måske den, at Grundtvig-modellen har fungeret tilfredsstillende som grundlag for innovation og fleksibilitet i de mere traditionelle sektorer (møbler, dele af maskineindustrien, fødevarer og beklædning) medens Ørsted-modellen trives godt i forhold til medicinalindustri og - på det seneste - i forhold til bioteknologisk industri. Årsagen til at man i dag alligevel sætter et kritisk fokus på samspillet mellem universiteter og erhvervsliv er, at der er en udbredt fornemmelse af, at der er ved at opstå behov for et mere systematisk vidensgrundlag for innovation - også i de mere traditionelle sektorer - og ikke mindst at serviceerhvervene i voksende grad oplever, at de bliver afhængige af lettere adgang til forskningsbaseret viden. Handlingsmuligheder En noget provokerende tanke er, at der i Danmark foreligger en konflikt mellem at levere nyttig forskning til eksterne brugere og at levere så mange videnskabelige 5\n6 artikler som muligt af høj kvalitet til anerkendte internationale tidsskrifter. Hvis denne diagnose er korrekt, kan man forestille sig flere initiativer, som kunne styrke det danske forskningssystem og gøre det til en mere positiv faktor set i forhold til innovationssystemet i bred forstand. En generel bestræbelse kunne være at svække naturvidenskabens administrative og ideologiske dominans indenfor forskningspolitikken og samtidig styrke naturvidenskabens stilling indenfor de folkelige uddannelser - ikke nogen let opgave! Andre initiativer kan nævnes (se også Lundvall 2001 for en udvidet argumentation): Man kunne normalisere forholdene ved danske universiteter, set i forhold til omverden, ved at tilføre de akademiske uddannelser større ressourcer per studerende. Man kunne udvikle incitamenter og evalueringssystemer, som i højere grad end de nuværende fremmer praksisrelaterede elementer, interaktion med brugere og problemorientering i forskningen. Man kunne tilstræbe en national universitetspolitik, som giver rum for en vis diversitet mellem universiteter hvad angår deres lokale blanding af Ørsted og Grundtvig. Man kunne anbefale universiteterne at de finder frem til organisationsformer, som sikrer, at forskere periodisk i løbet af karrieren kan skifte fokus mellem hhv. grundforskning, anvendt forskning, interaktion med brugere af forskning og undervisning. Man kunne fremme mobilitet ud og ind af forskningssystemet. Man kunne forsøge at modvirke den geografiske centralisation som ligger indbygget som tendens i den vidensbaserede økonomi. Man kunne give ikke-forskningsbaserede virksomheder særlige incitamenter til at ansætte akademikere og til at købe forskningsmæssig ekspertise. Det står ikke indlysende klart, at nye ledelses- og ejerformer for universiteterne generelt set skulle være den eneste eller hurtigste vej til sådanne reformer. Men dette er vel et af de emner som vil blive drøftet ved Høringen. 6\n7 Appendiks: Kvantitativ kortlægning af det danske forskningslandskab Forskningens omfang og indhold (Kilde OECD 2000a): 1. Den samlede danske forsknings- og udviklingsindsats målt ved registrerede udgifter til forskning og udvikling som andel af GNP ligger 1998 på ca. 2% og svarer til gennemsnittet i EU. 2. Den samlede forskningsindsats er vokset hurtigere i Danmark end i andre EU-lande i 90erne. Væksten er især fundet sted i den private sektor. Dvs. i en længere årrække har den samlede danske forskningsindsats ligget under niveauet i andre lande på tilsvarende indkomstniveau. 3. Den offentlige forsknings fordeling mellem forskellige formål peger på, at almene videnskabelige problemer, sociale problemer og miljømæssige problemer står noget stærkere i den danske prioritering end teknologiske og erhvervsmæssige problemer. Forskningens sektorfordeling: 1. Forskning finder sted i private virksomheder, i teknologiske institutter, i sektorforskningsinstitutter og på universiteter. 2. Den private sektors andel af den totale forskningsindsats er i løbet af perioden vokset fra at udgøre 56% til at udgøre 63% af de totale udgifter til forskning og udvikling. Universiteternes andel er faldet fra 25% til 22%. Anden offentligt finansieret forskning (sektorforskningsinstitutter og teknologiske institutter) har set deres andel falde fra 19% til 15%. 3. Den nuværende fordeling afviger ikke væsentligt fra, hvad man finder i andre lande. Den private sektors FoU: 1. Serviceerhvervenes andel af den private sektors forskningsindsats er næsten fordoblet over 10 år og udgør nu ca. 30%. 2. Den industrielle sektors forskning og udvikling er meget koncentreret i Danmark og foregår især indenfor medicinalindustrien (20%) og indenfor dele af jern og metal/maskinindustri (30%). De såkaldte lavteknologiske sektorer, som står for 40% af industriens værditilvækst, udfører mindre end 5% af industriens FoU. Denne koncentration af forskningsressourcerne er øget yderligere i løbet af 90erne. 7\n8 Universiteternes forskning: 1. Universitetsforskningen har i løbet af 90erne stort set bevaret et uforandret niveau, som svarer nogenlunde til, hvad man finder i andre sammenlignelige lande. Til gengæld er de midler, som er afsat til at uddanne kandidater, særdeles beskedne i Danmark faktisk viser OECD-statistik, at Danmark er det land i OECD, som giver den laveste prioritering til uddannelse af højt uddannede (van der Meer 2001). 2. Sammenlignet med Finland og Sverige satser Danmark mere på humanistisk forskning og naturvidenskabelig forskning og mindre på teknologisk og samfundsvidenskabelig forskning. 3. Den danske universitetsforskning er særdeles produktiv, hvis man måler den i termer af produktion af artikler, og den har stor gennemslagskraft, hvis man måler hvor tit disse artikler bliver citeret. Dette gælder især den naturvidenskabelige forskning, den tekniske forskning og den medicinske forskning. Universiteternes samspil med omverden: 1. De direkte forbindelser mellem erhvervsliv og danske universiteter og læreanstalter er på nogle områder særdeles veludviklede det gælder især det medicinske og bioteknologiske område, hvilket afspejler sig i, at patenter ofte har referencer til videnskabelige artikler. Men dette er undtagelser. Forbindelserne til resten af erhvervslivet er svagt udviklede i Danmark sammenlignet med, hvad den er i andre lande (Christensen 1999, s. 104). 2. Denne svage kobling afspejler bl.a. den danske erhvervsstruktur og de godkendte teknologiske institutters rolle som vidensformidlere. Men den afspejler også et særligt dansk, naturvidenskabeligt forskningsideal, hvor samspil med praksis er lavere vurderet end videnskabelig publicering. 3. Der ligger et stort innovationspotentiale i små og mellemstore virksomheder og i de såkaldte lavteknologiske sektorer, som kan udløses ved, at der oprettes koblinger mellem disse virksomheder og vidensinstitutionerne. Forskningsrådgivning og fondsfunktioner i Danmark: 1. Den faglige struktur i forskningsrådsorganisationen 6 faglige forskningsråd svarende nogenlunde til fakultetsopdelingen - er ikke blevet væsentligt forandret i Danmark siden slutningen af 60erne. De reformer, som er foregået, har især påvirket den koordinerende og overordnede rådgivning. 2. Her adskiller Danmark sig fra de øvrige nordiske lande, hvor man i højere grad har sammenlagt forskningsråd og professionaliseret både fondsfunktionen og rådgivningen. I Norge har man officielt kun et 8\n9 forskningsråd og i Finland har man et Nationalt Forskningsråd med statsministeren som formand. 3. Styrken ved det danske system er en faglighed og en nærhed til forskningsmiljøerne. Svagheden med denne model er en vis fagdisciplinær konservatisme og i et lille forskningssystem som det danske, at det er vanskeligt at sikre uvildighed i sagsbehandlingen. Litteratur Bertilsson, M. (2001), From honoratiores to bureaucrats: Research counceling in transition, Danish Institute for studies in Research and Research Policy, Science Policy, Århus, Danish Institute for studies in Research and Research Policy 2001/8. Christensen, J.L., B. Gregersen og A.P. Rogaczewska (1999), Vidensinstitutioner og innovation, DISKO report no. 8., Copenhagen: Industry and Trade Development Council. Edquist, C. and B.-Å. Lundvall (1993), Comparing the Danish and Swedish Systems of Innovation, with C. Edquist, in Nelson, R.R. (ed.), National Innovation Systems: A Comparative Analysis, Oxford, UK: Oxford University Press. Gibbons, M. m.fl. (1994), New production of knowledge, London: Sage Publications. Gjerding, A.N. (1997), Den fleksible virksomhed: Omstillingspres og fornyelse i dansk erhvervsliv, DISKO report no. 1, Copenhagen: Industry and Trade Development Council. Lundvall, B.-Å.(1999), Det danske innovationssystem et forskningsbaseret debatoplæg, ErhvervsfremmeStyrelsen, København. Lundvall, B.-Å. (2001), Universiteternes rolle i den lærende økonomi, i Maskell, P. og Jensen, H.S. (red.), Universiteter for fremtiden, Fredriksberg: Samfundslitteratur. Madsen, P.T. (1999), Den samarbejdende virksomhed, DISKO report no. 6, Copenhagen: Industry and Trade Development Council. OECD (2000a), Science, technology and industry outlook, Paris: OECD. OECD (2000b) Knowledge Management in the Learning society, Paris: OECD. Skoie, H. (2001), Another fifty years of success?, Danish Institute for studies in Research and Research Policy, Science Policy, Århus, Danish Institute for studies in Research and Research Policy 2001/8. Van der Meer, W. (2001), Danske universiteter i en international sammenligning (nøgletal), i Maskell, P. og Jensen, H.S. (red.), Universiteter for fremtiden, Fredriksberg: Samfundslitteratur. Vincenti, W. G. (1990), What engineers know and how they know it, Baltimore: John Hopkins University Press. Wagner, M.T. (1999), Det polytekniske gennembrud, Århus: Århus Universitetsforlag. 