Video: Ducati DesertX på afveje - MagaCin\nVideo: Ducati DesertX på afveje\nAntoine Meo og Ducati DesertX viser hvordan det skal gøres\n05/05-2022 kl. 09:13\nDet er efterhånden nogen tid siden, at vi så den vilde konceptcykel fra Ducati på den store motorcykeludstilling EICMA i Milano, Italien.\nAllerede dengang så cyklen super spændende ud, og da Ducati endelig annoncerede, at modellen ville indgå i sidste års udgave af Ducati World Premiere, rykkede enduroentusiaster verden over lidt længere ud på stolekanten.\nOg som nok ved, hvis du har læst lidt om modellen, så var der al mulig grund til at glæde sig; Hold da op en ørken-krydser!\nEn af underoverskrifterne i artiklen vi skrev dengang var Nyt, nyt og nyt, for præsentationen af Ducati DesertX bød nemlig på en hardcore knoldhopper, hvor Ducati’s udviklingsafdeling har brugt al deres viden vedrørende ergonomi, motorer, aerodynamik og elektronik til, at modellere Ducati DesertX over et nyudviklet stel specifikt udviklet til offroad.\nOg til at skubbe ovenstående over de sandede banker under sydlige himmelstrøg er den seneste udgave af den vandkølede 937cc Ducati Testastretta 11° L-twin, som har tabt sig 1,7 kg, yder 110 hk v. 9,250 omdr. og leverer et maksimalt drejningsmoment på 92 Nm v. 6,500 omdr.\nDesertX kan også prale af en langslaget KYB-affjedring, som er fuldt justerbar i begge ender, 21″ forhjul og 18″ baghjul, en frihøjde på 250mm og en tørvægt på lige over 200 kg.\nYdermere er maskinen bestykket med en stor del af den moderne elektronik som en ægte globetrotter kunne ønske sig, som eksempelvis Traction control, Wheelie control, Engine brake control, cornering ABS, Quickshifter op & ned samt Fartpilot og en 5″ TFT-skærm.\nMen hvad så hvis man svinger forbi landets største salgsportal for motorcykler, og vælger at bruge 225.990 danske kroner på sådan en knoldhopper? Er de flotte ord bare til pynt på dokumentet over tekniske specifikationer, eller kan det rent faktisk bruges til noget?\nMagaCin har endnu til gode at teste modellen, men efter en del år i branchen og rigtig mange motorcykler gennem testmøllen tør vi godt spå, at Ducati DesertX klarer de fleste forhindringer til UG.\nOg efter at have set nedenstående video holder vi nu endnu mere fast i den spådom.\nMan kan ikke andet end at blive bare en lille smule imponeret over kørerens evner i ovenstående video. Også selvom han ikke er helt lige så akrobatisk som Kirian Vidiella i videoen her, hvor vi er vidne til et backflip på en Honda Africa Twin med sidetasker, og ej heller helt så teatralsk som Pol Tarrés i The Seeker Movie.\nHvad mener du? Tror du at Ducati DesertX kan klare hvad en gennemsnitlig dansk landevejsridder måtte kaste mod den?… Det tror vi!


Gulde.dk - Blog: Sådan passer du på dit badetøj\nGulde.dk > en > blog > saadan-passer-du-paa-dit-badetoej\nSådan passer du på dit badetøj\nDet der med at finde badetøj, det er ikke det nemmeste tøj. Toppen er make it or break it for mig. At være storbarmet og legebarn er i badedragtsland ikke den bedste kombi - medmindre man har det fint med lidt pletvis nudisme Så når jeg finder én der er fin og fungere, så vil jeg gerne have at den holder! Jeg husker ikke præcist hvornår jeg købte min nuværende bikini, men det er i hvert fald nogle år siden. Sa jeg læste overskriften til en artikel/side fra Wunderwear om hvordan man bevare sit badetøj blev jeg sådan liidt, hmm, ja...\n"Du har fundet den perfekte bikini eller badedragt, men hvordan sikrer du dig, at dit køb også holder til næste sæson?"\n.. eh.. næste sæson? Den skulle gerne holde lidt længere endnu ^^" Bort set fra det giver det meste nu okay god mening.\nSkyld badetøjet op efter brug, uanset om vandet har været tilsat klor eller ej. Det skulle være med til at passe på farve, elasticitet, og hvad de kalder kvalitet, som jeg personligt går ud fra mener "ikke gennemsigtig!" ... eller i hvert fald være med til at begrænse tab af samme. Desuden ville andet også være klamt, i hvert fald hvad underdelen gælder ^^"\nResten er også meget logisk: undgå produkter (solcream/-olie fx) på badetøjet... ligesom resten af dit tøj selvfølgelig. Undgå tørretumbling og blejemiddel i vasken (og stærke/hårde vaskemidler) ligesom resten af dit farvede tøj. Ligesom jeg går ud fra de fleste allerede har erfaret at badetøj helst ikke skal vrides, men dog tørres hurtigst muligt... eller er det kun mig der har oplevet rædslerne i en forlagt svømmetaske? The horror!\nSom sagt har jeg haft mit badetøj ret længe, men det er også bare sort og plant, ikke noget alt for fancy, da jeg som nævnt ikke har helt nemt ved at finde noget der fungere for mig (i bikini afdelingen i hvert fald). Jeg betragter mig derfor som rimelig minimalistisk med mit badetøj, jeg har nemlig kun 2 sæt. En badedragt/one-piece til svømning, intet fancy eller noget. Og så en lidt mere fancy bikini, hvoraf bunden er skiftet ud/slidt op siden jeg oprindeligt købte det. Bunden er således 1-2 år gammelt nu, mens toppen er... hmm... vel en 6-7 år eller sådan noget. Badedragten har jeg haft 3-4 år eller sådan noget, har ikke selv købt den men fået den af et familie-medlem der var liidt for optimistisk med hvor lille størrelsen skulle være\nNu er min tur til at være nysgerrig Hvordan har i det med badetøj? Er i mere til mode på det område, eller holder i jer som mig til "de gamle"? Og hvor mange foretrækker i have? Ser man på nogle af skønheds-amerikaner-youtuberne skal der jo gerne købes 2-3 nye ind hvert år, og der bliver nærmest dedikeret en hel hylde/skuffe i skabet til det... Jeg har tidligere haft en del forskellige men foretrækker faktisk bare at have en enkelt eller 2 som nu\nUdgivet Wednesday d. 13. May 2015\n2 comments and 1429 views\n«Der blev også hygget\n»Pakke - nu sker der noget!\nI Ilhja 14 May 2015 17:43\nJeg har en! Og det har jeg haft i 9 år nu. Jeg købte den da jeg blev gravid så der var plads til maven når jeg svømmede og jeg bruger den stadigvæk. Der var godt nok en del år hvor jeg slet ikke brugte den. Men jeg kan ikke lige forstille mig at skulle skifte den ud (jo hvis jeg taber mig)\nJI Janni "Gulde" Iversen 16 July 2015 12:39\nJeg har heller aldrig rigtigt forstået hvad man skal med så mange sæt badetøj. Jeg kan dog nemt se hvorfor det med tiden skal skiftes ud, for på et eller andet tidspunkt blive de jo så slidte/nære i det at de blive gennemsigtige... fandt mit yngre jeg ud af par gange under svømmetimerne - til stor pinlighed, ak ja Mit sidste par badeshorts blev slidt op af for meget udendørs pool badning - eller rettere turen op og ned af bassenet, fordi jeg åbenbart var for doven/utålmodig til at svømme helt hen til en trappe.


Ny aftale gør København klar til genåbning – Dit Vesterbro\nPartierne på Københavns Rådhus indgik onsdag årets ’lille budgetaftale’. Aftalen gør København klar til genåbning ovenpå corona. Det oplyses i en pressemeddelelse.\n”Vi sætter børnene først. Vi udvider åbningstider i idrætsfaciliteterne og giver ekstra penge til foreningerne. Det sikrer, at børn og unge hurtigt kan få et aktivt børne- og ungeliv igen efter en hård periode med Covid-19. Vi konservative vil gerne give dobbelt hjælp – ikke kun til at hjælpe børn og unge til bedre fysisk og mental sundhed, men også til at få pustet nyt liv i de mange foreninger, der har været tvangslukkede alt for længe”.


Dansk bistand på dissektionsbordet | Information\nDanida arbejder efter alt for uklare mål, og har heller ikke klare ideer til, hvordan det skal vurdere, om dets projekter lykkes eller ej. Det er hovedkonklusionen i professor, dr. oecon. Martin Paldam store evaulering for Rockwool-fondet af dansk bistand.\nPaldams murstenstykke evaluering er underholdende læsning, han kan formidle, så det rykker, og så har han et solidt, professionelt panser at have sine bekymringer for dansk u-landsbistand i. Ikke en dårlig kombination for én, der af Rockwool-fonden er blevet bedt om at evaluere Danidas resultater. Paldam har også sans for timing, hans bog er udkommet samtidig med, at højre side af folketingssalen samler ammunition til nedskæringer i u-landsbistanden.\nLandbrug eller våben\nDet voluminøse værk består af fire dele. Del I beskæftiger sig med de udviklingsstrategier, mange u-lande har fulgt siden 1965, især vægten på importsubstitution, hvor landene forsøgte at producere så mange varer som muligt nationalt for bl.a. at fremme industrialiseringen.\nDe nyere alternative udviklingsstrategier, der bygger på en liberalisering af markedet, tages også op. Paldam er optaget af et interessant paradoks: Selv om det typiske u-landsprojekt gør nytte, så er der ingen positiv sammenhæng mellem, hvordan et u-land udvikler sig og den samlede hjælp, det modtager.\nDet kan for eksempel skyldes, mener Paldam, at u-landsbistand til landbruget i sidste ende kan føre til et øget indkøb af våben - for eksempel i det tilfælde, hvor landet ville have været nødt til at skære ned på våbenindkøb, hvis projektet ikke var blevet finansieret udefra.\nEt andet problem er, at bistand kan betyde, at et land fortsætter med en uholdbar politik længere, end det ellers ville have været tilfældet - det har ifølge Paldam for eksempel været tilfældet i Tanzania. Paldam betegner fænomenet som "Laden-stå-til dynamikken", og gør opmærksom på, at dansk u-landsbistand i de sidste 10-15 år ikke har været præget af makroøkonomiske overvejelser.\nBogens anden del beskæftiger sig mere direkte med dansk udviklingshjælp, især beslutningsprocessen.\nPaldam har analyseret, hvordan Danida fandt frem til at koncentrere hjælpen på 20 samarbejdslande. Hvilke kriterier er dette sket efter?\nHer kan for eksempel ønsket om at tilgodese de fattigste lande stå i modsætning til, at hjælpen skal gives til lande, der også kan bruge den.\nPaldam konkluderer, at vægtningen af kriterierne betød, at landes fattigdom blev det vigtigste kriterium - og han er enig med Danidas valg.\nNår det derefter gælder valget af projekter og programmer, ser Paldam to paradokser i Danidas beslutningsproces: Hverken vælgerne eller politikerne er særlig interesserede i området, og Danmark har kun spinkle økonomiske eller sikkerhedspolitiske interesser i u-landene.\nHvorfor er Danmark så det land i verden, der giver den største andel af vores bruttonationalprodukt til u-landene?\nHan opstiller fem hypoteser:\n*Beslutningerne tages i Danmark uden særligt hensyn til u-landene.\n*Vælgerne efterspørger altruisme, altså uegennytte.\n*Danida sørger for at differentiere sit produkt, så alle interessenters behov tilfredsstilles.\n*Danida lever højt på, at der ikke eksisterer en egentlig bistandspolitik\n*Og endeligt bestemmes Danidas produkt af idealistiske "do good'ies" (de private organisationer, NGO'er) samt en håndfuld konsulentfirmaer der skiftes til at evaluere hinandens produkter.\nResultatet bliver, at både forstudier af projekter og programmer, og siden både udførelse og evaluering er metodologisk uigennemskuelige. Konsekvensen kan bl.a. aflæses i de undersøgte 37 projekters skæbne.\nEfter en ekskurs til Verdensbankens praksis og erfaringer fra Norge og Sverige, hvor nødvendigheden af en sund økonomisk politik i modtagerlandene understreges, gennemgås 37 afsluttede dansk-finansierede projekter i Del II.\nKriteriet for landevalget har været, at de udvalgte lande er store modtagere, at der har været fred i perioden, og at de er beliggende i verdens hovedregioner.\nI de udvalgte lande har Paldam evalueret samtlige projekter, der helt eller delvist var finansieret af dansk bistand, og som blev afsluttet for fem år siden. I Afrika drejer det sig om Kenya, Tanzania og Zambia, i Østasien om Kina og Thailand, i Latinamerika om Nicaragua og på det indiske subkontinent om Indien, Bhutan og Bangladesh.\nGennemgangen af de enkelte projekter er lettere uoverskuelig, men den indledes med en værdifuld oversigt over de generelle problemer, projekterne er løbet ind i. Her findes blandt andet nogle overvejelser om, hvad der gør, at bistandsprojekter bliver dårligere vedligeholdt end andre - især i Afrika (afrikanerne regner med, og har erfaring for, at i-landene nok skal komme med flere penge, så deres første investeringer bliver vedligeholdt) - hvad der får NGO-projekter til at fremtræde som relativt velfungerende (de er mindre projekter og drevet af lokale ildsjæle) og hvilke konsekvenser det har at støtte statsejede virksomheder.\nBogens sidste del består af en statistisk analyse af projekterne samt en sammenfatning. Nogle af projekterne er gået dårligt, fordi de blev hvirvlet ind i landets omlægning til en mere markedsorienteret økonomi.\nPaldam er ret optimistisk med hensyn til den fremtidige udvikling, fordi de seneste års liberalisering i u-landene har betydet, at man der opererer med langt mere realistiske priser end tidligere. Dermed bliver det lettere at gennemføre analyser af bistandens reelle effekt.\nEfter at have analyseret projekterne er Paldam bekymret for konsekvenserne af Danidas integration i Udenrigsministeriet, hvorefter almindelige diplomater nu også beskæftiger sig med bistand, og det tegner ifølge Paldam ikke for godt med hensyn til det professionelle niveau.\nHvad angår de evaluerede projekter peger Paldam på, at det især er i Afrika, projekterne har problemer, især inden for landbrugssektoren.\nTrods sine kvaliteter rummer Paldams bog mange faldgruber. For det første er det ganske enkelt ikke muligt at evaluere 37 projekter fordelt på ni lande i de fleste verdensdele på 4 1/2 måned.\nHan skriver godt (fra et besøg på et slagteri i Zambia: "Vi ankom kl. 3., efter at dagens slagtninger var overstået, og oprydningen var næsten færdig. Så der herskede en meget fredelig stemning. Stedet lignede en typisk polsk virksomhed sidst i 1960'erne efter fyraften"), men det fremgår ikke, hvilken videnskabelig metodik evalueringerne bygger på (ud over besøg på stedet med tidligere projektrapporter under armen).\nBogen lider derfor af en overraskende mangel på selvkritik med hensyn til en sådan evaluerings begrænsninger og den usikkerhed, der i mange tilfælde må have præget vurderingerne. Denne mangel forvandles til rent overmod, når forfinede statistiske analyser køres i stilling.\nManglerne gør, at bogen næppe kan bruges til at slå regeringen i hovedet med under finanslovsdebatten, men alt i alt er den yderst læseværdig, også - eller måske især - for ikke-fagfolk.\nDet kan indvendes, at den først og fremmest har historisk interesse, fordi Danida i dag er gået væk fra at give bistand til enkeltprojekter af den slags, Paldam evaluerer, over til en sektor-orienteret bistand, hvor Danida for eksempel koncentrerer sig om at styrke et bestemt ministerium og dets resort i modtagerlandet.\nMen Paldams hovedanke mod Danida holder stadig: der findes ikke en klar prioritering af Danidas fem mål; vækst, fattigdomsbekæmpelse, miljø, menneskerettigheder og kvinder, ligesom der heller ikke er klare retningslinier for hvordan udviklingen skal måles.\nDen nye strategi - sektorbistand - eller med Paldams ord: godheds-neokolonialisme, sætter han ikke den store lid til. Han håber dog, at den vil resultere i, at folk vil begynde at køre med sikkerhedsseler i modtagerlandene!\nAndre har større forhåbninger og venter spændt på, at Danida finder metoder til at evaluere denne form for bistand - ellers må Danida finde sig i, at der snart kommer et nyt opus fra Paldam.\nAt Paldam ikke er kommet sig af sine traumer fra 70'ernes u-landsdebat - især den, der foregik i Information - får være, men at antyde, at der var en direkte sammenhæng mellem denne debat og aktiviteterne i en lejlighed i Blekingegade, er en påstand, der mere hører hjemme i en bog om paranoia end i en om u-landsbistand.\n*Martin Paldam: Dansk U-landshjælp - Altruismens politiske økonomi. Aarhus Universitetsforlag, 1997, 444 s., pris 198,00 kr.\nHenriette Bonnevie er konsulent og udviklingsøkonom. Hun har arbejdet fem år i Zimbabwes finansministerium, hvor hun var chef for den afdeling der planlagde de seneste års økonomiske reformer.


