Bekendtgørelse om data- og kommunikationsuddannelsen - retsinformation.dk\nBEK nr 500 af 22/05/2017 Historisk\nStyrelsen for Undervisning og Kvalitet, j.nr. 15/00932\nBEK nr 413 af 01/05/2018\nBEK nr 338 af 06/04/2017\nI medfør af § 4, stk. 2, og § 38, stk. 2, i lov om erhvervsuddannelser, jf. lovbekendtgørelse nr. 271 af 24. marts 2017, § 4, stk. 1 og 2, og § 7, stk. 3, i lov om erhvervsfaglig studentereksamen i forbindelse med erhvervsuddannelse (eux) m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 961 af 1. september 2014, som ændret ved lov nr. 1746 af 27. december 2016, og efter bestemmelse fra, samråd med og inddragelse af Metalindustriens Uddannelsesudvalg fastsættes efter bemyndigelse:\n§ 1. Data- og kommunikationsuddannelsen har som erhvervsuddannelse som overordnet formål, at eleverne gennem skoleundervisning og praktikuddannelse opnår viden og færdigheder inden for følgende overordnede kompetenceområder:\n1) Design, planlægning, opbygning/installation, konfiguration, administration og vedligeholdelse af avancerede server- og netværksløsninger, herunder design og implementering af sikkerhedsløsninger samt fejlfinding og fejlretning på system- og modulniveau.\n2) Strukturerede arbejdsmetoder for levering af it-service.\n3) Programmeringsteknik samt design, opbygning og implementering af databaseløsninger.\n4) Avanceret programudvikling af it-systemer og applikationer med tilhørende integration af sikkerhedsløsninger.\n5) Programudvikling ud fra standardiserede programmerings- og projektstyringsmetoder.\n6) Opbygning, installation, konfiguration, afprøvning, vedligeholdelse, opgradering, fejlfinding og fejlretning af pc’er, servere og netværk med tilhørende perifere enheder på system- og modulniveau samt brugertilpasning og opgradering af operativsystemer og applikationer.\n7) Installation, montage, konfiguration, modifikation og fejlretning inden for det teletekniske område.\nStk. 3. Uddannelsen indeholder følgende trin 1, niveau 4 i den danske kvalifikationsramme for livslang læring:\n1) Teleinstallationstekniker i specialet telesystemtekniker.\n2) It-supporter i specialet datatekniker med speciale i infrastruktur.\nStk. 4. Uddannelsen afsluttes med trin 1, jf. stk. 3, eller med et af følgende specialer (trin 2):\n1) Telesystemtekniker, niveau 4 i den danske kvalifikationsramme for livslang læring.\n2) Datatekniker med speciale i infrastruktur, niveau 5 i den danske kvalifikationsramme for livslang læring.\n3) Datatekniker med speciale i programmering, niveau 5 i den danske kvalifikationsramme for livslang læring.\nStk. 5. Uddannelsen kan gennemføres som eux-forløb i de i stk. 4, nr. 2 og 3, nævnte specialer. Uddannelsen tilrettelagt som eux-forløb er ikke trindelt og omfatter alle uddannelsens kompetencemål.\nStk. 6. Uddannelsen udbydes med talentspor i det i stk. 3, nr. 2, nævnte trin 1 og de i stk. 4, nr. 2 og nr. 3, nævnte specialer.\n§ 2. Uddannelsen varer fra 3 år til 6 år, inklusive grundforløbet.\nStk. 2. For elever, der skal gennemføre uddannelsen som erhvervsuddannelse for unge, varer trin 1, teleinstallationstekniker, 2 år og 6 måneder, hvoraf skoleundervisningen udgør 25 uger fordelt på mindst tre skoleperioder. Uddannelsens trin 1, it-supporter, varer 2 år, hvoraf skoleundervisningen i hovedforløbet udgør 25 uger fordelt på mindst tre skoleperioder. Uddannelsens speciale telesystemtekniker varer yderligere 1 år, hvoraf skoleundervisningen udgør 15 uger fordelt på mindst én skoleperiode. Uddannelsens speciale datatekniker med speciale i infrastruktur varer yderligere 2 år og 6 måneder, hvoraf skoleundervisningen udgør 30 uger, fordelt på mindst tre skoleperioder. Uddannelsens speciale datatekniker med speciale i programmering varer 4 år og 6 måneder, hvoraf skoleundervisningen udgør 55 uger, fordelt på mindst seks skoleperioder.\nStk. 3. For elever, der skal gennemføre uddannelsen som erhvervsuddannelse for voksne (euv-forløb), varer trin 1, teleinstallationstekniker, 1 år og 8 måneder, hvoraf skoleundervisningen udgør 21 uger. Uddannelsens trin 1, it-supporter, varer 1 år og 11 måneder, hvoraf skoleundervisningen udgør 22,5 uger. Uddannelsens speciale telesystemtekniker varer yderligere 1 år, hvoraf skoleundervisningen udgør 15 uger. Uddannelsens speciale datatekniker med speciale i infrastruktur varer yderligere 1 år, hvoraf skoleundervisningen varer 27 uger. Uddannelsens speciale datatekniker med speciale i programmering varer 2 år og 11 måneder, hvoraf skoleundervisningen udgør 49,5 uger.\nStk. 5. Uanset bestemmelserne i stk. 2 og 3 varer uddannelsens hovedforløb for elever i eux-forløb 5 år, hvoraf skoleundervisningen udgør 87,6 uger fordelt på fem skoleperioder for specialet datatekniker med speciale i henholdsvis infrastruktur og programmering. Alle skole- og praktikperioder, der ikke er afsluttende, skal have et omfang af ca. et halvt års varighed.\n1) Typiske it-løsninger til at søge og indhente oplysninger og tekniske dokumentationsmaterialer samt til at udarbejde dokumentation.\n2) Tekniske dokumentationsmaterialer anvendelse i forhold til konkrete arbejdsopgaver.\n3) Gældende sikkerhedsregler i forhold til at arbejde med el-førende udstyr samt de miljømæssige krav, der gælder for bortskaffelse af it-udstyr.\n4) Faktorer, der er afgørende i forhold til at gennemføre god kundeservice, omhandlende både servicebegrebet og kundepsykologi.\n5) Typiske roller og faggrupper i en virksomhed, herunder deres respektive arbejdsrelationer.\n6) Typiske metoder til at planlægge og tilrettelægge eget arbejde samt fremgangsmåder til at gennemføre kvalitetssikring af arbejdet.