9\n10 Bidrag til høring om "Universiteter og Erhvervsliv" Af Michael Darmer, Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling Overgangen fra industri til vidensamfund ændrer erhvervslivets konkurrencevilkår og nødvendiggør en omfattende fornyelse og udvikling i det danske samfund. Evnen til at lære og anvende viden bliver en afgørende konkurrencefaktor i den globale videnøkonomi. Vinderne er de virksomheder, regioner og lande som bedst og hurtigst evner at lære og tilegne sig viden og omsætte den til nye produkter, processer og ydelser. Fornyelsen og innovationen sker i stadig øget omfang i samspil og netværk mellem virksomheder, universiteter, teknologiske institutter og andre videnleverandører. Det skyldes, at virksomhederne bliver stadig mere afhængige af at kunne trække på samfundets videnbase, lige fra forskning og uddannelse til teknologisk rådgivning. Samtidig er det imidlertid på flere områder erhvervslivet, der forskningsmæssigt er i front, og som derfor kan tilføre forsknings- og vidensystemet ny viden og erkendelser. Det er derfor i stigende grad nødvendigt at sikre et effektivt samspil mellem erhvervslivet og vidensystemet. Det er ikke mindst denne udfordring, som det nye Ministerium for Videnskab, Teknologi og Udvikling er sat i verden for at møde. Ministeriet har som en væsentlig opgave at styrke forskningen i Danmark og at sikre at forskningsresultater og ny viden så hurtigt som muligt bliver omsat til produktion og indtjening i det danske samfund. Ministeriet har igangsat en række reformarbejder som alle på forskellig vis skal bidrage til et styrket samspil mellem forskning og erhvervsliv. Universitetsloven er under revision, ligesom hele forskningens råds- og fondsstruktur er det. Endvidere er Danmarks Forskningsråd i gang med en grundig gennemgang af de danske sektorforskningsinstitutioner med henblik på at sikre et tættere samspil mellem sektorforskning og universiteter. Ministeriet starter dog ikke på bar bund. Allerede i dag eksisterer der på ministeriets område en række mekanismer, der bidrager til et styrket samspil mellem erhvervsliv og vidensystem, som det fremgår at eksemplerne nedenfor. Forskerparker Forskerparkerne tilbyder lokaler, laboratorier og administrativ service til mindre innovative virksomheder. De fleste forskerparker er lokaliseret som direkte nabo til en offentlig forskningsinstitution - nogle med afdelinger på flere institutioner. Dette giver særlige muligheder for forskere, der ønsker at starte egen virksomhed, og for den etablerede industri til at etablere forskningsafdelinger dør om dør med relevante forskningsmiljøer. Forskerparkerne drives som private virksomheder og er ikke omfattet af særlig lovgivning. Typisk modtager de offentlige subsidier i form af lavt forrentede lån eller byggegrunde. 10\n11 Titlen forskerpark kan i princippet benyttes af alle. Kun seks er dog godkendt under MVTU s rammeprogram for forskerparkerne: CAT - Center for Avanceret Teknologi (RUC, Risø, DTU) Science Park Symbion (KU) NOVI (Aalborg Universitet) Forskerparken Fyn (Syddansk Universitet) Forskerpark Aarhus (Aarhus Universitet) Agro Business Park Foulum (Danmarks Jordbrugsforsknings) Innovationscentret (Forskningscentret ved Hørsholm) Der er taget initiativ til at etablere to nye forskerparker inden for vækstområderne bioteknologi og IT. Endelig etablering forventes i løbet af Den bioteknologiske forskerpark etableres i tilknytning til BRIC, der er en offentlig forskningsenhed, og IT-forskerparken etableres i tilknytning til IT-Højskolen i Ørestaden. Godkendte innovationsmiljøer Formålet med innovationsmiljøer er at medvirke til kommerciel udnyttelse af forskningsresultater og innovative forretningsideer bl.a. gennem etableringen af nye innovative virksomheder. Innovationsmiljøerne yder rådgivning og medfinansierer konkrete projekter. Miljøerne er etableret i tæt samarbejde med universiteter og andre vidensmiljøer. Typisk sidder universitetsrektorerne i miljøernes bestyrelser. Der er otte innovationsmiljøer, der er godkendt for perioden : BioVision A/S, Hørsholm CAT-Symbion A/S, København DTU Innovation A/S, Lyngby HIH Development A/S, Herning NOVI Innovation A/S, Ålborg Syddansk Innovation A/S, Odense Teknologisk Innovation A/S, Tåstrup Østjysk Innovation A/S, Århus Fristyrende universitetsinstitutter ( 12 i universitetsloven) For universitetsinstitutter på erhvervsnære områder åbner universitetsloven mulighed for at etablere særlige fristyrende enheder med eksterne bestyrelser og en ansat direktør. Som eksempler kan nævnes: MikroelektronikCentret på Danmarks Tekniske Universitet COM-Centret på Danmarks Tekniske Universitet Center for Industriel Produktion på Aalborg Universitet Mærsk McKinney Møller Inst. på Syddansk Universitet (Odense) Mads Clausen Instituttet på Syddansk Universitet (Sønderborg) 11\n12 Samarbejdsprogrammer under forskningsrådene Forskningsrådene/Forskningsforum administrerer forskellige programmer, hvor fremme af samspillet mellem offentlig og private forskning indgår som et af flere formål. Der er tale om tidsbegrænsede satsninger, hvor programmerne udløber efter fire til fem år. Som eksempler på samarbejdsprogrammer kan nævnes: Større tværgående forskergrupper (strategiske forskningsområder, der blandt andet skal sammenføre forskere og ph.d. ere fra det offentlige og private forskningssystem) THOR-projekter (projekter ledet af yngre forskertalenter) Innovations PostDocs (projekter for nybagte ph.d. er) SUE-programmet (samarbejde sektorforskning-universitet-erhverv) Godkendte Teknologiske Serviceinstitutter (GTS) Kernen i den teknologiske service er 10 GTS-institutter, der har til opgave at indsamle, opbygge og udvikle teknologiske kompetencer og formidle denne viden til dansk erhvervsliv og offentlige myndigheder. Institutterne servicerer ca virksomheder årligt. Institutterne er almennyttige, selvejende institutioner, med en selvstændig og professionel ledelse som har ansvaret for det enkelte instituts økonomiske og faglige udvikling. GTS-institutterne er et vigtigt element i den nationale teknologiske infrastruktur og i det samlede forsknings-, teknologi- og innovationssystem, som består af de institutioner, der forsker og leverer bidrag til teknologisk udvikling. GTS-institutterne har traditionelt fungeret som brobygger mellem universiteter og virksomheder. I den senere tid er denne funktion blevet mere nuanceret. I dag har GTS-institutterne en lang række af forskellige direkte samspilsprojekter/relationer med universiteter, sektorforskningsinstitutioner og virksomheder som rækker udover den traditionelle brobygningsfunktion. I de senere år har den statslige medfinansiering ligget på omkring 260 mio. kr. årligt, svarende til 10-12% af institutternes samlede omsætning. Den øvrige del af institutternes omsætning er baseret på opgaver på almindelige kommercielle vilkår. Centerkontrakter og Øresundskontrakter Centerkontrakter har til formål at give virksomheder adgang til de nyeste resultater inden for forskning og teknologisk udvikling ved at forene de bedste kræfter inden for dansk erhvervsliv, forskning og teknologisk service. En centerkontrakt er et forpligtende samarbejde om udvikling af ny viden og teknologi på områder, som har direkte betydning for de involverede virksomheders produkter og processer, men som også har interesse for erhvervslivet i bred forstand. Universiteterne spiller som regel en vigtig rolle, idet mindst én forskningsinstitution skal deltage i centerkontrakten. Endvidere deltager typisk et GTS-institut samt et antal virksomheder. 12\n13 Øresundskontrakterne bygger på det samme koncept som centerkontrakterne. Her kræves blot, at virksomheder og universiteter deltager fra begge sider af Øresund. Center for IT-forskning CIT finansierer samarbejdsprojekter mellem offentlig IT-forskning og private virksomheder. Centrets bevilling udløber i 2001, men er forlænget med ét år på FL2002, mens der tages stilling til, hvordan aktiviteterne videreføres i nye rammer. I realiteten kan CIT opfattes som en parallel til centerkontraktordningen specielt på IT-området dog uden samme krav til deltagelse af et Godkendt Teknologisk Service-institut. Regionale vækstmiljøer Formålet med regionale vækstmiljøer er at fremme udvikling og vækst i især små og mellemstore virksomheder, der har begrænsede ressourcer til selv at innovere, hjemtage ny viden og udvikle deres medarbejdere. Et regionalt vækstmiljø er et samarbejde mellem virksomheder, uddannelsesinstitutioner (typisk for korte henholdsvis mellemlange videregående uddannelser) og udbydere af teknologisk service (typisk Godkendte Teknologiske Service-institutter) inden for en eller flere af en regions erhvervsmæssige styrkepositioner. Universiteterne indgår i flere af de allerede igangsatte vækstmiljøer, men har typisk en mindre rolle heri, idet det ikke er et krav, at de skal indgå i vækstmiljøets konsortium/styregruppe. De deltagende universiteter står for udvikling af ny viden og kompetence samt af nye ydelser i form af uddannelse, kurser og rådgivningstilbud inden for det enkelte vækstmiljøs fokusområde i samspil med de andre aktører i konsortiet. ErhvervsPhD ere og erhvervsinnovatører Formålet er at fremme dansk erhvervslivs udviklingsmuligheder gennem udveksling af viden vha. mennesker mellem virksomheder og videregående uddannelses- og forskningsinstitutioner. Det sker ved samarbejde mellem en virksomhed, en person og en forsknings-/uddannelsesinstitution omkring et konkret udviklingsprojekt i virksomheden. ErhvervsPhD-ordningen er mere "universitetstung" end erhvervsinnovatørerne, som også kan være tilknyttet andre uddannelsesinstitutioner. De skal blot mindst svare til bachelorniveau. For erhvervsphd erne skal universitetet levere halvdelen af uddannelsen i form af optagelse på PhD-programmet, herunder kurser, vejledning, eksamen og tildeling af grad. Teknologisk fremsyn Den overordnede vision for teknologisk fremsyn er at gøre Danmark, herunder erhvervsliv og innovationssystemet i bred forstand, bedre til at se de teknologiske muligheder og til at realisere dem. Teknologisk fremsyn (TF) skal bidrage til, at 13\n14 samfundets og erhvervslivets knappe ressourcer, bliver investeret lige netop der, hvor effekten er størst set både i forhold til vækst og velfærd. Nogle af de spørgsmål, som TF-projektet derfor skal skabe indsigt i og dialog om er følgende: Hvad er fremtidens teknologier? Hvilken indflydelse vil de få på dansk erhvervsliv og det danske samfund? Hvilke produkter og serviceydelser vil efterspørges på års sigt, og har dansk erhvervsliv særlige potentialer for at møde dele af denne efterspørgsel? Hvordan står det danske innovationssystem rustet til fremtidens udfordringer? Kan og skal vi prioritere vores forsknings- og udviklingsressourcer anderledes og hvad er konsekvenserne af disse prioriteringer? Teknologiske fremsyn er systematiske forsøg på at se ind i fremtiden gennem dialoger om og analyser af udviklingsperspektiver inden for videnskab, teknologi, økonomi og samfund. Fremsynene gennemføres med paneler som det centrale omdrejningspunkt. I panelerne sidder erhvervsfolk, forskere, rådgivere og NGOer. Der gennemføres i 2002 tre fremsyn inden for miljøteknologier og innovationer, pervasive computing (integreret IT i alle produkter) og bio- og sundhedsteknologier. Resultaterne offentliggøres sidst på året. Den jysk-fynske IT-satsning Den jysk-fynske IT-satsning er et helt nyt initiativ, som skal ses som led i regeringens målsætning om at sikre en fortsat velstandsudvikling og vækst i erhvervslivet i hele Danmark. Formål med IT-satsningen er overordnet at udvikle og afprøve nye samarbejdsformer mellem forsknings- og uddannelsesmiljøerne og erhvervslivet. Dette sker med udgangspunkt i de særlige erhvervs- og forskningsmæssige kompetencer inden for IT og software, som findes lokalt i det jysk-fynske. Målet er således at styrke rammerne for den lokale udvikling og formidling af ny viden gennem et tæt samspil mellem de regionale IT-videnmiljøer og de lokale virksomheder, og efterfølgende sikre, at den lokale viden og erfaring bliver tilgængelig for erhvervslivet i landets øvrige regioner. IT-satsningen er udviklet i tæt samspil med de jysk-fynske regioner og retter sig mod at imødekomme erhvervslivets stigende behov for adgang til den nyeste viden inden for IT og software. Det gælder såvel de høj-teknologiske IT-virksomheder, som de mere traditionelle virksomheder, f.eks. inden for møbel- og træ-industrien eller i jern- og metalbranchen. Konkret etablereres en række jysk-fynske kompetencecentre inden for IT og software samt en IT-korridor. Kompetencecentrene tænkes etableret i tilknytning til jyskfynske forsknings- og/eller uddannelsesinstitutioner, forskerparker mv. med særlig kompetence inden for IT og/eller software. IT-korridoren skal ses som en incitamentstruktur, som skal understøtte, at den viden, som opbygges lokalt, også bliver formidlet ud til erhvervslivet i resten af landet. Eksempelvis gennem etablering af tværregionale udviklings- og uddannelsesprojekter i samarbejde mellem kompetencecentrene, lokale uddannelsesinstitutioner for mellemlange videregående uddannelser og erhvervslivet. 