RETRO: Fik et flot glansbillede som belønning for at møde frem i Søndagsskolen i Brorsonsminde - Ryk Ind\nRETRO: Fik et flot glansbillede som belønning for at møde frem i Søndagsskolen i Brorsonsminde\nHjem/Artikler, Nyheder, Retro/RETRO: Fik et flot glansbillede som belønning for at møde frem i Søndagsskolen i Brorsonsminde\nTekst: Johnny Tauman Dronefoto: Ove Detlevsen\nNu hvor alle aktiviteter er aflyst, så giver det jo mulighed for at reflektere over tiden som barn i Ribe i begyndelsen af 60´erne – og hvilke fritidsmuligheder byens børn kunne benytte sig af. Der var selvfølgelig legen i de smalle gader og slipper med dåseskjul på parkeringspladsen mellem Grønnegade og Præstegade– og muligheden for at fiske i åen fra Skibbroen. Og så var der hønseringe og marmorkugler, som indgik i forskellige konkurrencelege. Mange havde købt dem enten hos Brøchmann eller i Gaveboden.\nMen der var også Søndagsskolen i Brorsonsminde, hvor man fik et glansbillede for at dukke op. Og glansbillederne indgik i legen, når den tykke telefonbog var blevet foldet. I Brorsonsminde blev der også afholdt tombola med en fiskedam, hvor man kunne prøve lykken for 2, 5 og 10 ører.\nPå Munketorvet åbnede Frelsens Hær dørene – og viste stumfilm på store spoler. Var man mødt frem på en ”heldig dag”, så kunne man opleve den ansvarlige leder køre filmen baglæns til stor morskab for børnene. Desuden kunne børnene også fik lov til at prøve forskellige musikinstrumenter – lige fra trommerne til en kontrabas.\nMåske husker du noget fra den tid – og kan supplere 🙂\nFakta om Brorsonsminde\nBrorsonsminde er et kulturhus med selskabs- og mødelokaler midt i middelalderbyen, Ribes ældste og smukkeste kvarter. Brorsonsminde har en mere end hundredårig historie som missionshus siden det blev bygget i 1899 af Indre Mission. Her har gennem årene været holdt Søndagsskole, kirkelige møder for byens befolkning, spejder- og ungdomsmøder. I 2007 blev huset nænsomt restaureret og moderniseret af stedets nuværende ejere, Lise Frederiksen og Poul Anker Nielsen.\nI dag forpagtes Brorsonsminde ud. Brorsonsminde ApS drives af Tobias M. Skovmose. Her mødes nu byens borgere til kulturelle arrangementer og til de forskellige fester, der fejres gennem livet. Også besøgende udefra sætter pris på at mødes et sted, som med sit arkitektoniske særpræg skiller sig ud fra nyere hotellers selskabslokaler og gængse mødelokaler (kilde: Brorsonsmindes hjemmeside).


Køb Somersby Apple Cider 33 cl. 4,5% 24 dåser online│Bevco.dk\nSomersby Apple Cider 33 cl. 4,5% 24 dåser\n339,00 DKK Fast lav pris\nSomersby Apple Cider har en forfriskende smag af solmodne æbler med noter af syre. Somersby Apple Cider kan nydes iskold, over is eller som drinks mixer. Bemærk: Somersby fås også i 24 stk. glas flasker.


De bedste romantiske hoteller i Peshawar - TripAdvisor\nBedste romantiske hoteller i Peshawar, Pakistan\nType Prisbilligt Mellemklasse Luksus Fritidshus Romantisk Til forretningsrejserAlle\nPrisbesked: Hotelpriserne holder sig i ro i Peshawar. Det er et godt tidspunkt at booke på!\nNr. 1 af 11 hoteller i Peshawar\nNr. 7 af 11 hoteller i Peshawar\nNr. 3 af 11 hoteller i Peshawar


| – focus, find and move forward\nher skulle logo have været\n– focus, find and move forward\nFå assistance ved opstart og afslutning af dit rekrutteringsforløb.\nInddrag testning i dit rekrutteringsforløb – det hjælper vi med.\nVi guider dig til de bedste medarbejdere.\nViden og overblik Zylense leverer viden og overblik overalt hvor personvurdering og vurdering af psykiske elementer indgår som centrale dele af beslutningsprocesser. Fx ved rekruttering, eller talent spotting. Zylense har især fokus på de mentale strukturer, der gør mennesker i stand til at handle bedst muligt. Dette indenfor mange forskellige typer arbejde.\nFordele for din organisation: Talent, performance, bedre løste opgaver og øget effektivitet! Indragelse af psykiske elementer og vurderinger sikrer dig, at kandidater har det nødvendige fundament for high-performance. Derved bliver det nemmere at identificere de bedst egnede, ligesom det sikrer mod, at tilsyneladende gode kandidater senere viser sig at have få, men helt afgørende kritiske udfordringer.\nUdgangspunktet for Zylense: Et fælles mål for alle parter! Det er i alles interesse, at jobkrav og kompetenceprofil matcher hinanden. Dvs. at arbejdsgiver finder den rette medarbejder til det specifikke arbejde. Ingen er tjent med, at medarbejdere udfordres over evne, med dertil hørende mulighed for ikke at imødekomme mål, fejl, stress, sygedage, faldende indtjening, samt alle de relaterede samarbejdsvanskligheder det giver. På sigt følger nyansættelser og tab af viden i stillingen, hvilket afstedkommer meget store udgifter direkte og på sigt.\nEt godt match: Et god match sikrer bedre indtjening pga. løste opgaver, større medarbejdertrivsel og flere gode arbejdsdage, bedre samarbejdsevne, bedre dynamik og synergi i virksomheden, og mulighed for at spotte talenter som en del af en mere langsigtet strategi: En virksomhed kan have mange gode medarbejdere på niveau, men stadigvæk mangle talent til strategisk HR management. Jo flere af organisationens HR detaljer der er optimeret, på et godt medarbejdermæssigt fundament, jo større er sandsynligheden for at organisationen vil klare sig godt, og vokse i konkurrencen med alle andre.\nFordele ved at bruge Zylense: Viden og overblik Effektivitet Øget indtjening / produktivitet Find talent Find High Performers Større medarbejdertrivsel Bedre samarbejdsevne Bedre dynamik og synergi i virksomheden Flere gode arbejdsdage God overførsel til langsigtet strategi Respektfuldt Fagligt solidt funderet Personvurdering – Rekruttering – Testning – Udvikling – Kompetenceprofilering – Talent Management – Kompetencebaserede Interviewguides – Kompetenceafklaring


Kampagnetilbud: Lønseddel Pro - Visma Community\nVidste du, at der er mange måder hvorpå, du kan forbedre din lønseddel, og få den til at fremstå mere professionel og tidssvarende?\nDenne måned sætter vi derfor lønsedlen i fokus. Med Lønseddel Pro kan du tilpasse virksomhedens lønseddel, så den passer overens med jeres design og logo. Derudover er det muligt at tilføje egne saldofelter og et ekstra sprog (f.eks. til engelsk/spansk/svensk m.m. talende medarbejdere).\nDerfor introducerer vi tilbuddet ‘Lønseddel Pro’.\nDenne kampagne kombinerer flere af vores bedste lønseddel løsninger i én lækker pakke, som er nem at få implementeret.\nPakken indeholder disse 3 produkter:\nVælg saldofelter på lønsedler\nDen normale pris for disse 3 produkter er 20.397 DKK eks. moms.\nKampagne pris: 15.995 DKK eks. moms.\nSpar :4.402,- DKK\nLæs mere om Lønseddel Pro her\nSker der nogen ændringer på lønsedlen, såfremt man ikke tilkøber produktet? Vi har logo i forvejen og et fravalg af saldofelter og har kun brug for dansk. Hvornår bliver det muligt at flytte rundt/kategorisere på linierne under specifikation samt indsætte en blank linie for at adskille logiske blokke af linier? Umiddelbart synes jeg det er en høj pris for så få muligheder.\nDer sker ingen ændringer på lønsedlen, såfremt man ikke ønsker at gøre brug af denne kampagne. Dette er blot ment som et tilbud indeholdende tre eksisterende tilkøb (Logo, valgfrit sprog & saldofelter), med henblik på at vores kunder kan spare penge, ved at købe alle tre dele.\nMed hensyn til anden del af dit spørgsmål, så har jeg sendt det videre til vores specialister inden for dette område. Jeg skal ikke kunne sige hvornår eller hvis dette bliver udviklet, da dette ikke er min boldgade. Men hvis en sådan opdatering finder sted, skal vi nok sørge for at proklamere det ud alle steder.\nDu ønskes en rigtig god weekend 😃


