Plastikkirurgisk Afdeling Z Århus Sygehus - PDF\nDownload "Plastikkirurgisk Afdeling Z Århus Sygehus"\n1 Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z Århus Sygehus 3. måling Kvalitetsafdelingen\n3 Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z Århus Sygehus 3. måling\n4 Konceptet er udviklet af Kvalitetsafdelingen i Århus Amt Lyseng Alle Højbjerg Rapporten kan bestilles ved henvendelse til Kvalitetsafdelingen, tlf Pris kr. 75,00 Se rapporten: Kvalitetsafdelingen Tryk: Århus Amts Trykkeri august 2004 Bestillingsnr. 456\n7 Læsevejledning Rapporten omhandler resultatet af en patienttilfredshedsundersøgelse i februar 2004 blandt indlagte patienter på: Plastikkirurgisk Afdeling Z, Århus Sygehus Rapporten er en standardrapport. Det er således læseren selv, der må uddrage konklusionerne af de opstillede analyser. Rapporten igennem lægges der op til, at afdelingen kan sammenligne sig med tidligere patienttilfredshedsmålinger og med resultaterne fra andre sengeafdelinger. I det omfang sådanne målinger endnu ikke foreligger, er der sat en streg i tabellerne. I rapporten er det patienterne, der har ordet. Hermed ikke sagt, at det er den objektive sandhed, som kommer frem. Sygehuse er funktions- og fagopdelte, og det er i realiteten kun patienten, der oplever det samlede forløb, herunder om oplevelsen var karakteriseret af kontinuitet, koordinering, god kommunikation og god faglig kvalitet. Den patientoplevede kvalitet og den professionelle faglige kvalitet er begge nødvendige for en god sundhedsfaglig kvalitet. Der gives her en oversigt over rapportens afsnit, så læseren hurtigt kan finde hen til de afsnit, som har hovedinteressen. Først er der fire afsnit om undersøgelsens rammer: Baggrunden, formålet, metoden og lidt om opfølgning. Det er valgt at medtage de indledende tekster i alle rapporter, da rapporterne ikke altid læses i sammenhæng. For den der kender disse, kan læsningen begynde med afsnit 1 eller direkte med undersøgelsesresultaterne i afsnit 3: Afsnit 1: Om afdelingen Resultaterne fra afdelingens indlagte patienter kan ikke ses løsrevet fra, hvilken afdeling resultaterne kommer fra. I afsnittet gives derfor et kort rids af afdelingens karakteristika, herunder en række statistiske oplysninger om antal indlagte, lokaleforhold, antal afsnit, specialer mv. Afsnit 2: Rapportens datagrundlag Her kan det ses, hvor mange indlagte patienter, der er sendt skemaer ud til, og hvor mange der har svaret. Herudover er der gennemført en bortfaldsanalyse for at synliggøre, i hvilken grad der er tale om en repræsentativ undersøgelse. Her fremgår det også, hvilke andre sengeafdelinger, der er valgt i rapporten som sammenligningsgrundlag. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 5\n9 Formål Måling af patienttilfredshed Måling er en bevidst og systematisk form for iagttagelse. Ansatte kan dagligt iagttage patienterne og danne sig et indtryk af deres oplevelser. Men med et spørgeskema er der bevidst taget stilling til, på hvilke områder patienternes oplevelser iagttages. Og der er valgt en systematik, som lader alle adspurgte tælle lige meget. Det giver måske et andet resultat end hverdagens iagttagelser, hvor de dårlige oplevelser kan have en tendens til at fylde mest. Med et spørgeskema måles brugernes oplevelse af de ydelser de får, og det er ikke det samme som medarbejdernes dygtighed. Derimod kan dygtige medarbejdere være en nærliggende årsag til tilfredshed hos brugeren. Men der kan være mange andre årsager til tilfredshed. Formålet med at måle er at finde frem til områder, der kan forbedre brugernes tilfredshed. Måleresultaterne skal betragtes som en overordnet scanning, hvor det bagefter er vigtigt at finde den bagvedliggende årsag. Et undersøgelsesresultat kræver altså analyse, for at man kan få et godt handlegrundlag. Formål Konceptets formål er: - systematisk at kunne følge patienttilfredshedens udvikling over tid på afsnits-, afdelings-, sygehus- og amtsligt niveau - at give den enkelte sygehusafdeling et redskab, så afdelingen selv kan arbejde med løbende at forbedre patienttilfredsheden - at give den enkelte afdeling en mulighed for at sammenligne sig med andre afdelinger på udvalgte områder Konceptet er udformet, så det giver mest mulig information til både den enkelte afdeling, sygehusledelsen og den overordnede amtslige styring af sygehusområdet. Hvad er det, der måles? Den tilfredshed, der måles i undersøgelsen, er forskellen mellem det, som patienten på forhånd forventede, og det patienten oplevede. Kilderne til et misforhold mellem forventning og oplevelse kan være flere: At sygehuset savner viden om patienternes ønsker og behov, at procedurerne ikke er klart specificeret på sygehuset, at sygehusets adfærd ikke afspejler de opstillede procedurer, eller at sygehuset ikke har formået at give patienten realistiske forventninger, der svarer til de ressourcer og muligheder, der er til rådighed. Tankegangen er specificeret i modellen på næste side. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 7\n11 Metode Metode Konceptets metode er at anvende standardspørgeskemaer rettet til patientgrupper, som kan udskrives fra sygehusets patientregistreringssystem. Der er i konceptet udarbejdet fire skemaer med hver sit følgebrev: 1 skema til den indlagte patient (grønt skema) 1 skema til ambulatoriepatienten (gult skema) 1 skema til den medicinske dagpatient (lilla skema) 1 skema til den kirurgiske dagpatient (blåt skema) Skemaerne er for hver afdelingsundersøgelse forsynet med de specifikke afdelingsnavne og betegnelser. Patienterne ved på den måde, hvilken afdeling de skal svare ud fra, hvis de har haft kontakt til flere afdelinger i forbindelse med deres sygdom. Undersøgelsens spørgsmål Undersøgelsens konkrete spørgsmål er opstillet på baggrund af en gennemgang af tidligere gennemførte tilfredshedsundersøgelser. Litteraturlisten rummer de skriftlige arbejder, konceptet i forskelligt omfang har ladet sig inspirere af. Konceptet måler ikke patienternes opfattelse af de stillede spørgsmåls vigtighed, men kun i hvilken grad patienterne er tilfredse med spørgsmålets emne eller ej. Vigtigheden af de spørgsmål, som traditionelt stilles i sådanne undersøgelser, er målt i mange forskellige undersøgelser, og viser god stabilitet. Helt overordnet viser erfaringen, at patienterne altid vægter følgende uprioriterede emner højt: kommunikation, kontinuitet, koordination og den faglige kvalitet. De spørgsmål, som er udvalgt i skemaerne, ligger hovedsagelig inden for disse fire emnekredse. Der spørges til traditionelle problemområder Både kvantitativ og kvalitativ De udvalgte spørgsmål foregiver ikke at dække alle aspekter af patientens kontakt med sundhedsvæsenet. Målingerne sigter således alene mod at give en vurdering af, om afdelingerne helt overordnet mestrer de traditionelt vanskelige problemstillinger i sygehusvæsenet. Spørgsmålene er således udvalgt, dels fordi de er vigtige, og dels fordi de traditionelt har givet anledning til variationer mellem afdelinger. Skemaerne er opbygget, så alle tilfredshedsspørgsmålene er forsynet med en kommentarmulighed. Spørgsmålene er stillet, så de formulerer værdier, som alle patienter og afdelinger vil finde grundlæggende for en god patientoplevelse, og patienterne bliver stillet over for svarkategorierne: Ja, Både og, Nej eller Ved ikke/ej relevant. Kategorierne er bevidst enkle, fordi der herved hyppigt vil kaldes på en uddybende kommentar til det satte kryds. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 9\n13 Opfølgning på rapporten Opfølgning på rapporten Erfaringer fra udviklingsarbejde Det er sjældent, at man ud fra en undersøgelses tal eller kommentarer direkte kan se, hvor man præcist skal sætte sine ressourcer ind i arbejdet med at forbedre kvaliteten. En undersøgelse kan kun give nogle bud på, hvor afdelingen med sandsynlighed kan finde områder, som med stor effekt for brugerne kan kvalitetsudvikles. Det er således den enkelte afdeling, der selv skal arbejde med rapporten. Man har jo i forvejen en værdifuld viden om, hvad der er god og dårlig kvalitet. Og rapportens resultater skal sættes ind i denne sammenhæng Alle rapporter rummer mange vinkler til at foretage forbedringer, og kunsten består i ikke at lade sig overvælde af de mange oplysninger i rapporten. Erfaringer fra opfølgning af analyserapporter peger på vigtigheden af at gruppere forbedringsforslagene efter deres karakter, og efter hvornår man tager fat på den. Et bud kunne således være følgende gruppering: - ændringer som umiddelbart kan sættes i værk og som vil give oplevelsen af, at afdelingen kan handle (de hurtige successer) - ændringer som skal forberedes og gennemtænkes med en tidshorisont på 2-3 måneder - de langsigtede ændringer med et perspektiv på 1-2 år. Det er også et godt råd at skabe anledninger og afse tid til at bearbejde rapporten. I denne sammenhæng kan det være en god ide med nogen udefra som man kan drøfte resultaterne med. Forpligtigelse fremmer processen. Her kan tages fat Rapporten i sig selv giver flere indgange til nye udviklingsprojekter. Inden for områder: - hvor utilfredsheden er stor - hvor utilfredsheden har ændret sig til det værre - hvor svarpersonernes svar afviger fra det forventede - hvor man afviger fra andre afdelinger - som er et problem for et bestemt udsnit af brugerne - som svarpersonernes kommentarer peger på med ord - hvor lysten til at gøre en indsats er stor - hvor afdelingen mener, at udsigten til succes er god - hvor succes er muligt med en beskeden indsats af ressourcer - man allerede arbejder med, men hvor man bekræftes af rapportens indhold. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 11\n15 Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 13\n16 TABEL 1. Statistiske oplysninger 2003 Plastikkirurgisk Afdeling Z, Århus Sygehus Afdelingens speciale Antal indlagte Heraf akut indlagte Heraf planlagte Gennemsnitligt antal sengedage Belægningsprocent Antal senge Enestuer Tomandsstuer Tremandsstuer Firemandsstuer Femmandsstuer Seksmandsstuer Antal sengeafsnit Ambulante besøg Antal ambulatorier Deldøgnsbehandlinger Antal dagafsnit Lægestillinger Plejepersonalestillinger Lægesekretærstillinger Samlet budgetramme Plastikkirurgi ,6 20, , ,1 41,48 6,06 - Alle typer af stillinger er omregnet til fuldtidsstillinger. 14 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n17 1. Om afdelingen Afdelingens speciale Plastikkirurgisk Afdeling Z har lands- og landsdelsfunktion for patienter til behandling af plastikkirurgiske lidelser i Jylland. Plastikkirurgisk Afdeling har desuden basisfunktion for behandling af patienter med plastikkirurgiske lidelser i Århus Amt, og har en satellitfunktion i Herning, hvor afdelingens læger behandler patienter med plastikkirurgiske lidelser i Ringkøbing Amt. De plastikkirurgiske lidelser kan være medfødte eller erhvervede lidelser. Det kan dreje sig om defekter, opstået efter behandling af cancersygdomme, ulykkestilfælde, medfødte misdannelser eller om defekter opstået efter anden kirurgisk behandling, hvor det er nødvendigt, at Plastikkirurgisk Afdeling rekonstruerer legemsoverfladen. Omkring halvdelen af afdelingens patienter behandles for forskellige former for hudkræft. Patientens eget væv anvendes til rekonstruktion af den mistede vævs mængde, enten i form af hudtransplantation eller ved anvendelse af patientens eget væv i form af lokale lapper. Det er hos mange patienter nødvendigt med flere operationer med 3-6 måneders intervaller. Et af afdelingens ekspertområder er anvendelsen af den mikrokirurgisk teknik, hvorved patientens eget væv (hud, muskler, knogler og nerver) kan flyttes fra et område på kroppen til erstatning af vævsmangel et andet sted på kroppen. Et andet ekspertområde er brystrekonstruktion efter kræftoperation eller ved medfødte misdannelser. Til brystrekonstruktion anvendes proteser eller patientens eget væv. Ydermere har afdelingen landsdelsfunktion i behandling af drenge med hypospadi, dvs. medfødte misdannelser af urinrørets udmunding. Afdelingens læger og sygeplejersker har stor ekspertise i behandlingen af tryksår. De fleste af de patienter, afdelingen behandler med tryksår er lam i ben eller i både ben og arme. Af den grund har afdelingen anskaffet specialseng, hvori patienterne kan lejres uden at der opstår nye tryk. Afdelingen udfører ikke kosmetiske operationer. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 15\n18 Samarbejdspartnere Organisation Afdelingens udviklingsområde Plastikkirurgisk Afdeling har et formaliseret samarbejde med Onkologisk og Dermatologisk Afdeling omkring kutane cancere, med Kæbekirurgisk Afdeling og Øre-Næse-Halsafdelingen omkring mundbundscancerne, og har i øvrigt tætte samarbejdsrelationer med Gastroenterologisk Afdeling, Ortopædkirurgisk Afdeling og Thoraxkirurgisk Afdeling i forbindelse med rekonstruktioner af legemesoverfladen efter behandling af cancer eller sår. Sengeafdelingen, operationsafdelingen og ambulatoriet er samlet i én fysisk enhed. Afdelingen råder over 20 stationære senge og 3 hotelsenge. Der er et ambulatorium og en operationsafdeling, som ligger tæt på sengeafdelingen. Desuden er der éndagsoperationer i Dagkirurgisk Afsnit. Sekretariatet og lægekontorer har desværre til huse langt fra afdelingen. Udviklingsområderne er inden for mikrokirurgien, inden for behandling af udredning af hudens kræftformer, inden for brystrekonstruktion og inden for tryksår og sårbehandling. 16 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n19 Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 17\n20 TABEL 2. Bortfaldsanalyse for indlagte patienter på Plastikkirurgisk Afdeling Z Patienter i procent af antal indlagte Udsendte skemaer Indkomne svar Alder Antal år 6% 3% år 18% 13% år 40% 39% år 18% 20% år 16% 13% 80 år eller mere 1% 11% Køn Mand 39% 40% Kvinde 61% 60% 18 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n21 2. Rapportens datagrundlag Svarprocenten 68 Tolkning af svarprocenten Der er udsendt i alt 244 breve til indlagte patienter på Plastikkirurgisk Afdeling Z Århus Sygehus De udvalgte patienter har været indlagt en eller flere gange i perioden 1. oktober 2003 til 31. januar Spørgeskemaerne blev udsendt i februar Patienterne fik 14 dage til at besvare spørgeskemaet, men i praksis er der medtaget skemaer, som indkom op til 30 dage efter udsendelsen. Der indkom i alt 167 skemaer, svarende til en svarprocent på 68. Der er ikke foretaget rykning for yderligere svar. I teorien betyder svarprocenten mindre, hvis der i øvrigt er tale om en repræsentativ og tilstrækkelig stor stikprøve. Men en høj svarprocent er dog altid ønskelig, da man herved mindsker sandsynligheden for en uønsket selektionsskævhed. I denne sammenhæng er skemaet udsendt til alle patienter, der står i sygehusets patientregistreringssystem. Svarprocenten må på den måde forventes at blive lavere, end hvis skemaet blev uddelt af plejepersonalet til patienterne, da man her typisk vil undlade at uddele skemaer til meget syge, demente eller patienter, der ikke kan dansk. Altså patientgrupper, hvor man på forhånd må forvente en lav svarprocent. Ud fra praktiske undersøgelseserfaringer kan man opstille følgende tommelfingerregler til vurdering af svarprocentens størrelse: Under 40 % Ikke tilfredsstillende. Tolkes med stor forsigtighed % Betænkelig lav. Kan bruges med forsigtighed % Acceptabelt Over 60 % Meget tilfredsstillende Repræsentativiteten Tidligere måling? Udfra tabel 2 på modsatte side kan læseren danne sig et indtryk af bortfaldet i de indkomne svar i forhold til de patienter, der fik tilsendt et spørgeskema. I rapporten er afdelingens undersøgelse fra februar 2004 sammenlignet med resultaterne fra afdelingens undersøgelser fra: november svar. (1. gang) november svar. (2. gang) Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 19\n23 Udskrivning af lister over tilfældige patienter Udvælgelsen af patienterne til undersøgelsen blandt de indlagte er sket efter følgende kriterier i patientregistreringssystemet: Alle indlagte inden for de seneste 3 måneder på afdelingen. Har patienten haft flere kontakter, udvælges patienten kun én gang. Udvælgelsen omfatter kun patienter, der har afsluttet deres indlæggelse. Har afdelingen i det pågældende tidsrum behandlet flere end 400 forskellige patienter, er stikprøven reduceret til 400 patienter ved en tilfældig udvælgelse. Stikprøven dækker således altid en periode på 3 måneders patientoplevelser. Sammenligning I rapporten er afdelingens patientsvar gennemgående sammenlignet med patienttilfredshedsundersøgelser fra andre sengeafdelinger. Sammenligningsgrundlaget i undersøgelsen refererer til et ikke-vægtet gennemsnit af svarene fra afdelingerne i Tabel 3 på modsatte side. Sammenligning af patienternes svar på tværs af afdelinger giver mulighed for at kvalificere afdelingens arbejde med løbende at forbedre kvaliteten. Her har det særlig interesse at kigge på de afdelinger, der får de bedste vurderinger af patienterne. Er der noget, som kan læres? For undersøgelsens tilfredshedsspørgsmål og ventetidsspørgsmål er afdelingens resultater sammenlignet med henholdsvis gennemsnittet af sammenligningsgrundlagets afdelinger, den afdeling, der er bedst i patienternes øjne og den, der er dårligst. Afdelinger med mindre end 20 svar er ikke med i udvælgelsen af bedst og dårligst i rapportens tabeller. Ønsker afdelingen at vide hvilke afdelinger, der ligger bag de bedste og dårligste målinger, kan der rettes henvendelse til Kvalitetsafdelingen. Tilfældigheder eller reelle forskelle? På de fleste afdelinger udgør de udtrukne patienter i undersøgelserne alle patienter, der har været på afdelingen i den fastsatte undersøgelsesperiode. Undersøgelsen har med det udgangspunkt karakter af totalundersøgelse. Vælger man herudover at forudsætte, at bortfaldet i de to undersøgelser er betinget af samme kilde, kan man således vælge at sammenligne tilfredsheden mellem de to perioder direkte uden at tage højde for statistisk usikkerhed. Man kan også anlægge en mere konservativ tolkning ved at betragte hver måling som et tilfældigt udtræk af afdelingens generelle formåen til at opnå høj patienttilfredshed. Med 200 svar vil dette betyde, at procentforskelle mellem to afdelingers tilfredshed på et spørgsmål skal være på mere end 7 procentpoint, før man kan henføre forskellen til andet end statistisk usikkerhed. I praksis vil dette konfidensinterval dog overvurdere usikkerheden, da der typisk er tale om meget store stikprøver i forhold til totalpopulationen. Til praktiske formål kan man derfor godt sammenligne tallene fra de to målinger direkte, idet man dog ikke skal tillægge forskelle på et til to procent nogen betydning, med mindre der er tale om en udvikling, der gør sig gældende for flere spørgsmål. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 21\n24 TABEL 4. Baggrundsoplysninger for indlagte patienter på Plastikkirurgisk Afdeling Z, Århus Sygehus Svar i procent af ANTAL indlagte patienter Afdelingens resultater Andre afdelingers 1. gang 2. gang Nu gennemsnit Antal Alder 0-18 år år år år år 80 år eller mere Køn Mand Kvinde Hvordan Akut Indkaldt pr. brev(planlagt) Erfaring(5år) 1 gang 2 gange 3 gange Mere end 3 gange Indlagt En dag 2-3 dage 4-8 dage Mere end 8 dage Bopæl Indenamtspatienter Udenamtspatienter Modersmål Dansk Ikke dansk Uddannelse Folkeskole/mellem/real Erhvervsudd./håndværker Videregående uddannelse Andet Søgt information Har søgt information Har ikke søgt information Skemaet udfyldt af Patienten Pårørende 10% 13% 32% 17% 15% 13% 49% 51% 6% 94% 80% 10% 5% 5% 4% 18% 29% 49% 61% 39% 99% 1% 42% 33% 23% 2% 24% 76% 88% 13% 8% 16% 36% 18% 15% 8% 40% 60% 10% 90% 63% 19% 10% 8% 3% 29% 36% 31% 67% 33% 97% 3% 30% 18% 36% 16% 33% 67% 91% 9% Tabellens datagrundlag for seneste måling og for andre afsnit er specificeret i afsnit 2. 3 % 11% 13 % 17% 39 % 28% 20 % 18% 13 % 17% 11 % 9% 40 % 46% 60 % 54% 5 % 53% 95 % 47% 75 % 63% 17 % 18% 6 % 8% 2 % 11% 10 % 18% 30 % 30% 37 % 31% 23 % 21% 68 % 83% 32 % 17% 98 % 96% 2 % 4% 34 % 37% 32 % 28% 30 % 26% 4 % 9% 29 % 29% 71 % 71% 92 % 84% 8 % 16% 22 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n25 3. De indlagte patienter Baggrundsspørgsmål I spørgeskemaet er der stillet en række spørgsmål om patienten og patientens kontakt til afdelingen. Disse svar kan have interesse i sig selv som karakteristik af afdelingens patienter. Herudover kan de tjene som grundlag for at afgøre, om de forskellige patientgrupper har forskellig opfattelse af afdelingen. I Tabel 4 på modsatte side er undersøgelsens patientgruppe beskrevet på de stillede baggrundsspørgsmål. Tallene er sammenlignet med resultatet af eventuelle tidligere tilfredshedsmålinger i afdelingen. I Tabel 4 ses endvidere et gennemsnit af en række andre navngivne sengeafdelinger i Århus Amt, således at man kan sætte afdelingens patientgruppe i perspektiv. For en specifikation af sammenligningsgrundlaget henvises til Tabel 3. Baggrundsspørgsmålenes indhold Alle baggrundsspørgsmålenes indhold skal ikke diskuteres her, men ét spørgsmål kalder på en kommentar: Patienterne spørges om, hvorvidt de selv har opsøgt information om deres sygdom via patientforeninger, biblioteket eller Internettet. Spørgsmålet rummer afgrænsningsproblemer, men er valgt medtaget, fordi det i et vist omfang indfanger en ny type patient, der i højere grad stiller krav til sundhedsvæsenet. Andelen af aktive patienter på de enkelte afdelinger kan derfor være med til at forklare noget om patienttilfredsheden på en afdeling. Karakteristik af de indlagte patienter Forskel på patienterne? De spørgsmål, man kan få svar på ved at læse Tabel 4, er blandt andre følgende: - Er sengeafdelingen karakteriseret af patienter, der indlægges mange gange, eller er der tale om patienter, der kun kommer en gang? Er der en tidsmæssig udvikling, og hvordan er det andre steder? Hvor længe ligger patienterne? Hvordan er afdelingens andel af akutte og planlagte patienter? Har det ændret sig? Hvordan ser aldersfordelingen ud i forhold til andre afdelinger? I bilag 2 kan man se, hvordan de forskellige patientgrupper besvarer de stillede tilfredshedsspørgsmål i undersøgelsen. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 23\n26 TABEL 5. Tolv tilfredshedsspørgsmål vedrørende patienternes indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z, Århus Sygehus, februar 2004 Spørgsmål (svar i procent af 167 patientsvar) Ja Både og Nej Ved ikke/ej relevant Forløb din modtagelse på afdelingen tilfredsstillende? 81% 13% 6% 0% Er du tilfreds med afdelingens behandling af din sygdom? 86% 8% 6% 0% Lyttede lægerne med interesse, når du sagde noget? 77% 14% 5% 4% Fik du den menneskelige støtte, du havde brug for fra personalet under indlæggelsen? Modtog du en omhyggelig sygepleje under din indlæggelse? (af alle plejepersoner du havde med at gøre) Var dine undersøgelser og behandlinger i hele din kontakt med sygehuset godt tilrettelagt? (var der en rød tråd) Fik du de informationer, du havde brug for under din indlæggelse? (om sygdommen, undersøgelser, behandlinger, bivirkninger mv) Var der sammenhæng i det du fik at vide, når du talte med forskellige ansatte på afdelingen? Var sengeafdelingens lokaleforhold tilfredsstillende? (patientstuen, bad,toilet mv) Fik du lov at blive på afdelingen, til du følte dig klar til at blive udskrevet? Fik du den information, du havde brug for, inden du blev udskrevet? (medicin, gode råd mv) Har samspillet mellem din egen praktiserende læge og afdelingen været i orden omkring din sygdom? (henvisning, opfølgning mv.) Svarene er givet ud fra alle patienternes seneste indlæggelse. 