\n7) ESD-problematikker (Electro Static Discharge), der skal tages højde for i forbindelse med arbejdet med IT-udstyr. Herunder metoder til at beskytte mod ESD.\n8) En computers grundlæggende virkemåde og bestanddele samt metoder til at gennemføre struktureret fejlfinding og -retning på en computer, herunder anvendelse og betjening af typiske måleinstrumenter i forbindelse med reparation af computere.\n9) Diagnosticerings-værktøj til test og reparation af computere.\n10) Klient-operativsystem – installation, konfiguration, opgradering, administration af lokale brugergrupper og rettigheder.\n11) Principper, der knytter sig til opkobling af et klient-operativsystem i et Workgroup- og et Domain-netværk samt i forhold til en fjern- og VPN (Virtual Private Network) adgang.\n12) Begreber, funktioner, protokoller, komponenter og enheder, der indgår i et LAN (Local Area Network) og WLAN-netværk (Wireless Local Area Network).\n13) Struktureret fejlfinding og -retning på et LAN-netværk samt værktøjer som multimeter og kabeltester anvendes i forbindelse med fejlretning på et LAN-netværk.\n14) Begreber, funktioner, enheder og opkoblingsmuligheder, der indgår i et WAN-net-værk (Wide Area Network).\n15) Sikkerhedsforanstaltninger i et netværksmiljø, dækkende share-, fil- og loginsikkerhed på en lokal computer og account-sikkerhed på et netværk samt antivirusprogrammel på computere.\n16) Elementer og programmeringsstrukturer i et eller flere programmeringssprog og i et tilhørende programmeringssoftware.\n17) Datatyper, variable og kontrolstrukturer i et givent programmeringssprog.\n18) Matematiske funktioner og talsystemer der knytter sig til en computers og et netværks virkemåde.\n1) Valg og anvendelse af relevant teknisk dokumentationsmateriale samt udarbejdelse af elektronisk dokumentation.\n2) Udførelse af arbejdsopgaver sikkerheds- og miljømæssigt forsvarligt i henhold til gældende regler.\n3) Udførelse af god kundeservice såvel internt i virksomheden som eksternt hos kunder.\n4) Tilrettelæggelse og udarbejdelse af en plan for eget arbejde og vurdering af kvaliteten af arbejdet.\n5) Faglig sikker opbygning, konfiguration og afprøvning af en computer under hensyn til ESD-korrekt håndtering, samt udførelse af opgradering omfattende installation, udskiftning og konfiguration af interne enheder.\n6) Faglig sikker fejlfinding på computere til modulniveau under hensyn til ESD-korrekt håndtering samt vurdering af fejlårsag og udførelse af fejlretning.\n7) Fagligt sikkert valg og anvendelse af relevante måleinstrumenter og diagnosticeringsprogrammer i forbindelse med reparation af computere og ved hjælp af et relevant testprogram.\n8) Udførelse af funktionstest af en computer og med baggrund i en relevant dokumentation foretagelse af vurdering af, om computeren fungerer efter hensigten.\n9) Fagligt sikker installation, konfiguration og opgradering af et klient-operativsystem på en computer samt udvælgelse og installation af tilhørende drivere.\n10) Fagligt sikker udførelse af individuel tilpasning af et klient-operativsystem og administration af lokale brugergrupper og rettigheder.\n11) Fagligt sikker konfiguration af et operativsystem i forhold til anvendelse i et Workgroup- eller Domain-netværk samt i forhold til fjern- og VPN (Virtual Private Network) adgang.\n12) Fagligt sikker installation af kabler, stik, switches, routere m.v. i et LAN-(Local Area Network) og WLAN-netværk (Wireless Local Area Network).\n13) Fagligt sikker fejlsøgning og fejlretning på LAN-net-værket i form af lokalisering og udskiftning af defekte stik, herunder valg og anvendelse af relevante værktøjer som multimeter og kabeltester.\n14) Anvendelse af relevante softwarebaserede værktøjer til fejlsøgning og fejlretning på et LAN-netværk.\n15) Fagligt sikker installation og opkobling af et WAN-netværk (Wide Area Network).\n16) Implementering af sikkerhed i et typisk netværksmiljø dækkende share-, fil- og loginsikkerhed på en lokal computer og account-sikkerhed på et netværk samt installation af antivirusprogrammel på en computer.\n17) Fremstilling af små programmer under anvendelse af et programmeringssoftware.\n18) Anvende variable til at gemme data i et program, herunder foretage valg af en passende datatype.\n19) Anvende kontrolstrukturer i et program til forgrening og løkker.\n20) Anvende et programmeringssoftwares indbyggede basale debugningsværktøjer til fejlsøgning i et program.\n21) Fagligt sikker udførelse af praktiske opgaver, der knytter sig til netværk, IP-adresser og algoritmer.\n1) Selvstændigt tilrettelægge og planlægge eget arbejde og udføre kvalitetssikring af arbejdet.\n2) Forklare, hvordan tekniske dokumentationsopgaver anvendes i forhold til konkrete arbejdsopgaver.\n3) Selvstændigt, og under hensyntagen til ESD-korrekt (Electro Static Discharge) håndtering, foretage opbygning, konfiguration og afprøvning af computere på modulniveau, samt opgradere computere ved installation, udskiftning og konfiguration af interne enheder.\n4) Selvstændigt, og under hensyntagen til ESD-korrekt (Electro Static Discharge) håndtering og med relevante måleinstrumenter og diagnosticeringsprogrammer, udføre fejlfinding på og fejlretning af computere til modulniveau, samt udføre funktionstest ved hjælp af relevante testprogrammer og i henhold til relevant dokumentation.\n5) Anvende et testprogram og ud fra en relevant dokumentation udføre funktionstest af computere.\n6) Redegøre for hvilke principper, der knytter sig til opkobling af et klientoperativsystem i et Workgroup- og et Domain-netværk samt i forhold til en fjern- og VPN (Virtual Private Network) og WLAN-netværk (Wireless Local Area Network).