Garage Dørisoleringssæt: Er De Effektive? 🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nSådan Monterer Du Crown Molding Med Et Popcorn Loft\nHvad Er Årets Bedste Tid At Forsegle En Asfalt-Indkørsel?\nSådan Bullnose Granit\nAt Vide, Hvornår Man Skal Bruge Clear Coat Spray Paint\nBruger Du Den Rigtige Skruenøgle Til Dit Vvs-Projekt?\nGarage Døren Åbningsbandet Installation\nGaragedørisoleringssæt kan virke som en unødvendig investering, men den langsigtede besparelse og langsigtede komfort, som isoleringen giver, gør det umagen værd. Spar penge Garage dørisoleringssæt kan spare penge for et boligejer ved at sænke prisen på deres brugsregninger. Garagen er normalt det største ikke-isolerede rum i et hjem.\nGaragedørisoleringssæt kan virke som en unødvendig investering, men den langsigtede besparelse og langsigtede komfort, som isoleringen giver, gør det umagen værd.\nGarage dørisoleringssæt kan spare penge for et boligejer ved at sænke prisen på deres brugsregninger. Garagen er normalt det største ikke-isolerede rum i et hjem. Denne mangel på isolering forårsager, at varmen lækker ud af hjemmet og tvinger hjemmet til opvarmning eller køling til at arbejde hårdere end nødvendigt. Dette spilder ikke kun fossile brændstoffer, men det medfører, at boligejerens opvarmnings- eller køleregning bliver dyrere end nødvendigt. Installation af garageportisolering børn vil eliminere dette affald og reducere boligejerens brugsregninger.\nVedligeholdelse af komfort\nIkke kun vil et garageportisoleringskit føre til besparelser på brugsregningen, men det vil føre til en mere konsistent og behagelig temperatur i garagen. Ved at forbedre garagenes komfort kan husejere bruge garagen til mange flere formål ud over opbevaring. Garagen kan endda blive en udvidet familieplads.\nUdvid livet til din dør\nDa en isoleret garageport giver mere beskyttelse mod elementerne, vil den vare længere end en dør uden isolering. En ikke-isoleret dør vil blive udsat for drastiske svingninger i temperaturen, som over tid vil svække døren og forkorte levetiden. Ved at isolere din garageport, vil du også beskytte døren til at betjene dit hjem i mange år.\nVideoer Relaterede Artikler: SDR Garage Door Hacking with Samy Kamkar - Defcon 23.\nVigtigste » Udvendig Hjem » Garage Dørisoleringssæt: Er De Effektive?\nSådan Tilføjes Tagrender Til En Carport Tag\nSænk Elregningen Med Vinyl Windows Og Vinyl Sidings\nTræ Carport Vs Metal Carport\nEn træcarport er en fælles funktion i mange boliger. Det er en udendørs struktur, der består af et tag og åbne sider. Dette giver praktisk opbevaringsplads til en bil, fritidsvogne, båd eller lastbil. Det giver tilstrækkelig beskyttelse til dine køretøjer fra elementerne. Havnen kan være en stand-alone funktion eller kunne være knyttet til hovedhuset eller en anden bygning.\nSådan Installeres Et Dæk Med En Biscuit Style Clip\nFlise Path Design Idéer


Nyre eller galdeblære sten er ganske almindelige i dag, og mange mennesker er på udkig efter naturlige midler i stedet for at tage hårde stoffer. i dette\n1 kop ren ahornsirup eller 8,5 oz / 250 g pulveriseret farin\n8,5 ounce oliven / 250 ml olie\n8,5 ounce / 250 g citron\n8,5 ounce / 250 g persillerod, jord\n8,5 ounce / 250 g honning\nRengør citron, skåret i tynde skiver, og blend godt. Skrab persillerod, skær den i små stykker og blend. Endelig, tilsæt honning, olivenolie, og ren ahornsirup og rør indtil du har en jævn og behagelig blanding.\nHæld dejen i en glasflaske og holde det i køleskabet, så det ikke ødelægger.\nTag en skefuld af midlet hver morgen før du spiser eller drikker noget, og hver aften inden jeg går i seng.\nTag 2 doser af midlet til at fjerne sand eller sten fra nyrerne og galdeblæren. Men, opmærksomhed, ikke ønsker at forberede doseringer på en gang, men en ad gangen, således at midlet ikke mister sine helbredende egenskaber.\nDenne naturlige afhjælpe lækker smag og kan også være effektive til behandling andre sundhedsmæssige forhold, såsom infektioner og bakterier. Husk, at du skal drikke masser af vand og juice under behandlingen.


Ny chip-gigant kan være under opsejling: Western Digital ligger i forhandlinger med japansk chipproducent - Computerworld\n26. august 2021 kl. 13.58\nAmerikanske Western Digital ligger i forhandlinger med den japanske chipproducent Kioxia om en mulig fusion til 20 milliarder dollar.\nHvis denne fusion realiseres, vil der opstå en seriøs konkurrent til Samsungs NAND-forretning, der er markedsledende, skriver Reuters.\nDe to selskaber kan allerede nå til enighed i midten af september måneder, forlyder det sig.\nIndtil videre er det planen, at David Goeckeler, CEO for Western Digital, vil drive det fusionerede selskab - hvis altså alt går som planlagt.\nHverken Kioxia eller Western Digital vil kommentere på fusionsrygterne, skriver Reuters.\nKombinationen af de to selskaber vil skabe en konkurrencefordel i markedet for hukommelseschips. Det er nemlig et marked, hvor efterspørgslen er steget gevaldigt på baggrund af 5G-teknologiens indtog og hjemmearbejde under corona.\nNAND-flash er den type hukommelseschip, som blandt andet anvendes i USB-sticks, mobiltelefoner, harddiske og iPods.\nDer er få store spillere på NAND-markedet, og Ii øjeblikket sidder Samsung på over en tredjedel. Japanske Kioxia sidder på 19 procent og Western Digital sidder på 15 procent.\nStor konsolidering på vej\n"Sådan en aftale ville være et defensivt, men klogt skridt fra Western Digital for at styrke sin konkurrencemæssige position på det hurtigt konsoliderende chipmarked,” siger Morningstar-analytiker William Kerwin ifølge mediet.\n"På lang sigt forventer vi, at NAND-markedet konsoliderer ned til omkring tre førende aktører for et stort set råvarelignende produkt," tilføjer analytikeren.\nHukommelseschip-industrien er allerede i gang med en konsolidering, da Hynix gik med til at købe Intel's NAND-forretning sidste år for 9 milliarder dollar. Det er dog en handel, der stadig afventer godkendelse fra konkurrencemyndighederne.\nLæs også: Intel sælger ud: Sydkoreanere køber Intels NAND-forretning for 75 milliarder kroner


⇒ Køb Træbogstaver fra de bedste danske webshops – Klik her\nOnline outlets med træbogstaver\nRito.dk er pt. en af de mest benyttede webbutikker der sælger kreative produkter. Netshoppens udvalg omfatter på den anden side af 15000 varer fra en række mærker. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 9,8 af 10 markerer en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 4008 bedømmelser, hvoraf 3827 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 35104 brugere fans af Rito.dk, og her har firmaet modtaget 597 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,8 ud af 5, hvilket ligeså er temmelig imponerende.\nHobbyshoppen.dk er i dag imellem de mest populære online virksomheder der sælger kreative produkter. Webshoppens sortiment omfatter på den anden side af 250 produkter fra diverse brands. Virksomhedens Trustpilot-vurdering på 8,9 af 10 tilkendegiver en høj grad af kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 70 ratings, hvoraf 63 af disse giver topkarakter. På Facebook er 5224 brugere fans af Hobbyshoppen.dk, og herpå har forhandleren modtaget 86 anmeldelser med en middel vurdering på 4,5 ud af 5, hvilket tillige er ualmindeligt flot.\nSymaskineTorvet.dk er nu imellem de mest populære online selskaber der sælger kreative produkter. Forretningens udvalg omfatter ca. 800 varer fra flere mærker. Forhandlerens Trustpilot-vurdering på 9,8 ud af 10 bevidner stor tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 1353 anmeldelser, hvoraf 1255 af dem giver topkarakter. På Facebook er 4398 personer fans af SymaskineTorvet.dk, og herpå har de modtaget 42 ratings med en middel vurdering på 4,9 af 5, hvilket også er aldeles overlegent.\nCCHobby.dk er i dag iblandt de mest populære webshops med kreative produkter. Netshoppens udvalg favner over 10000 produkter fra forskellige brands. Webshoppens Trustpilot-bedømmelse på 7,3 ud af 10 indikerer stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 599 vurderinger, hvoraf 383 af disse giver topkarakter. På Facebook er 28853 brugere fans af CCHobby.dk, og her har de modtaget 159 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,6 ud af 5, som ligeså er usædvanligt beundringsværdig.\nHobbii.dk er pt. en af de største e-butikker med kreative produkter. Netshoppens sortiment spænder over mere end 9000 produkter fra diverse brands. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 9,8 af 10 er et udtryk for god kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 1952 evalueringer, hvoraf 1815 af disse giver topkarakter. På Facebook er 65783 mennesker tilhængere af Hobbii.dk, og herpå har forretningen modtaget 1042 ratings med en middel bedømmelse på 4,8 af 5, hvilket lige så vel er vældig imponerende.\nTræbogstaver søges online\nStørstedelen af e-handler foreslår heldigvis et stort udvalg af muligheder for fragt. Den mest benyttede er nu til dags udleveringssteder, og så kan du blot gå forbi efter de købte produkter på et valgfrit tidspunkt. Leveringsmetoden er altså i høj grad nem, samt typisk desuden den billigste metode til levering.\nDu burde også vælge at få ordren leveret hjem til dig privat eller ud til din arbejdsplads. Fragttypen viser sig til tider en smule mere pebret, men lige så vel ultra fleksibel. Den mest betalelige løsning af træbogstaver er uden tvivl at du selv henter pakken, som dog betinges af at du bor tæt på træbogstaver online butikkens tilholdssted.\nLeveringsdygtigheden kan være ualmindeligt aktuel hvis man skal bruge din ordre om kort tid, så af den grund er det faktisk fornuftigt at du efterser den anslåede leveringstid for det relevante produkt.\nMasser af træbogstaver forretninger på nettet tilsiger 1 hverdags levering på en række af deres varenumre, som imidlertid regnes ud fra at ordren lægges forud for et aftalt tidspunkt, således at de har mulighed for at nå at få træbogstaver klargjort inden pakkepersonalet har fri.\nIndtil flere internet handler garanterer fragt uden gebyr, men i reglen gælder det kun hvis der aftages for en fastsat sum. Ellers kan man overveje den mindst kostelige fragtmetode, hvilket tit – uanset om du er tæt på Herning, Rønne eller Sorø – vil blive at få leveret varerne til et afhentningssted.\nDet er jo i høj grad fleksibelt for alle at finde information om priser på træbogstaver i blandt flere online forretninger, og af den grund har flertallet af outlets på nettet fundet det nødvendigt at mindske salgsværdien på en række af deres varer – til piger og drenge, lige så vel som til damer og herrer – markant, og endda nogle gange yde levering uden gebyr.\nTil gengæld kan det imidlertid vise sig rentabelt at udforske visse internet foretagender efter træbogstaver udsalg forinden du shopper, så du er garanteret at få den mest betalelige pris.\nDu må trods alt ikke glemme, at i tilfælde af at en e-handler frembyder træbogstaver til en pris der anses for uendeligt attraktiv, så burde det for det meste være et bevis på en svindel e-shop. Køb med betalingskort er dog omfattet af et regelsæt, der dækker dig som køber imod snydagtige e-shops.\nVi går generelt ind for kortbestillinger eller mobilbetaling. Som alternativ burde du overveje en afbetalingsordning som fx ViaBill, ifald du ser en fordel i at honorere prisen over en periode.\nForinden folk bestiller træbogstaver hos en butik på nettet behøver de for at være sikker se på virksomhedens vilkår, men det er undertiden ikke super interessant.\nEn anden løsning kan være at undersøge hvorvidt internet virksomheden er e-mærke godkendt, grundet at det kan være en angivelse af at internet forhandleren følger de gældende danske regler, tillige med at internet butikken undertiden tilses af eksperter som mestrer lovgivningen. Det giver dig lejlighed til support, for så vidt du udsættes for besvær ved din shopping.\nTillige kan det anbefales at køberen er vaks omkring de mest basale forhold der har indvirkning på transaktionen, til eksempel den ombytningsret på træbogstaver e-forhandleren kører med. Derfor er det virkelig vigtigt, at man til enhver tid sikrer sin faktura e-mail, således man altid vil kunne bekræfte sin bestilling, om du skal shoppe til en kvinde eller mand.\nTrustpilot genererer i højeste grad fine chancer for at inspicere en hel del tidligere køberes tanker og af den grund rekommanderer vi, at du læser online forhandlerens træbogstaver kritik forinden du placerer din ordre.\nFacebook byder på tilsvarende flere troværdige muligheder for at få indtryk af e-forretningens troværdighed. Her ser vi en del online forretninger som tilbyder kunderne at frembringe en evaluering af købsoplevelsen, hvilket ligeledes kan anvendes til vurdering af hvor glade kunderne er.\nVores hjemmeside er annoncefinansieret. Vi har et fast samarbejde med en stribe internet varehuse derved at vi præsenterer virksomhedernes tilbud, og høster provision såfremt vores besøgende laver en ordre.\nFakta om træbogstaver og online forretninger opdateres hyppigt, men man kan ikke stille os ansvarlig for korrektioner der potentielt er foretaget siden vi sidste gang opdaterede websitets oplysninger.