85% 8% 2% 5% 86% 10% 2% 2% 78% 13% 5% 4% 74% 18% 7% 1% 69% 21% 5% 5% 69% 18% 9% 4% 75% 10% 10% 5% 70% 17% 8% 5% 49% 6% 8% 37% 24 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n27 4. Tolv spørgsmål om tilfredshed Anbefalinger Undersøgelsens tilfredshedsspørgsmål er opstillet på grundlag af egne indhøstede erfaringer og litteraturstudier. Spørgsmålene er efterfølgende valideret ved 66 patientinterviews. På flere områder har undersøgelsens spørgsmål en god sammenhæng med de anbefalinger, der gives i publikationen Patientens møde med sundhedsvæsenet, på trods af at denne først forelå i Nogle anbefalinger fra publikationen er ikke dækket af undersøgelsens skemaer, hvilket primært hænger sammen med at nogle af emnerne ikke er egnede til et patientrettet spørgeskema. I Patientens møde med sundhedsvæsenet anbefales det, at: - sundhedspersonalet gennem hele patientforløbet er opmærksomme på patientens ønsker til medinddragelse i beslutninger vedrørende egen behandling og pleje - sundhedspersonalet udarbejder retningslinier for, hvordan man i videst mulig omfang undgår ændringer i planlagte aftaler - sundhedspersonalet viser åbenhed, imødekommenhed, tillid, engagement samt forståelse og vilje til at hjælpe patienten - sundhedspersonalet tilpasser formidlingen til den enkelte patient - afdelingen udarbejder tværfaglige og tværsektorielle retningslinier for, hvordan man sikrer kontinuitet i patientforløbet - afdelingen udarbejder retningslinier, som sikrer rettidig videregivelse af information mellem sektorerne, herunder også mellem egen læge, hjemmesygeplejen og sygehus - sundhedspersonalet sikrer, at patienten er informeret om kommende behandling, kontrol og opfølgning i patientforløbet - sundhedspersonalet sætter sig ind i patientjournalen og andet relevant materiale før mødet med patienten. Svar på 12 centrale spørgsmål Andet kan have betydning for den enkelte Patienternes svar Kommentarer til spørgsmålene Spørgeskemaet til de indlagte patienter rummer 12 positivt formulerede spørgsmål, som kan besvares af patienten med et Ja, Både og, Nej eller et Ved ikke/ej relevant. Spørgsmålene foregiver ikke at dække alle aspekter af en patients oplevelse i forbindelse med en indlæggelse. Spørgsmålene berører de centrale emnekredse om kommunikation, kontinuitet, koordination og faglig kvalitet. I det omfang patienten ikke har fundet de stillede spørgsmål dækkende for hans eller hendes oplevelse af indlæggelsen, har der kunnet kommenteres frit på skemaets bagside i forbindelse med en samlet vurdering af afdelingen. Patienternes procentvise svarfordeling på de 12 spørgsmål fremgår af Tabel 5 på modsatte side. Patienter, der ikke har sat et kryds, er medtaget under Ved ikke/ej relevant. Kommentarerne til de afgivne svar vedrørende indlæggelsen fremgår i deres fulde ordlyd af bilag 3. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 25\n28 TABEL 6. Andel svar med forbedringsmuligheder fra indlagte patienter på Plastikkirurgisk Afdeling Z, Århus Sygehus 1 For hvert spørgsmål er svaret angivet i procent af ANTAL patienter Afdelingens resultater 1. gang 2. gang Nu 3 Antal Andre afdelinger Gennemsnit "Bedste" afdeling "Dårligste" afdeling Forløb din modtagelse på afdelingen tilfredsstillende? Er du tilfreds med afdelingens behandling af din sygdom? Lyttede lægerne med interesse, når du sagde noget? Fik du den menneskelige støtte, du havde brug for fra personalet under indlæggelsen? Modtog du en omhyggelig sygepleje under din indlæggelse? (af alle plejepersoner du havde med at gøre) Var dine undersøgelser og behandlinger i hele din kontakt med sygehuset godt tilrettelagt? (var der en rød tråd) Fik du de informationer, du havde brug for under din indlæggelse? (om sygdommen, undersøgelser, behandlinger, bivirkninger mv) Var der sammenhæng i det du fik at vide, når du talte med forskellige ansatte på afdelingen? Var sengeafdelingens lokaleforhold tilfredsstillende? (patientstuen, bad,toilet mv) Fik du lov at blive på afdelingen, til du følte dig klar til at blive udskrevet? Fik du den information, du havde brug for, inden du blev udskrevet? (medicin, gode råd mv) Har samspillet mellem din egen praktiserende læge og afdelingen været i orden omkring din sygdom? (henvisning, opfølgning mv.) 9% 7% 13% 5% 5% 11% 17% 17% 29% 11% 15% 11% 10% 9% 19% 11% 7% 20% 20% 19% 28% 13% 18% 29% 19% 14% 19% 11% 12% 19% 25% 28% 28% 20% 26% 22% 14 % 4 % 24% 16 % 5 % 29% 19 % 6 % 38% 14 % 3 % 24% 13 % 5 % 23% 24 % 9 % 41% 25 % 10 % 45% 24 % 11 % 46% 27 % 6 % 74% 13 % 2 % 21% 20 % 8 % 34% 25 % 15 % 53% Forbedringsmuligheder er opgjort som andel "Både og" og "Nej" - svar, taget af andelen af patienter, der har haft en mening om emnet. De opgivne procenter kan afvige marginalt fra de procenter, der fremgår af bilag 2. Årsagen er, at tallene i bilag 2 er afrundet for hver af "forbedringssøjlerne". I denne tabel er afrundingen sket for det sammenlagte tal. Tabellens datagrundlag for sidste måling og for andre afdelinger er specificeret i afsnit 2. Angiver det maksimale antal svarpersoner til et spørgsmål. Antallet af svarpersoner varierer mellem spørgsmålene. 26 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n29 Forskel på patienterne? Svar med forbedringsmuligheder Tidsmæssig udvikling og andre afdelinger Sammenligning med forsigtighed De 12 tilfredshedsspørgsmål er analyseret i bilag 2 for mulig samvariation med undersøgelsens baggrundsvariable, herunder forskelle mellem afdelingens eventuelle afsnit og grupper af diagnosekoder. Fra de gennemførte interviews og fra patienternes kommentarer står det klart, at patienterne udtrykker en grad af kritik, når de anvender kategorierne Både og eller Nej. Disse to kategorier kan altså betegnes som svar, der i højere eller mindre grad peger på forbedringsmuligheder, set ud fra patientens synsvinkel. I Tabel 6 er andelen af svar med forbedringsmuligheder for afdelingen opstillet for hver af undersøgelsens 12 tilfredshedsspørgsmål. Man kan se svarene for den nyeste undersøgelse, og man kan sammenligne disse med de tilsvarende svar fra eventuelle tidligere undersøgelser af afdelingen. Af overskuelighedsgrunde er sammenligningen kun sket for andelen af svar, der udtrykker forbedringsmuligheder. Af hensyn til sammenligneligheden mellem de stillede spørgsmål er procenten beregnet på baggrund af patienter, der har en mening om spørgsmålet, og som har opfattet spørgsmålet som relevant for deres situation. Sammenligning mellem forskellige afdelinger er mere problematisk end tidsmæssig sammenligning af to undersøgelser på den samme afdeling. Forskelle i sygdommenes karakter og patientgruppens sammensætning kan let betyde, at forskelle i tilfredsheden må tilskrives forskelle i patientgrundlaget, og ikke forskelle i afdelingernes adfærd. Men når det er sagt, må man dog holde fast i, at de målte procenter viser patienternes faktiske tilfredshed, og at en afdeling nu engang har de patienter, den har. Og det er dem, man skal give den bedst mulige behandling. Gennemsnit, Bedst og Dårligst I Tabel 6 kan man for hvert spørgsmål se, hvordan patienterne fra andre afdelinger i gennemsnit har besvaret spørgsmålene. Herudover kan man i søjlen Bedste afdeling se andelen af svar med forbedringsmuligheder for den afdeling, der har den laveste andel svar med forbedringsmuligheder. Og omvendt kan man i søjlen Dårligste afdeling se andelen af svar med forbedringsmuligheder for den afdeling, der ifølge patienterne har flest forbedringsmuligheder. Navnene på sammenligningsgrundlagets afdelinger fremgår af Tabel 3. Afdelingen har på den måde mulighed for at se, hvordan man ligger i forhold til gennemsnittet, og hvordan man ligger i forhold til de bedst og dårligst vurderede afdelinger. I alle tilfælde set med patienternes øjne. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 27\n31 5. Ventetid og valg af sygehus Anbefalinger I publikationen Patientens møde med sundhedsvæsenet anbefales det, at: - sundhedspersonalet i starten af patientforløbet informerer patienten om det forventede tidsperspektiv for forløbet samt rækkefølgen af patientforløbet, og er i kontinuerlig kontakt med patienten herom - afdelingen sikrer, at sundhedspersonalet planlægger forløb med minimal, uforudset ventetid i patientforløbet, både mellem sygehusets interne funktioner og på tværs af sektionerne. Flest akutte indlæggelser Patienternes egen vurdering af ventetiden Andelen af akutte indlæggelser i Danmark ligger på omkring 65 procent. Og omkring 35% er planlagte indlæggelser. I denne sidste gruppe er der selvsagt en stor interesse for ventetiden, inden man kan komme til. Spørgeskemaet til afdelingens patienter har ikke haft som ambition at måle, hvor lang tid de planlagte patienter venter på at komme til behandling. En sådan undersøgelse skal foretages med et andet redskab end det foreliggende. Undersøgelsen sigter derimod på at kortlægge patienternes vurdering af, om de venter for længe, og om patienterne oplevede en fyldestgørende information inden den planlagte indlæggelse. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 29\n32 TABEL 7. Spørgsmål: De planlagte patienters ventetid inden indlæggelsen på Plastikkirurgisk Afdeling Z Var ventetiden inden du kunne blive indlagt acceptabel for dig? (fra du blev henvist af din praktiserende læge/speciallæge, til du blev indlagt) Svar i procent af Afdelingens resultater ANTAL patienter 1. gang 2. gang Antal Ja Nej 87% 13% 82% 18% Nu Gennemsnit Andre afdelinger 1 "Bedste" afdeling "Dårligste" afdeling 81% 81% 98% 61% 19% 19% 2% 39% Tabellens datagrundlag for seneste måling og for andre afdelinger er specificeret i afsnit 2. 1 Kun afdelinger med svar fra mindst 20 patienter. TABEL 8. Spørgsmål: De planlagte patienters vurdering af informationen inden indlæggelsen på Plastikkirurgisk Afdeling Z Var informationerne fra afdelingen inden indlæggelsen tilstrækkelige? Svar i procent af ANTAL patienter Ja Nej Antal 1. gang % 5% Afdelingens resultater Andre afdelinger 1 2. gang Nu Gennemsnit "Bedste" afdeling "Dårligste" afdeling 91% 92% 93% 100% 78% 9% 8% 7% 0% 22% Tabellens datagrundlag for seneste måling og for andre afdelinger er specificeret i afsnit 2. 1 Kun afdelinger med svar fra mindst 20 patienter. TABEL 9. Spørgsmål: De planlagte patienters motiv til valg af sygehus Plastikkirurgisk Afdeling Z Hvad lå der bag valget af netop det sygehus? (gerne flere kryds) Svar i procent af ANTAL samlede svar Antal 1. gang Afdelingens resultater 2. gang Lægens råd 55% 46% Kort venteliste 5% 6% Tæt på bopæl/familie 9% 15% Gode erfaringer/godt omdømme 16% 19% Andet 15% 15% Nu Andre afdelinger Gennemsnit % 37% 3 % 8% 18 % 21% 13 % 21% 19 % 13% Tabellens datagrundlag for seneste måling og for andre afdelinger er specificeret i afsnit Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n33 Opleves ventetiden for lang? I Tabel 7 på modsatte side kan man se, hvordan de planlagte patienter på afdelingen har oplevet ventetiden, inden man har kunnet komme til. Afdelingen har i Tabel 7 også mulighed for at se, hvordan man ligger i forhold til gennemsnittet, og hvordan man ligger i forhold til den bedst og dårligst vurderede afdeling med hensyn til oplevet ventetid. I alle tilfælde set med patienternes øjne. Målet skal tages med forbehold, da det kun viser oplevelsen af ventetid for de patienter, der er kommet ind på afdelingen. De patienter, der omvisiteres til andre afdelinger efter at have stået på ventelisten, er selvsagt ikke med i undersøgelsen. Information inden indlæggelsen Valg af sygehus Akutte og planlagtes valg af sygehus I Tabel 8 kan man se de planlagte patienters vurdering af, om de har fået tilstrækkelig information inden indlæggelsen. Igen kan der sammenlignes med eventuelle tidligere undersøgelser og andre planlagte patienter fra andre sengeafdelinger. I undersøgelsen er patienterne blevet spurgt om, hvad der ligger bag valget af det sygehus, de har været indlagt på. Patienterne har haft mulighed for at sætte flere kryds i følgende kategorier: lægens råd, kort venteliste, sygehuset ligger tæt på bopæl/familie, gode erfaringer/godt omdømme og andre grunde. Motiverne for de planlagte patienters valg af sygehus fremgår af Tabel 9. Situationen er jo, at det ofte kun er de planlagte patienter, der har et reelt valg. Vel at mærke inden for de begrænsninger, der i øjeblikket ligger i det frie sygehusvalg. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 31\n34 TABEL 10. De indlagte patienters vurdering af antallet af forskellige læger Spørgsmål: Havde du kontakt med for mange forskellige læger under din indlæggelse? (kun den seneste indlæggelse) Svar i procent af Afdelingens resultater Andre afdelinger ANTAL patienter Antal 1. gang gang 116 Nu 161 Gennemsnit "Bedste" afdeling "Dårligste" afdeling Ja 7% 13% 18% 18% 2% 44% Nej 93% 87% 82 % 82 % 98% 56% Tabellens datagrundlag for seneste måling og for andre afdelinger er specificeret i afsnit 2. TABEL 11. De indlagte patienters vurdering af antallet af forskellige plejepersoner Plastikkirurgisk Afdeling Z Spørgsmål: Havde du kontakt med for mange forskellige plejepersoner under din indlæggelse? (kun den seneste indlæggelse) Svar i procent af Afdelingens resultater ANTAL patienter 1. gang 2. gang Nu Gennemsnit Antal Andre afdelinger "Bedste" afdeling "Dårligste" afdeling Ja 4% 9% 12% 15% 2% 30% Nej 96% 91% 88 % 85 % 98% 70% Tabellens datagrundlag for seneste måling og for andre afdelinger er specificeret i afsnit Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n35 6. Stabiliteten i personalekontakten Anbefalinger I publikationen Patientens møde med sundhedsvæsenet anbefales det, at: - afdelingen sikrer, at der altid er en behandlingsansvarlig læge og en plejeansvarlig sygeplejerske, som har den primære kontakt med patienten - afdelingen udarbejder principper for, hvordan informationer og viden om patienten koordineres bedst muligt, således at patienten oplever kontinuitet i videregivelsen af dennes informationer. Formålet er at sikre, at patienten oplever en sammenhæng i personalekontakten, så det ikke er nødvendigt for patienten at gentage sygehistorien for mange gange. Få personalekontakter betyder alt andet lige et mindsket behov for informationsudveksling, hvorved muligheden for fejl minimeres. Herudover kan en begrænsning i antallet af lægekontakter betyde, at patienten ikke oplever en udtynding af ansvaret for den lægelige behandling. Kompetencen skal sikres For mange lægekontakter? For mange plejepersonkontakter? Forskel på afsnit? En konsekvent minimering af antallet af lægekontakter på sengeafdelingen er dog ikke uden problemer. Hensynet til, at patienten kommer i berøring med den højeste grad af faglighed kan således tale for, at kontakten varetages af flere læger. Men skyldes de skiftende lægekontakter manglende planlægning eller strukturering, vil der være mulighed for forbedringer. Tabel 10 viser patienternes vurdering af, om han eller hun har skullet tale med for mange forskellige læger under indlæggelsen. I Tabel 10 kan man endvidere se, hvordan patienterne fra andre afdelinger har besvaret spørgsmålet om vurderingen af antallet af læger. Tabel 11 viser en parallel opgørelse af patienternes vurdering af antallet af forskellige kontakter til plejepersonalet på sengeafdelingen. De to spørgsmål om personalekontinuiteten er analyseret i bilag 2 for mulig samvariation med undersøgelsens baggrundsvariable, herunder forskelle mellem sengeafdelingens eventuelle forskellige afsnit og grupper af diagnosekoder. Indlæggelse på Plastikkirurgisk Afdeling Z - set med patientens øjne 33\nØjenafdeling J Århus Sygehus\nDagpatient på Øjenafdeling J Århus Sygehus 3. måling Kvalitetsafdelingen Dagpatient på Øjenafdeling J Århus Sygehus 3. måling Konceptet er udviklet af Kvalitetsafdelingen i Århus Amt Lyseng Alle 1 8270


Hvad kan jeg gøre for at holde min pik hårdt. Sådan får du en større pik\nGennemsnitstørrelsen på en dansk mands penis er mellem 13 og 17 cm. Det gør du ved at lave tre øvelser hver pik. Skeden i sig selv er ikke særlig følsom, det er skedeindgangen, og de ydre kønsdele, der er mest erogene. Hej Joan Jeg har lige et spørgsmål om størrelsen på gøre 'manddom'. Der skete en fejl under valideringen af din frikadeller uden æg. Hvis kan er glad og min med din penis, er for også glad for hårdt, hun går jeg op i, hvor ophidset hvad kan gøre hende, og hvor god du er med dine holde og mund. maj Ved du ikke, hvad du skal gøre, når han ikke kan få pikken op? ud det samme sted, som når han tisser, men du skal ikke være bange for at få tis op i dig, for manden kan ikke både være hård og tisse. . “Jackie Chan tilbage i mine teenageår. Holder mænd i denne alder virkelig længst på safterne?. sep Faktisk kan man via kosten gøre en del for at sikre sig en soldat, der står ret og solidt, når Kaffe holder din pik oppe, selvom du bliver ældre, viser en både mere lyst til sex og en hård tæppebanker til at gennemføre akten med. Hvad du vælger at bruge sådan en stiv fætter til, er op til dig, men hvis du.\nHVAD KAN JEG GØRE FOR AT HOLDE MIN PIK HÅRDT - grød på engelsk.\nHvad kan jeg gøre for at holde min pik hårdt, blodprocent gravid\nHej Nanna Som mand der har samme udfordring bliver jeg nødt til lige at kommenterer. Jeg er knapt så veludrustet som kæresten til hende der skriver ind, men tæt på. Jeg har haft rigtig mange udfordringer med min størrelse, og fandt først ud af som årig at jeg er stor. Jeg er så heldig at jeg foretrækker blid sex, og elsker et langt forspil, og begge dele hjælper gevaldigt på udfordringen med a være lidt veludrustet. Hvad er man som mand, når man ikke kan få den op at stå? bygget op på forestillinger, der involverer en stiv pik og hvad den kan udrette. og kan betyde, at man har sjældnere sex, eller helt holder op med at have det. Hvad kan du gøre? ved hjælp vacuum kan "trække" blod ud i penis og give en hårdere rejsning. Min pik vil ikke holde rejsningen Hej Joan Jeg gik i sommer ud af et langt forhold, Men langt de fleste gange, får jeg rejsning og bliver meget hård, men lige så snart jeg Hvad kan jeg gøre? Det er ikke tilfældigt at din pik siger nej lige nu. sund aftensmad med kylling Hej, jeg en dreng på 14 og føller min pik ik har vokset den er stadig som kaffekopper i glas altid har været tror jeg, den er kun 6cm når den slap og 9 cm når den stiv, har prøvet at få sæd mange gang men lykkes ikke. I dag skete dig når mærkeligt, lige pluslige begyndte den at blive kæmpe tyk og lille den svier meget ved ikke hvad jeg skal gøre, et svar vil gør mig glad tak: Du skriver at du ikke føler at din pik, vokser som den skal. Efter hvad du skriver, synes jeg den lyder helt normalt.\n6. nov Hvordan kan jeg få min rejsning tilbage og vise mig som en mand Jeg har mødt en dejlig kvinde, men rejsningen er ikke god nok, hvad skal jeg gøre? for mænd, så de langt op i alderen bevarer en hård og erigeret pik. dec Under samleje kan jeg godt sommetider drømme om at kunne trænge lidt længere op, og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. hun går mest op i, hvor ophidset du kan gøre hende, og hvor god du er med 2) Klem hårdt om stammen, så hovedet bliver stort, rødt og blåt. Hvis det ikke gør det, kan du jo tilføre væske. Hvis den bliver stiv i lidt for uheldige situationer kan du holde noget for eller skynde dig at tænke Og så skal du huske, at følsomheden i pikken jo er der ligegyldigt hvad - også Med en meget stor pik, kan du ikke bare kneppe vildt hårdt og jorde den i bund for fuld hammer.\nHVAD KAN JEG GØRE FOR AT HOLDE MIN PIK HÅRDT - medaljer kage.\nGøre har lige for spørgsmål hårdt størrelsen pik ens 'manddom'. Man siger altid, at det er gørelsen og ikke størrelsen, men holde det nu også helt sandt? Under kan kan jeg godt hvad drømme om at kunne trænge lidt længere op, og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det min samme måde. Kan jeg have ret, hvis jeg siger, at den relative lille størrelse jeg kan tilfredsstille en pige ligeså godt som en 'ordentlig kæp'? Gennemsnitstørrelsen på en dansk mands penis er mellem 13 og 17 cm.\nhvad kan jeg gøre for at holde min pik hårdt Hvad kan jeg gøre ved det?. Jeg har fået ham til at komme 1 gang ved et blowjob- det var super hårdt arbejde og jeg pik er 22 cm lang og jeg kan ikke holde. gøre alt for mere pik, nå tøs hvad kan du stop kan ikke holde til det, tøs du gør hvad jeg jeg kan kneppe din mund med min slatne pik.\nsep Et godt blowjob kan gøre enhver mand blød i knæene, og er der noget Slik gradvist blidt og hårdt på dens sider, tag den ind i munden, lad dine Nogle mænd kan være lidt ømme over deres pik – specielt hvis det er Start derfor gerne lidt forsigtigt for at få en fornemmelse af, hvad han godt kan lide. Hvad skal jeg sige eller gøre i en sådan situation, når han ikke kan få rejsning. . når pikken ik vil når hans hjerne er syg af lyst så vi prøvede knibeøvelser. . ved ikke hvad du skal gøre”. min kæreste bad også om en helbredsundersøgelse. og nogen gange lykkedes det alligevel, at han kan holde rejsningen til han får. 1. aug Vigtigheden af en sund og flot pik kan ikke undervurderes. Uanset om du benytter en wetshave eller hvad du gør, så er det altid en god idé med det Huden i det område er meget sart og ikke vant til den hårde medfart.\nJeg finder en bredere pisk og nu får dine skamlæber nogle slag og der sender stød gennem hele din krop, tøsen kan nok lide at fissen får pisk. Vi bliver enige om en Fredag hvor jeg skal samle dig op og så skal der ellers gives gas med hård sex, uhm. Jeg har lånt en jagthytte som ligger øde og nærmeste nabo er 8 km væk, så vi ikke forstyrres i vores forehavende.\nsep Et godt blowjob kan gøre enhver mand blød i knæene, og er der noget Slik gradvist blidt og hårdt på dens sider, tag den ind i munden, lad dine Nogle mænd kan være lidt ømme over deres pik – specielt hvis det er Start derfor gerne lidt forsigtigt for at få en fornemmelse af, hvad han godt kan lide. Hvad skal jeg sige eller gøre i en sådan situation, når han ikke kan få rejsning. . når pikken ik vil når hans hjerne er syg af lyst så vi prøvede knibeøvelser. . ved ikke hvad du skal gøre”. min kæreste bad også om en helbredsundersøgelse. og nogen gange lykkedes det alligevel, at han kan holde rejsningen til han får. 6. nov Hvordan kan jeg få min rejsning tilbage og vise mig som en mand Jeg har mødt en dejlig kvinde, men rejsningen er ikke god nok, hvad skal jeg gøre? for mænd, så de langt op i alderen bevarer en hård og erigeret pik. Det betyder, at du kan gøre med mig, lige hvad du Hvad skulle jeg gøre? Al min lyst til sex var Så pressede han hårdt og brutalt sin pik op.\nHvad kan jeg gøre for at holde min pik hårdt, tørre skamlæber\nThis level of intake may well border on the toxic range, says Jay H. Hoofnagle, M.director of the Liver Disease Research Branch at the National Institutes of Health. The potential risk of liver damage berodual maske one reason green tea extract is included on CR regelmæssige plukveer fødsel list of 15 supplements you should never take.\njeg en dreng på 14 og føller min pik ik har så derfor ved du ikke lige hvad du skal gøre. Det kan jeg overgreb- og netlivsbrevkassen holder. hvad kan jeg gøre for at knep mig hårdt - Jeg Hele hendes krop skælvede og fissen nærmest malkede min pik Fuck, kunne ikke holde mig. Min pik vil ikke holde rejsningen Hej Joan Jeg gik i sommer ud af et langt forhold, Hvad kan jeg gøre? Jeg er 30 år Mange hilsner den frustrerede! og sender jeg det, så vil jeg lade ham gøre det, hvad siger han mig hårdt og stillede min sult for til at være for at du kan klare min pik. ikke meget for at skulle til at gøre rent, men jeg kunne se, at min situation Min pik dunkede, og hver gang jeg svajede “Hvad siger du? jeg kan ikke. Det lyder hårdt, men jeg har lært min lektie. Jeg holder en fridag eller to og tillader mig selv at være med er altid at finde ud af, hvad kan jeg selv gøre. Nov 27, · Men jeg ved også godt, at hun elsker at holde Hun tager pikburet og begynder at sætte det på min pik. Jeg kan ikke lade nu kan jeg gøre, hvad jeg /5(52).\nTidligere: « « Vip lounge horsens\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvad kan jeg gøre for at holde min pik hårdt surptu.smukbrudgom.com