\n7) Selvstændigt, og ud fra en given opgave, udføre individuel tilpasning af et klient-operativsystem og herunder administrere lokale brugergrupper og rettigheder samt konfigurere systemet i forhold til anvendelse i et Work-group- eller Domain-netværk og i forhold til fjern- og VPN (Virtual Private Network) adgang.\n8) Selvstændigt, og ud fra en given opgave, udføre installation af kabler, stik, switches, routere m.v. i et LAN- (Local Area Network) og WLAN netværk (Wireless Local Area Network).\n9) Selvstændigt og metodisk, og ved hjælp af værktøjer som multimeter og kabeltester, redegøre for samt udføre fejlfinding og fejlretning på netværket i form af lokalisering og udskiftning af defekte stik og kabler, og under vejledning og ved hjælp af relevante softwareværktøjer udføre fejlsøgning og fejlretning på et LAN netværk.\n10) Redegøre for typiske metoder til at planlægge og tilrettelægge eget arbejde samt fremgangsmåder til at gennemføre kvalitetssikring af arbejdet.\n11) Udføre installation og opkobling af et WAN-netværk (Wide Area Network) under vejledning.\n12) Forklare og under vejledning udføre implementering af sikkerhedsforanstaltninger i et typisk netværksmiljø dækkende share-, fil- og loginsikkerhed på en lokal computer og account-sikkerhed på et netværk samt installere antivirusprogrammel på computere.\n13) Selvstændigt fremstille små enkle programmer med et programmeringssprog, hvor der benyttes flere af sprogets kontrolstrukturer, datatyper og variabler.\n14) Søge og anvende relevante informationer og procedurebeskrivelser.\n15) Tage initiativ til samarbejde med andre om løsning af opgaver.\n16) Selvstændigt anvende et programmeringssoftwares debugningsværktøjer til at fejlfinde i et program.\n17) Anvende grundlæggende matematiske metoder inden for emnerne: Tal- og symbolbehandling, funktioner og grafer samt statistik, herunder udføre beregninger på fx netværk, IP-adresser, binær og hex.\n2) Matematik på D-niveau, bestået (for optagelse alene med henblik på trin 1 dog E-niveau).\n3) Engelsk på D-niveau, bestået (for optagelse alene med henblik på trin 1 dog E-niveau).\n1) Eleven kan foretage installation og grundlæggende konfiguration af netværksenheder og fejlfinde på netværket i forbindelse med opbygning og vedligeholdelse af lokalnet.\n2) Eleven kan indgå i forandringsprocesser ved optimering og effektivisering af produktioner.\n3) Eleven kan instruere, vejlede og servicere brugere.\n4) Eleven kan installere, opgradere, konfigurere og anvende et serveroperativsystem, herunder foretage bruger- og ressourceadministration samt installation og konfiguration af værktøjer og sikkerhed.\n5) Eleven kan arbejde ud fra strukturerede metoder for levering af it-service.\n6) Eleven kan udarbejde og anvende den til branchen hørende dokumentation, både på dansk og fremmedsprog.\n8) Eleven kan installere, opgradere, konfigurere, administrere og vedligeholde netværksservere, herunder foretage fejlsøgning og fejlretning.\n9) Eleven kan analysere sikkerhedsproblemer i et netværk, herunder designe, planlægge implementere og opsætte sikkerhedsløsninger på et netværk.\n10) Eleven kan deltage i design og opbygning af mindre lokalnet, herunder foretage installation og konfiguration af enheder i et netværk.\n11) Eleven kan arbejde under hensyntagen til korrekt ESD- (Electro Static Discharge) og EMC- (Electro Magnetic Compatibility) håndtering og i overensstemmelse med gældende sikkerheds- og miljøregler.\n12) Eleven kan dimensionere, installere, konfigurere og opgradere en computer/server med tilhørende hardware og software, herunder foretage fejlretning til modulniveau.\n13) Eleven kan foretage installation og konfiguration af opkoblinger og enheder i et netværk, samt foretage fejlfinding på netværk i forbindelse med opbygning og vedligeholdelse af lokalnet med ekstern opkobling.\n14) Eleven kan installere og opsætte forskellige former for backup.\n15) Eleven kan udvikle script og mindre programmer under anvendelse af et scriptsprog.\n16) Eleven kan gennemføre installation og opsætning af trådløse netværk, herunder opsætte kryptering og styring af tilgang til netværket under hensyntagen til de tilhørende sikkerhedsproblematikker.\n17) Eleven kan planlægge, installere, konfigurere, vedligeholde og administrere blandede og avancerede serverløsninger.\n18) Eleven kan designe, opbygge, vedligeholde og administrere avancerede og skalerbare netværksløsninger, herunder foretage installation og konfiguration af enheder samt anvende avancerede analyse- og fejlsøgningsværktøjer.\n19) Eleven kan deltage i planlægningen og opsætningen af netværksbaserede backupløsninger, herunder foretage fejlsøgning og fejlretning.\n20) Eleven kan planlægge og opbygge trådløse netværk under hensyntagen til fuld dækning og sikkerhed.\n21) Eleven kan deltage i design, installation, konfiguration og vedligeholdelse af IP telefoniløsninger.\n22) Eleven kan håndtere lokal sikkerhed og sikkerhedspolitik på et netværk.\n23) Eleven kan foretage struktureret programudvikling og anvende udviklings- og debugningsværktøjer samt udarbejde dokumentation af programmeringsløsninger.\n24) Eleven kan designe, udvikle og implementere databaser, herunder anvende tilhørende programmeringssprog.\n25) Eleven kan deltage i udarbejdelse af kravspecifikationer.\n26) Eleven kan udvikle applikationer til mobile enheder, der kan udveksle data med servere og kommunikere med mobiltelefonens enheder/hardware.\n27) Eleven kan anvende et programmeringssprog til at udvikle avancerede it-systemer, web-applikationer samt standalone-, client-, serverside-, distribuerede eller cloudbasede applikationer.