Beskeden pulje til ledsagelse i satspuljeforlig | Landsforeningen LEV\nBeskeden pulje til ledsagelse i satspuljeforlig\n39 millioner kroner over tre år til aktiviteter og ledsagelse til mennesker med handicap. Det var, hvad Socialministeren ville gå med til i forliget om satspuljen 2015. Fuldkommen utilstrækkeligt, mener LEVs landsformand. Nu må løsningen sikres via finanslovsforhandlingerne, mener hun.\nDer er indgået forlig om satspuljen 2015 på det sociale område. I forliget indgår samtlige partier i Folketinget, undtaget Enhedslisten, og partierne har tilsammen fordelt 1,2 milliarder kroner til forskellige sociale formål. Men kun en lille del af dette beløb er afsat til at give blandt andre udviklingshæmmede bedre vilkår for ledsagelse.\nForliget betyder, at der afsættes i alt 39,4 millioner kroner over tre år under overskriften "Nye veje til aktiviteter og ledsagelse for personer med handicap." Pengene skal anvendes til at styrke "kommunernes mulighed for at iværksætte og afprøve nye initiativer rettet mod samvær og aktiviteter for mennesker med handicap". De 39 millioner. kroner er fordelt med 8,6 millioner i 2015, 15,6 millioner i 2016 og 15,2 millioner i 2017.\nLEVs landsformand, Sytter Kristensen, ser partiernes prioritering som en anerkendelse af, at den nuværende situation er uholdbar. Men hun er skuffet over, at der ikke er tale om en langt mere markant løsning i forhold til ledsagelsen.\n- 39 millioner kroner er i denne her sammenhæng helt utilstrækkeligt. Det rækker til mindre end en times ledsagelse om måneden for de cirka 5.000 udviklingshæmmede, som er allerhårdest ramt af kommunernes indespærring. Aftalen siger, at man skal afprøve initiativer. Det synes jeg ikke tiden er til. Vi har brug for en varig løsning, siger Sytter Kristensen.\nLandsformanden er glad for, at Venstre bragte forslaget om en ledsageordning til alle ind i forhandlingerne. Men hun må konstatere, at resultatet ligge meget langt fra det, som lå i partiets finanslovsudspil.\n- Det virker næsten som om, socialministeren insisterer på at lade mennesker uden talesprog, med både fysiske og psykiske handicap og så videre i stikken. De skal være overladt til kommunerne uden rettigheder og beskyttelse, mener ministeren tydeligvis.\n- Vi må snart have et klart svar: Tilhører mennesker med multihandicap og uden talesprog de mest udsatte og sårbare, som ministeren - og jo også hans partiformand - taler om? siger Sytter Kristensen.\nSytter Kristensen sætter nu sin lid til de igangværende forhandlinger om finansloven for 2015. Her har Enhedslisten meldt ud, at de tager kravet om minimum 15 timers ledsagelse til alle - uanset behovet for socialpædagogisk bistand - med til forhandlingsbordet.\nLæs mere Læs forliget om satspuljen 2015 Venstres finanslovsforslag vil give ledsagelse til alle Ledsagelse til alle og afskaffelse af de store institutioner i finanslovsudspil fra Enhedslisten


SpisOrnli | Madkundskab\nVidste I, at jeres mad har betydning for miljøet og klimaet? Derfor er det ikke kun vigtigt at tænke på, hvordan maden ser ud, og hvordan den smager. Det er også vigtigt at tænke på, om hvordan vi passer på miljøet og klimaet når vi spiser. Derfor skal I lære om klimavenlig mad og I skal lære at lave maden selv. I madkundskab skal I undersøge den klimavenlige madpyramide. I skal lære at lave lækre og sunde retter, som er klimavenlige og helt uden kød. I skal også undersøge, hvilke lokale madvarer vi har i Danmark, og hvor resten af vores mad kommer fra. Til sidst skal I se på, hvilken mad og hvor meget mad mennesker spiser forskellige steder i verden. I skal også undersøge, om der ville være mad nok i verden, hvis alle spiste som jer.


Tech-Test nyhedsbrev | Automatik gør din router sårbar overfor angreb\nAutomatik gør din router sårbar overfor angreb. Wearables er næste mål for cyberkriminelle. Nyt fra IFA\nMen sikkerhedseksperter har nu fundet en fejl i en del af disse routere, der gør det muligt at bryde ind i routeren på bare et sekund.\nFor pressen gik startskuddet til IFA i dag, og selvom Tech-Test først ankommer til messen i morgen, kan vi allerede nu løfte sløret for nogle af de ting, der blev lanceret i dag, ligesom vi kan fortælle lidt om, hvilke nyheder vi kommer til at se de næste tre dage.\nLenovo har således i dag løftet sløret for en ny linje af tablets og computere, der giver forbrugerne udvidede muligheder både i form af tablets, der passer til deres mobile livsstil og gamingcomputere til de dedikerede gamere.\nCopyright © 2014 Tech-Test, Alle rettigheder forbeholdes.


Nu sker det - nye domænenavne er en realitet - Computerworld\nComputerworld News Service: En ny type domænenavne kan anskaffes nu, hvor internetmyndighederne er begyndt at acceptere ansøgninger til i hundredvis - måske i tusindvis - af nye endelser til domænenavne, som for eksempel .hotel eller .paris.\nICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) lancerer programmet for nye generiske toplevel-domæner torsdag d. 12. januar.\nEksperter siger, at det nye program til toplevel-domæner repræsenterer den største ændring i navnesystemet til internetdomæner siden 1998, da ICANN blev grundlagt.\n"Det er en betydningsfuld ændring," siger Fred Felman, som er marketingchef for MarkMonitor, der tilbyder online brandbeskyttelse til amerikanske virksomheder som FedEx og DuPont.\nI dag er domænenavnene tilgængelige i 280 domæner, heriblandt generiske termer som .com til kommercielle sider og landekoder som .dk for Danmark.\nIfølge Verizon-rapporten Domain Name Industry Brief fra december 2011 findes der omkring 220 millioner domænenavne registreret over hele verden. Det kommercielle .com-domæne dominerer fortsat med omkring 100 millioner navne.\n"Jeg tror, at antallet af nye domæner vil skulle tælles i tusindvis... Så vi taler om en femdobling af antallet af tilgængelige domæner," siger Roland LaPlante, der er senior vice president og marketingchef for Afilias, som håndterer .info, .org og 13 andre domænenavneadministratorer.\nBrugerne skal anvende de nye domæner\n"Jeg tror, at den største forandring handler om at tilpasse kundeadfærden og skabe tillid til de nye toplevel-domæner," siger han.\nICANN's kontroversielle plan om at tilføje i hundredvis af nye domæner har været på tegnebrættet i seks år.\nICANN har to gange tidligere forsøgt at udvide antallet af domæner: En gang i 2000, da syv nye endelser blev tilføjet, blandt andet .biz og .info; og igen i 2004 med otte nye tilføjelser som .asia og .jobs. Ingen af de nye domænenavne er blevet nogen videre succes.\nHvis ICANN's seneste forsøg på at skabe flere domænenavne lykkes, så kan det fundamentalt ændre den måde, domænenavne bliver brugt på.\nBlandt de nye kategorier som forventes godkendt er: Internationaliserede domænenavne på ikke-engelske script-sprog; geografisk orienterede domæner til byer og regioner; domænenavne til særlige interessegrupper og domænenavne tiltænkt individuelle virksomheder og brands.\n"Innovationen vil ligge i selve navnet, og den måde det bliver brugt i et marketingsperspektiv," vurderer Roland LaPlante.\nDen største innovation i de nye toplevel-domæner bliver nok de internationaliserede domænenavne, som vil understøtte ikke-engelske skrifttegn som arabiske, kinesiske og kyrilliske bogstaver.\nDet betyder, at virksomheder, der sælger produkter i udlandet, vil få mulighed for at købe domænenavne til deres brands, som er skrevet 100 procent på andre sprog, som for eksempel simplificeret kinesisk.


Canon imageFORMULA P-215 - Document Scanners - Canon Danmark\nPå kontoret, derhjemme eller på farten - den stilfulde P-215 giver dig praktisk "plug-and-scan"-funktionalitet. Det er den hurtigste, bærbare scanner med hastigheder for dupleksscanning på op til 30 ipm.\nBatchscanning med ADF til 20 ark\nScan til Google Docs og Evernote\nEffektiv software understøtter Mac og PC\nNyd Wi-Fi-scanning med WU10 (tilbehør)\nKig nærmere på Canon imageFORMULA P-215\nimageFORMULA P-215 er den mest produktive scanner i sin klasse. Med hastigheder for dobbeltsidet scanning på op til 30 ipm og brancheførende 20-siders automatisk dokumentfremføring kan brugerne scanne effektivt både på kontoret, derhjemme og på farten. Fuld scanningshastighed kan opnås via et enkelt USB-kabel med et USB 3.0-interface.\nP-215 har et sofistikeret og smart sølv/sort design og er ultralet og kompakt, så den er ideel til kontoret. Den indtager så lidt bordplads, at den passer perfekt på et skrivebord. Ægte "plug-and-scan" er muligt blot ved at tilslutte scanneren en pc eller Mac. Canons unikke indbyggede CaptureOnTouch Lite-software er klar til brug – det er ikke nødvendigt at indlæse drivere eller programsoftware.\nKortscanning bliver stadigt vigtigere i forbindelse med id-godkendelse, og derfor har P-215 et dedikeret slot til kortscanning. En sofistikeret fremføringsmekanisme sikrer hurtig scanning af id-kort og prægede kort.\nAvanceret teknologi muliggør meget nøjagtig scanning på op til 600 dpi. En lang række billedbehandlingsfunktioner, som f.eks. automatisk farveregistrering og automatisk genkendelse af tekstretning sikrer enestående scanningskvalitet, som er ideel til oprettelse af søgbare PDF'er.\nBrugerne kan scanne direkte til forskellige cloud-tjenester, herunder Evernote, GoogleDocs™ og SharePoint. Oplysninger kan derfor hurtigt uploades til cloud'en, så der altid er adgang til dem, uanset hvor man er.\nP-215 bruger både ISIS- og TWAIN-drivere for nem integration med dit standardbilledprogram, og der medfølger en fuld pakke med softwareprogrammer, som hjælper brugeren med at arbejde mere effektivt. Det intuitive interface i Canons CaptureOnTouch-software gør scanning nem. Den har en fuldautomatisk funktion, som automatisk vælger de bedst egnede indstillinger til et scanningsjob. PageManager (Mac) og PaperPort (Windows) leverer effektive filhåndterings- og konverteringsværktøjer. Scanning af visitkort har aldrig været nemmere end med BizCard-programmet\nFås til CaptureOnTouch og CaptureOnTouch Lite (integreret i scanneren) og gør det muligt for udviklere at integrere P-215 med brugerdefinerede softwareprogrammer uden problemer samt oprette forbindelse til tredjepartsprogrammer.\nFå mere at vide om Canon imageFORMULA P-215, dets funktioner og hvad det kan.


Økologisk grønt giver flere antioxidanter\nDerfor er økologisk frugt og grønt sundere\nNår du spiser økologisk frugt og grønt, svarer det faktisk til en eller to ekstra portioner grøntsager om dagen. Det skyldes et højere indhold af antioxidanter i økologisk grønt i forhold til det konventionelt dyrkede.\nOnsdag, 26. august 2015 - 14:27 - af Maja Grønbæk / Foto: Allan Trolle\nAt undgå pesticidrester er ikke den eneste fordel, økologiske grøntsager og frugt giver. Du får nemlig også op til 69 procent flere antioxidanter indenbords ved at vælge økologi, viser et nyt omfattende studie udgivet i tidsskriftet British Journal of Nutrition. Det højere indhold af antioxidanter gør, at man ved at vælge økologi faktisk kan forebygge kræftsygdomme. Blandt andet fordi, at når man dyrker økologisk, bruger man typisk nogle gamle sorter, som er mere modstandsdygtige over for svampesygdomme, og derfor naturligt indeholder flere antioxidanter. Det siger seniorrådgiver i Forbrugerrådet Tænk Camilla Udsen til Søndagsavisen. Antioxidanter er for eksempel vitamin E og C.\nLæs også: Buræg eller økologiske æg? Bliv klogere her\nMindre cadmium i økologisk\nCadmium er et tungmetal, der fører til flere forskellige former for kræft. Ligesom med pesticidrester får du også markant mindre cadmium i de økologiske produkter – mere præcist 50 procent mindre. Og så er der selvfølgelig de ofte omtalte pesticidrester. Ifølge undersøgelsen er det fire gange mere sandsynligt at finde sprøjtegifte i de traditionelle produkter. Flere af de pesticider der er godkendt i EU, er mistænkt for at være hormonforstyrrende. »De kan både give for tidlig pubertet hos piger og misdannede kønsorganer hos drenge, så jeg vil helt fraråde gravide og børn at spise konventionel frugt og grønt,« siger professor på Aarhus Universitet Eva Cecilie Bonefeld-Jørgensen.\nKøb et abonnement på ISABELLAS, og få masser af inspiration til din have og bolig\nFakta fra undersøgelsen om økologi\nForskere på Newcastle University i England er nået frem til, at økologisk frugt og grønt er markant sundere end konventionelt.\nDer er op til 69 procent højere indhold af antioxidanter i økovarer. Antioxidanter kan forebygge kræft\nDer er 50 procent mindre indhold af tungmetallet cadmium i økologisk frugt og grønt. Et tungmetal, der kan lede til kræft\nDer er fire gange større sandsynlighed for at finde pesticider (sprøjtegifte) i konventionelle fødevarer. De kan være hormonforstyrrende\nKilde: British Journal of Nutrition\nI mange af de fødevarer, som vi spiser i løbet af december, er der fundet rester af sprøjtegift. Se her, hvilke 7 fødevarer, som kan betale sig at…\nKom på besøg i det familiedrevne landbrug Skærtoft Mølle, som er kendt for sine biodynamiske mel- og kornprodukter. Få også de bedste bagetips og…\nDerfor er havefolk sundere og stærkere\nHavearbejde er ikke bare godt for haven, men også godt for at styrke kroppen. Se her, hvilke fordele det har, når du trækker i arbejdstøjet og…\nKøb dine pyntepuder i økologisk bomuld. Vi giver dig her et galleri med mange forskellige slags.\nFermentering for begyndere + opskrift\n10 lækre opskrifter med gammelt brød\nOpskrift: Bæredygtig karklud\nNyeste artikler om økologi\nStrelitzia (Paradisfugl) - alt du skal vide om den storhittende plante!\nSådan laver du selv de populære plantekasser