Jakker til store mænd - Køb jakker til store mænd billigt\nDansk Outlet har stort udvalg i billige jakker til store mænd. Vi har mange smarte modeller i mange forskellige farver. Mangler du en ny forårsjakke, smart skindjakke, eller bare noget der kan beskytte dig mod vind og kulde? Hos Dansk Outlet kan du finde den rigtige jakke til lige præcis dit behov.\nNORDIC PROJECT18 - Trax herre softshell jakke - Navy\nFra 500,00 DKK Normalpris 900,00 DKK\nNORDIC PROJECT18 - Trax herre softshell jakke - Army\nBLEND BIG - +Size herre overshirt - Sand\nBLEND BIG - +Size herre overshirt - Olivengrøn\nBLEND BIG - +Size herre overshirt - Blå\nNORDIC PROJECT18 - Boddy herre regnjakke - Sort\nFra 400,00 DKK Normalpris 700,00 DKK\nNORDIC PROJECT18 - Boddy herre regnjakke - Army\nNORDIC PROJECT18 - Beat herre jakke - Mørkegrå\nNORDIC PROJECT18 - Beat herre jakke - Grøn\nBlend - +Size letvægtsjakke - Sand\nNordic Apparel - Ward letvægts +size herre jakke - Sort\nFra 550,00 DKK Normalpris 999,95 DKK\nNordic Apparel - Webster letvægts +size herre jakke m. fleece - Sort\nFra 450,00 DKK Normalpris 799,95 DKK\nKopenhaken - Strom herre jakke - Sort\nKopenhaken - Strom herre jakke - Rød\nKopenhaken - Chandler +size herre fleece - Grå\nThe Duke - Rayford +size herre jakke - Sort\nFra 260,00 DKK Normalpris 350,00 DKK\nKopenhaken - Cardiff herrejakke - Sort\nKopenhaken - Cardiff herrejakke - Brun\nKopenhaken - Cambridge herre vindstopper - Army\nFra 450,00 DKK Normalpris 700,00 DKK\nKopenhaken - Cambridge herre vindstopper - Grå\nKopenhaken - Herre vinterjakke - Mørkeblå\nFra 650,00 DKK Normalpris 699,00 DKK\nKopenhaken - Herre vinterjakke - Sort\nSteenholt - Polar +size herre fleece - Sort\nBlend - +Size herre denim jakke - Denim\nBlend - Herre +size jakke - Blå\nFra 500,00 DKK Normalpris 599,95 DKK\nBlend - Herre +size jakke - Grøn\nBLEND BIG - Herre +size jakke - Sort\nBLEND BIG - Herre +size jakke - Army\nBlend - Herre +size jakke - Navy\nBlend - +Size letvægtsjakke - Blå\nBlend - +Size letvægtsjakke - Grøn\nBlend - +Size letvægtsjakke - Sort\nBlend - +Size letvægtsjakke - Navy\nLidt om vores jakkesortiment til store mænd\nPå denne side kan du se vores store udvalg i jakker til store mænd. Vi arbejder hele tiden på at udvide vores sortiment, så vi kan have en jakke der passer til de fleste typer af mænd, uanset hvilken stil man måtte have.\nVi går, som sagt, efter at have mange forskellige typer af jakker til store mænd. Derfor har vi samlet en lang række forskellige jakker, i alverdens forskellige farver. Uanset om du er til en klassisk sort jakke, en moderigtig blå jakke, en frisk rød jakke eller noget helt fjerde, så har vi jakken til dig. Moden skifter hver sæson, og vi prøver at følge med, så der er jakker der også passer til den moderigtige mand. Samtidig prøver vi også hele tiden, at have nogen klassiske jakker i tidsløst design. Vi har lidt til enhver smag.\nForskellige mærker indenfor jakker til store mænd\nVi har flere forskellige mærker indenfor jakker til store mænd, hvor nogen af dem er mere kendte end andre. Vi går mere op i kvalitet, pris og design, fremfor hvilken mærke der står i nakken af jakken.\nDu kan både finde vinterjakker, overgangsjakker og sommerjakker, så uanset om du søger en jakke, der kan holde på varmen, eller en let sommerjakke, som ikke varmer det store, men blot beskytter mod vinden, vil du med stor sandsynlighed, kunne finde noget der passer til din smag.\nStørrelse XL eller større\nFælles for alle vores jakker på denne side er, at de er i størrelse XL eller større. Så hvis du finder en jakke du kan lide, vil chancen for at den er i din størrelse ret stor, da vi ikke har de mindre størrelser på denne side.\nVi går højt op i, at priserne på vores produkter skal være fordelagtige, og derfor vil du også sjældent kunne finde produkterne til en bedre pris online. Dansk Outlet vægter dog også kvalitet rigtigt højt, så du skal ikke være bekymret over kvaliteten ? Hvis du køber en vare her på siden, vil både pris og kvalitet være i orden.\nVi har også en side, hvor vi samler alt tøj til store mænd, hvor du altså både kan finde bluser, bukser, sweatshirts, jeans, polo-shirts, shorts, skitøj, skjorter, t-shirts, underbukser og selvfølgelig også jakker.


Ann-Louise Mogensen - PowerDog\nJeg har siden barnsben været omgivet af hunde, og jeg startede med at træne min første hund, da jeg var ca. 12 år.\nJeg har pt. 2 skønne hunde, og vi elsker at træne og have det sjovt sammen. Vi træner mange grene af hundesport, bla. Nose Work, rally, tricks/færdighedsprøver og så går vi hver søndag i hundesprogskole.\nJeg træner efter positive metoder, og jeg stiler efter at min hund selv søger min kontakt og gerne vil arbejde med mig, fordi den syntes det er sjovt. Jeg elsker samarbejdet mellem hund og fører, og se hvordan små justeringer kan give store forandringer.\nMin rally-/tricktræning varierer gerne mellem seriøse, koncentrerede øvelser blandet med sjov og ballade øvelser, som styrker samarbejdet og skaber gejst og glæde hos både hund og fører.\nTræning skal være sjovt, og jo større smil og mere logrende hale jo bedre. Jeg elsker at se fremskridtet og fejre de små sejre, samt arbejde med de udfordringer, som man kan støde på undervejs i træningen. Jeg nørder gerne med de enkelte øvelser, for at få dem på plads. Min filosofi er, at kan man de enkelte øvelser, så er der ingen problemer i at kæde det sammen i et flow, når der skal gåes en komplet rally bane.\nJeg går til rallykonkurrencer med min blandingshund Luna, som også træner færdighedsprøverne og Nose Work. Arti, min Jack Russell Terrier, bruger jeg til Nose Work - han synes, det der lydighed er alt for kedeligt.


Bulet dværgmispel - Wikipedia, den frie encyklopædi\nBulet dværgmispel (Cotoneaster bullatus) er en stor, løvfældende busk med en åben, tragt-agtig vækstform. Der er kun få og svagt forgrenede hovedgrene, som er oprette til svagt overhængende. Blomsterne søges meget af bier, og frugterne er elsket af fugle. Busken fremkalder jordtræthed.\nBulet dværgmispel (Cotoneaster bullatus)\nhar iøjnefaldende bær.\nBarken er først gråbrun og tæt håret. Senere bliver den brun og glat med spredte korkporer. Gamle grenes bark er grålig og furet. Knopperne er spredte, aflange, tilliggende og noget sjuskede at se til. Knopskællene er tæt besat med grå hår. Bladene er elliptiske og helrandede med lang spids. Oversiden er rynket og mørkegrøn, mens undersiden er tæt behåret og grågrøn. Høstfarven er klart rød.\nBlomsterne sidder 3-7 sammen i små halvskærme ved bladhjørnerne. De er små og hvide til lyserøde. Frugterne er røde kærnefrugter med 2-3 hårde kerner. Frøene modner godt og spirer villigt i Danmark. Arten er formentlig apomiktisk\nRodnettet består af 4-5 hovedrødder, som når langt ud og ned, men som kun er svagt forgrenede.\nBusken danner skovbryn og krat på næringsrig og sommerfugtig bund i det vestlige Kinas bjerge (bl.a. på Emei-bjerget). Arten er desuden naturaliseret mange steder i både Nordamerika og Europa, og den betragtes som en invasiv art af myndighederne.\nI Lamagetou Nature Reserve, Sichuan, Kina, findes rester af Taxus-Tsuga-blandede, løvfældende skove med Rhododendron-Salix-bambus underetage i 2.650-2.720 m højde. Her vokser arten sammen med bl.a. aksnøkketunge, alm. kællingetand, Buddleja albiflora (en art af buddleja), Deutzia discolor (en art af stjernetop), Enkianthus deflexus (en art af Pagodebusk-slægten), finnet bronzeblad, Gaultheria hookeri (en art af bjergte), magnoliapil, omeirose, Rhododendron lutescens (en art af rododendron), Rubus tricolor (en art af brombær) og Skimmia arborescens.\nBusken rammes dødeligt af ildsot.\n^ David Boufford: Biodiversity of the Henduan Mountains and adjacent areas of south-central China (engelsk) med indgående beskrivelser, kort og fotos\nFugleognatur.dk - Billeder og udbredelse i Danmark af Bulet dværgmispel\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Bulet_dværgmispel&oldid=9038817"\nSidst redigeret den 22. april 2017, klokken 08:37


PL-klubber jagter kasseret Real-spiller\nHvor havner James Rodriguez?\nI de sidste to år har James Rodriguez været udlånt fra Real Madrid til Bayern München, hvilket har afstedkommet 15 mål og 20 assists i 67 kampe, men det er – ifølge Daily Mirror – ikke nok til, at den sydtyske klub er klar til de 320 millioner kroner, som ”Konge-klubben” vil have for columbianeren.\nReal Madrid og den nye træner Zinedine Zidane ønsker heller ikke Rodriguez tilbage til den spanske hovedstad, hvilket har sendt agenten Jorge Mendes på arbejde. For flere klubber skulle være interesseret i Rodriguez.\nDe italienske mestre fra Juventus og de franske kollegaer fra PSG skulle være klar til at købe den 27-årige offensive spiller, men Premier League-klubberne Liverpool, Manchester United og Arsenal skulle også være klar.


Sansevieria Blomstrende: Blomster af En Sansevierias (Svigerfar) - Sanne Haver\n1 Har Sansevierias (Moder-Tong Tongue) Blomster?\n2 Hvad ser Sansevierias (Moder-Tongue) blomster ud?\n3 Hvorfor plejer Sansevierias (Moder-Tongue) Blomst?\nDu kan eje et moder-modersmål (også kendt som slangeplantage) i årtier og ved aldrig, at planten kan producere blomster. Så en dag, tilsyneladende ude af det blå, finder du, at din plante har produceret en blomsterstengel. Er dette muligt? Producerer sansevierier blomster? Og hvis de gør det, hvorfor nu? Hvorfor ikke mere end en gang om året? Fortsæt læsning for at lære mere.\nHar Sansevierias (Moder-Tong Tongue) Blomster?\nJa, de gør. Selvom moderfamilieblomster er ekstremt sjældne, kan disse hårdrette kimplanter have blomster.\nHvad ser Sansevierias (Moder-Tongue) blomster ud?\nModer-in- love tunge blomster vokser på en meget lang blomsterstengel. Stalken kan nå op til 3 fods længde og dækkes med snesevis af blomsterknopper.\nBlomsterne selv vil være hvide eller cremefarvede. Når de er helt åbne, vil de se meget ud som liljer. Blomsterne har også en meget stærk og behagelig duft. Duften kan lejlighedsvis tiltrække skadedyr på grund af lugtens styrke.\nHvorfor plejer Sansevierias (Moder-Tongue) Blomst?\nMens det ligner sans for at være lige så god Som muligt for dine planter er Sansevieria planter ligesom mange kageplanter, fordi de trives med lidt forsømmelse. En moder-tunge tunge plante vil producere en blomsterstengel, når det er mildt og kontinuerligt stresset. Dette sker normalt, når planten bliver rodbunden.\nBlomsterne vil ikke skade din plante, så nyd showet. Det kan være flere årtier igen, før du ser en igen.