14\n15 Hvorfor skal det offentlige støtte forskning og udvikling og hvordan sikres vidensoverførsel til det omgivende samfund? Af Nina Smith, Handelshøjskolen i Århus 1. Investeringer i FoU og uddannelse øger væksten Der er mange internationale - samt nogle få danske - undersøgelser, der viser, at investeringer i uddannelse samt forskning og udvikling er af afgørende betydning for den økonomiske vækst. Det er således ikke blot udbygningen af et fysisk kapital apparat eller væksten i arbejdsstyrken, der har været bestemmende for den økonomiske vækst de sidste årtier. Hovedparten af den økonomiske vækst i Danmark siden 2. verdenskrig må tilskrives dels et højere uddannelsesniveau for befolkningen og dels et højere generelt vidensniveau, mens investeringer i realkapital og væksten i arbejdsstyrken blandt andet pga kvindernes indtræden på arbejdsmarkedet kun har haft en ganske beskeden betydning, jfr forårsrapporten fra Det økonomiske Råd, Når væksten i arbejdsstyrken ikke har bidraget ret meget til den økonomiske vækst, skyldes det, at de mange arbejdstidsreduktioner stort set har ophævet effekten fra kvindernes indtræden på arbejdsmarkedet. I de følgende årtier vil dansk økonomi blive præget af, at store generationer af ældre forlader arbejdsmarkedet, og små generationer indtræder i den erhversaktive alder. Den positive effekt af kvindernes voksende erhvervsfrekvenser er for længst udtømt. Denne udvikling vil stærkt accentuere behovet for at holde et højt niveau for investeringer i forskning og uddannelse, fordi det stort set vil være den eneste faktor, som kan give et positivt bidrag i væksteregnskabet. Arbejdskraftfaktoren vil trække kraftigt i negativ retning. 2. Danske investeringer i uddannelse og FoU Investeringerne i uddannelse og FoU i Danmark har da også være voksende gennem de seneste årtier. I følge OECD(2000) udgjorde investeringer i uddannelse i Danmark 7.2% af BNP, mens det samme tal for hele OECD var 5.8%. En forholdsvis stor del af de danske investeringer i uddannelsessystemet anvendes på folkeskoleområdet, mens Danmark bruger en relativt lille andel på de videregående uddannelser, specielt hvis man ser bort fra den del af udgifterne til de videregående uddannelser, der skyldes det relativt høje SU-niveau i Danmark. Størrelsen af taxametrene for de enkelte uddannelsesniveauer giver et indtryk af prioriteringen mellem forskellige dele af uddannelsessystemet. Taxametret pr studenterårsværk (STÅ) er ca kr for en folkeskoleelev, ca kr for en gymnasielelev, ca kr for en erhvervsskoleelev, mens taxametret for de lange videregående uddannelser eksempelvis er ca kr for en samfundsvidenskabelig studerende og kr for en kemistuderende på naturvidenskab. Taxametret til f.eks. AMUkurser er på ca kr pr STÅ. Forskningsinvesteringerne har ligesom uddannelsesinvesteringerne været voksende i de sidste årtier, hvor Danmark fra at være et relativt forskningstyndt land har bevæget sig op på et mere gennemsnitligt niveau for investeringer i FoU i % af BNP, jfr figur 1. Samtidig har nabolande som Finland og Sverige dog øget deres FoU- 15\n16 investeringer i en langt stærkere takt end gennemsnittet, og Danmark sakker derfor fortsat kraftigt bagefter disse lande. Den stærke vækst i de danske FoU udgifter skyldes en kraftig stigning i de private FoU-investeringer, jfr figur 2. Mens de offentlige FoU udgifter tilbage i 1970erne udgjorde mere end halvdelen af de samlede FoU udgifter, var denne andel faldet til ca. 37% i 1999, og andelen er faldet yderligere i de seneste år og er nu på vej mod 25%, jfr Forskningskommissionen (2001). Figur 1. FoU-udgifter i procent af BNP, udvalgte lande, Procent 3,5 3 2,5 2 1,5 1 USA Danmark Finland Norge Sverige OECD EU Kilde: OECD: Main Science and Technology Indicators, forskellige udgaver. Figur 2.FoU-udgifter opgjort efter udførende sektor, Danmark, , priser. Mio. DKK Erhvervslivet Den offentlige sektor Danmark i alt Kilde: OECD: Main Science and Technology Indicators, forskellige udgaver, samt Analyseinstitut for Forskning (2001). 16\n17 3. Hvorfor skal det offentlige støtte uddannelse og FoU? Det er bredt accepteret, at det offentlige har en klar forpligtelse til at sikre en væsentlig del af investeringerne i undervisning. Begrundelsen for at støtte grunduddannelse og ungdomsuddannelserne bygger bl.a. på ønsket om at sikre et generelt vidensniveau og social lighed i samfundet. Det kan diskuteres, hvor langt op i uddannelsessystemet disse argumenter skal gælde. Bl.a. stillede Det økonomiske Råd i efterårsrapporten 2001 spørgsmålstegn ved en del af støtten til de lange videregående uddannelser. Tilsvarende kan det i høj grad diskuteres, hvor meget det offentlige skal støtte efteruddannelse, hvis afkastet af efteruddannelsen klart tilfalder den enkelte virksomhed eller lønmodtager. Hvis efteruddannelsen derimod er en del af et strukturpolitisk tiltag, f.eks. efteruddannelse og opkvalificering af ufaglærte, vil det ud fra samfundsøkonomiske hensyn være hensigtsmæssigt, at det offentlige støtter. På samme måde kan man spørge, hvorfor og hvornår det offentlige skal støtte investeringer i FoU. Kan markedet (den private sektor) ikke klare hovedparten af investeringerne i FoU, og er der nogen problemer i at lade den udvikling fortsætte, som er illustreret i figur 2, hvor den private sektor har overtaget en stigende andel af FoU-investeringerne? Der er flere grunde til, at det offentlige bør deltage i finansieringen og udførelsen af en del FoU-aktiviteter, jfr. Forskningskommissionens betænkning fra Hovedprincippet i de økonomiske argumenter er, at det offentlige bør støtte i de situationer, hvor (i) markedet ikke generer et tilstrækkeligt privatøkonomisk afkast til, at det kan betale sig for den enkelte virksomhed, og (ii) hvor der samtidig alligevel er et højt samfundsøkonomisk afkast af at udføre investeringen: En stor del af investeringerne i viden og FoU har den specielle egenskab, at når først investeringerne er foretaget, og den pågældende viden er opnået, kan alle forbruge af den pågældende viden, uden at det reducerer forbrugsmulighederne for andre. Viden er et kollektivt gode. Samtidig vil det ofte være umuligt at beholde den pågældende viden for sig selv igennem længere tid. Det betyder, at det ofte er svært for den, der investerer i FoU, at få det fulde afkast af investeringer, fordi afkastet spredes ud over hele samfundet/verden. Den samfundsøkonomiske gevinst ved FoU er større end den privatøkonomiske gevinst, medmindre man f.eks. via patentordninger er i stand til at holde sin viden for sig selv. Der vil derfor blive investeret for lidt i FoU i fht, hvad der er samfundsøkonomisk optimalt, hvis ikke det offentlige går ind og afhælper denne markedsfejl ved at deltage i finansieringen af FoU. FoU kan være en meget risikabel investering hvis udbytte først viser sig på meget langt sigt. Det kan derfor være svært for små virksomheder at foretage FoU. Det gælder i højere grad, jo mere grundforskningsagtig FoU, og i mindre grad, jo mere anvendt FoU, der er tale om. Hertil kommer, at især grundforskning kan være svær at patentere, dvs det privatøkonomiske afkast vil typisk være langt mindre end det samfundsøkonomiske ved grundforskning, mens dette ikke gælder så stærkt ved anvendt forskning. Begge argumenter taler for, at det offentlige især bør støtte grundforskning og i mindre grad anvendt forskning. 17\n18 En række samfundsnyttige aktiviteter har ikke noget privat marked og ville aldrig blive foretaget, hvis det alene var overladt til private at investere i aktiviteterne. Mange af disse aktiviteter er, trods manglen på et privat marked, helt afgørende for den økonomiske vækst og påvirker økonomien som en slags social kapital parallel til den traditionelle fysiske kapital og uddannelsesmæssige kapital. Det gælder f.eks. mange sundhedsmæssige FoU-investeringer (bortset fra den del af forskningen i medicin, der kan patenteres). Det samme er tilfældet for en stor del af de samfundsvidenskabelige FoU-investeringer, hvor der stort set ikke eksisterer privat finansieret forskning, selvom forskningen ofte har en væsentlig betydning for den økonomiske vækst. Et eksempel er forskning i effektivisering af arbejdsmarkedets funktionsmåde, som ikke giver afkast for den enkelte virksomhed, men som har stor betydning for samfundets vækstmuligheder. Forskning i trafiksikre veje er et eksempel fra den tekniske videnskab på samfundsnyttig forskning, der ikke har et privat marked, selvom den er væsentlig for den økonomiske vækst via færre trafikskadede mennesker. Samfundets velfærd afhænger som bekendt af andre ting end økonomisk vækst! Dette sammenfattes ofte i begrebet Quality of life. Det begrunder forskning i en række emner, der ikke i sig selv direkte fremmer produktiviteten i de enkelte virksomheder eller i samfundet generelt. Dette er et væsentligt argument for offentlige investeringer i bl.a. humanistisk eller sundhedsvidenskabelig forskning. 