Huawei inviterer til lancering af ny telefon 1. september - Mobilsiden.dk\nHuawei inviterer til lancering af ny telefon 1. september\nVerdens tredjestørste producent, Huawei, inviterer til en event den 1. september forud for IFA-eventen i Berlin, hvor en ny smartphone bliver lanceret.\nDet er ikke andet end fire måneder siden verdens største mobilmesse, Mobile World Congress, fandt sted, og nu begynder invitationerne til den næste store event allerede at blive sendt ud.\nHuawei er tidligt ude med en invitation til den udenlandske presse, hvori det lyder, at producenten vil løfte sløret for en ny smartphone torsdag den 1. september 2016.\nLæs også: Huawei Mate 8: Trofast gigantmobil [TEST]\nDermed tyvstarter Huawei på IFA-messen for forbrugerelektronik i Berlin, som først officielt begynder fredag den 2. september og slutter onsdag den 7. september.\nMulig lancering af Huawei Mate 9\nMed hele to måneder til eventen er det endnu ikke til at vide, hvad Huawei har af nyheder. Det mest oplagte bud vil dog være en efterfølger til Huawei Mate 8, der blev lanceret i slutningen af november måned sidste år.\nDet vil dermed være noget før tid i forhold til sidste år, hvis en Mate 9 allerede lanceres ved IFA-messen. Måske har Huawei dog kigget Samsung over skuldrene, som valgte at fremskynde lanceringen af Galaxy S7 og Galaxy S7 edge, og som også ventes at gøre det samme med den kommende Galaxy Note 7.\nDet har været noget sparsomt med rygter om den kommende Huawei Mate 9, og de nuværende specifikationer, som den formodes at komme med, er derfor langt fra sikre. Ikke desto mindre forlyder det, at Mate 9 kommer anstigende med en HiSilicon Kirin 960-processor som opgradering af Kirin 955-processoren i Huawei P9. Derudover ventes skærmen at få samme enorme størrelse på 6”, men med opløsningen skruet op til 1.440 x 2.560 pixels.\nPå kamerafronten rygtes Mate 9’eren at få samme dual-kamera-setup som P9, men med opløsningen på begge sensorer skruet op fra 12 til 20 megapixel for en endnu bedre detaljegrad. Den større opløsning medfører dog mindre pixels, der ikke kan indtage lige så store mængder lys, så det må der formentlig opvejes for ved at sensorerne bliver fysisk større.\nHvad angår softwaren, vil den kommende Mate 9 med al sandsynlighed komme med Huaweis seneste udgave af EMUI-tilpasningen af Android i version 5.0. Den kinesiske producent har hyret en tidligere Apple-designer med henblik på at give brugerfladen på Huaweis kommende telefoner en ordentlig overhaling.\nSoftwaren ventes at blive klar i september måned, hvilket falder i tråd med dagens invitation forud for IFA-messen, hvor det altså måske bliver Mate 9, der får debut.\nHvis det står til en af Huaweis kinesiske chefer, Bruce Lee, er det dog ikke Mate 9, der lanceres den 1. september, men derimod en anden smartphone – muligvis sidste års Mate 8 med Force Touch, som dukkede op for nyligt.