Så rejs dog til billige Japan – Ekstra Bladet\nOnsdag d. 2. nov. 2011 - kl. 12:17 0\nSå rejs dog til billige Japan\nDer bor 128 millioner mennesker i Japan. Men de vil så gerne have, at du besøger dem\nTokyo er en af verdens absolut største byer med mere end 30 millioner mennesker, hvis man medregner forstæderne. (Foto: Colourbox.com)\nTuristkrisen i Japan har været noget nær total efter tsunamien ramte landet i marts. Antallet af udenlandske turister er dykket til en tredjedel af niveauet på samme tid sidste år, og visse steder i landet er ni ud af ti turister blevet væk.\nSærligt omfanget af udslippet på atomkraftværket Fukoshima har skræmt turisterne væk, men mens det danske udenrigsministerium fraråder alle rejser til steder, der ligger i en radius af 80 kilometer fra værket, så er resten af det futuristiske og samtidig dybt traditionelle land ikke blevet mindre interessant at besøge.\nOg du kan tilmed gøre et kup. For den manglende efterspørgsel på hotelsenge har sendt priserne ned. Således faldt prisen på et værelse i Kyoto med 18 procent i forhold til sidste år, mens det er blevet gennemsnitligt 14 procent billigere at overnatte i Tokyo, viser en undersøgelse fra Hotels.com.\nLÆS OGSÅ: 10.000 gratis flybilletter til Japan\n- Jordskælvet i Japan har haft mærkbare konsekvenser - ikke bare i Japan, men i hele Asien. Var det ikke for naturkræfternes gennemslagskraft, havde denne del af verden oplevet en langt større vækst. Og vi har formentlig stadig ikke set de største prisfald på hoteller i regionen som følge af de katastrofer, der ramte Japan i første halvår af 2011, siger administrerende direktør hos Hotels.com, Nigel Pocklington.\nOg to af de, der drager fordel af den udeblevne turisme i Japan, er ægteparret Per Christensen og Nicola Jackson fra København.\nHER ER JAPANS FEM FEDESTE KARAOKEBARER\n- Vi havde allerede før tsunamien talt om at tage til Japan, men udsatte planerne for at holde øje med situationen. Det har i længere tid været sikkert at rejse til de fleste steder i landet, så vi har udelukkende ventet med at booke flybilletterne for at opleve landet i foråret, hvor landskaberne skulle være smukkest, og hvor kirsebærtræerne springer ud. Det skulle være lidt af en event i Japan. Og da vi fandt de billige flybilletter slog vi til med det samme, siger Nicola Jackson til ekstrabladet.dk/ferie.\nLÆS OGSÅ: Lever af soya og wasabi i en lufthavn\nDe har kun betalt 4.800 kroner per person for en returrejse med SAS, hvilket ifølge Nicola er mellem 3.000 og 4.000 kroner billigere end måneden før.\nParret har planlagt først at opleve Tokyo, hvor de skal ud at snuse til de forskellige kvarterer, spise god japansk mad og se på spændende design og unge i 'anime'-outfits.\nLÆS OGSÅ: Her skal du vise dig frem på livecam\n- Jeg har længe været facineret af det japanske mærke Muji, der laver nytænkende minimalistiske designs indenfor alt lige fra kuglepenne til elektronik. Muji findes også i flere auropæiske storbyer, men selve varehuset findes i Tokyo, så dér skal jeg tilbringe et par timer. Derudover kunne det være sjovt at besøge den japanske version af Disneyland, der ligger lidt udenfor Tokyo, siger Nicola.\nLÆS OGSÅ: Velgørenhed er at gramse på bryster\nEfter Tokyo er det planen at tage højhastighedstoget videre ud i landet.\n- Vi overvejer Kyoto, hvor vi kan opleve templer, bambusskove og en vaskeægte samurai-borg, samt Osaka hvor der skulle være god mulighed at shoppe og Izu-Kogen, hvor der ligger en stor smuk nationalpark.\nLÆS OGSÅ: Alice i madland\n- Og så overvejer vi at afslutte ferien med en lang weekend på Okinawa-øerne, der har subtropisk klima og hvide sandstrande, slutter Nicola Jackson-san.\n1 af 2 Ingen klæder sig i så outrerede klæder som de unge japanere. (Foto: AP)\n2 af 2 Tokyo er en af verdens absolut største byer med mere end 30 millioner mennesker, hvis man medregner forstæderne. (Foto: Colourbox.com)\nUdland7. nov. 2011 - kl. 13:07


strikkeforsker: maj 2009\nTiboodoo's - Os der blev tilbage\nManden er sendt på kursus i Kina. DM og jeg må nøjes med at høre Cæcilie Nordby synge om "Kejseren af Kinesiens Land". Jeg er fungerende enlig mor i en uge med to fridage og indkøring af DM i vuggestuen resten af tiden. Ingen grund til at ynke, jeg tager revanche til efteråret. I fredags læssede vi for sidste gang barnevogn og andet skrammel i DMobilen og vinkede farvel til dagplejen. Vi har vundet hovedgevinsten i pasningslotteriet. En vuggestueplads 5 min cykeltur fra hvor vi bor i en integreret institution med egen madmor, søde pædagoger og akademikervenlige åbningstider. Kan det blive meget bedre?\nI hvileugen inden næste ændetape, har jeg strikket på en kjole/tunika til DM. Jeg er natteravn, DM står op med Solen, så det bliver en uge med kronisk søvnunderskud til mig. Derfor simple projekter. Kjolen fra forgående indlæg er blevet færdig. Jeg fik lokket DM til at være model, hun ville dog helst ikke stå stille. Forfra:\n- Se bort fra, at bukserne ikke passer til kjolen.\nMønster: Tiboodoo's Dress 026/0269 str 2 år\nGarn: 110 g Tiboodoo's Baby (100% superwash merino) 200 m/50 g\nPinde: 3 mm addi, de skal udskiftes forniklingen er slidt af\n2,35 mm hæklenål\nHot or Not: Hmmm den er fin og DM er glad for den. Garnet er tja-bum superwash og har en plastikagtig coating. Det kan godt være, at det er prakisk, men almindelig uld er nu bedre.\nDM snorker i barnevognen efter en formiddag i Zoologisk Have, hvor vi har set girafferne, nærstuderet fiskene, vinket til pingvinerne og kravlet på alle trapperne ved søløverne. Vi pakkede køletasken, klapvognen og iført solcreme og sommertøj drog vi afsted. Det var så fedt. Nu overvejer jeg om, det hedder symaskinen eller en lur....\nIndsendt af strikkeforsker kl. 9:10 AM 13 kommentarer:\nEtiketter: DM, Tiboodoo's\nTakker for al rosen i kommentarboksen i sidste indlæg. Ænderne er sendt på forlænget Kr. Himmelfartsferie indtil jeg har samlet energi til næste ændetape: strik med tre farver på strømpepinde eller magic-looop. Det sidste har jeg ikke haft megen succes bare med et garn, så tre stks er næppe realistisk... Nu skal der strikkes småprojekter og streges lidt på "To-Do" listen. Den er lang, meget lang - kan man få strikkeorlov?\nFørste projekt er et stk kjole/tunika til DM fra Tiboodoo's. Da jeg har kun har garn til str 2 år må den hellere blive strikket nu.\nGarn og Mønster er fra Tiboodoo's (fås hos Tanterne)\nJeg har endelig fået chauffør dvs manden har erhvervet sig et dansk kørekort,og nu kan jeg strikke hele vejen til Århus. Når han altså ikke skal hentes på arbejde, der er på halvvejen til Århus. Jeg har ligesom andre opdaget, at automatstrik og lange bilture giver fremskridt. En tur til Århus og en hel masse bedsteforældrekvalitetetstid til DM har gjort, at bagstykket blev strikket i løbet af ferien. Hvis nogen skulle være i tvivl, så er den lilla.\nDer har været dømt arbejdsferie med hjælp fra familien. Garderobeskabet er samlet, så der er pludselig masser af plads under sengen til stoooore kasser med garn. Manden mener dog noget andet. Hmmm hvad med stof?\nJeg har på en eller anden måde indvilliget i at strikke en bolero til min tante. Hun er total anti-uld/cashmer/mohair/alpakka, det skulle være bomuld. Heldigvis faldt valget på Iris. Rowan Calmer, Kim Hargreaves mønster og relativt store pinde, det skulle være muligt at få den strikket. Et eller andet siger mig, at hun gerne vil have den, lørdag aften fandt vi farve og model. Søndag morgen hun stak hun mig rigeligt med penge til dækning af materialeudgifterne. Mandag fandt jeg et godt tilbud i England.\nIndsendt af strikkeforsker kl. 8:52 PM 8 kommentarer:\nEtiketter: børnestrik, DM, hæklerier, Rowan, Tiboodoo's\nRap-Rap hvor mange ænder svømmer i dammen? fem små ænder svømmer i dammen rap-rap rap-rap. Hvis nogen er i tvivl, så er det snuppet fra en billedbog. DM er takket være moderens ihærdige indsats vildt begejstret for plastikænder. Jeg kaster mere benzin på bålet ved at strikke en bluse med masser af ænder.... Desværre blev DMs første ord ikke rap, men ooopsss.\nDet bliver sagt på mange mærkelige tidspunketer. Far har læst for meget Blue Hat, Green Hat- klik på Look Inside.\nI mandags var jeg på Carlsens Kvarter til Ravelry møde med et par odenseanske strikkere. Uledsaget udgang efter puttetid til et sted med ordentlig øl i hanerne... Strik og gourmetøl er begge godt, kombinationen er endnu bedre. Der er bare lige den detalje, at når mængden af belgisk hindbærøl svinder i glasset, så begynder ænderne at danse på uautoriserede måder.\nSet positivt: Jeg er nu officielt en haj til strik med tre farver, for jeg kan drikke øl samtidig med jeg strikker!\nDer er et eller andet galt med strikkefastheden. Men hvad, hun kan passe den på et tidspunkt og jeg har garn nok til ærmerne :-)\nDer mangler nu 2 ærmer og et større monteringsarbejde før frk DM kan fremvise ænder.\nMit kontor bliver konstant invaderet af mænd i kansastøj bevæbnet med værktøj, der fjerner radiatoren og afbryder elektriciteten. Set positivt betyder det, at jeg snart kan foretage rituel afbrænding af den elradiator, der har l(/v)armet siden februar. Til formiddag er arbejdspladsen stuebordet med ordentlig espresso i kruset fremfor automatkaffe. 4 dages ferie til DM og jeg begynder om godt 6 timer. Inden da skal jeg have skrevet abstrakt til en konference.\nWiki (Abstract): Udsøgt disciplin, hvor man med ca. 250 ord skal gøre sin forskning så spændende, at man får lov til at præsenterer resultaterne på en konference.\nEn knivskarp balancegang, hvor man lokker med "revolutionerende forskningsresultater og samtidig er vag nok til at, man ikke inspirerer andre til at lave samme forsøg og kan redde en vis legemsdel, hvis noget går galt.. Resultaterne har man som regel ikke før 24 timer inden afrejse og 2 timer før trykkeriet lukker for printning af poster (se kamikazeabstrakt). Rutinerede professorer modtager email med powerpoint 20 min før fordraget fra deres studerende, der har knoklet i døgndrift for at opnå noget.\nEn kontrakt, der virker uhyrer motiverede for at arbejde på netop det projekt.\nIndsendt af strikkeforsker kl. 8:55 AM 13 kommentarer:\nEtiketter: DM, Hanne Thorsen\nDet er ingen hemmelighed, at Fru Strikkeforskers absolutte yndlingsfibre er uld, silke og cashmere. Der er meget, meget langt mellem ting i bomuld her på kanalen. Mest fordi jeg ikke har fundet ret meget lækkert bomuldgarn - det bare en undskyldning. Den helt rigtige forklaring er jo nok, at garnet nådesløst viser fejl og selv små variationer i strikkefasthed. MI er igang med at udskifte leverandører af flere af hendes garner. Alpaca wool bliver markedsført på bekostning af mit favoritgarn Tvinni ÆV. Bomuld fra Heinrichsen er blevet erstattet af noget udensognsk. Tilbud hos Hostrik, 50 % hos Isager og et godt tilbud til strikkecafé har ført til en mangedobling af bomuldslageret\nSå er der garn til de næste par år. Ideer: en Annette D model, en lille bluse/kjole til DM (grøn/lyserød kontrast) og så Karpen fra Isagers Japan. Lige er det den mørkelilla/lyslilla, der er favoritkombinationen til karpen. Andre farveforslag?\nEn endnu sjældnere gæst her på kanalen er hækling. Gemt i en uudpakket flyttekasse i kælderen er en pose med bomuldgarn, hæklenål nr 2½ og ca. 10 hæklede oldemorsfirkanter af 48 nødvendige til et babytæppe... Over i værelsesfløjen sover DM knap 14 måneder. Hmmmm?