\n28) Eleven kan designe avancerede applikationsløsninger.\n29) Eleven kan udvikle programmer til embeddede controllere, herunder foretage realtime og interface programmering.\n30) Eleven kan programudvikle under anvendelse af standardiserede programmeringsmetodikker.\n31) Eleven kan programudvikle under anvendelse af standardiserede projektstyringsmetoder.\n32) Eleven kan designe, planlægge og udvikle programmer, som gør brug af et udviklingssprogs tilknyttede sikkerhedsværktøjer, og kan endvidere udvikle programløsninger, som indeholder de fornødne sikkerhedsløsninger i forhold til en given opgave.\n33) Eleven kan anvende strukturerede metoder og teknikker til funktions- og sikkerhedstestning samt foretage kvalitetssikring af udviklede programmer.\n34) Eleven kan anvende et softwarebaseret versionsstyringsværktøj til en løbende versionering af udviklede og reviderede programdele.\n35) Eleven kan deltage i design og opbygning af lokalnet med standard netværkskomponenter, herunder konfiguration og dokumentation heraf.\n36) Eleven kan foretage kundeinstallation af typiske teleprodukter og supplerende installationsdele, herunder foretage fejlfinding på installationer.\n37) Eleven kan gennemføre service på produkter, der indeholder analog- og digitalteknik, herunder anvende måleinstrumenter.\n38) Eleven kan beskrive forskellige kommunikationsnets overordnede strukturer og sammenhænge, herunder forskellige topologier og strukturer, der anvendes inden for telefonnet, datanet, internet m.v.\n39) Eleven kan udføre kundeinstallation af forskellige access-typer, herunder foretage tilslutning og afprøvning af tilhørende udstyr.\n40) Eleven kan assistere ved installation, konfiguration, idriftsætning, indmåling og fejlretning på transmissionsnet med tilhørende udstyr.\n41) Eleven kan beskrive forskellige aktuelle trådløse teknologier, herunder de enheder og teknikker der anvendes i forbindelse hermed med dertil hørende sikkerhedsproblematikker.\n42) Eleven kan anvende begreber omkring telefoncentralers grundlæggende funktioner, virkemåde og faciliteter, herunder hardware- og softwarekonfigurering og assistere ved opsætning, afprøvning og fejlsøgning på aktuelle produkter.\n43) Eleven kan redegøre for digital centralteknik og hierarkiet i telefonnettet samt abonnementsfaciliteter med tilhørende abonnementsdata og kan endvidere opnå kendskab til andre aktuelle teknologier, herunder assistere ved opsætning og sammenkobling heraf.\n44) Eleven kan funktionsteste, fejlfinde og fejlrette på branchens udstyr til modul- og blokniveau, herunder anvende relevant måleudstyr.\n45) Eleven kan redegøre for forskellige teknologier, opkoblingsprincipper, protokoller og netværksenheder, som typisk anvendes i forbindelse med opkobling mod eksterne net, og kan foretage opsætning og konfiguration heraf samt foretage struktureret fejlfinding ved hjælp af relevante værktøjer.\n46) Eleven kan foretage installation, opsætning og sammenkobling af relevante brancheprodukter, herunder fejlfinding og fejlretning på installationer efter gældende regler samt ud fra kundeønsker fremkomme med løsningsforslag.\n47) Eleven kan redegøre detaljeret for faste kredsløb, og kan foretage etablering og indmåling heraf samt orientere om alternative net.\n48) Eleven kan redegøre for forskellige transmissionsteknikker, herunder de grundlæggende principper omkring dataopbygning, bit sammenhænge, multiplexing og optiske signaler.\n49) Eleven kan planlægge og opbygge trådløse net under hensyntagen til fuld dækning og sikkerhed samt redegøre for bedst egnede mobile og trådløse bærenet i forhold til given anvendelse, herunder de værktøjer og teknikker, der tilbydes i forbindelse hermed.\n50) Eleven kan redegøre detaljeret for de grundlæggende principper, arkitekturer, standarder og problemstillinger i IP (Internet Protocol)-baseret telefoni samt designe, installere, sammenkoble, konfigurere og vedligeholde mindre IP-telefoniløsninger.\nStk. 2. Kompetencemålene nr. 1-7, jf. stk. 1, gælder for alle elever på hovedforløbet.\nStk. 3. Kompetencemålene nr. 9-11 og 35-44, jf. stk. 1, gælder for trin 1, teleinstallationstekniker. Kompetencemålene nr. 8-16 og 24, jf. stk. 1, gælder for trin 1, it-supporter. Kompetencemålene nr. 8-12 og 35-50, jf. stk. 1, gælder for specialet telesystemtekniker. Kompetencemålene nr. 8-25, jf. stk. 1, gælder for specialet datatekniker med speciale i infrastruktur. Kompetencemålene nr. 8 og 23-34, jf. stk. 1, gælder for specialet datatekniker med speciale i programmering.\n1) Dansk på A-niveau fra uddannelsen til teknisk studentereksamen med uddannelsestiden 155 timer svarende til 6,2 uger.\n2) Engelsk på B-niveau fra uddannelsen til teknisk studentereksamen med uddannelsestiden 120 timer svarende til 4,8 uger.\n3) Matematik på B-niveau fra uddannelsen til teknisk studentereksamen med uddannelsestiden 125 timer svarende til 5 uger.\n4) Fysik på B-niveau fra uddannelsen til teknisk studentereksamen med uddannelsestiden 90 timer svarende til 3,6 uger.\n5) Kemi på C-niveau fra uddannelsen til hf-eksamen eller jf. bekendtgørelse om grundfag, erhvervsfag og erhvervsrettet andetsprogsdansk i erhvervsuddannelserne (grund- og erhvervsfagsbekendtgørelsen) med uddannelsestiden 60 timer svarende til 2,4 uger.\n6) Teknikfag på B-niveau – Design og produktion, jf. bekendtgørelse om særlige gymnasiale fag m.v. til brug for erhvervsuddannelser, dog med varigheden 100 timer svarene til 4 uger.\n7) Informationsteknologi på B-niveau fra uddannelsen til teknisk studentereksamen med uddannelsestiden 75 timer svarende til 3 uger.