4. Policy-implikationer af danske og internationale forskningsresultater Der er et utal af danske og (mest) internationale forskningsresultater vedrørende FoU. Nedenfor er forsøgt at sammenfatte nogen af hovedresultaterne af disse undersøgelser: For lave FoU investeringer: Generelt finder stort set alle empiriske undersøgelser af FoU-investeringer, at det samfundsøkonomiske afkast af private FoU-investeringer er mindst dobbelt så stort som det privatøkonomiske afkast, og at det samfundsøkonomisk optimale investeringsniveau for FoU er 2-4 gange større end det faktiske niveau. Dette resultat baseres primært på amerikanske undersøgelser, hvor FoU-niveauet i forvejen er betydeligt højere end i Danmark. Et yderligere argument for større investeringer i uddannelse og forskning er hensynet til de fremtidige muligheder for vækst og velfærd. De demografiske forskydninger og den faldende arbejdstid betyder, at der kommer et kraftig negativ vækstbidrag fra arbejdskraftfaktoren. Investeringer i forskning og uddannelse, dvs i en fremtidigt mere effektiv arbejdsstyrke, er stort set den eneste faktor, der kan sikre den fremtidige vækst og velfærdsudvikling. Fordeling mellem offentlig og privat forskning: Det offentlige bør især støtte grundforskningen, som er mere risikabel, mere langsigtet og sværere at patentere, mens den mest anvendelsesorienterede del af forskningen, hvor der er et tilstrækkeligt stort privatøkonomisk afkast, også på kortere sigt, bør finansieres privat. Forskning, der ikke giver et privatøkonomisk afkast, må støttes af det offentlige, hvis man ønsker at have den type forskning. Dvs det er det offentliges 18\n19 opgave at sikre finansieringen af bl.a. humanistisk og samfundsvidenskabelig samt den del af den sundhedsvidenskabelige forskning, der ikke kan patenteres. Der er derfor klart grænser for, hvor stor en del af FoU investeringerne, jfr. Figur 2, der kan overtages af den private sektor. Det offentliges støtte til forskning bør være større i lande, hvor der er en erhvervsstruktur med forholdsvis få store og mange små og mellemstore virksomheder. Danmarks erhvervsstruktur lægger derfor op til, at en relativt stor andel af investeringerne i FoU er offentlige sammenlignet med lande med forholdsvis mange store virksomheder, fordi der ellers vil blive investeret for lidt i forskning. Det offentlige kan subsidiere privat FoU for at øge de private investeringer i forskning. Forskellige analyser peger på, at langsigtet støtte har størst positiv spillover-effekt på privatfinansierede FoU-investeringer, mens kortsigtede subsidier eller hyppige ændringer i regler for afskrivninger på FoU-udgifter er uheldige. Viden spredes via uddannelsessystemet: Undersøgelser viser, at en meget vigtig spredningskanal for offentligt finansieret FoU til den private sektor er via kandidatproduktionen, dvs via uddannelsessystemet. Det er derfor vigtigt, at forskning og undervisning er integrerede aktiviteter for at sikre maksimal spredning af offentlig FoU via kandidatproduktionen til det øvrige samfund. Man kan derfor diskutere, om det er en hensigtsmæssig prioritering af uddannelsessystemets ressourcer, at de forskningsbaserede lange videregående uddannelser er relativt billige sammenlignet med det øvrige uddannelsessystem, dvs om strukturen i taxametersystemet er optimal. Spredningen af viden gennem kandidatproduktionen gør det ligeledes vigtigt, at den private sektor har en stor andel af højtuddannede ansat, hvis benefits af det offentliges forskningsindsats skal høstes mest muligt effektivt. I følge Det økonomiske Råd, forårsrapport, 1997, var 9% af de højtuddannede (mellemlange og lange videregående uddannelser) ansat i fremstillingssektoren, 29% i servicesektoren, mens 59% af de højtuddannede var ansat i den offentlige sektor i For fremstillingssektoren var dette tal lavere end i 1970! I 2000 beskæftiger fremstillingssektoren stadig kun10% af de højtuddannede, mens den offentlige sektors andel er steget til 66%. Da der generelt er et voksende antal højtuddannede i Danmark, er uddannelsesniveauet samlet set steget, også i den private sektor, og stigende uddannelsesniveau har været stærkt medvirkende til væksten i de senere år, jfr Nyhedsbrev fra DI, nr Men potentialet for yderligere vækst i den private sektor ad den kanal forekommer indlysende. Geografisk spredning: Der er behov for en vis geografisk spredning af offentlige forskningsinstitutioner: Der er store geografiske spillover-effekter af FoU. Det understreger vigtigheden af, at offentlige forsknings-institutioner er geografisk spredt ud, fordi virksomheders absorbtion af viden afhænger af afstanden til universitetsinstitutioner. Faglig spredning - bredde eller spydspidser: Empiriske undersøgelser viser, at hvis et land skal kunne udnytte den forskning og viden der udvikles i andre 19\n20 lande, skal landet selv have forskningskapacitet på højeste niveau. Det er svært at free-ride og absorbere andre landes forskning, hvis man ikke selv har forskere på et område. På den anden side er det umuligt for et lille land at være på fronten på alle områder. Derfor bør man i et lille land som Danmark sikre en rimelig balance mellem at satse på spydspidskompetencer, centres of excellences osv, og samtidig sikre en vis bredde i forskningskapaciteten. 20


Forening – Danske Kvinder\nUnder 2. Verdenskrig havde danske i London en øget følelse af fællesskab, som var groet ud af deres fælles indsats for de frie danskes sag. Det var på det tidspunkt, at en lille gruppe danske damer mødtes og bl.a. strikkede til danske søfolk til jul. Det var trange tider og man var langt fra Danmark. I 1953 begyndte Kirkerådets damer og denne gruppe planlægning af afholdelsen af en basar, for at skaffe kirken øgede indtægter. Heraf udsprang stiftelsen af Danske Kvinder i England i 1959.\nForeningens formål er velgørende arbejde, især til fordel for den Danske Kirke i England. I de år der siden er gået, har foreningen gjort alt for at støtte kirken så meget som muligt, gennem afholdelse af basarer og lignende arrangementer. Den Danske Kirke i London er, som alle andre danske kirker i udlandet, fortrinsvis selvfinansierende og foreningens arbejde bidrager med en væsentlig del af kirkens indtægter. Desuden er vi en forening, der giver mulighed for, at vores medlemmer kan møde andre danske kvinder eller kvinder, der har tilknytning til Danmark. Det kan tit være svært at komme til et nyt land. Mange kommer i vores forening for at holde forbindelsen med Danmark og for at holde vores dejlige traditioner i hævd. Vi har foredrag, udflugter, teaterture og frokoster sammen. Desuden har vi en bridgeklub og en bogklub. Vi får stadig nye medlemmer, vores aktiviteter øges og der kommer mange til vores arrangementer.\nEksempler på vores aktiviteter\nEt uddrag af nogle af vores foredrag/besøg:\nFrances Dimond, forfatter\nSiri Ranva Hjelm Jacobsen, forfatter\nGareth Williams, kurator for Vikingeudstilingen på British Museum.\nLouise Kæmpe Henriksen, museumsinspektør på Vikingemuseet i Roskilde.\nKjøgemester Jesper Lynge og oldfrue Ulla Bergholdt.\nPer Stig Møller Kaj Munk, ekspert og dansk politiker.\nLisette Vind Ebbesen, museumsinspektør på Skagens Museum.\nHM Dronning Anne-Marie åbnede basaren 2014.\nThyra Frank, politiker\nBenny Andersen, lyriker og komponist\nPia Kjærsgård, politiker\nTeaterture, hvor vi har set:\nJames III (with Sofie Gråbøl, National Theatre, London)\nDen årlige Danish Fair hvert år i maj\nDanske Kvinders 50 års Jubilæum\nHM Dronning Anne-Marie åbnede basaren i 2014\nDanske Kvinders 60 års Jubilæum 2019 i Den Danske Ambassade i 2019\nDanske Kvinder i Englands Årsmøde, 4. november 2021\nPå grund af Covid restriktionerne samt kirkens ombygningsarbejde, blev årsmødet i 2020 holdt via Zoom den 22. oktober. Det gik, men var jo ikke det samme som at være samlet. Det er os derfor en stor fornøjelse i dag at se så mange ansigter her i kirkens nyligt restaurerede lokaler.\nDet er simpelthen skønt at kunne være sammen igen. Når jeg ser tilbage over det forløbne år, bliver jeg klar over hvordan vi i Danske Kvinder har måttet være kreative for at opfylde vores mission om støtte til kirken samt vedligeholdelse af den samværsfølelse blandt vores medlemmer som vores organisation repræsenterer.\nZoom, som de fleste af os knap havde hørt om, blev vores redning. De planer vi med iver og optimisme havde lagt, måtte gang på gang ændres, men vi klarede trods alt et pænt antal arrangementer via zoom. I december måtte julefrokosten opgives, men vi var i stand til i stedet for at invitere til zoom julehygge i slutningen af november, hvor Grethe Hauge bød velkommen til en eftermiddag med musik, sange og fortællinger ved Jens Adam Hørning, Johanne Nørtoft Thomsen og Flemming Kloster Poulsen.\nLidt senere kunne vi i vores Nyhedsbrev oplyse, hvor stor en succes salget af mundbind i smukt mønstrede stoffer og Dannebrogsgrydelapper var – og blev ved med at være – takket være Karin McKelvey og Kirsten Yeates flittige håndarbejde. £1,258 er blevet overrakt til kirken for salg af mundbind og grydelapper. Derudover kan vi rapportere salget af bøger fra den virtuelle bogbod for £1,030 takket være Aase Christensen initiativ og fortsat store arbejde. Mange tak til Aase. Også tak til Kasper Orlyk, der har hjulpet Aase med det tekniske.\nEn af de første ting vi lagde ud med i det nye år, var en invitation til vores medlemmer om at skrive noget på den blog vi havde sat op på hjemmesiden. Der var flere af jer der skrev og det var morsomt at læse de forskellige indlæg.\nI februar holdt Grethe Hauge et zoom foredrag om the Barbican Centres historie ledsaget af morsomme personlige anekdoter.\nI begyndelsen af marts inviterede vi til Zoom ’Tea Party’ – en ide vi havde startet året før – hvor Kirsten Yeates gav en fascinerende præsentation af sine håndarbejder.\nDen 25. marts holdt jeg et illustreret Zoom foredrag om Ordrupgaards samling af franske malerier fra det 19. århundrede. Samlingen var blevet udstillet i the Royal Academy i efteråret, men udstillingen måtte lukke tidligt pga covid.\nTidligere i marts måned havde vi desværre været nødt til at annoncere, at årets Danish Fair, der normalt holdes først i maj måned ikke ville kunne finde sted i år. Efter flere måneders planlægningsmøder – først på zoom, og siden omkring bordet i kirkehaven – måtte vi i Danish Fair komiteen acceptere, at det ikke blev muligt og derfor begyndte vi så i stedet for med at organisere det store online lotteri. Sidstnævnte kunne aldrig have fundet sted uden Casper Orlyks entusiastiske og dygtige tekniske hjælp – igen stor tak til Casper. Vi gik ihærdigt i gang med at opsøge donorer, så at vi ville kunne friste rigtig mange mennesker med attraktive gevinster i håb om at de så ville købe et stort antal lodsedler. Vores ihærdige arbejde gav resultater og vi endte med at få omkring 70 skønne gevinster. En stor Tak til festkomiteen – der foruden Hanna Vajhøj Poulsen bestod af Lone Sigurdsson, Casper Orlyk, Ulla Gray, Lene Strøbech og undertegnede – for utrætteligt arbejde, måske ikke mindst til Hanna, der var komiteens formand og den, der landede vores største gevinst.\nRestriktionerne ændredes regelmæssigt, men gradvist begyndte man at kunne omgås med passende afstand og mundbind indenfor, så torsdag den 24. juni ledede jeg et besøg til Kenwood House på Hampstead Heath. Den lille gruppe der var med, blev glædeligt overrasket over den fantastiske samling malerier og andre kunstværker dette hus indeholder samt den pragtfulde udsigt over the Heath fra havesiden af huset.\nNogle få dage senere, efter Gudstjenesten søndag den 27. juni, blev lotteriet trukket i kirken foran alteret efter et nøje udarbejdet mønster! – igen tak til Casper for hans computer ’knowhow’. Det hele blev vist på zoom, så at alle de mange der ikke kunne komme til kirken kunne følge med. Lotteriet indbragte kirken £7,796. Vi takker alle der enten købte lodsedler eller donerede gevinster eller i nogle tilfælde, begge dele.