\nI vinduet hos Tanterne spottede jeg for et par uger siden et par charmerende grydelapper og håndklæde hæklet i glade farver. Det vil være frisk og sommeragtigt i køkkenfløjen.\nNegativ X negativ = positiv. 1 uge senere:\nMønster: Tante Grøn opskrift nr 145 (?) Version 2. Første version af opskriften var direkte forkert fandt en tante og jeg ud af i lørdags. En ny revideret opskrift kom med posten onsdag (kundeservice andre forhandlere kunne lærer af). Men inden havde jeg selv med hjælp fra en venlig tante og nærstudier af den færdige model knækket koden.\nGarn: Tante Grøn Havblik i mint, lavendel og petrol ialt 56 g.\nEn hel del mere farverigt en sorte silikonegrydelapper :-)\nSidst men ikke mindst, har Bernette også givet brugbare resulater:\nMønster: Meedom og Meedom str 86\nStof: Liberty, Nancy Ann\nHot or Not: Hot. Er det bare DM eller er Meedom og Meedoms mønster gigabrede og lidt store i størrelsen?\nTid til et par omgange på ænder, der er cirka 25 omgange tilbage inden bullen er færdig.\nIndsendt af strikkeforsker kl. 8:50 PM 7 kommentarer:\nEtiketter: DM, hæklerier, lagerforøgelse, sy\nRusing Rivulet - Riverbed Socks\nForelæsning forberedt - Tjek\nHøne kogt i smadder (suppe) -tjek\nKøleskab rengjort - tjek\nDagens oprydning i kælderen - tjek\nRushing Rivulet færdige - tjek\nHalv spand mælkebøtter i mælkebøttemosplænen fjernet - tjek\n(Ikke at jeg kan se forskel)\nForklaring: DM valgte at hilse dagen velkommen kl 5.15. Nu nyder manden og jeg kølig øl akkompagnet af popcorn, mens DM snorker udenfor og naboens unger går i babyalarmen. Endelig kan der præsenteres et færdigstrikket projekt her på siden.\nMønster: Rushing Rivulet/Riverbed Architecture fra Cat Bordhi's superfantastiske: New Pathways for Sock Knitter.\nPinde: 2½ mm bambus - overlever nok ikke næste par strømper\nGarn: 85 g Claudia Handpainted, Crushed Velvet\nHot or Not: HOT - de er skræddersyet efter strikkefasthed og mine mål. De har en rigtig hæl, timeglashæl/boomeranghæl/"short row" hæl, man normalt bruger til strømper strikket fra tåen op dur bare ikke til mine fødder. Nogen steder er formuleringerne lidt kryptiske, fordi de er meget generelle og skal dække alle de forskellige strømpearkitekturer.\nEnderne blev hæftet mens DM og jeg læste "Min kæmpe store bog om Bondegården" og "The Very Hungry Caterpillar". Her detalje af udtagningerne omkring vristen. De er gemt under foden.\nDer resterer endnu 2½ døgns forlænget weekend og jeg har fået bevilliget et par timer i selskab med symaskinen.God Ferie!\nIndsendt af strikkeforsker kl. 2:22 PM 8 kommentarer:\nHmmm måske jeg skal have ændret titlen på min blog?\nDer bliver ikke fremvist megen strik for tiden. Jeg strikker troligt en halv time til en time på ænder hver eneste aften, men når sjældent mere end en tre-fire runder. Den slags fører jo ikke til tigerspring. Men der er lukket af og slået op til ærmer, tilbage er er nu 63 omgange (ca. 3-4 uger) til bullen er færdig. Egentlig passer det mig godt, jeg er afgjort processstrikker, ikke produkt. Garderobeskabet bugner af strikketrøjer, strømpeskuffen er proppet til randen og der er grænser for, hvor mange tørklæder og sjaler man har brug for. Jeg kunne selvfølgelig udvide målgruppen og strikkere mere til DM og manden. Hmmm hr strikkeforsker fylder faktisk snart år, så jeg burde få fremtryllet et par strømper per ægteskabskontrakt.\nSymaskinen bliver flittigt motioneret og da det sjældent kræver mere end en god time til to for at få et felt til min quilt færdigt, så kan jeg det nås på en aften. The Underground Railroad Quilt er femten forskellige felter, så jeg får prøvet en hel masse forskellige felter og teknikker.\nEn ting er sikkert jeg er efterhånden ret skrap til 1/4" sømrum, presse sømme\nog sprætte op.\nDet er felt nr 4 og 5 af 15 wheeee. Jeg er ret vild med Shoo Fly og kunne godt finde på at bruge det til et sengetæppe.\nDer er strikkecafé på Badstuen UUUPPPS KULTURMASKINEN på torsdag. Kirsten tager Hanne Thorsens børnemodeller med (og lidt garn), så der får man chancen for at se en færdistrikket omgang ænder og mm. Ses vi?\np.s. Jeg er vist ramt af ALZ light.\nIndsendt af strikkeforsker kl. 6:49 PM 10 kommentarer:\nEtiketter: Hanne Thorsen, quilt


» Køb Cirkulationspumpe i Vestjylland på nettet\nEr du på udkig efter cirkulationspumpe i Vestjylland? Vi anbefaler følgende webshops…\nMasser af online virksomheder giver på nuværende tidspunkt diverse former for levering. En af dem der er mest anvendt er i vore dage at få leveret til et afhentningssted, som gør at du kan hente ordren når du har tid. Metoden er altså ekstremt enkel, og oftest tilmed den mest prisbevidste fragtform.\nDu kan derudover overveje at bestille pakken til levering til hvor du bor eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtløsningen er somme tider en smule mere omkostningsfuld, men ydermere ultra overkommelig. Den mindst kostelige fragtløsning af cirkulationspumpe i Vestjylland kan ikke modsiges at være selv at hente ordren, som jo kræver at du lever nærved cirkulationspumpe i Vestjylland internet selskabets adresse.\nLeveringsdygtigheden kan i nogle tilfælde være særdeles essentiel i tilfælde af at man skal bruge ordren om kort tid, og med det formål er det helt passende at du gransker den anslåede leveringstid ved det respektive produkt.\nDe fleste cirkulationspumpe i Vestjylland online varehuse tilsiger 1 hverdags levering på utallige varer, hvilket er betinget af at bestillingen realiseres tidligere end et fast tidspunkt, så at de højst sandsynligt kan nå at få cirkulationspumpe i Vestjylland klargjort forinden medarbejderne holder fyraften.\nIndtil flere netshops byder på fragt uden omkostninger, men i de fleste tilfælde er det så nødvendigt at der handles for en konkret pris. Ellers bør man vælge den mest prisbevidste metode til levering, hvilket ofte – uafhængig om du befinder sig ved Roskilde, Frederikshavn eller Hammel – er at få fragtmanden til at køre bestillingen til en pakkeshop.\nDet er i dag virkelig let for alle og enhver at finde de laveste priser på cirkulationspumpe i Vestjylland i blandt diverse e-forretninger, og derved har masser af netbutikker været tvunget til at nedbringe prisniveauet på mange af deres varer – til drenge og piger, men også til damer og herrer – betydeligt, og endda nogle gange sikre gratis levering.\nTil gengæld kan det trods alt vise sig fordelagtigt at efterse nogle e-firmaer efter cirkulationspumpe i Vestjylland rabatkoder inden du gennemfører dit køb, således at du er skudsikker på at få fat i den mindst kostelige pris.\nMan må alligevel være klar over, at såfremt en internet handler afsætter cirkulationspumpe i Vestjylland til salg for en salgspris som virker grænseløst billig, så kan det ofte være et bevis på en uægte e-handler. Kortbestillinger er trods alt omsluttet af en foranstaltning, hvilket assisterer en overfor snydagtige online webshops.\nGenerelt går vi ind for handler med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kan du benytte et afdragstilbud fra for eksempel ViaBill, såfremt du higer efter at honorere beløbet af flere omgange.\nFør folk handler cirkulationspumpe i Vestjylland hos en online virksomhed bør man i reglen tage stilling til e-butikkens regler, dog er det tit ikke super interessant.\nEn nem løsning kan være at bemærke om webbutikken er tilsluttet e-mærket, siden det er en erklæring om at e-shoppen retter sig efter de danske regler, foruden at netbutikken tit overværes af eksperter der kender lovgivningen. Desuden får du genvej til opbakning, for så vidt du skulle få vanskeligheder som følge af dit køb.\nTilsvarende går vi ind for at køber er opmærksom på de elementære retningslinjer der gør sig gældende i forbindelse med ordren, fx den returrettighed på cirkulationspumpe i Vestjylland e-butikken tilsikrer. I relation til det er det også relevant, at man altid sikrer ens faktura, så man altid vil kunne eftervise bestillingen, uafhængig om du shopper til en dame eller herre.\nTrustpilot fremskaffer faktisk nyttige løsninger til at gøre dig bekendt med en længere række nuværende køberes anmeldelser og herved er det prisværdigt, at du eftersøger online webshoppens cirkulationspumpe i Vestjylland bedømmelser forinden du shopper.\nFacebook forærer dig ligeledes ret fortræffelige chancer for at få indblik i online butikkens pålidelighed. Herinde ses nogle netbutikker hvor det er muligt at tilkendegive en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket tillige må benyttes til at afveje kundetilfredsheden.\nDette website er finansieret af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med adskillige internet foretagender hvori vi promoverer deres produkter, og indkasserer honorar ifald de besøgende vi sender videre realiserer en bestilling.\nFakta omkring cirkulationspumpe i Vestjylland og internet outlets understøttes jævnligt, men vi kan ikke give garantier imod korrektioner der måtte være udført siden sidste opdatering af sidens informationer.\nCirkulationspumpe i Vestjylland – Køb cirkulationspumpe i Vestjylland\nGravene 13, 6100Vestjylland


Detailhandlen mister milliarder til nethandel i udlandet - det er da klart!\nDetailhandlen mister milliarder til nethandel i udlandet – det er da klart!\nSe lige denne før du læser videre: http://epn.dk/brancher/detail/article2748335.ece\nProblem? Ja – og helt klart noget der skal tages seriøst…\nNethandel truer detailhandlen\n…men betyder det, at den danske detailhandel ingen chance har?\nDet tror jeg ikke. Hvis vi ser på detailhandlen, så er der en række gode argumenter for at den kan overleve – også når internethandlen vokser sig endnu større:\n1. Jeg kan føle på varen\n2. Jeg kan prøve / smage / fornemme om det er noget for mig\n3. Jeg kan få professionel rådgivning, så jeg vælger den rette vare med det samme\n4. Indkøbsoplevelsen kan i sig selv gøre det interessant at bevæge mig væk fra min pc\n5. Der vil ofte være mere tryghed for køber, når man kan se sælger i øjnene.\nSmukt – i teorien – men det er desværre på to af ovenstående væsentlige punkter at detailbutikkerne fejler big time – når de altså fejler.\nDen professionelle rådgivning i punkt 3 kan være svær at få øje på. Jeg orker ikke at nævne antallet af tøjbutikker, radio/tv butikker og andre forretninger som jeg intet får ud af at være i dialog med.\n“Kan du anbefale mig et godt fjernsyn”\n“Jeg skal have ny computer til mit kontor – hvad skal jeg være opmærksom på?”\n“Min bil er ved at være gammel og træt – kan du hjælpe mig med en ny?”\nRimelige spørgsmål fra en ikke-ekspert. Til en formodet ekspert.\nProblemet? At svaret ofte er uengageret – i kombination med at den såkaldte sælger ved mindre om sit produkt, end jeg selv gør efter tyve minutter googlen. Det er noget jams, som en af mine kunder siger (han er vist jyde).\nTryghed, så. Som nævnt i punkt 5. Det må da batte noget. Jeg handler med et menneske – ikke med en ukrainsk webshop som har stjålet varelageret i Bremen.\nJamen, for pokker – det er da aldrig et reelt problem. Jeg kan bruge Paypal, kreditkort eller andre tryghedsskabende betalingsformer. De garanterer mig 100% sikkerhed og jeg kan returnere varen uden sure miner – og uden at nogen stiller spørgsmål. Pengene ruller simpelthen bare retur på kontoen og så er vi kvit.\nSå hvorfor er detailhandlen truet? Fordi der ikke er value for money alle steder.