Venstrefløjen undervurderer, hvor svært det er at skabe innovation til gavn for borgerne | Information\nInnovation giver lavere priser og højere lønninger, fordi produktiviteten stiger. Det kommer alle til gavn, og det er derfor afgørende at sikre, at innovation trives. Det er nemlig ingen selvfølge, at innovation finder sted, skriver dagens kronikør.\nHvis man vil gøre verden til et bedre sted, er det nødvendigt at have to indsigter med sig. For det første at fremgangen i menneskets levevilkår er drevet af innovation. For det andet at innovation kun finder sted i et økonomisk system, som belønner flid og risikovillighed.\nDet er især (men ikke kun) venstrefløjen, der har et anstrengt forhold til de to indsigter.\nVækst kommer af innovation og er på langt sigt mange gange vigtigere end omfordeling til at fremme borgernes levevilkår. Uden økonomisk vækst ville de fattigste 40 procent af danskerne kun have haft en tiendedel af den velstandsfremgang, de har haft de seneste 100 år. Vækst har spillet en meget større rolle end fordelingspolitik.\nInnovation kræver et økonomisk system, hvor iværksættere med nye ideer frit kan etablere sig i konkurrence med eksisterende virksomheder i forvisning om, at de og deres investorer har ejendomsret til virksomheden og ikke vil blive brandbeskattet af fortjenesten, hvis det går godt.\nSocialdemokraterne anno 2020 har taget et kraftigt sving til venstre i deres syn på kapitalens rolle i samfundet i forhold til, hvor partiet har stået de seneste tre årtier. Nyrup fjernede formueskatten, og både Nyrup og Thorning sænkede selskabsskatten. Det gjorde de ikke for at glæde de velhavende, men for at fremme investeringer og produktivitet til gavn for lønmodtagerne.\nI kontrast til Nyrup og Thorning gik Mette Frederiksen til valg på højere aktieskat, renteskat, arveafgift og bankskat. Allerede i dag er skatten på det reelle kapitalafkast efter fratrukket inflation ofte omkring 80 procent, og at hæve den yderligere vil være gift for innovation og velstandsskabelse og til skade for den brede befolkning.\nLangt de fleste investeringer i innovative virksomheder fører til tab. Dem, vi læser om i avisen, er de få undtagelser fra denne regel. Det kræver en ekstremt høj grad af risikovillighed at kaste sig ud i at udvikle helt nye typer af produkter eller forretningsmodeller.\nEn særlig slags mennesker\nInnovative ideer er i sagens natur skæve, overraskende, ofte sågar umiddelbart svære at tage alvorligt. Der er en grund til, at andre ikke allerede har fundet på dem. De virkelig innovative iværksættere, der skaber noget helt nyt, er en særlig slags mennesker. Der er ikke mange af dem, men de er afgørende for fremdriften i samfundet.\nDer er på venstrefløjen en lang tradition for at undervurdere, hvor vanskeligt og risikabelt det faktisk er at frembringe innovation til gavn for borgerne. I samme åndedrag underkender venstrefløjen vigtigheden af incitamenter, der sikrer, at risiko og flid belønnes. Den værdi, som aktivt ejerskab af virksomheder skaber, opfatter de som en slags tyveri fra arbejderne – eller ’arbejdsfri indkomst’, som de kalder det i Enhedslisten.\nLenin skrev om det at drive virksomheder i et planøkonomisk system: »Den nødvendige administration er blevet forenklet af kapitalismen i en sådan grad, at det … kan udføres af hvem som helst, der kan læse og skrive og behersker de fire grundlæggende regnearter« (min oversættelse).\nModerne socialister som den franske økonom Thomas Piketty tænker grundlæggende på samme naive måde, når de argumenterer for, at ejerskab til store virksomheder skal være midlertidigt. Den bagvedliggende præmis er, at hvem som helst kan styre en virksomhed. Og at risikovillig kapital ville stå til rådighed, selv hvis man brandbeskattede afkastet af risikable investeringer og cirkulerer ejerskabet.\nVenstrefløjen hævder, at succesfulde iværksættere ikke selv har skabt deres velstand, fordi de har fået stillet veje, uddannelse og anden infrastruktur til rådighed af staten. Men alle vi andre har jo også fået stillet denne infrastruktur til rådighed, mens kun få formår at udnytte den til at opbygge store virksomheder, opfinde nye produkter og skabe arbejdspladser til glade danskere samt undervejs en formue til sig selv.\nNogle mennesker er exceptionelt dygtige til at skabe innovation og dermed til at forrente kapital. Det bliver derfor meget dyrt for samfundet at lægge høje skatter på dem for at cirkulere den til andre, der ikke har vist samme evner. Det dræber innovation og velstand.\nI dag leger Enhedslisten, SF og andre på venstrefløjen (heriblandt Piketty) med den tanke at give medarbejderne kontrollen over virksomhederne. Der er intet, der forhindrer medarbejdere i at finde sammen og starte virksomheder, som de selv ejer. Hvis de ønsker at løbe den risiko, vil det være fremragende. Men venstrefløjen vil opnå medarbejdereje ved tvang.\nDet vil gøre det vanskeligt at skaffe midler til investeringer fra andre end medarbejderne selv, fordi ingen andre må få kontrol over virksomheden. Det giver imidlertid en meget stor risikoeksponering både at have sit job og sin formue i samme virksomhed. Går den ned, står man pludselig både uden indkomst og uden formue.\nDerfor vil medarbejderejede virksomheder ofte ikke kunne skaffe kapital til investeringer, og staten vil skulle træde til. Et statsligt krav om medarbejdereje ender således med statsligt ejerskab, og så bevæger vi os i retning af et traditionelt socialistisk scenarie i stil med Østeuropa før Murens fald eller Venezuela under Chavez og Maduro.\nØkonomisk vækst handler i sin essens om via innovation at opnå mere med færre ressourcer og dermed gøre ting billigere. Aluminium blev første gang udvundet af H.C. Ørsted i 1825. I 1855 kostede aluminium fortsat, hvad der svarer til 4.000 kroner pr. kilogram og var dermed reelt uanvendeligt for almindelige mennesker. Men kong Frederik VII fik da lavet en hjelm til sig selv af aluminium.\nI 1886 udviklede en ung fyr fra Ohio en udvindingsproces i sin families brændeskur, tog patent og kommercialiserede dermed aluminium. At gøre noget kommercielt lyder i manges ører – og især på venstrefløjen – som en fæl ting. Men det betyder grundlæggende at gøre ting så billige, at almindelige mennesker har råd til dem. Alt fra silkestrømper og mobiltelefoner til flyrejser og fladskærme har gennemgået denne udvikling. Og det er innovation, der driver den.\nInnovation reducerer den økonomiske ulighed mellem de rige og de fattige, hvis man tager udgangspunkt i det, der reelt betyder noget: borgernes forbrugsmuligheder. Før industrialiseringen kunne almindelige mennesker kun drømme om elitens tøj, mad eller forbrugsgoder. I dag er Bill Gates tøj sikkert dyrere end dit og mit, men slet ikke så markant bedre som elitens tøj tidligere. Det samme gælder hans mad for slet ikke at tale om hans smartphone og hans elektronik i øvrigt, som ikke er bedre end middelklassens.\nInnovation giver lavere priser og højere lønninger, fordi produktiviteten stiger. Det kommer alle til gavn, og det er derfor afgørende at sikre, at innovation trives. Det er nemlig ingen selvfølge, at innovation finder sted. I hovedparten af menneskehedens historie var mængden af innovation beskeden. Og den innovation, som har fundet sted de seneste 200 år og mangedoblet vores velstand, er skabt i en håndfuld vestlige lande. Lande, der kalder sig socialistiske, har stort set ikke skabt nogen innovation.\nDet, Mette Frederiksens regering og hendes støttepartier på venstrefløjen ikke har øje for, er for det første, at velstandsfremgang på langt sigt er markant bedre end omfordeling til at fremme levevilkårene for borgene, også for dem med de lave indkomster. Og for det andet at denne velstandsfremgang kun kan sikres i et markedsøkonomisk system med fri konkurrence og privat ejendomsret, hvor risikovillighed og flid ikke brandbeskattes.\nMartin Ågerup er direktør i tænketanken CEPOS.\nMette FrederiksenThomas PikettyBill Gates\n19. juli, 2020 - 22:01\nA propos indoktrinering fra Kina med deres kulturprojekt Kong Fu tze´s teser i danske skoler vil jeg bede Information om at stoppe den indoktrinering der kommer fra CEPOS´s båndsløjfe - Det fornærmer min intelligens at høre på det uge efter uge - år efter år uden den mindste nuance.\nTrond Meiring, Lars Koch, Werner Gass, Palle Jensen, Katrine Damm, Karsten Aaen, Eva Schwanenflügel, Egon Stich og Marie Vibe anbefalede denne kommentar\n19. juli, 2020 - 22:04\nConfucius hedder det vist på dansk.\nAllan Stampe Kristiansen, Karsten Aaen, Eva Schwanenflügel og Marie Vibe anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 00:19\nJeg har hidtil været af den opfattelse, at en direktør for en tænketank måtte forventes at kunne tænke. Jeg indser nu, at det ingenlunde behøver at være tilfældet.\nTrond Meiring, Ivan Breinholt Leth, Lars Koch, Allan Stampe Kristiansen, Palle Jensen, Torben K L Jensen, Karsten Aaen, Eva Schwanenflügel og Marie Vibe anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 01:11\nOg al den grønne innovation, der kommer fra venstrefløjen...den "tæller" naturligvis ikke for en mand, der tænker "velfærd" som lighed - i for(mis)brugsmULIGheder...ikke perspektivisk, eller nært. Endsige med tanke.. på at verden, især nu; har brug for at der tænkes langt. Ikke tænketankes... op.\nWerner Gass, Allan Stampe Kristiansen, Torben K L Jensen, Steffen Gliese, Karsten Aaen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 06:06\nAktiv virksomhedsledelse har venstrefløjen, mig bekendt, aldrig været betraget som en arbejdsfri indtægt.\nAllan Stampe Kristiansen, Karsten Aaen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 06:08\n20. juli, 2020 - 06:14\nMÅ forsøger dog at argumenterer for sine synspunkter. Dog kan de med andre argumenter få en anden udvikling.\nFx. hvad er vækst er det BNP - for så tæller ulykker osv også med , ligeledes alle de lønmodtager. der bliver nedslidte af arbejdspresset, tæller også¨med i BNP's vækst. Men ville samfundet ikke være bedre hvis denne vækst kunne undgået og ville klimaet ikke få det bedre hvis befolkningerne fik bedre til til at tage sig af hinanden i stedet for at skulle stresses rundt . Ligeledes mindre og bæredygtigt forbrug ville også gavne klimaet og der med "os" alle. For ikke at spørge, hvad koster alle de virksomheder , der gå konkurs ikke samfundet.\nMed andre ord MÅ's argumenter kan vendes om.\nWerner Gass, Allan Stampe Kristiansen, Karsten Aaen, S.G Thorup og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 06:23\nStop lige op.\nInnovation (Martin's ord for vækst) er også ved at tage livet af kloden.\nPeter Staal, Lars Koch, Marie Vibe, Werner Gass, Allan Stampe Kristiansen, Bent Gregersen, René Arestrup, Torben K L Jensen, Steffen Gliese, Kurt Nielsen, Dorte Sørensen, Karsten Aaen, Jens Thaarup Nyberg og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 07:31\nHvor jeg er grundlæggende uenig er, at målestokken udelukkende ses i kroner og øre. Et problem jeg ser som desværre har bidt sig dybt ind i vores samfund. Hvad med nysgerrighed, tilfredshed i at nå et mål, gevinsten i at skabe nået som gør andre glade....der er så meget der ude der er værd at måle.\nPoul Erik Pedersen, Peter Staal, Lars Koch, Mads Lundby, Marie Vibe, Werner Gass, Allan Stampe Kristiansen, Steffen Gliese, Arne Skov, Dorte Sørensen, Karsten Aaen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 08:32\nNår ikke engang Pikkety kan rokke ved Ågerups fordomme, så kan enhver anden vist godt kaste håndklædet i ringen.\nPoul Erik Pedersen, Allan Stampe Kristiansen, Torben K L Jensen, Steffen Gliese, Dorte Sørensen og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 08:50\nI dag er det altid synd for nogen, og det er også synd for Martin og alle de flittige innovatorer.\nDet er sjovt at opfinde, jeg kender det, for hver gang, jeg støder på en udfordring, opfinder jeg noget, så jeg kommer videre. Det letter livet, men giver mig ingen penge. Selve oplevelsen, Eureka, jeg fandt sgu ud af det, er fantastisk.\nDet er koblingen af opfindelser og penge, der er Martins problem. Nu er der jo ikke sprængstof i kronikken, for det går jo meget godt, alt for godt kan man sige. Vi drukner i fantastiske opfindelser. Martins skjulte pointe er selvfølgelig, at vi kan opfinde os ud af alle problemerne, og denne vildfarelse kan man ikke ryste Martin ud af. Det er her, jeg siger farvel og hav det godt (eller skrid!).\nRegeringen er ikke fjenden. Dan Jørgensen håber inderligt, at en af Martins venner kan opfinde den ting, der løser CO2-problemet, der omsider er blevet erkendt. Det er nu ikke mere end et par år siden, at Martin her i bladet trompeterede, at der ikke var nogen klimakrise. Det er der så blevet, men kun fordi Martin kan tjene penge på en opfindelse i den forbindelse.\nDet er en skam, at der skal være ballade med folk, der er gode til at opfinde. Lidt mere global styring kunne bøde på det, for ikke alle opfindelser er til gavn for menneskeheden og naturen især. Det tænker Martin ikke på. Han har fx travlt med at skrive ansøgninger om flere penge til Cepos’ hemmelige sponsorer. Tallet 15 mio kr. kan jeg huske engang, men det må være mere nu.\nDet er nogle dumme debatter, der altid er med Martin desværre. De drejer sig altid om penge, og der må vel være andet, skulle man tro.\nTrond Meiring, Lars Koch, Werner Gass, Allan Stampe Kristiansen, Torben K L Jensen, Steffen Gliese, Kurt Nielsen, Karsten Aaen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 09:08\n“ ... den innovation, som har fundet sted de seneste 200 år og mangedoblet vores velstand, er skabt i en håndfuld vestlige lande. Lande, der kalder sig socialistiske, har stort set ikke skabt nogen innovation.“\nJavist er levefoden i håndfuld vestlige lande forbedret, og på en række ikke vestlige landes bekostning, blandt dem nogle, der blev og nu kalder sig socialistiske.\nMen nu er livsvilkårene truede af den megen innovation gennem 200 år, og mest i de ikke vestlige lande.\nTrond Meiring, Werner Gass, Allan Stampe Kristiansen, Bent Gregersen, Steffen Gliese, Ron Levy, Karsten Aaen, Eva Schwanenflügel og Freddie Vindberg anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 09:16\nTak for debatoplæg, men det bliver for overfladisk med et udsagn som: "I hovedparten af menneskehedens historie var mængden af innovation beskeden". Forhistorien fremviser talrige eksempler på innovation med deraf følgende samfundsmæssige forandringer og brud. Bare sig til Martin, så skal jeg nok give dig en masse eksempler...\nTrond Meiring, Poul Erik Pedersen, Allan Stampe Kristiansen, Jens Thaarup Nyberg, Kurt Nielsen, Steffen Gliese, Karsten Aaen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 09:41\nG-20 landene har lige holdt møde, uden at bekymre sig om den eksponentielt voksende fattigdom, eller den eskalerende klimakrise, som det fremgår af en af lederne i dagens Information af Jørgen Steen Nielsen:\n"G-20 landene svigter de fattige og klimaet"\nI en artikel i the Guardian (som der linkes til i artiklen) hedder det :\n"Poverty is suddenly all over the front page. As coronavirus ravages the globe, its wholly disproportionate impact on poor people and marginalised communities is inescapable. Hundreds of millions of people are being pushed into poverty and unemployment, with woeful support in most places, alongside a huge expansion in hunger, homelessness, and dangerous work.\nHow could the poverty narrative have turned on a dime? Until just a few months ago, many were celebrating the imminent end of poverty; now it’s everywhere. The explanation is simple. Over the past decade, world leaders, philanthropists and pundits have embraced a deceptively optimistic narrative about the world’s progress against poverty. It has been lauded as one of the “greatest human achievements”, a feat seen “never before in human history” and an “unprecedented” accomplishment. But the success story was always highly misleading".\n"Covid 19 has revealed a pre-existing pandemic of poverty that befits the rich"\nCoronakrisen har altså afsløret, hvad der før var mere skjult; nemlig at de fattige aldeles ikke understøttes eller hjælpes af vækst, eller af de riges innovation.\nDet nytter ikke længere at stikke hovedet i busken, Cepos.\nTrond Meiring, Allan Stampe Kristiansen, Bent Gregersen, Arne Skov, Kurt Nielsen, Jens Thaarup Nyberg, Karsten Aaen og Niels-Simon Larsen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 09:49\n"Innovation (Martin’s ord for vækst) er også ved at tage livet af kloden."\nInnovation (Innovation er udvikling af en ny idé og dens realisering i praksis.) kunne jo faktisk også tænkes at kunne redde kloden... under de rette betingelser.\nPoul Erik Pedersen, Kurt Nielsen, Steffen Gliese og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 09:54\nRikke, det ville være fantastisk.\nKurt Nielsen, Steffen Gliese og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 10:06\nFor omkr. 2500 år siden var der virkelig innovative folk, som satte deres præg på eftertiden, Tao, Buddha, Platon, Jesus bare for at nævne nogle få. De gjorde det uden penge. Kun deres efterkommere gjorde skade. I dag er de innovative til nærmest overjordisk skade, hvis vi regner typer som Elon Musk med. Hvad skal de tosser ude i rummet? Jo, der er penge i skidtet, ellers havde de ikke rørt en finger for det. Verdensrummet er interessant, siger man. Jo, det er da rigtigt, men da ikke så interessant som at få fat i Marie og få et par børn med hende. De sande værdier, det gode menneskeliv, er faldet i værdi. Det er meget bedre at stresse gennem livet, flå det hele i stykker, efterlade en slagmark, så der ikke bliver andet end forhøjede varmegrader. Vi er på chimpancestadet og viser hele tiden tænder. Det er enormt innovativt, og det skal staten selvfølgelig støtte if. Martin Ågerup.