\nEfter sommerpausen startede vi efterårets program den 9. september med et besøg til Dulwich Picture Gallery, hvor Grethe Hauge fortalte om Dulwich og byens smukke bygninger og parker.\nDen 14. oktober havde vi så for første gang i mere end to år et arrangement her i kirkens nyrestaurerede lokaler. Camilla Kornerup, en professional foredragsholder, holdt et illustreret foredrag om Tranquebar, som var en dansk handelskoloni i Indien fra 1620-1845. Det fascinerende foredrag blev efterfulgt af en lækker frokost til lyden af den sædvanlige summen af stemmer når danske kvinder er sammen.\nDorte Bille Harding er stadig leder af bogklubben, hvor der kun læses bøger af danske forfattere. Den mødes en gang om måneden, her for nylig i kirkehallen igen for første gang i to år.\nI det forgangne år er der blevet læst ’Meter i Sekundet’ af Stine Pilgaard, ’Det du ikke vil vide’ af Birgitte Kosovic, ’Afgrunden’ af Kim Leine, ’Tabita’ af Iben Mondrup, ’Ser du månen Daniel’ af Puk Damsgård, og ’Når Engle spiller Mozart’ af Lisbeth Nebelong.\nKirsten Mares leder stadig bridgeklubben, der pga af Covid først begyndte at mødes igen i september og netop har spillet bridge den 28. oktober i Club Quarters.\nSom mange af jer sikkert ved, fik Ulla Gray i sommer en cancer diagnose. Siden da er hun påbegyndt chemo behandling og hun har det for det meste godt nok til at vedblive at administrere Danske Kvinders Hjemmeside. Vi har dog bedt Caspar Orlyk om at hjælpe til med det tekniske et par gange.\nSammensætningen af Hjemmesiden har været Suzy Gettrups ansvar. Vi anbefaler at I ser på siden regelmæssigt for at læse nyhedsbreve, se billeder og læse referater. Som tidligere nævnt, er der nu også en blog hvortil alle er velkomne til at bidrage med et indlæg.\nUlla Gray fortsætter loyalt og dygtigt sit store arbejde som bogholder, men da der ikke er foregået meget i det forgangne regskabsår, er det blevet besluttet at udsætte forlæggelsen af regnskabet til næste år.\nSuzy Gettrup har trofast støttet Ulla med regnskabet og har som midlertidig sekretær og kasserer taget sig af al indtægt fra kontingent og tilmelderser til diverse arrangementer.\nI det nye år blev det annonceret at jeg havde accepteret posten som Formand for Danske Kvinder, som jo ikke havde haft en formand siden Elin Stone trak sig for 3 år siden. Jeg var – og er- beæret over tilliden og håber jeg kan opfylde rollen så godt som min forgænger.\nHvad I måske ikke ved, er at Ulla Gray har fungeret ikke blot som bogholder men også som vores computer ekspert siden hun startede. Efter hun blev syg, så vi os derfor nødt til at finde nye kræfter. Det er derfor en glæde at kunne introducere vores nye bestyrelsesmedlem og sekretær, Ingelise Howland Nielsen, hvis kvikke hoved og mange års erfaring fra sit arbejde i ledelsen af et internationalt Design firma, bestyrelsen allerede har mærket godt af. Jeg skynder mig at tilføje, at Ulla stadig er et aktivt bestyrelsesmedlem og at Suzy Gettrup vil fortsætte sit arbejde som kasserer.\nBestyrelsen består således nu af undertegnede, Ulla Gray (boghholder), Suzy Gettrup (kasserer), Ingelise Howland Nielsen (Sekretær), Ruth Rollitt, Grethe Hauge og Lene Strøbech. Hvis nogen iblandt jer skulle have lyst, tid og energi og føler I har noget at bidrage til bestyrelsen, må I endelig kontakte mig.\nEndelig søger vi en suppleant, dvs en person der vil indtræde i bestyrelsen når et af bestyrelsesmedlemmerne er fraværende i længere tid. Hvis nogen er interesseret, så kontakt mig.\nMargaret Murray har sagt ja til at vedblive at være vores revisor, dvs. 2021-2022\nVi sløjfede kontingentet for 2020-2021, men næste regnskabsår vil det blive sat op til £25 årligt.\nI løbet af året har vi mistet to af vores trofaste medlemmer\nDesuden har vores bestyrelsesmedlem, Ruth Rollitt, mistet sin elskede mand, Philip.\nMÅ FRED VÆRE MED DEM\nSelvom Storbritannien gradvist åbnede op i løbet af foråret, har det langt fra været det år vi havde håbet på. Vi har været kede af at måtte aflyse så mange festlige arrangementer og selvom vi havde Zoom at klamre os til for at få nogen som helst form for oplevelser, det være sig fra Gudstjenester til foredrag, har det trods alt ikke kunne erstatte det menneskelige nærvær med herboende landsfæller vi alle nyder. Det er derfor en stor glæde at kunne samles her i kirkenhall’en igen og at vide, at i år kan vi se frem til den traditionelle Julefrokost den 9. december. Husk tilmelding, hvis I ikke allerede har tilmeldt jer.\nÅrsmøde 22. oktober 2020\nÅrsmøde oktober 22. oktober 2020 (Zoom)\nÅrsberetning for 2019-2020\nD. 7. november 2019 holdt vi årsmøde på K. som Palle Pedersen gavmildt havde lånt til os,\nda vi ikke kunne bruge kirkens lokaler på grund af det store byggearbejde. Efter en lækker frokost for 35 af vore medlemmer flyttede vi op i dagligstuen , hvor Ulla Gray og Alette Rye Scales fremlagde henholdsvis regnskabet, som blev godkendt, og årsberetningen. Derefter talte Johanne Nørtoft Thomsen meget levende om sit arbejde som præst ved St,Katharines Church og især blandt unge, danske studerende her i London.\nÅrets store julefrokost i december, som vi alle havde glædet os til, måtte vi desværre aflyse på grund af forsinkelser ved byggeriet, og det lykkedes os ikke at finde noget andet sted at holde den.\nD. 6. februar 2020 besøgte vi CHARTERHOUSE i City of London. Grethe Hauge havde organiseret denne tur og vi fik en yderst interessant rundvisning af Philip Bacon, en af Brødrene der. Det var et enestående, historisk sted at besøge.\nSå kom vi til marts måned, og Corona krisen var over os og konsekvensen var, at alle vore arrangementer måtte aflyses.\nmaj ANGEL COSTUMES\nPå grund af de skiftende restriktioner måtte vi også opgive vore udflugter i juni og juli\ntil Kenwood House og Cambridge.\nMen vi fortsatte i sommerens løb med to The Selskaber via Zoom, hvor vi snakkede hyggeligt sammen uden nogen agenda, og det var dejligt at se nogle kendte ansigter igen.\nEfter en forespørgsel fra Casper ved kirken, fik vi iværksat en produktion af corona masker og hæklede grydelapper, som blev solgt til fordel for Den Danske Kirke. En kæmpe tak til Karin McKelvey og Kirsten Yeates for deres store arbejde, som indtil nu har givet £898. Vi vil også nævne den fine indsats Åse Christensen har gjort ved at oprette en BOGBOsom foreløbig har givet over £600 til kirken.\nD. 16. og 23. september tog Grethe Hauge os på en gåtur i Citys Grønne Områder, hvor vi som altid opdagede nye spændende steder, Vi måtte kun være 6 deltagere, så derfor måtte turen gøres i to omgange, og vi måtte alle have masker på.\nOg nu d. 22. oktober 2020 har vi så årsmøde via Zoom, som vi efterhånden har måttet vænne os til.\nDorte Bille Harding er leder af bogklubben, hvor der kun læses bøger af danske forfattere. Den mødes en gang om måneden på en tirsdag enten på K. eller i Kirken. I år er der blevet læst og diskuteret bøger af Hanne Marie Svendsen, Tove Ditlevsen, Sissel -Jo Gazan, Thomas Bredsdorf, Kristian Bang Foss og Katrine Marie Guldager.\nKirsten Mares er stadig leder, men på grund af Corona Krisen har det været nødvendigt at indstille alle møder, desværre.\nDanske Kvinders hjemmeside bliver administreret af Ulla Gray, og vi anbefaler, at I kigger på den regelmæssigt, hvor I kan se referater, billeder og læse nyhedsbreve.\nUlla Gray fortsætter loyalt og dygtigt sit store arbejde med regnskabet, som hun vil forelægge om et øjeblik.\nVi må sige farvel til to af vore medlemmer, som går af efter egen vilje. Det er Åse Christensen og Lis Meyland -Smith, som begge har gjort et fint arbejde i mange år, og vi ønsker dem alt godt fremover.\nBestyrelsen består nu af Ulla Gray, Suzy Gettrup, Grethe Hauge, Ruth Rollitt, Alette Rye Scales og Lene Strøbeck\nHvis der er nogle af jer, som har lyst til at være med og gøre en indsats for Danske Kvinder så lad bestyrelsen vide.\nMargaret Murray er revisor igen 2020 -2021\nVi sløjfede vores kontingent for 2020 -2021 på grund af de mange aflyste arrangementer. I vil få at vide senere hvad der sker med kontingenten for 2021- 2022.\nI løbet af året har vi mistet flere af vore trofaste medlemmer\nDorte Fabricius, Anne Jacobsen og Birgit Ahm.\nMÅ FRED VÆRE MED DEM.\nDet har været et år, som ingen af os kunne have forestillet os, da vi havde vores sidste årsmøde. Men vi er her stadigvæk og Danske Kvinder ser frem til det næste år, hvor vi forhåbentlig kan mødes igen som før og ikke kun via Zoom.\nÅrsmøde 7. november 2019\nDANSKE KVINDERS ÅRSMØDE DEN 7. NOVEMBER 2019\nHoldt i dansk KFUKs lokaler, 43 Maresfield Gardens, Hampstead, London NW3\nDen 2. November sidste år startede vi årsmødet med et par underholdende indlæg fra to af bestyrelsesmedlemmerne. Ingen havde meldt sig, så Grethe Hauge og Suzy Gettrup tilbød at underholde. Grethe talte levende om sine oplevelser som ‘friend’ til Chelsea Pensioners og Suzy leverede en meget underholdende beskrivelse af sin tid som Au-pair i London samt sit første møde med sin engelske mand og deres korte forlovelsestid. Efter dette, fortsatte Ulla Gray og jeg årsmødet ved at forelægge henholdsvis regnskabet – som blev godkendt – og årsberetningen.\nÅrets julefrokost fandt sted allerede den 29. Novembe. Det foregik som sædvanlig i kirken, hvor en dejlig frokost blev serveret for os. Før frokosten bød Ulla velkommen og læste en beskrivelse af julen, skrevet af hendes mor. Ved kaffen talte Bronte Aurell fra Scandikitchen. Og siden hen blev vi underholdt af sopranen Marianne Cotterill ledsaget af pianisten Timothy Salter. En dejlig start til julen.\nDen 19. Januar afholdtes der literært møde på engelsk i kirkehall’en (arrangeret af Grethe Hauge). Forfatteren Vibeke Vasbo og hendes engelske oversætter, Gaye Kynock, læste op of fortalte om bogen ‘Hildas Sang’ som lige var udkommet på engelsk, som The Song of Hild’. Jeg kan varmt anbefale den.\nDen 7. Februar holdt jeg et power-point-illustreret foredrag om den franske maler Pierre Bonnard i forbindelse med udstillingen i Royal Academy. Det blev holdt i kirkehall’en, men desværre viste det sig at billedkvaliteten ikke kunne blive rigtig god på grund af kirkens gamle computer. Det ærgrede mig naturligvis at jeg ikke havde vidst det i forvejen. Vi fik dog alligevel en god og livlig diskussion om kunstneren og hans værker efter foredraget.\nDen 11. Marts var der udflugt til Fan Museum i Greenwich. (organiseret af Lis Meyland Smith), hvor vi blev vist rundt af Jacob Moss, museets curator, som fortalte meget underholdende om hvordan og hvorfor vifterne blev lavet gennem århundrederne.\nDen 4. April afholdtes den årlige Påskefrokost i kirkehall’en, hvor forfatteren, Frances Dimond, efter frokosten, talte om sin bog ‘Developing the picture’ der handler om danskfødte Dronning Alexandra som var en ivrig fotograf. (sidstnævnte organiseret af Ruth Rollitt)\nDen 18. Maj afholdtes DANISH FAIR – vores års største og mest populære begivenhed som igen i år spredte sig fra kirkehallen via kirken ud i haven og videre til restaurationsteltene. Det var en herlig dag og en uovertruffen success.