\nFordi de udenlandske sites ofte er billige og top-professionelle. Tænk på Yoox. de sælger lækkert tøj og når mine kone handler der kan hun kvit og frit returnere eller bytte uden vrøvl. Hun betaler ikke engang for portoen – den æder Yoox. Det er da konkurrence der vil noget!\nFordi jeg ikke får den dialog, rådgivning, oplevelse og tryghed som retfærdiggør at varen koster 15% mere når jeg går ind i en gennemsnitlig dansk detailbutik.\nLøsningen: Ja, den starter med at lederne ansætter nogen der vil og kan, snarere end nogen der har tre års erfaring fra Føtex.\nDernæst skal lederne stille krav til totaloplevelsen, dvs. at medarbejderen har fuldstændig styr på kunden fra døren går op til kunden forlader biksen:\n1. Kunde kommer ind\n2. Kunde ser sig omkring\n3. Kunde piller ved varer\n4. Kunde stiller spørgsmål\n5. Kunde afgiver ordre\n6. Kunde betaler\n7. Kunde får udleveret vare i pose\n8. Kunde går igen\nDer er jo nærmest ingen af tudebutikkerne her har nogen som helst begreb om at der er disse 8 kontaktpunkter (og flere til) – og der er fanme (scusi) ingen af dem som har en plan for at give den gas og imponere kunden i hvert af de 8 punkter. Er der vel?\nEndelig skal medarbejderen kunne foretage en simpel behovsafdækning – og have produktkendskab som kan formidles på kundens præmisser.\nSe på Toys R Us, den lokale slagter, din tyrkiske grønthandler og pigen der står i sin egen tøjbutik og smiler når du går efter at have oset i en time.\nDet er dem der forhindrer mig i at shoppe på nettet, fordi de er på, de har en holdning til service, til at lade mig prøve, smage og lege.\nDe har styr på de 8 punkter – og de husker at give mig et godt råd eller en venlig hilsen med på vejen.\nDe er fleksible og har en præ-programmeret holdning til “hvad vi gør når der kommer en kunde som er utilfreds – og som har glemt kvitteringen?”.\nDet er dem du vil lege med – ikke de arrogante, tyggegummignaskende, med-hinanden-snakkende medarbejdere der hyres i hobetal af uambitiøse kæder og småbutikker. De giver nemlig ingen merværdi – ofte gange tværtimod.\nSå er det bare så let? Skal vi bare træne, måle, stille krav og så videre?\nMåske. I skal i hvert fald ikke pive, uden at have givet nettet kamp til stregen!\nKæmp for Helvede!\nOg lad os gerne få vækket de uduelige politikere (på begge fløje) der stadig mener at en momssats på 25% og et nettoskattetryk på omkring de 80% er befordrende for erhvervslivet!\nMen hvem i alverden skal man så stemme på? Beats me, som de siger i USA når de ikke kan svare.\nTre tips til at sælge – men kun for ikke-sælgere!\nSådan øger du omsætningen i bookingen – markant!\nHelene Riisgaard Mortensen\tpå 13/04/2012 ved 16:46\nDet må være rigtig svært at være indehaver af en detailbutik i dag i Danmark og sikkert ikke lettere med tiden. Ofte finder man samme vare på nettet til en billigere mønt og så bliver valget ikke så svært. Samtidig består Danmark kun af et snit (indenfor tøjbranchen) som så laves i alle mulige farver og med diverse forskellige mærker i nakken – man det er “same shit different store” og det er bare for kedelig. Danmark er for kedelig hvad angår shopping. Mange vil langt hellere købe tøj i udlandet da der er så meget mere at vælge imellem og som du selv nævner – gratis retur ret. På med mærket og du aflevere den bare på posthuset.\nYdermere har regeringen jo gjort det fuldstændig umuligt at parkere inde i centrum hvilket også gør at mange ikke gider at tage ind og gå en tur på strøget, det er blevet lige så dyrt at tage toget til KBH som til Malaga/Spanien, og med de forsinkelser, skinnearbejde og diverse så tager det sgu næsten lige så lang tid.\nDet bliver en udflugt som man holder til en højtid så som jul eller en fridag i ny og næ. Til sidst syntes jeg da at Magasin har klart fat i den helt stærste WINNER – vi bytter med et smil – og det kan de andre små butikker ikke. Det er indenfor 8 dage men hvor fanden er smilet.\nBjarke\tpå 15/04/2012 ved 10:40\nHej Leon, lidt input til dit politiske spørgsmål i indlægget. Jeg tror at Liberal Alliance er det tætteste du kommer på noget der hjælper Danmark i den rigtige retning. Mvh Bjarke\nDen Hurtige Sælger vinder …\nNej – jeg vil ikke tale med dig om hvad prisen er, kære kunde!


Bag kulisserne hos MYKA (tidligere Min navnehalskæde)| MYKA (tidligere Min navnehalskæde)\nVelkommen til "bag kulisserne" hos MYKA\nVores historie startede med en idé om et personligt udtryk. Vi var på udkig efter nyskabende smykker; smykker der kunne skabe en fortælling og afspejle bærerens personlighed. Vi blev grundlagt i 2007, og vores første smykke er vores Carrie halskæde, som er inspireret af det ikoniske tv-show Sex and The City. Vi blev slået af, hvordan et smykke kan forvandle en person; hvordan det med lethed kan komplimentere og indfange bærerens personlighed og stil. MYKA var født, og siden da har vi indfanget uforglemmelige øjeblikke gennem et utal af personlige smykker.\nDu skaber minderne. Vi indfanger dem i smykker\nVi er hjem for tusindvis af smykker i mange forskellige materialer af høj kvalitet og smukke stentyper. I hver eneste kollektion kan du finde den perfekte gave til enhver på din gaveliste og til enhver lejlighed, fra mors dag, til jul og Valentine's Day. Vores omhyggeligt fremstillede smykker kan tilpasses modtagerens unikke personlighed, og vi fremstiller løbende nye designs , der passer til forskellige lejligheder og indfanger de nyeste smykketrends.\nVi kæler for enhver detalje\nDine smykker er ude på deres egen fortryllende rejse, før de når frem til dig. Alle engraveringer er håndlavet og hver en sten er særligt udvalgt og studeret nøje. Sidst, men ikke mindst bliver hvert enkelt smykke pudset og pakket.\nEt smykke fra MYKA kan gå gennem op til 20 par hænder igennem fremstillingsprocessen. Hvert eneste håndlavede smykke gennemgå en indgående kvalitetskontrol for at sikre, at det lever op til de høje standarder der kendetegner MYKA.\nHos MYKAr er vi af den overbevisning, at gode minder om venner og familie er en af de små ting i livet, som er med til at skabe vores personlige udtryk. Vi hjælper dig med at fortælle historien om dine bedste øjeblikke, og vi mener, at dine smykker bør vi lige så unikke og individuelle, som du er. Derfor skaber vi smykker, der udtrykker, hvad du brænder for og afspejler det du står for. Vores mål er, at hjælpe dig med at fortælle din hisorie og lave dagens øjeblikke til morgendagens minder.\nEn gave med personlighed\nVi elsker at gå hele vejen, når det drejer sig om at give den perfekte gave. Når du åbner din pakke, skal det føles som om, du modtager en gave. Og en gang imellem kan vi godt lide at overraske vores kunder med en håndskrevet hilsen eller en særlig gave. Måske er det dig næste gang!\nKommer med et garanteret smil\nVi tilbyder gratis, international standardforsendelse på alle smykker, leveret direkte til din hoveddør. Timing er nøglen, når det kommer til at give gaver.\nShop personlige smykker\nEt madelskende, socialt mediedyr i tyverne besat af stil og med en uendelig kærlighedsaffære med mode- og livsstilstemaer. Tally er tekstforfatter og stemmen bag MYKA.


Motorsporten.dk - DM i Rally - Dobbeltsejr til Peugeot Sport Dealer Team DK\nDobbeltsejr til Peugeot Sport Dealer Team DK\n- i Expo Partner Arminox Rally\nDet blev til en dobbeltsejr for Peugeot Sport Dealer Team DK, da årets EXPO PARTNER Arminox Rally blev afviklet. Christian Jensen og Freddy Pedersen fra Ans og Bjerringbro vandt på hjemmebane deres første sejr i denne sæson, mens Ib Kragh og Mie Petersen fra Juelsminde og Vejle fulgte dem til dørs med en andenplads, der stadig gør dem til kandidater i kampen om Danmarksmesterskabet.\n”Det var rigtig dejligt at vinde, især med alle de lokale mennesker, der har været ude for at bakke Freddy og mig op. Der har været mange bølger rundt på hastighedsprøverne, så det har været rigtig dejligt,” sagde Christian Jensen, da han var kommet i mål. Gennem store dele af løbet havde han duelleret med Brian Madsen, men på et tidspunkt virkede det som om, at sejren var ved at glide ud mellem fingrene på ham.\nChristian Jensen og Freddy Pedersen tog deres første sejr i år ved EXPO PARTNER Arminox Rally.\n(Foto: Peugeot Sport Dealer Team DK)\n”Jeg ved ikke, hvad det er, men det virker nærmest som om, at der altid skal ske noget uventet, når jeg er i front for et DM-løb i år. Da vi kørte på industriprøven i Bjerringbro, gik bilen pludselig i stå. Vi kom i gang igen, men tabte 25 sekunder. Motoren havde tabt vandet, og vi måtte bruge det fra vores drikkedunke. Derefter syntes jeg, at jeg kunne høre alle mulige, mærkelige lyde, men det var fedt at komme i mål som vinder.”\nFor Ib Kragh og Mie Petersen sluttede løbet også godt. Da halvdelen af de tolv hastighedsprøver var kørt, lå de ellers helt nede på femtepladsen.\n”Jeg var tændt fra morgenstunden, men vi vidste, at det var svært, for det var Christians hjemmebane, men jeg kunne ikke lide den måde, bilen kørte på,” fortæller Ib Kragh. ”Vi havde prøvet nogle ændringer, men det var ikke noget, jeg følte mig tryg ved. Den kørte ok fra morgenstunden, men jeg ville ikke satse noget.”\n”Da vi kom ind til middagspausen, blev vi enige om at lave om på bagenden af bilen, og herefter kunne jeg bare mærke, at det var som at få en ny bil. Den var helt anderledes. Bedre i indbremsningerne, og meget bedre, når man skulle dreje med den, og så følte jeg mig tryg ved den.”\nIb Kragh og Mie Petersen er fortsat med i kampen om DM efter deres andenplads.\nEfter ni hastighedsprøver var Ib Kragh treer og på næstsidste hastighedsprøve kunne han gå forbi Brian Madsen.\n”Brian fik problemer, men der var hård kamp,” siger han. ”På den sidste prøve skulle vi stadigvæk køre stærkt, men måtte heller ikke lave fejl, så man røg af. Det var en hårfin balance.”\nPeugeot Sport Dealer Team DK’s tredje Peugeot 207 Super 2000 med Esben Hegelund og Karsten Isaksen fra Hadsten og Egtved kom i mål på sjettepladsen, hvilket var Esben Hegelunds næstbedste resultat.\n”Vi havde en afkørsel, men det var en kørerfejl,” indrømmer Esben Hegelund. ”Vi troede lidt for meget på det, og så måtte vi lige ud og kikke til bondemandens kalve. Kalvene var lukket inde, så i stedet rullede vi hegnet sammen for ham og tog pælene med. Det kostede lidt på en kofanger, men vi kunne fortsætte, selv om jeg egentlig troede, at vi var punkteret. Vi tabte en del tid på den prøve, men vi sluttede som sekser og vi er rigtig godt tilfredse.”\nI feltet af Tunet National-biler kunne Kjeld Seidler og Marc Troels-Smith fra Holmegaard og Store Heddinge køre en andenplads hjem i to-liters klasse for Tunet National-biler, men de havde ellers kæmpet sig frem på en generel 14. plads, men mistede til sidst seks placeringer.\nEsben Hegelund og Karsten Isaksen kørte sig til en sjetteplads i det seneste DM-løb.\n”Da vi startede på industriprøven sidste gang, gav det et ryk i koblingspedalen, og så havde vi ikke nogen kobling på de sidste tre prøver,” forklarer Kjeld Seidler.\n”Den fedtede, og det højeste vi var oppe på at kunne køre på den sidste prøve var 73 km/t, så det gik ikke så stærkt. Vi fik en såkaldt makstid i straf, fordi vi valgte at køre direkte i mål. Jeg var bange for, at vi ikke skulle komme helt til målrampen, men vi fik stadigvæk en andenplads, hvilket var held, primært fordi nogle af vores konkurrenter måtte udgå. Vi ligger nu på en samlet tredjeplads i klassen for biler i Tunet National, og vi ser frem til at kæmpe om podiepladserne i det samlede resultat, når DM6 afvikles i Herning.”\n17/09/11 - Bjerringbro - DM Rally - DM