\n8) Større skriftlig opgave, jf. bekendtgørelse om særlige gymnasiale fag m.v. til brug for erhvervsuddannelser, med uddannelsestiden 25 timer svarende til 1 uge.\n9) Eksamensprojekt, jf. bekendtgørelse om særlige gymnasiale fag m.v. til brug for erhvervsuddannelser, dog med uddannelsestiden 15 timer svarende til 0,6 uge.\n10) Valgfag i form af et løft af niveau i et fag (uddannelsestid 100 timer svarende til 4 uger).\nStk. 5. Skolen skal som minimum udbyde matematik på A-niveau som valgfag.\nStk. 8. Omfanget af det skriftlige arbejde i fagene opgøres i elevtid. Elevtiden er den forventede tid, en gennemsnitlig elev på det pågældende niveau skal bruge for at udfærdige en besvarelse af de skriftlige opgaver i faget. Elevtiden omfatter ikke interne prøver. For elever i eux-forløb skal der minimum afsættes 500 timers elevtid til den enkelte elevs skriftlige arbejde. Elevtiden fordeles af skolen med passende inddragelse af de principper for fordeling af fordybelsestid, som fremgår af de gymnasiale uddannelsesbekendtgørelser. Dele af elevtiden kan dog af hensyn til synergien i det samlede eux-forløb og elevernes progression også afvikles i forbindelse med andre dele i forløbet end de gymnasiale fag, herunder grundfag i grundforløbet.\nStk. 3. Regler om merit i de gymnasiale uddannelser finder anvendelse for merit i fag på gymnasialt niveau, når faget indgår som led i et eux-forløb.\n§ 6. Som del af den sidste skoleperiode i uddannelsens trin og specialer afholder skolen en afsluttende prøve. Prøven efter uddannelsens trin aflægges kun af elever, der afslutter uddannelsen med det pågældende trin.\nStk. 2. Den afsluttende prøve for trinnet teleinstallationstekniker og specialet telesystemtekniker består af en praktisk opgave, en praktisk prøve og en mundtlig prøve. Den praktiske opgave og den praktiske prøve stilles af skolen, som orienterer det faglige udvalg om de stillede opgaver. Den praktiske opgave har en varighed af tre dage og omfatter opbygning af teleteknisk udstyr eller et teleteknisk anlæg. Den praktiske opgave udføres i et samarbejde mellem højst fire elever. Undtagelsesvis kan opgaven udføres alene. Den praktiske opgave tildeles ved lodtrækning. Ved afslutning af den praktiske opgave afleverer den enkelte elev en projektdokumentation. Den praktiske prøve består af systematisk fejlfinding til modulniveau på branchetypisk udstyr med hovedvægten lagt på systemforståelse og systematik i fejlsøgningsproceduren, og prøven varer 20 minutter inklusiv votering. De hjælpemidler, som er anvendt i undervisningen, må benyttes. Den mundtlige prøve er individuel, tager udgangspunkt i den praktiske opgave og varer 20 minutter inklusiv votering. For henholdsvis den praktiske prøve og den mundtlige prøve giver eksaminator og censor efter votering én samlet karakter. Hver af prøverne skal bestås. Den endelige karakter for den afsluttende prøve fremkommer som et gennemsnit af de to delkarakterer.\nStk. 3. Den afsluttende prøve for trinnet it-supporter består af en praktisk prøve og en mundtlig prøve. Den mundtlige prøve tager udgangspunkt i en praktisk opgave. Den praktiske opgave og den praktiske prøve stilles af skolen, som orienterer det faglige udvalg om de stillede opgaver. Den praktiske opgave har en varighed af to uger og omfatter opbygning og idriftsættelse af et virksomhedsnetværk. Den praktiske opgave udføres i et samarbejde mellem højst fire elever. Undtagelsesvis kan opgaven udføres alene. Den praktiske opgave tildeles ved lodtrækning. Ved afslutning af den praktiske opgave afleverer den enkelte elev en projektdokumentation. Den praktiske prøve består af systematisk fejlfinding til modulniveau på branchetypisk udstyr med hovedvægten lagt på systemforståelse og systematik i fejlsøgningsproceduren, og prøven varer 20 minutter inklusiv votering. De hjælpemidler, som er anvendt i undervisningen, må benyttes. Den mundtlige prøve er individuel og varer 20 minutter inklusiv votering. For henholdsvis den praktiske prøve og den mundtlige prøve giver eksaminator og censor efter votering én samlet karakter. Hver af prøverne skal bestås. Den endelige karakter for den afsluttende prøve fremkommer som et gennemsnit af de to delkarakterer.\nStk. 4. Den afsluttende prøve for specialerne datatekniker med speciale i infrastruktur og datatekniker med speciale i programmering består af løsningen af en projektopgave og en mundtlig fremlæggelse. Projektopgaven tager udgangspunkt i et projektoplæg med casebeskrivelse, som skolen udarbejder. Skolen orienterer det faglige udvalg om projektoplægget. Ud fra projektoplægget udarbejder eleven en projektformulering, med tilhørende kravspecifikation. Eleven vælger projektformulering i begyndelsen af den sidste skoleperiode, og projektopgaven udarbejdes inden for en varighed af fire uger. Arbejdet udføres i et samarbejde mellem højst fire elever. Undtagelsesvis kan opgaven udføres alene. Projektopgaven løses ved opbygning af et produkt samt udarbejdelse af en produktrapport og en procesrapport. De hjælpemidler, som er anvendt i undervisningen, må benyttes. Produktet omfatter opbygning af et avanceret system, som skal overholde den opstillede kravspecifikation. Produktrapporten omfatter kravspecifikation, vejledning, produktdokumentation og bilag. Procesrapporten omfatter problemformulering, projektplanlægning, logbog og konklusion. Ved projektopgavens afslutning afleveres produkt- og procesrapporten. Den mundtlige fremlæggelse tager udgangspunkt i produktet, produktrapporten og procesrapporten. Fremlæggelsen foregår som en individuel mundtlig prøve, der varer 40 minutter inklusiv votering, hvor der lægges vægt på elevens fremlæggelse og forståelse af projektet samt om produktet lever op til den opstillede kravspecifikation. For henholdsvis projektopgaven og den mundtlige fremlæggelse giver eksaminator og censor efter votering én samlet karakter. For elever der afslutter uddannelsen skal hver af prøverne bestås. Den endelige karakter for den afsluttende prøve fremkommer som et gennemsnit af de to delprøver.