\nDen 13. Juni var der udflugt til Strawberry Hill House and Gardens i Twickenham, (arrangeret af Aase Christensen). Vores guide, Trishia fortalte underholdende om husets historie siden det blev købt af Horace Walpole I 1747.\nDen 15. Juli var der udflugt til Stationers Hall i City of London arrangeret af autoriseret guide, Grethe Hauge.\nDen 10. September – efter en længere sommerpause – var der udflugt til det fascinerende Fitzrovia Chapel. Det var blevet arrangeret af Grethe Hauge med Jonathan som guide.\nDen 17. Oktober holdt Ambassadør Lars Thuesen reception for os i Ambassadens representationslokaler i anledning af Danske Kvinders 60 års jubilæum. Efter Ambassadørens velkomsttale, holdt Elin Stone aftenens tale. Ruth Rollit, som sammen med Ulla Gray havde haft en ledende rolle i at arrangere receptionen, holdt derefter en kort takketale til Ambassadøren. Det var en dejlig aften hvor vi alle fik lejlighed til at gå rundt og sludre med hinanden og gense gamle ansigter samt træffe nye medlemmer.\nDen 7. November holder vi så årsmøde efterfulgt af frokost her på KFUK da kirkens lokaler er under restaurering.\nDorte Bille Harding er leder af Bogklubben, hvor der kun læses bøger af danske forfattere. Bogklubben mødes circa en gang om måneden på en tirsdag. Normalt i kirkens hall, men nu af og til her på K.\nI år er der blevet læst og diskuteret bøger af Maria Helleberg, Hanne Vibeke Holst, Leonora Christina Skov, Lars Johansen, Jens Andersen, Hanne Marie Svendsen og Martin Breum.\nKirsten Mares har netop indvilliget i at fortsætte som leder af bridgeklubben, der mødes den sidste torsdag i måneden. Det faste mødested er nu Club Quarters, Danish UK Association, 8 Northumberland Avenue, London WC2N 5BY.\nEn stor tak til både Dorte og Kirsten for det arbejde de gør for at holde de to klubber gående.\nKirken med £2000 som Ulla allerede har nævnt\nTak også til de mange der opgav deres tid og hjalp til både under, før og efter Danish Fair. Der bliver gjort et kæmpe stykke arbejde hvert år. Mange af vores medlemmer har været med til at hjælpe ved basaren i 40-50 år og det har været en fornøjelse at se de mange unge mennesker der nu er flokket til for at være med til at gøre denne festlige og vigtige begivenhed til både en stor fornøjelse og en økonomsk success.\nDanske Kvinders hjemmeside bliver administreret af den utrættelige Ulla Gray, som sammen med Grethe Hauge også var ansvarlig for hjemmesidens nye design og make-over sidste år.\nVi anbefaler at I regelmæssigt ser på Hjemmesiden. Der er ikke blot billeder fra vores forskellige arrangementer, men også nyheder og oplysninger om nye udflugter og foredrag plus meget mere.\nVi sender også et elektronisk Nyhedsbrev, som regel skrevet af Suzy Gettrup, en eller sommetider to gange om måneden. Hvis I ikke får det, så lad os det vide og husk også at checke jeres spam og junk boxe. Det kan ske at mails fejlagtigt ender der.\nUlla Gray fortsætter loyalt og ivrigt sit store arbejde med regnskabet som hun vil forelægge om et øjeblik\nSiden Elin Stone afgik, er Danske Kvinder blevet ledet af en bestyrelse. Det går fortsat fint, ikke mindst fordi bestyrelsens medlemmer samarbejder godt og fordi vi alle er generøse med vores tid og vores forskellige evner. Det er dog krævende og vi har netop sagt et vemodigt farvel til to medlemmer: Kirsten Leete og Lone Kjær Giversen. Sidstnævnte er flyttet til Danmark. Vi vil savne dem meget.\nTil gengæld er vi glade over at kunne byde Lene Strøbech velkommen til bestyrelsen. Vi glæder os til et godt samarbejde med hende.\nUlla Gray (kasserer og primus motor), Aase Christensen, (Sekretær), Suzy Gettrup, Grethe Hauge, Liz Meyland-Smith, Ruth Rollitt, Alette Rye Scales og Lene Strøbechj\nMargaret Murray er revisor igen for 2019-2020\nKontingentet forbliver uforandret – £20 for 2019-2020. Næste år vil det dog gå op til £22.\nKIRKENS RESTAURING OG KONSEKVENSERNE FOR OS\nSom de fleste af jer ved, kom restaureringen af kirkens lokaler i gang senere end planlagt og for Danske Kvinders vedkommende betyder det, at vi ikke kan afholde alle de arrangementer vi gerne ville pga pladsmangel. Vi er KFUKs bestyrer, Palle Pedersen, taknemmelige for hans generøse tilbud af lokaler og frokost her i dag samt til vores påskefrokost til foråret. Dog har vi, som I ved, måttet aflyse Julefrokosten, da det ikke er muligt at holde den i kirken alligevel. Det havde vi jo håbet på. Måske endnu mere trist er det, at vi har måttet aflyse Danish Fair i Maj, da ombygningen ikke forventes at være færdig før i begyndelsen af juli 2020.\nJeg vil gerne slutte med at sige at jeg synes det har været et begivenhedsrigt år på mange måder for danske kvinder. Vores organisation har holdt 60 års jubilæum og af det store antal medlemmer der kom til Receptionen for at fejre os samt de mange søde takkebreve bestyrelsen fik bagefter, står det helt klart, at der er lige så stort behov for vores organisation i dag som for 60 år siden.\nIronisk nok i dette jubilæumsår er vi hjemløse, så vores program for den foreløbige fremtid vil i høj grad bestå af udflugter, hvad der er en skam især for de af vores medlemmer der ikke er så godt til fods. Aflysingen af julefrokosten er trist men aflysingen af Danish Fair for første gang i 60 år er noget nær katastrofal.\nI løbet af året har vi også mistet flere af vores trofaste medlemmer. Elisabeth Lawrence, Ingelise Gee, Karin Meyrick, Jytte Abrahams og Vyk (E.F.) Lund er alle afgået ved døden. Må fred være med dem.\nSidst men ikke mindst har vi alle været lidt urolige i forbindelse med vores status som EU borgere pga ‘the B word’, men i løbet af året kom der mere klarhed over situationen og nu henimod årets udgang har de fleste af os søgt om og opnået ‘settled status’ hvilket betyder vi ikke kan blive udvist af landet og det er jo betryggende, når man har sit hjem og sin familie her.\nNu vil vi så snart gå ned i spisestuen og nyde en dansk frokost og bagefter vil Pastor Johanne Nørtoft Thomsen holde tale, mens vi får kaffe og dessert her i stuen.\nÅrsmøde 1. november 2018\nDANSKE KVINDERS ÅRSMØDE d. 1. NOVEMBER 2018\nDen 2. november sidste år ledte Elin sit sidst årsmøde som formand. Før hun berettede om året, hørte vi anekdoter fra forskellige medlemmer om deres første indtryk, da de kom til London. I dag håber vi at høre flere af den slags anekdoter.\nDa vi endnu ikke har kunnet erstatte Elin, har vi i det forgangne år delt opgaverne blandt bestyrelsesmedlemmerne, men mere om det senere. I dag er det så mig der kort skal berette om året der gik.\nDen 7. december fandt den årlige julefrokost sted. Andy og Lone havde sørget for et lækkert julemåltid som vi indtog ved lange borde I kirken. Efter vi havde spist, sang vi julesange og derefter blev vi underholdt af den dejlige sopran Marianne Cotterill akkompagneret af pianisten Timothy Salter.\nDen 2. februar havde Suzy Gettrup arrangeret at en gruppe af vores medlemmer kunne deltage i Candlemas gudstjeneste i Westminster Abbey og derefter spisning på en lokal pub. Der var stuvende fuldt i den store kirke og det var interessant at opleve liturgien ved en sådan gustjeneste, så anderledes end det vi er vant til i vores danske, ‘lave’ protestantiske kirke.\nDen 15. marts var der påskefrokost i Church Hall’en, hovesageligt tilberedt af Andy. Derefter hørte vi et spændende foredrag af forfatteren Siri Ranva Hjelm Jakobsen, hvis bog ‘Ø’ var blevet læst I bogklubben.\nDen 2. april var der besøg på den fascinerende ‘Poppy’ fabrik, efterfulgt af te og kager hos Ole og Steen (Lagkagehuset). Dagen var blevet arrangeret af Ruth Rollitt.\nDen 12. maj fandt den årlige basar sted. Under sit nye navn, Danish Fair, var det den første i de sidste 11 år, der blev arrangeret uden Elins styrende hånd, men i stedet styret af en ny Danish Fair komite, der delvis bestod af kirkens daglige ledere og tre af vores bestyrelsesmedlemmer. På selve dagen viste vejret sig fra sin mest uvenlige side, hvilket bl.a resulterede i et meget overfyldt restaurant-telt men også rigtig mange mennesker i både kirken og Church Hall’en, hvor der blev solgt godt.\nDen 15, 16 og 17 juni var der ‘Open Garden’ hos Elin og Graham Stone. Mange kom, hjalp til og nød den dejlige have og det gode vejr.\nDen 21. juni var der udflugt til Crystal Palace Park, arrangeret og ledet med kyndig hand af autoriseret guide, Grethe Hauge. Bagefter var vi inviteret til dejlig frokost hos Ruth Rollitt.\nEfter et sommer break, var der den 11. September udflugt til Windsor Castle, arrangeret af Lis Meyland Smith. En herlig tur, men med den mindre skuffelse at der, imod forventning, ikke var adgang til det berømte dukkehus.\nDen 1. oktober var der besøg på Royal Chelsea Hospital, arrangeret af Grethe Hauge, der dog ikke havde tid til at guide. Vi blev derfor vist rundt af en informativ og underholdende beboer, klædt i sin fine røde uniform. Han fortalte os denne unikke institutions historie, dens oprindelse og de seneste moderniseringer, der inkluderer optagelse af kvinder (dog stadig ikke mange) samt installering af fine små lejligheder til alle beboerne i stærk kontrast til fortidens bittesmå åbne kamre. I stedets tea room blev vi bagefter enige om, at the Chelsea Pensioners faktisk førte en meget priviligeret tilværelse.\nDorte Bille Harding er fortsat leder af Bogklubben, hvor der kun læses danske forfattere.\nI år er der blevet læst og diskuteret bøger af Jakob Vedelsby, Henrik Jensen, Siri Ranva Hjelm Jakobsen, Dorte Nors, Thomas Larsen, Henrik Pontoppidan og Lotte Kaa Andersen. Pontoppidans store udviklingsroman, ‘Lykkeper’, som blev læst og diskuteret i September med Flemming Kloster Poulsen i spidsen, er for nylig udkommet som film i Danmark. Så snart det bliver muligt, håber vi at kunne se den her I kirken.\nKirsten Mares er fortsat leder af Bridgeklubben, der mødes den sidste torsdag I måneden.\nVi støttede kirken med et beløb på £3.200 bl.a til duge og havemøbler i April måned, kort tid før Danish Fair.\nI tiden op til, under og efter Danish Fair opgiver mange medlemmer deres tid og hjælper til med alt fra opsætning og bemanding af boder, ditto restaurant og pølsetelt med meget mere.\nSelvom det ikke længere udelukkende er Danske Kvinders medlemmer der er generøse med deres tid til denne årlige begivenhed skal disse mange utrættelige kvinder have en meget stor tak.\nDanske Kvinders hjemmeside har fået en total make-over takket være Ulla Grays kolossale indsats. Website designeren Dan Arthur har mod et meget rimeligt honorar skabt en flot ny hjemmeside til os.\nVi anbefaler at I regelmæssigt ser på den. Der er ikke blot billeder fra vores forskellige arrangementer, men også nyheder og oplysninger om nye udflugter og arrangementer plus meget mere.\nVi sender også Nyhedsbrev elektronisk en eller sommetider to gange om måneden. Hvis I ikke får det, så lad os det vide og husk også at tjekke jeres spam box. Det kan ske at mails fejlagtigt ender der.\nUlla Gray fortsætter loyalt sit store arbejde med regnskabet, som hun nu vil forelægge for jer.