\nTrond Meiring, Mads Lundby, Allan Stampe Kristiansen, Bent Gregersen, Arne Skov, Kurt Nielsen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 10:07\nInnovation af skattely, afgiftsfri arv, spekulation i gæld, hvidvask, pyramidespil, udbredte monokulturer, pesticider, rovdrift på råstoffer, forurening, drivhusgasser og deslige, er måske ikke så fantastiske opfindelser for den samlede menneskehed..\nDer er mange flere eksempler på dårlig innovation, end man lige skulle tro.\nTrond Meiring, Poul Erik Pedersen, Ete Forchhammer , Ivan Breinholt Leth, Werner Gass, Allan Stampe Kristiansen, Minna Rasmussen, Carsten Munk, Bent Gregersen, Palle Jensen, Torben K L Jensen, Kurt Nielsen, Steffen Gliese, Niels-Simon Larsen, Steen Obel og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 11:37\nInnovation foregår som hovedregel i offentlige, frie forskningsinstitutioner - for derefter at blive omdannet til salgbare produkter i private virksomheder, hvis bidrag tit er et design.\nTrond Meiring, Poul Erik Pedersen, Ivan Breinholt Leth, Werner Gass, Allan Stampe Kristiansen, Bent Gregersen, Eva Schwanenflügel og Kurt Nielsen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 11:38\n- men i et samfund som vores, hvor der altid er et sikkerhedsnet for den, der er ilde faren, kan man ikke for alvor tale om den ellers så udbredte angst for at gå konkurs: ingen dør af sult i vores samfund, medmindre de er udstødte, hvad vi så desværre i denne tid ser eksempler på.\nTrond Meiring, Poul Erik Pedersen, Allan Stampe Kristiansen, Bent Gregersen, Eva Schwanenflügel og Kurt Nielsen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 11:46\nOm de socialistiske lande og innovation\n1) I anden forbindelse, googlede jeg lige lidt om mobiler. Vidste I at, en russer, i Sovjet!, i 1960'erne, med flid, selvfølgelig, men uden belønning ift. økonomi, og risikovillighed, havde opfundet en mobiltelefon, der kunne i en hånd(flade)(palm), eller at en bulgarer, igen uden risikovillighed og belønning havde opfundet et trådlyst system a la GSM-systemet, allerede i 1960'erne, i Bulgarien - godt nok kun til 6-12 biler, og med en rækkevidde på cirka 10-20, måske 30 km. Det anede jeg ikke!\n2) Kalasnikov-riflen, AK47-riflen, blev udviklet i Rusland i 1940'erne af den her mand, Kalasnikov; han gjorde det uden, at han havde udsigt til en økonomisk belønning, eller risikovillighed, men med stor flid - selvfølgelig.\n3) Vindmøllerne - hele den danske vindmølleindustri startede i i 1970'erne, med den store mølle i Tvind! De borgerlige var rasende, sådant alternativt p.... som vedvarende energi skulle vi aldeles ikke have her i landet; indtil nogle ildsjæle i Vestjylland lavede en fabrik; der kom først rigtigt fart i vindmølle-industrien herhjemme, da staten! gik ind og støttede den, i 1990'erne, under SR-regeringen, så kom der gang i eksporten :) og i fabrikkerne, både her i DK, og i udlandet :)\n4) I 1988 cirka kom DDR (det land der var) med en traditionel el-pære til en konference i Vesttyskland, hvor producenter mødes mm. og mv. hvert år - de fremviste stolt denne el-pære, som de med flid, men uden, så det ud til, udsigt til hverken risikovillighed, og økonomisk belønning havde lavet; el-pæren kunne brænde i 15-20, måske 25 år, uden at den skulle skiftes; det blev et 'nej tak' til el-pæren fra de andre producenter, altså producenter i Vesten; de ville hellere sælge forbrugerne el-pærer, der gik i stykker efter 1-2-3 år, på den måde tjente de nemlig flere penge....\n5) Ågerup (og andre) overser helt, at det at være en stor virksomhed også har sine bagdele; f.eks. kan det være mere end vanskeligt for (unge) mennesker at få deres ideer godkendt af den øverste ledelse, som altid gør, som den plejer, fordi det har jo gået godt indtil nu, et godt eksempel på det er f.eks. Kodak, som for sent opdagede trenden med digital fotografi, Polaroid-firmaet også, og alle de firmaer, store firmaer, i USA! der for sent opdagede, at nethandlen, altså handlen på internettet var kommet for at blive; pointen er at store firmaer, som i USA, og sikkert også i DK! ofte sander til i byrokrati, der forhindrer nødvendige beslutninger i at blive taget, eller i at blive ført ud i livet.\n6) Er man, eller bliver man, et stort firma, blander ledelsen, også den øverste koncern-ledelse sig altså nogle gange alt alt for meget! I JP kunne man i sidste uge læse nogle artikler om B&O's krise; her var det helt klart, at OIe Andersen (bestyrelsesformanden) så klart, da han ansatte Tue Mantoni, og en svensker som driftsdirektør; da det begyndte at gå godt for B&O, så mente Ole Andersen, da bestemt, at nu var krisen ovre; Tue Mantoni blev erstattet som CEO af en Henrik? som da bestemt mente, at alle beslutninger skulle centraliseres, alt skulle godkendes af centralkomiteen, øh, jeg mener, koncernledelsen; den svenske direktør, der stod for driften, kunne ikke se sig selv i dette her, og sagde så op, hvilket både han, og jeg, synes er en skam :( - ikke mindst fordi Ole Andersen (som formand for bestyrelsen i B&O) ikke synes at vide, at det er når det begynder at gå godt, at man skal holde fast i den kurs, man har lagt i 2-3-4-5- måske 7-8 år....før man skifter hest..... i det her tilfælde før man skifter CEO'en ud med en anden....\nTrond Meiring, Poul Erik Pedersen, Niels-Simon Larsen, Allan Stampe Kristiansen, Bent Gregersen, Karsten Nielsen, Arne Skov og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 11:51\nProblemet er, at de, der opdager og opfinder, i dag er spændt for kapitalismens vogn og derfor ikke længere er givet den frihed, som de tidligere havde. De skal oven i købet bruge tid på at finde kapital til at kunne forske, som om de arbejdede i og for det private erhvervsliv.\nTrond Meiring, Poul Erik Pedersen, Werner Gass, Allan Stampe Kristiansen, Karsten Nielsen, Karsten Aaen, Eva Schwanenflügel og Torben K L Jensen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 11:53\nJeg kan desværre ikke huske kilden, men endnu engang bliver jeg mindet om: "Vækst er bare en rigtig dårlig erstatning for, at vi er så dårlige til at finde ud af at dele"\nTrond Meiring, Ete Forchhammer , Werner Gass, Allan Stampe Kristiansen, Minna Rasmussen, Karsten Aaen, Eva Schwanenflügel og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 11:57\nFor en ikke-CBS baseret lægmand som mig kan alt det med mikroøkonomi og tal være en anelse kompliceret. Så forklar venligst, Martin Ågerup:\n“Og den innovation, som har fundet sted de seneste 200 år og mangedoblet vores velstand, er skabt i en håndfuld vestlige lande.”\n- Når du nu absolut (og så ganske korrekt) forfægter den industrelle revolutions epoke som kimen til den vestlige verdens lykke og velstand - hvor i denne innovationsværdikæde befinder den, med et neutralt ord omkostningsoptimerende, arbejdskraft, som anvendtes og stadig anvendes i den vestlige produktionskæde sig? Og hvorledes påvirker det omkostningsniveauet, indtjeningen og i sidste ende afkastet (profitten) og allersidste ende væksten?\n“Nyrup fjernede formueskatten, og både Nyrup og Thorning sænkede selskabsskatten. Det gjorde de ikke for at glæde de velhavende, men for at fremme investeringer og produktivitet til gavn for lønmodtagerne”\n- Hvor har din såkaldte tænketank kunnet dokumentere at fjernelse af formueskatten har fremmet investeringer (med mindre selfølgelig at finansiel spekulation tæller med her, mem det er nok ikke det du tænker på)? Det undrer mig meget, men kan igen bunde i min manglende flair for alt det med tal. Eller måske er det rent faktisk bare noget i tænker?\nOg selvom vækst ikke nødvendigvis kun afføder lykke og herlige ting for kloden og dens befolkning så lad os alligevel for at bevare det CEPOS-simplificerede verdensbillede blive i det aksiom, så:\n- hvordan forklarer du efterkrigsperioden frem til 80’erne med højvækst? Mikrochippens opfindelse? Eller glødelampens? Ej vel? Eller hvad...?\nTrond Meiring, Poul Erik Pedersen, Jens Thaarup Nyberg, Werner Gass, Bent Gregersen, Arne Skov, Karsten Aaen, Eva Schwanenflügel og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 11:58\nTo ord: DJØF-alarm.\nAllan Stampe Kristiansen, Karsten Aaen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 12:00\nMartin Ågerups dygtigt sammensatte, 'Disney-ficerede' beskrivelse af kapitalismens 'velsignelser' bør man vel ikke overraskes over? Mandens jobsikkerhed afhænger direkte af denne, i negativ forstand, imponerende evne til alene at sætte kikkerten for det ene øje.\nMen retorisk tæft har han, manden. Det må man give ham. Det kræver en vis omhyggelighed at opstille den ene urimelige præmis efter den anden i en tekst, for så at lykkes med at få dem til at fremstå ganske rimelige i et samlet udsagn. Så hatten af, bestemt, for denne slangetunges ikke ringe evner udi disciplinen at så at sige skjule de bitre og giftige rødder i den samlede salat.. ;).\nMartin Ågerup skriver:\n"Innovation reducerer den økonomiske ulighed mellem de rige og de fattige, hvis man tager udgangspunkt i det, der reelt betyder noget: borgernes forbrugsmuligheder."\nBemærk hvorledes udsagnet - der har form af en slags argument - indeholder ikke blot éen, men hele to tvivlsomme påstande: 1. At 'innovation' reducerer økonomisk ulighed, og 2. At det, der reelt betyder noget (blandt alle verdens fænomener!) er 'borgernes forbrugsmuligheder'.\nDen første præmis, at 'innovation' reducerer ulighed, argumenterer Martin Ågerup for gennem hele teksten, men den anden præmis, at 'borgernes forbrugsmuligheder' er det eneste parameter af 'reel betydning', når man sådan skal vurdere kvaliteten af et samfund, se den præmis forudsættes blot sand..\nMen prøv en gang at tænke en lille smule efter: Er det i virkeligheden uproblematisk sandt, at 'borgernes forbrugsmuligheder' udgør det eneste reelt betydningsfulde parameter ved udmålingen af et samfunds kvalitet?\nPå samme vis kan man jo for sig selv efterprøve, hvordan Martin Årgerup i sin tekst lykkes med at tegne et noget rosenrødt billede af 'den innovative', og hvordan han lykkes med at beskrive nogle urimeligt naivt/forsimplede sammenhænge mellem 'innovative evner' og personlig rigdom...\nTrond Meiring, Poul Erik Pedersen, Werner Gass, Niels-Simon Larsen, Allan Stampe Kristiansen, Carsten Svendsen, Bent Gregersen, Karsten Nielsen, Arne Skov, Steffen Gliese, René Arestrup, Karsten Aaen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 13:22\ninnovation + kapital = fremgang\nkapital + skattefrihed = borgerlige lykke\nalternativ tænkning + samvittighed = udvikling\nsamvittighed + social lighed = alle borgernes lykke\nPoul Erik Pedersen, Jørn Rasmussen, Allan Stampe Kristiansen, Eva Schwanenflügel, Bent Gregersen, Karsten Aaen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 14:21\nGad nok vide hvor Aagerups personlige erfaring med værdiskabelse gennem innovation kommer fra? For den, der kun har en hammer ser verden ud til at bestå af søm, og det er en anelse nærliggende at frygte at en meningsdanner som ansat i en "bevar det bestående men rul statslig kontrol tilbage"-tænketank er blevet så fremmedgjort omkring værdien af eget arbejde, at han kun kan se den på størrelsen af sin egen lønudbetaling - og så tror, at alle andre tænker ligesådan. Og det er da sikkert også nogen, der gør. Og måske flere og flere, jo mere vi skal lægge øre til den slags trosbekendelser, som Agerup her kommer med.\nTrond Meiring, Steffen Gliese, Allan Stampe Kristiansen, Eva Schwanenflügel, Bent Gregersen og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 16:21\nArtiklen begynder således: "Hvis man vil gøre verden til et bedre sted, er det nødvendigt at have to indsigter med sig. For det første at fremgangen i menneskets levevilkår er drevet af innovation. For det andet at innovation kun finder sted i et økonomisk system, som belønner flid og risikovillighed."\nAt Martin Ågerup bruger betegnelsen "indsigter" er vel meget bevidst - al den stund, at begrebet kan forstås på mange måder. Der behøver ikke at være evidens bag en indsigt - men fx noget, som er gået op for én som en slags forklarelsens lys. Det passer fint her som en slags besværgelse - for nogen grundvidenskabelig sandhed er der ikke i "indsigterne".\nTrond Meiring, Poul Erik Pedersen, Karsten Aaen, Eva Schwanenflügel og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2020 - 22:02\nTil gengæld undervurderer højrefløjen, hvor meget innovation, der stammer fra den offentlige sektor. Mariana Mazzucato har anvendt Apple - en af verdens mest profitable virksomheder - som eksempel. Der findes intet i en Apple Smartphone, som ikke er en offentlig sektor innovation. Micro chip, internet, touch screen og GPS er alle offentlig sektor opfindelser, som ikke er blevet patenteret, og som den private sektor har profiteret enormt på.\nBirgit Luxhøj, Trond Meiring, Karsten Aaen, Ete Forchhammer og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n21. juli, 2020 - 09:11\nDet må anstrengende at befinde sig på venstrefløjen, når man hele tiden skal fokusere på det negative (eller ligefrem lave en stråmand man kan kritisere).\nLad os afgrænse os til dette citat:\n"Økonomisk vækst handler i sin essens om via innovation at opnå mere med færre ressourcer..."\nOpnå mere med færre ressourcer. Er det ikke hvad den grønne omstilling handler om?\n21. juli, 2020 - 10:09\n@ Jørn Rasmussen\nRationalisering, er vist hvad det kaldes - og væksten indtræder nå de sparede resourcer omsættes i udvidet produktion.\n21. juli, 2020 - 10:27\n... til forskel fra grøn omstilling, erstatningen af “sort” prroduktionsapparat med et “grønt”.\n21. juli, 2020 - 10:31\nNaturligvis vil forståelsen af menneskenes samfund lide af alvorlige mangler, hvis man udelader ændringer på de teknologiske og for den sags skyld videnskabelige felter.\nSå langt har Martin Å. ret.\n21. juli, 2020 - 11:10\nJørn Rasmussen: Nej, det har du fuldkommen misforstået, fordi du lytter til de forkerte. Grøn omstilling handler om at gå frem en ikke-tingslig tænkemåde til en human levemåde. Vi har alle de ting, vi behøver og alle de metoder, der er brug for. Vi mangler sådan set ikke noget og har mere end nok. Det er vores livsindstilling, den er gal med. Vi har ikke den tænke- og handlemåde, der ikke fører til temperaturstigning og katastrofe. Vi går syngende mod afgrunden så at sige. Regeringen opfordrer os fx til at gå på restaurant med den tusse, der snart smides i hovedet på os pensionister.\nJa, det er anstrengende ikke blot at være på venstrefløjen, men så sandelig også at være bedsteforælder og forestille sig sine børnebørn leve under forhøjede varmegrader. 38 grader i Sibirien...\nTorsten Jacobsen, Trond Meiring, Eva Schwanenflügel og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\nEr det nu også sandt, Hvad Martin Ågerup skriver?:\nHvordan skaber et lavere ressourceforbrug i sig selv økonomisk vækst? Og er det vitterligt sandt, at den økonomiske vækst siden f.eks. anden verdenskrig har resulteret i et mindre globalt ressourceforbrug?\nHmm...Måske du ikke sådan uden videre skal tage Martin Ågerups retoriske spilfægterier videre alvorligt? Prøv at tænke lidt selv, min ven.. ;)\nTrond Meiring, Niels-Simon Larsen, Eva Schwanenflügel og Poul Erik Pedersen anbefalede denne kommentar\n21. juli, 2020 - 20:52\nUnder alle omstændigheder må det være bedst at bruge færrest mulige ressourcer til de behov et samfund har. Og her er et stærkt civilsamfund suveræn i forhold til en stor stat og et svagt civilsamfund. Altså det modsatte af socialisme.\nVi kan tage det forgangne Sovjetunion. De var ineffektive til at udnytte ressourcerne og kunne ej heller dække samfundets behov.\n22. juli, 2020 - 06:33\nTidligere skrev du, at 'vi' på 'venstrefløjen' bør være mere optimistiske, ikke mindst set i lyset af din påstand om, at økonomisk vækst via innovation resulterer i et lavere ressourceforbrug ('opnå mere med færre ressourcer'), hvilket - igen ifølge dig - fremmer en 'grøn omstilling'.\nUdtrykt høfligt er din påstand imidlertid absurd, løsrevet som den er fra al historisk realitet.\nDu må derfor tilgive mig, hvis jeg i det mindste indledningsvist har en smule svært ved at betragte din overfladiske - igen ikke i egentlige argumenter grundede - påstand om, at 'det modsatte af socialisme' suverænt sikrer lavest mulige ressourceforbrug i et samfund. Ligeledes bekymrer det mig, at du anvender begrebet et samfunds behov, som om det var et entydigt begreb.. ;)\n22. juli, 2020 - 06:36\n*ups, en linje faldt ud:\nJeg har svært ved at betragte din påstand som andet end støj, jvf. ovenstående..\n22. juli, 2020 - 11:57\nEn grundlæggende fejl ved Ågerups indlæg er, at han stiller det op, som om innovation i sig selv (i kombination, må man forstå, med de rene markedskræfter) reducerer den økonomiske ulighed mellem rige og fattige og skaber større velstand for alle. Som Piketty har påvist, tenderer den kapitalistiske markedsøkonomi overladt til sig selv mod større ulighed. Større økonomisk lighed er opnået på trods af denne tendens gennem faglig og politisk organisering og kamp og deraf følgende omfordeling - resultater som hele tiden modvirkes af kapitalismens dynamik og politisk og ideologisk modarbejdes af liberalisterne.\nEva Schwanenflügel, Jens Thaarup Nyberg og Trond Meiring anbefalede denne kommentar