\nStk. 5. For at der kan udstedes skolebevis, skal eleven have bestået hvert enkelt af de uddannelsesspecifikke fag. Eventuelle fag, hvor der ikke gives karakter, skal være gennemført efter reglerne om faget.\nStk. 6. Ved uddannelsens afslutning, herunder afslutning med trin 1, udsteder det faglige udvalg et svendebrev til eleven.\n§ 7. I alle gymnasiale fag gives afsluttende standpunktskarakterer, der udtrykker graden af den enkelte elevs opfyldelse af målene for faglig viden, indsigt og metode i den pågældende læreplan ved afslutningen af faget. Der udarbejdes en undervisningsbeskrivelse for det enkelte fag i overensstemmelse med de regler herom, der gælder for de gymnasiale uddanneler.\n2) udarbejde en større skriftlig opgave, jf. bekendtgørelse om særlige gymnasiale fag m.v. til brug for erhvervsuddannelser og\nStk. 3. Projektet efter stk. 2, nr. 3, udarbejdes i informationsteknologi på B-niveau og mindst et fag fra erhvervsuddannelsens uddannelsesspecifikke fag efter elevens valg. Efter elevens valg kan projektet udarbejdes i et yderligere fag. Projektet skal tilrettelægges sammen med erhvervsuddannelsens afsluttende prøve. Den afsluttende prøve må tidligst afholdes tre måneder før uddannelsens afslutning.\nStk. 4. Ved uddannelsens afslutning udsteder skolen, ud over det i § 6, stk. 5, nævnte skolebevis, som er et bevis for, at eleven har opnået en gymnasial eksamen (erhvervsfaglig studentereksamen), der giver generel studiekompetence. Beviset benævnes eux-bevis.\nStk. 2. Bekendtgørelsen finder ikke anvendelse for undervisning af elever i eux-forløb i fag med skriftlige prøver, som vil skulle aflægges i en eksamenstermin, hvor der endnu ikke aflægges prøve efter lov om de gymnasiale uddannelser eller regler fastsat i medfør af denne lov. For disse elever finder de hidtil gældende regler anvendelse.\nStk. 3. Bekendtgørelse nr. 338 af 6. april 2017 om data- og kommunikationsuddannelsen ophæves.\nStk. 4. Elever, som undervises i medfør af en bekendtgørelse om uddannelsen gældende fra den 1. august 2015 eller senere eller i medfør af § 2, stk. 2, i bekendtgørelse nr. 282 af 23. marts 2015 om ophævelse af forskellige bekendtgørelser i forbindelse med gennemførelsen af erhvervsuddannelsesreformen ”Bedre og mere attraktive erhvervsuddannelser”, kan overgå til uddannelsen efter denne bekendtgørelse i overensstemmelse med overgangsordninger fastsat af skolen i den lokale undervisningsplan.\nStyrelsen for Undervisning og Kvalitet, den 22. maj 2017\nFor at opfylde kriteriet om 2 års relevant erhvervserfaring, skal eleven inden for de sidste 5 år have været fuldtidsbeskæftiget i en periode svarende til 2 år. Eleven skal have arbejdet i en funktion som it-supporter, datetekniker eller lignende med følgende it-tekniske opgaver. Opgaverne skal være udført selvstændigt og i henhold til de gængse standarder i branchen.\nEleven skal have udført følgende opgaver regelmæssigt:\nDimensionering, installation, konfiguration, sikkerhedshåndtering og opgradering af computere med tilhørende hardware og software, operativsystemer og serveroperativsystemer, administration og vedligehold af netværksservere, trådløse netværk og serverløsninger som fx databaseserver.\nFejlfinding til modulniveau på computere og på netværk i forbindelse med opbygning og vedligehold af lokalnet.\nInstallation, opsætning og konfiguration af forskellige former for backup på servere, netværksenheder som fx Routere, Switche mv. samt WAN-netværk med tilhørende adgangstyper og sikkerhedsopsætninger.\nHerudover skal eleven i en vis udstrækning have udført følgende opgaver\nUdvikling af scripts og mindre programmer under anvendelse af et scriptsprog\nDesign og opbygning af lokalnet med ekstern opkobling\nEleven skal have arbejdet to år inden for teleområdet og opgaverne skal være udført selvstændigt og i henhold til de gængse standarder i branchen med følgende:\nInstallere systemer og anlæg med analog-, impuls-, digital-, computer- og datatransmissionsteknik.\nDesigne, installere, sammenkoble, konfigurere og vedligeholde IP-baserede telefon- og netværksløsninger.\nDesigne og opbygge lokalnet med standard netværkskomponenter, foretage kundeinstallation af typiske teleprodukter og supplerende installationsdele, herunder også fejlfinde på installationer.\nSpecialet datatekniker med speciale i infrastruktur\nEleven skal inden for perioden på to år have arbejdet med ovennævnte generelle opgaver og have et års erfaring med at:\nOpbygge, konfigurere, vedligeholde og administrere server- og netværksløsninger samt designe avancerede LAN- og WAN-netværk.\nAnalysere, designe, implementere og administrere sikkerhedsløsninger på serverbaserede netværk.\nSpecialet datatekniker med speciale i programmering\nEleven skal inden for perioden på 2 år have arbejdet med ovennævnte generelle opgaver og have 1 års erfaring med:\nUdvikling af programmer, herunder avanceret programudvikling af it-systemer som standalone applikationer, client-server applikationer, web applikationer m.v.\nUdviklingsopgaver inden for embeddede systemer og databasesystemer.