Publiceret: Fredag, 02. februar 2018 09:34\nBrabrand har været på udkig efter en venstrebenet forsvarsspiller. På transfervinduets sidste dag lykkedes det at få tilknyttet en gammel kending i Brabrand, idet 25-årige Malte Færge Nielsen støder til efter at have været en profil i Aarhus Fremad i de seneste tre sæsoner.\nFærge spillede i efteråret 2014 i Brabrand, hvor han viste sit værd med de kvaliteter, som han besidder. Malte er en dygtig boldspiller med en god taktisk forståelse. Derudover har Malte et lækkert venstreben, hvilket er savnet, efter Mikkel Buur Simonsen og Nichlas Knudsen har forladt Brabrand i vinterpausen. Assistenttræner Marc Højland Jepsen har et godt kendskab til Færge og glæder sig over at have ham tilbage i Brabrand.\n”Vi får i Malte Færge en dedikeret venstrebenet forsvarsspiller, der kan dække hullet som venstre back efter Mikkel Buur. Hverken Tom, Mads Berg eller jeg er i tvivl om Maltes kvaliteter, da vi har fulgt ham, siden han forlod Brabrand for 3 år siden. Malte er en klog fodboldspiller med et godt venstre ben. Han kan fra dag ét gå ind og tilbyde kvalitet for vores hold i venstre forsvarsside, der har manglet en dygtig venstrebenet spiller,” lyder det fra Marc Højland Jepsen.\nFærge kommer med en vigtig sult på kamp om overlevelse\nMed den nye venstre back har trænerstaben ikke blot fået opfyldt ønsket om en venstrebenet venstre back – med tilføjelsen af Malte Færge får Brabrand også en spiller med en kampiver og sult, der kan blive udslagsgivende for holdets kamp om overlevelse i NordicBet Ligaen.\n”Det lykkedes at hente Malte Færge, fordi Malte har haft et ønske om at komme til at spille på en højere hylde. Det er vi meget glade for, og Malte har udtrykt en sult for at kæmpe med om overlevelse, hvilket har gjort, at vi havde en hurtig og positiv dialog. Så vi er godt tilfredse, udtaler assistenttræneren.\nMed mange nye ansigter i truppen på det seneste er det da også positivt, at Malte Færge langt fra er fremmed for de øvrige spillere. Ligesom flere af truppens øvrige spillere har Færge også en fortid i Randers FC.\n”Jeg har mange bekendtskaber i Brabrand fra tidligere, hvilket var medvirkende til at gøre det aktuelt at skifte til klubben. Den mest essentielle faktor er dog, at jeg få muligheden for at prøve mig af på en højere hylde. Jeg vil give den gas for holdet, så vi kan overleve i NordicBet Ligaen,” udtaler Malte Færge Nielsen og fortsætter:\n”Jeg ser mig selv som en back med god omgang med bolden og et godt spark. Jeg kan tilbyde en god portion divisionserfaring. Derudover glæder jeg mig til at dygtiggøre mig yderligere i en bedre række med Brabrand,” slutter Malte Færge.\nIkke med på træningslejr\nBrabrand rejser søndag til det sydlige Tyrkiet på en uges træningslejr. Desværre er det ikke muligt for Malte Færge at rejse med holdet, så han vil have sin første træning med Brabrand tirsdag d. 13/2. Heller ikke Can Dursun, Morten Peipinen og Gökhan Tokay har mulighed for at rejse med til Tyrkiet pga. skader.\nMed tilføjelsen af Malte Færge – og vinterpausens yderligere til- og afgange – ser den samlede Brabrand-trup nu ud som følger:\n1. Daniel Vinjegaard (målmand)\n2. Søren Boye\n22. Rasmus Lundberg\n24. Oliver Milton (målmand)\n30. Can Dursun (målmand)\nMalte Færge skifter til Brabrand\n”Vi får i Malte Færge en dedikeret venstrebenet forsvarsspiller, der kan dække hullet som venstre back efter Mikkel Buur. Hverken Tom, Mads Berg eller jeg er i tvivl om Maltes kvaliteter, da vi har fulgt ham, siden han forlod Brabrand for 1½ år siden. Malte er en klog fodboldspiller med et godt venstre ben. Han kan fra dag ét gå ind og tilbyde kvalitet for vores hold i venstre forsvarsside, der har manglet en dygtig venstrebenet spiller,” lyder det fra Marc Højland Jepsen.\nKommer desværre ikke med på træningslejr i Tyrkiet\nBrabrand rejser søndag til det sydlige Tyrkiet på en uges træningslejr. Desværre er det ikke muligt for Malte Færge at rejse med holdet, så han vil have sin første træning med Brabrand tirsdag d. 13/2. Heller ikke Can Dursun, Morten Peipinen og Gökhan Tokay har mulighed for at rejse med til Tyrkiet pga. arbejde og studier.


Hvordan rengøres økologiske lædersko? Øko-læder pleje - KeeShoes\nHvordan rengøres økologiske lædersko? Øko-læder pleje\nSko lavet af økologisk læder ligner markant naturligt læder i tekstur og udseende. Ved første øjekast kan vi ikke se den store forskel. Økologisk læder er et polyestermateriale, der desuden er belagt med polyvinylchlorid og derefter udsættes for forskellige kemiske processer. Hvordan rengøres økologiske lædersko? Alt om pleje af øko-læder.\nFordelene ved økologisk læder\nDen store fordel ved økologisk læder er dens pris, som kan være endda flere gange lavere end dens naturlige modstykker. Det er også værd at understrege, at du ikke behøver at dræbe dyrene for at få materialet. Det er dog et materiale af meget lavere kvalitet, med en større tendens til enhver form for skader og blå mærker. Luftcirkulation og fugtighedsgennemtrængelighed reduceres også væsentligt, hvilket udmønter sig i komforten ved at bruge fodtøjet.\nSå hvis du udskifter dine sko ret ofte, har du kun brug for en model til bestemte lejligheder, og du vil ikke bruge for meget på at købe sko, bør du overveje at købe øko-læder sko.\nHvordan skal man passe på økologiske lædersko, så de kan tjene så længe som muligt?\n1. Passende imprægnering\nNår du køber sko af økologisk læder, skal du huske at købe specielle præparater beregnet til denne type materiale. I skobutikker kan du let finde alle former for polering, spray eller cremer, der ikke kun vil beskytte dine sko mod ydre faktorer, men også give glans, opfriske farven og rense skos overflade korrekt.\nOpmærksomhed! Husk at bruge en imprægnering lige før den første applikation, og påfør den derefter med jævne mellemrum, hvert par dage.\nNår du vælger en imprægnering, skal du være opmærksom på, om den er beregnet til brug på økologisk læder. Ellers kan du beskadige materialets struktur. Det er også værd at omhyggeligt matche præparatets farve til skoen. Hvis du er usikker, skal du først bruge en imprægnering på en lille, usynlig overflade eller vælge et farveløst præparat, der passer til enhver farve.\n2. Undgå børster med hårde børster\nGnidning med en for hård børste kan beskadige materialet. Økologisk læder er meget tyndere og mere sart end naturligt læder.\nDu kan fjerne støv og tørret mudder med en børste (bløde børster er nødvendige) ved at gnide materialet tørt. Mere alvorligt snavs kan fjernes med en fugtig svamp eller klud.\nRåd. Hvis du er væk hjemmefra, skal du bruge babyservietter til at rense små snavs!\nHvis ovenstående metoder ikke hjælper, er det nødvendigt at bruge specielle præparater beregnet til rengøring af øko -læder. Husk at anvende agenten jævnt og i overensstemmelse med producentens anbefalinger.\n3. Fjern snavs regelmæssigt\nPrøv at gøre det regelmæssigt og omhyggeligt, for forsømte sko bliver mere og mere vanskelige at slippe af med uønsket snavs og grimme pletter med tiden. Denne regel er især vigtig i efteråret og vinterperioden, når det er værd at tørre skoene efter hver brug for at forhindre irreversibel skade på materialet.\nKorrekt pleje vil give skoene mulighed for at bevare deres originale udseende og form i længere tid. Sko vil være mindre tilbøjelige til skader af nogen art, men vil også blive mere modstandsdygtige over for kontaminering.\n4. Vask aldrig øko -lædersko i vaskemaskinen\nDu må under ingen omstændigheder rengøre dine sko i vaskemaskinen eller i hånden, mens de er helt nedsænket i vand!\nHvis dine sko bliver for våde (f.eks. I regnvejr), lad dem tørre helt på et tørt, ventileret sted, men ikke i direkte kontakt med en intens varmekilde, f.eks. En varmvarmer eller direkte sollys.\nFor hurtig tørring resulterer ganske ofte i revner og deformation af materialet, hvilket får skoene til at miste deres charme og naturlige look.\n5. Indsætning er ikke nødvendig\nI modsætning til ved rengøring af naturligt læder kan vi i tilfælde af sko af økologisk læder springe dette trin over. På grund af en anden struktur absorberer øko-læder ikke stoffer, der er indeholdt i skopudsning, og deres anvendelse kan føre til grimme pletter, misfarvning og endda beskadigelse af materialet.\nRegelmæssig rengøring og imprægnering med produkter beregnet til øko -læder er nok til at holde skoene i god stand.\nSko i økologisk læder er derfor et godt valg, der giver dig mulighed for at spare mange penge. Med passende pleje og efter et par vigtige regler er det muligt at bruge øko-lædersko i lang tid uden problemer.