Nyt køkken Kådekilde ⇒ Indhent 3 tilbud nemt og hurtigt! | 3-tilbudonline.dk\nNyt køkken Kådekilde\nStår du og mangler et nyt køkken i Kådekilde? Så er du kommet til det helt rigtige sted at finde en. Vi har jo, det største netværk af folk, som kan levere nye køkkener i hele Danmark, og derfor kan vi også finde et nyt køkken til dig i Kådekilde. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Så skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de de nye køkkener i Kådekilde, som du ønsker at benytte. Vi ved du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på et billigt nyt køkken i Kådekilde, skal du nemt trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at hurtigt beskrive din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du lade læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på nyt køkken Kådekilde allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på nyt køkken Kådekilde\nDer er mange grunde til, at du bør indhente tilbud på nyt køkken i Kådekilde. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi anvender nemlig kun de absolut bedste nyt køkken i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige køkken opsættere i Kådekilde. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle køkken opsættere gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nNyt køkken Ettehave Rode\nNyt køkken Kollerød\nNyt køkken Svingelbjerg\n← Nyt køkken Flaskehuse\nNyt køkken Naldtang Aabenraa →


Udgivet i 2. august 2014 26. april 2015 af Henrik Karmark\nSå er listen med præmiefisk opdateret atter engang. Denne gang med blandet andet denne fotte gedde på 11,7 kg, som Stefan Sørensen fangede på Tissø d. 18. juli.\nFortsat god sommer samt et stort knæk og bræk.\nAtter en gedde over de 10 kg fra et LF vand. Her viser Stefan Sørensen sin flotte gedde på 11,7 kg fra Tissø frem.


I morgen og dengang…\n24. august 2014 / 11 Comments\nMan skal aldrig udsætte til i morgen, hvad man kunne ha’ gjort i går… eller hvordan er det man siger?\nDet var i hvert fald pænt optimistisk da jeg i går udsatte græsslåningen til i dag. Det var også pænt optimistisk da jeg i morges hængte det nyvaskede sengetøj i haven.\nRegnen tisser ned og det er umuligt at slå græs eller få noget som helst tørret.\nMellem de til tider hidsige byger fandt vi tørvejr på strandengen ved Gerå. Fuglekiggere forhindrede tant og fjas på stranden, men der er heldigvis alternativer, som er næsten lige så gode.\nEftermiddagen blev tilbragt i selskab med de gamle i Fjordgade (mine forældre), kaffe og masser af historier om fagforeninger, rationeringsmærker, sanitære installationer – eller nærmere mangel på samme – fra de var børn og unge.\nBad og undertøjsskift én gang om ugen… de kan næppe have lugtet ret godt dengang, men som min far sagde, “det var ens for alle” – så det har nok ikke været noget man lagde mærke til.\nHeldigvis er fagforeninger, kaffe og badeværelser ikke luksus i dag. Jeg ville nødigt undvære hverken kaffen eller mit daglige bad.\nVi går en rigtig træls uge i møde med en større fyringsrunde tirsdag – og selv om jeg også her er pænt optimistisk, så ved jeg ikke om jeg har noget at have det i. Uanset om jeg selv mister jobbet eller ej, så bliver det et par møgdage.\nSend god karma til Nordjylland, please!


Viden om Serigrafi, historien bag Serigrafi, og Serigrafi oprindelse\nViden om Serigrafi hos Visible.dk – Hvad er Serigrafi?\nSerigrafi er en særbehandling indenfor tryk, der giver mulighed for et eksklusivt og unikt udseende, der kan modstå vind og vejr.\nSerigrafi adskiller sig fra alle andre trykmetoder på mange områder: Serigrafi er den eneste trykmetode, som trykker igennem trykformen. I modsætning til andre trykmetoder som har særskilte anordninger til farvereservoir og farvefordeling, fungerer den serigrafiske trykform både som trykform, farvekasse og farveværk. Serigrafi har den fordel, at der kan trykkes med meget kraftigt farvelag, hvilket giver intense og dybe kulører, som er vejrbestandige.\nDer kan desuden trykkes på næsten alle materialer: papir, pap, karton, glas, tekstil, træ, plast, metal, læder etc. Serigrafi betyder desværre også, at produktionshastigheden er meget langsom, hvorfor trykmetoden bedst egner sig til trykning af forholdsvis små oplag. Serigrafi har desuden svært at gengive små, fine detaljer i et trykbillede, hvilket også går ud over rasterfinheden. Men med et optimalt trykemne kan der trykkes i 54 l/cm. De mest typiske rasterfinheder ligger på mellem 9 l/cm – 34 l/cm.\nSådan foregår serigrafi:\nTrykformen til serigrafi består af tre dele:\n• en ramme\n• et væv\n• en stencil\nSerigrafi-trykformen har to formål; at danne fundament for trykbilledet og at dossere korrekt farvemængde. En ramme af træ eller aluminium overtrækkes med et fintmasket væv (net), som limes fast på rammen. Dette gøres meget præcist, mekanisk med fx en pneumatisk strækker, så vævet sidder helt stramt og med ensartet spænding.\nLige som korrekt og ensartet opstrengning af en tennis- eller badmintonketsjer er vigtig for at forhindre rammen i at blive skæv er også vævspændingen i serigrafi af afgørende betydning. Vævet limes typisk på rammen med en epoxylim. Når vævet sidder korrekt på rammen kan det bruges mange gange. Trykbilledet skal nu overføres til vævet på rammen. Det skal gøres sådan, at de ikke-trykgivende områder lukker vævet, mens selve trykbilledet skal forblive åbent væv. På den måde kan serigrafifarven trænge igennem trykformen dér hvor der er åbent, hvilket vil sige i trykbilledet. En film (trykbilledet) bliver projekteret op på serigrafirammens stencil. dermed kan man fremstille et stort trykbillede med en ”lille” film.\nSerigrafivævet er vævet af enkelttråde som væves sammen til en ensartet, stabil og fleksibel vævstruktur. Sidstnævnte er især vigtig for farveoverførslen. Nylon og polyester er de mest anvendte materialer til serigrafivæv. Nylon bruges hovedsageligt hvor pasning og præcision ikke er de vigtigste faktorer. Den er ekstrem holdbar og bruges meget til en-farvede sager i store oplag, fx til 3-D emner som med ujævne overflader. Polyester har samme strukturelle egenskaber som nylon men er mere stabilt, hvorfor polyesteren er mest brugt, hvor der kræves fin pasning i flerfarvetryk.\nVævet kan også være vævet af rustfrit stål. Men dette er fem gange så dyrt som polyester og bruges derfor kun følgende krav stilles: stencilholdbarhed, modstandsdygtig over for farvens opløsningsmidler, meget og tungt farvereservoir, ekstrem fin pasning og trykning af fine detaljer. Vævtyperne er betegnet ved trådantal (antal tråde pr. cm) og trådtykkelse. Valget af den korrekte vævtype til den enkelte ordretype er afhængig af hvor meget farveforbrug der er, trykbilledets detaljefinhed og stencilens holdbarhed. Vævtyper findes med et trådantal på 12-200 tråde pr cm. Som hovedregel kan man sige at jo færre tråde pr. cm. jo dårligere support for trykbilledet og jo kraftigere farvelag. Trådtykkelserne er afgørende for vævstyrken og dermed holdbarheden samt for farvelaget.\nTrådtykkelserne findes i fire tykkelser:\n• S = Light grade thin = 50 - 70% åbning\n• M = Medium grade thick = 30 - 40% åbning\n• T = Thick grade = 35 - 40% åbning\n• HD = Heavy duty = 20 - 35% åbning\nHer ses tre vævtyper med samme antal tråde pr. cm. Som det ses er trådtykkelsen afgørende for åbningen imellem trådende og dermed også for hvor meget farve der kan slippe igennem vævet.\nTrådantal og trådtykkelse til forskellige produkter:\n34T – 49T Sportstasker, denim o.l.\n49T – 77T Textiler med grov og sugende overflade (fx T-shirts og flag)\n77T – 100T Plakater, salgsdisplays, flourosent og metalic farver, lakering.\n100T – 120T Halvtoneraster op til 26 l/cm, bog staver med fine streger, selvklæbende etiketter.\n130T – 165M Fine halvtoneraster op til 54 l/cm4-farve cmyk-seperation .\nTrådende i serigrafivævet skal være monteret i en vinkel på 0° og 90° - i forhold til rammen. Ved rasterfinheder på mellem 20 og 40 l/cm gælder følgende rasterdrejninger: Ingen af CMYK-farverne må ligge i samme vinkel som vævtrådene, derfor skal der mindst være 7,5° drejning i forhold 0° eller 90°. Dette gælder for positive retvendte film. For rasterpunkter uden preferanceaksel skal rasterdrejningen for C,M & K være 30° i forhold til hinanden medY separeret 15° i forhold til en af de andre. For rasterpunkter med preferanceaksel skal rasterdrejningen for C, M & K være 60° i forhold til hinanden med Y separeret 15° i forhold til en af de andre.\nSerigrafi betjener sig af mange forskellige serigrafimaskintyper, hvilket er et tegn på at der trykkes på mange forskellige trykemner og at der derfor fremstilles mange forskellige produkttyper. I det efterfølgende skal blot nævnes de mest anvendte serigrafimaskintyper:\nVed disse maskiner ligger tryksubstratet fladt på et ”bord” under rammen. Substratet er typisk fastholdt ved hjælp af vakuum. Denne maskine er typisk beregnet til manuelt trykning. Rammen er spændt fast i bagkanten og vippes op, så tryksubstratet kan ilægges eller udtages. Trykning med denne metode kan foregå ved ca. 300 – 1.200 tryk i timen. Der findes en stort antal af maskinformater med dette princip, med rammestørrelser fra 39 x 51 cm til 2 x 3 meter. På maskiner med automatisk arkfødning er rammen helt fastspændt og hele rammen hæves vertikalt, når tryksubstratet skal ind og ud. Trykningen kan foregå ved ca. 1.000 – 2.000 tryk i timen og med rammer fra ca. 40 x 60 cm til 2 x 4 meter.\nCylindermaskinerne trykker hurtigere (op til ca. 6.000 tryk i timen) og med mere præcis pasning. Rammestørrelser på ca. 55 x 75 cm til 1,2 x 1,6 meter. Dette princip anvendes også ved tryk på cylinderformede emner (fx flasker). Her er det trykemnet der er cylinderen.\nHer er rammen ”rund” / hul og farven og raklen ligger inde i rammen. Der kan trykkes på endeløse baner, så disse maskiner anvendes typisk til trykning af store oplag af fx tekstiler, gulvbeklædning (fx linoleum) og vægbeklædning (fx tapeter)\nTrykfarver i serigrafi:\nDa trykformen i serigrafi også fungerer som farveværk, er der mange måder at justere trykfarven på. Allerede ved valg af vævtype kan man vælge hvor meget farve der skal være mulighed for at trykke med. Men der er også mulighed for at justerer mængden af trykfarve eller farvelaget ved hjælp af raklen. Rakeltryk, rakelvinkel og rakelskarphed er også afgørende faktorer for den mængde farve der trykkes med.\nHvad kan serigrafi gøre for dig?\nEt serigrafi tryk er medvirkende til at fremhæve det specielle ved netop dine produkter. Det er kun fantasien der sætter grænsen. Med serigrafi tryk kan du være sikker på at få kontorartikler eller markedsføringsmaterialer, som ingen anden.\nSerigrafi tryk gør dine markedsføringsmaterialer, kontorartikler og tasker / emballager helt unikke. Med serigrafi tryk er det muligt at tiltrykke et flot layout. Derfor er serigrafi tryk meget brugt blandt alle løsninger indenfor ringbind, chartques og emballage til diverse mapper.\nHvad er kunstnerisk serigrafi