\nFor trin 1, it-supporter:\nDimensionering, installation, konfiguration og opgradering af computere med tilhørende hardware og software\nFejlfinding til modulniveau på computere\nInstallation, opgradering, konfiguration og anvendelse af serveroperativsystemer\nBruger- og ressourceadministration på serveroperativsystemer\nInstallation og konfiguration af serviceværktøjer og sikkerhed på serveroperativsystemer\nInstallation, opgradering, konfiguration, administration og vedligehold af netværksservere\nInstallation, konfiguration, vedligehold og administration af serverløsninger som fx databaseserver\nInstallation og opsætning af forskellige former for backup på servere\nDesign af lokalnet med ekstern opkobling\nOpbygning af lokalnet med ekstern opkobling\nFejlfinding på netværk i forbindelse med opbygning og vedligehold af lokalnet\nInstallation og konfiguration af netværksenheder som fx Routere, Switche mv.\nInstallation og opsætning af WAN-netværk med tilhørende adgangstyper og sikkerhedsopsætninger\nInstallation og opsætning af trådløse netværk, herunder opsætning af kryptering og styring af tilgang til netværket\nAdministration og overvågning af netværk\nArbejde ud fra strukturerede metoder for levering af IT-service\nInstruktion, vejledning og servicering af interne og eksterne brugere\nErfaringen skal være opnået inden for de seneste 5 år.\nInstallation, opgradering, konfiguration og anvendelse af operativsystemer\nErfaringen skal være opnået inden for de seneste 3 år.\nFor trin 2 i specialet datatekniker med speciale i infrastruktur\nPlanlægning, installation, konfiguration, vedligehold og administration af blandede serverløsninger og avancerede serverløsninger som fx clusterserver\nUdvikling af scripts og programmer under anvendelse af et scriptsprog\nStruktureret programudvikling og anvendelse af udviklings- og debugningsværktøjer til udvikling af applikationer i fx C#\nUdarbejde dokumentation af programløsninger\nDesign og udvikling af avancerede web applikationer i fx Java og . NET\nDesign, udvikling og implementering af databaser, med anvendelse af tilhørende programmeringssprog\nOpbygning af lokalnet med ekstern opkobling og mobile teknologier\nPlanlægge opbygning af trådløse netværk under hensyn til fuld dækning og sikkerhed\nDesign af avancerede og skalerbare netværksløsninger\nOpbygning, vedligeholdelse og administration af avancerede og skalerbare netværksløsninger\nImplementering og opsætning af sikkerhed på netværk\nDesigne en netværksbaseret storage- og backupløsning\nInstallere en netværksbaseret storage- og backupløsning\nAnvende avancerede analyse- og fejlsøgningsværktøjer til netværk\nDesign af IP telefonløsninger\nInstallation, konfiguration og vedligehold af IP telefonløsninger\nArbejde med strukturerede metoder til optimering af IT-service\nArbejde ud fra strukturerede metoder ved udvikling ag projektstyring\nProgramudvikling til embeddede systemer\nProgramudvikling under anvendelse af standardiserende og agile programmeringsmetodikker\nProgramudvikling under anvendelse af standardiserede projektstyringsmetoder\nFor specialet datatekniker med speciale i programmering\nInstallation, konfiguration, vedligehold og administration af web-serverløsninger\nUdvikling af avancerede it-systemer eller standalone client-/serverside, distribuerede eller cloudbaserede applikationer i fx Java og . NET\nProgramudvikling under anvendelse af standardiserede og agile programmeringsmetodikker\nArbejde ud fra strukturerede metoder ved udvikling og projektstyring\nNetteknik, serversystemer, teknisk administration\nNetteknik, implementering af WAN løsninger\nNetteknik, serversystemer, installation og konfig.\nOperativsystem, install., opsætning og anvendelse\nProgrammering i scriptsprog\nPc-teknisk, install. og service, hardwaresupport\nPc-teknisk install. og service, softwaresupport\nNetteknik, anvendelse af teknologier og begreber\nKurset skal være afsluttet inden for de seneste 5 år.\nFrontline radio-tv support\nUddannelsen skal være afsluttet inden for de seneste 5 år.\nFor trin 2 i specialet datatekniker med speciale i infrastruktur:\nNetteknik, teknisk administration og overvågning\nNetteknik,systemsikkerhed, implementering og drift\nFor specialet datatekniker med speciale i programmering:\nDatabase, design af web-løsning\nDatabase, design og programmering\nProgrammering: udvikling grafisk brugergrænseflade\nProgrammering: udvikling af web/database applikationer\nProgrammering: udvikling af web/database app\nProgrammering, programstrukturering og værktøjer\nProgrammering i højniveausprog\nProgrammering i højniveausprog til hardware\nProgrammering, metodik og Agile metoder\nProgrammering, Agile softwareudvikling\nNetteknik: Anvendelse af teknologier og begreber\nDatakommunikation: Netværksteknologier og begreber


H a l f D o l l s (eller måske ”Halve dukker” ”Flappere” eller Tedukker) – DUKKE – & LEGETØJSDRØMME. (Vi samler og leger stadigvæk).\nH a l f D o l l s (eller måske ”Halve dukker” ”Flappere” eller Tedukker)\nMed hilsen fra Lise Brastrup Clasen\nDisse henrivende og specielle damer ”uden Ben” – der har siddet på parfumeflasker, hårbørster, pudderdåser, nålepuder, fine æsker, lamper og meget mere, har altid fascineret mig. Mange af jer har sikkert et par af slagsen, og jeg ville da meget præsentere dem her på bloggen ledsaget af jeres beskrivelse.\nDe fleste er umærkede. De kan være fremstillet af glaseret porcelæn (China) eller af bisque, som vi kalder det fint malede porcelæn. De (overkroppe med hoved og arme) findes i mange størrelser— lige fra ca. 7,5 til ca. store størrelser på ca. 65 cm. Der er flere typer: Hos nogle er arme og hænder ikke modelleret sammen med kroppen, hos andre er armene frie, mens hænderne rør figuren. Atter andre har bevægelige arme, idet disse er fastgjort til skuldrene. Der findes også børn og mænd både med faste og med bevægelige arme. Man kan også finde Halvdukker i ler.