Køb Exercise band set | Bodystore.dk\nExercise band sæt fra Gymstick former og styrker hele kroppen! Passer perfek til opvarmningen og styrketræning.\nExercise band sæt fra Gymstick former og styrker hele kroppen! Passer perfek til opvarmningen og styrketræning. Inkluderer 3 holdbare modstandsbånd i latex.\nFindes i 3 forskellige modstandsniveauer!


West House - åbningstider - Vesterbrogade 50 - København V\nTel. 33 24 31 34\nInfo om West House\nVelkommen til West House på Vesterbrogade på Vesterbro. West House er en tøjkæde bestående af 6 butikker i Storkøbenhavn. Vi sælger smart herre- og dametøj til både den unge og den mere modne type. Vi bestræber os altid på at have de førende mærker og holde et skarpt øje med nye tendenser i markedet. Så trænger du til at få fornyet garderoben, så kom og besøg os i en af vore butikker, hvor vores personale vil sørge for at give dig en professionel vejledning.\nWest House på Vesterbrogade på Vesterbro vil naturligvis hjælpe dig med den optimale service. Derudover har vi gode parkeringspladser langs vejen samt de små sidegader, hvilket gør det nemt og komfortabelt for kunderne at handle hos os. Kontakt West House på Vesterbrogade eller kom ned forbi os. Det vil glæde os at se dig, på glædelig gensyn.\n- West House Vesterbrogade 50 , 1620 København V.


ADW: Didelphis aurita: INFORMATION - Mammalia\nAf Patrick Cusick\nStorørede opossums (Didelphis aurita) er neotropiske pungdyr fundet langs Brasiliens Atlanterhavskyst til det nordøstlige Argentina og det sydøstlige Paraguay.('InfoNatura: Fugle, pattedyr og amfibier i Latinamerika', 2003; Emmons, 1997)\nStorørede opossums lever i atlantiske regnskove, sekundære atlantiske skove ogAraucariahøjlandet. De findes også i skove, der er fragmenteret af byudvikling og skovrydning. Deres levested er to diskrete sæsoner, en varm regntid, som varer fra september til marts, og en kølig tørsæson, der varer fra april til august. Den gennemsnitlige årlige temperatur i deres habitat er mellem 17 og 24°C, med en gennemsnitlig årlig nedbør på 1.350 til 2.000 mm.(Caceres og Monteiro-Filho, 2001; Caceres, 2003; Cerqueira og Lemos, 2000; Emmons, 1997; Grelle, 2003; Leite, et al., 1996)\nStorørede opossums ligner meget et andet neotropisk pungdyr, almindelige opossums (Didelphis marsupialis). Faktisk blev denne art engang betragtet som en underart afD. marsupialis. Storørede opossums har fremtrædende ansigtsaftegninger og en iøjnefaldende sort streg ned langs midten af deres pande. Deres ører er nøgne og sorte. Deres pels er snavset gul med sorte eller grå spidser. Storørede opossums har lange, gribende haler, der er pelsede i bunden. Pelsen i bunden af deres hale er omtrent lige så lang som deres bagben og er mindst halvt sort og halvt hvid; den sorte del er nogle gange længere. I modsætning hertil er almindelige opossums (Didelphis marsupialis) har ikke så meget pels på halebunden, og de har normalt en kortere sort del. Bortset fra geografisk placering er dette en egenskab, der kan bruges til at skelne arten.(Caceres, 2003; Emmons, 1997; Hume, 1999)\nMandlige storørede opossums har tendens til at være større end hunner. Voksne hanner spænder fra 1.500 til 1.880 gram i den reproduktive sæson. Hunnerne kan veje alt fra 1.000 til 1.300 gram i den reproduktive sæson.(Caceres, 2003)\n700 til 1880 g\n24,67 til 66,26 oz\n310 til 390 mm\n12.20 til 15.35 tommer\nStorørede opossum betragtes som promiskuøse. Hjemmeområderne for ikke-territoriale hanner overlapper med hjemmeområderne for flere territoriale hunner og andre ikke-territoriale hanner. Derfor forsvarer hunnerne områder med tilstrækkelige ressourcer, og hanner, der søger kammerater, strejfer rundt for at finde dem. Slikning og ridser af den cervikale duftkirtel og vokalisering hjælper mænd med at finde hunner.(Caceres, 2003; Nogueira og Castro, 2003)\nI tilfælde af storøret opossum falder ynglesæsonen sammen med den våde sæson, hvor der er mest frugt. Ligesom andre pungdyr gennemgår storørede opossums en kort drægtighedsperiode og føder bittesmå unger, der kravler ind i moderens pose, hvor de fæstner sig til en brystvorte og spiser i omkring 100 dage. Fravænning sker generelt i slutningen af regntiden, mens der stadig er mad til de unge. Hunnerne kan synkronisere deres reproduktion efter fotoperiode. Individer født i slutningen af den nuværende ynglesæson er i stand til at formere sig ved starten af den næste ynglesæson. Brug af information fra andre sydamerikanskeDidelphidersynes godt omalmindelige opossums, hunner kan få 2 til 3 kuld pr. ynglesæson, med et gennemsnit på 7,3 unger pr. kuld.(Eisenberg og Redford, 1999; Gentile, et al., 2000; Gentile, et al., 1995)\nStorørede opossums har 2 til 3 kuld hver ynglesæson.\nStorørede opossum yngler fra juli til marts.\n100 (høje) dage\n170 til 336 dage\nKvindelige storørede opossums bærer unger i deres poser indtil fravænning, hvilket kan være op til 100 dage fra fødslen. Dette giver beskyttelse og næring til de underudviklede unge.(Gentile, et al., 1995)\nLidt information er tilgængelig om levetiden for storørede opossums, men deres nære slægtningalmindelige opossumshar en gennemsnitlig levetid på 2 år i naturen.(Hagmann, 2003)\nStorørede opossums er skansoriale, nataktive og solitære. De er hovedsageligt terrestriske, men deres relativt lange forlemmer og kløer giver dem mulighed for nemt at klatre i træer. Det er blevet hævdet, at storørede opossums udelukkende er terrestriske og kun går ind i træer for at undslippe oversvømmelser, men andre undersøgelser har vist, at ved brug af rigtige teknikker kan storørede opossum fanges eller spores i træer lige så ofte som på jorden. Denne scansorielle adfærd kan tillade en vis ressourceopdeling og afhjælpe en vis konkurrence mellem storørede opossums og andre opossums i området, som de terrestriskebrune firøjede opossumsog træhusetbarhalede uldne opossums.(Caceres, 2003; Cerqueira og Lemos, 2000; Cuhna og Vieira, 2002; Leite, et al., 1996)\nDen gennemsnitlige størrelse i hjemmeområdet for storørede hundyr er 0,6 til 1,7 hektar i den ikke-reproduktive sæson og 0,6 til 1,3 hektar i den reproduktive sæson, når ressourcerne er mere rigelige. Hunnerne kan også have et hierarki, der afgør, hvilken hun der får det bedste territorium. Hannerne har et meget større hjemområde på 2,3 til 2,7 hektar.(Caceres, 2003)\nStorørede opossums har en cervikal duftkirtel. En duftmarkerende adfærd kan frigive sekreterne fra denne talgkirtel til miljøet, hvor den bruges til social kommunikation.(Nogueira og Castro, 2003)\nStorørede opossums er opportunistiske altædende, der for det meste lever afleddyrog frugt; men spiser også andre hvirvelløse dyr og små hvirveldyr. Scat-prøvetagning har identificeret adskillige diætprodukter, herunder affald, der er indtaget af dyr, der bor i byområder. Disse dyr er kendt for at spise følgende hvirvelløse dyr:tusindben,høstmænd,biller,græshopper og græshopper,gastropoder,sommerfugllarver,myrer,isopoderogkrabber. Storørede opossums er også kendt for at spise frugt fra 13 forskellige familier, herunder 22 identificerede arter. Det meste af frugt indtages i den våde årstid, hvor det er mest muligt. Indtagede hvirveldyr omfatterrødbugede drosler, slangenLiotyphlops beui,sydøstlige firøjede opossums, fisk og andre små pattedyr.(Caceres og Monteiro-Filho, 2001; Caceres, 2003; Cuhna og Vieira, 2002; Hume, 1999; Leite, et al., 1996)\nOplysninger om rovdyr, der er specifikke for denne art, er ikke tilgængelige, men nogle af de større kødædere i deres region omfatterocelots,pumaerogjaguarundis.jararacaser et andet sandsynligt rovdyr.jararacaser natlige giftige pitvipers i en gruppe almindeligvis kendt som lansehoveder. Deres nære slægtningBothrops asperer også kendt for at fodre påalmindelige opossumsi Mexico og Guatemala.(Emmons, 1997; Greene, 1997; Mattison, 1999)\nSom svar på et rovdyr kan storørede opossums opføre sig som deres slægtningVirginia opossumsog 'lege possum', eller foregive døden for at narre et rovdyr. Derudoveralmindelige opossumser overraskende modstandsdygtige over for den giftige bid afBothrops asper. Storørede opossums kan have lignende modstand mod giften fra jararacas (Bothrops jararaca).(Greene, 1997; Hagmann, 2003)\nStorørede opossum og andre sydamerikanske pungdyr er den foretrukne vært for flåtarterneIxodes. Storørede opossums forgriber sig på mange forskellige slags insekter og frugter. Sidstnævnte kan hjælpe med at sprede frø.(Barros-Batesti, et al., 2000)\nMulige økonomiske fordele kan omfatte økoturisme på grund af deres overflod i tropiske regnskove.\nIxodeser en skovflåt, der foretrækker pungdyrværter og er involveret i overførsel af borreliose. Så meget som 26% af storørede opossums kan være angrebet af denne skovflåt.(Barros-Batesti, et al., 2000)\nStorøret opossum er et af de mest almindelige pungdyr i deres hjemområde. De blev fanget med den højeste frekvens i de fleste undersøgelser udført i det kystnære Brasilien med små pattedyr. Imidlertid er afskovningsraterne i dette område høje, og kun 5% af den oprindelige regnskov er tilbage. Dette kan udgøre en trussel mod storørede opossums og andre regnskovsarter i fremtiden.(Cuhna og Vieira, 2002; Gentile, et al., 2000; Grelle, 2003; Leite, et al., 1996; Pires, et al., 2002)\nLeila Siciliano Martina (redaktør), Animal Agents Staff.\nMatthew Wund (redaktør), The College of New Jersey.\nPatrick Cusick (forfatter), University of Michigan-Ann Arbor, Phil Myers (redaktør, instruktør), University of Michigan-Ann Arbor.