\nSom nævnt er de allerfleste halvdukker umærkede, men man finder dog eksemplarer både i China og i Bisque mærket Gobel og fremstillet af Dressel, Kister & Co., en porcelænsfabrik i Scheibe, Schwarzburg ved Rudolstadt. Ganske kort om fabrikken: firmaet blev i 1837 stiftet af Friedrich Kister, og man deltog i industriudstillingen i 1854 i München med figurer og dukkehoveder. Man lukkede i 1876 og skiftede navn til A.W.Fr. Kister ejet af August Wilhelm Friedolin Kister.\nI de følgende år reklamerede man med fremstilling af badedukker, dukker med paryk, stofdukker med glasøjne og forskellige fine parykker, stofdukker med porcelænshoveder, flere typer af badedukker, dukker med bevægelige lemmer, og selvfølgelig også te-dukker.\nMan ved, at firmaet helt op til 1949 var leveringsdygtige i badedukker, dukkehovedet og tedukker. Og… både i Frankrig og i det altid aktuelle Japan fremstilledes sådanne dukker….\nHermed nogle af de smukke eksemplarer:\nDen smukke dame tv måler ca. 12,5 cm— hun er fra 1920erne, og hendes foldede hænder er frigjort fra kroppen . Den gråhårede skønhed th med de fine ansigtstræk har påmodellerede blomster i håret og i hænderne. Hun er fra Dressel, Kister 6& Co. og i ca. samme størrelse som den anden!\nTo små halvdukker fra hver sin Verdensdel: tv en lillebitte en på ca. 4 cm med en vifte i hænderne. Hun har rosa bånd i håret og er mærket ”6241 Germany”. Også dukken i samme størrelse th med den usædvanlige frisure holder en vifte eller blomster i hænderne. Hun er fremstillet i Japan!\nDenne helt specielle tennispige sidder på låget af en pudderdåse, hun er fremstillet i Frankrig og mærket ”Made in France, Terre de Ratz”, hun er fremstillet af ler og måler i alt ca. 15 cm.\nDamen her er fremstillet som en børste, hun er ca. i alt 20 cm høj og er malet meget detaljeret. Halskæde, tøj og vifte er modelleret. Hun er af tysk fabrikat!\nDenne ca. 5 cm høje pige med kjolen ud over en nålepude er fremstillet i Japan!\nDenne halvdukke-børste måler i alt ca. 23 cm (porcelænsoverdelen måler ca. 7 cm) hun er en typisk ”Flapper” fra 1920erne -, fremstillet i Japan.\nHåber, I hermed har fået et indtryk af ”Half Dolls” – men jeg vil meget gerne vide mere om dem, og måske nogle af jer har større kendskab til disse dukker. Og lad os endelig jeres eksemplarer.\nTusinde tak til Lise for dette indlæg.\nDer er sikkert mange, der et par stykker eller en hel samling. Nedenstående billede viser min lille samling!\njeg kender desværre ikke oprindelsen, på nogen af dem!\nUdgivet i april 23, 2016 april 23, 2016 Forfatter LeneKategorier Dukker, Porcelænsdukker\nForrige Forrige indlæg: S o c i e t é I n d u s t r i e l l e d u C e l l u l o i d Frankrig\nNæste Næste indlæg: Sjældne tyske celluloidduker mærket med et stort SORT W i cirkel.


Skandinavisk fodbold - Supporterhjørnet - AaB Support Club\nIndlæg af jonas386 » 23. aug 2020, 14:40\nJeg følger ikke andre ligaer i skandinavien end den danske, men jeg er godt nok imponeret over Bodø i denne sæson. 41 point efter 15 kampe. Scoret 53 mål, og har nummer 2 (Kapser Junker), 4, 5 (Phillip Zinkernagel) og 11 på topscorerlisten med hhv. 11, 10, 9 og 6 mål. Halvvejs i sæsonen er de vel blandt favoritterne til at tage mesterskabet. Bodø har altid slået mig som en klub i den tungere den af Tippeligaen, så en 2. plads sidste sæson og hvad der ligner et mesterskab i denne er meget imponerende. Træner Kjetil Knutsen må snart være på vej til større adresser. Det er vel ikke utænkeligt at næste stop kunne blive dansk fodbold.\nDenne tråd kan måske fungere som generel diskussion for folk der følger øvrige ligaer, og måske der derigennem kan falde lidt analyser og transferfroslag af til os andre\nRe: Skandinavisk fodbold\nIndlæg af bedstefar » 24. aug 2020, 17:25\nDet fortæller vel også lidt om ligaens niveau, at spillere som Junker og Zinckernagel er profiler i det norske. Spillere som dem vil ikke kunne spille sig fast på et eneste af top 6 holdene her hjemme, men til dem.\nIndlæg af Julgranen » 26. aug 2020, 08:02\nbedstefar skrev: ↑24. aug 2020, 17:25 Det fortæller vel også lidt om ligaens niveau, at spillere som Junker og Zinckernagel er profiler i det norske. Spillere som dem vil ikke kunne spille sig fast på et eneste af top 6 holdene her hjemme, men til dem.\nDet er yderst forsimplet. Det handler først og fremmest om, at de spiller på et hold der spiller forrygende fodbold.\nIndlæg af Jakobsen » 26. aug 2020, 08:24\nDer må være en forskel når man ser på hvor mange middelmådige Superligaspillere og Superligaflop der har spillet fast i Rosenborg. Rosenborg havde jo en halv startopstilling af Superligaaffald for et par år siden.\nIndlæg af Aalborg frederikshavner » 24. sep 2020, 06:11\nJeg så Molde FK - Ferencvaros i CLs Play Off runde som var en medrivende kamp der endte 3-3.\nUngarerne var i fuld kontrol i 1. halvleg men nordmændene kæmpede sig flot tilbage og havde fortjent sejren.\nMin aversion mod VAR bliver kun større efter sådan en kamp. Ungarerne fik et tyndt tyndt straffe kort før tid mens nordmændene blev snydt for et tydeligt et og Molde FK fik derudover annulleret et mål for et mikroskopisk frispark.\nDet der burde være endt 4-2 el. 5-2 og dermed formentlig en plads i CLs gruppespil endte i stedet 3-3 men hey det handler kun om +100 mio. kr.\nJeg har god nok ondt af nordmændene.\nIndlæg af Brodernumsi » 24. sep 2020, 13:04\nAalborg frederikshavner skrev: ↑24. sep 2020, 06:11 Jeg så Molde FK - Ferencvaros i CLs Play Off runde som var en medrivende kamp der endte 3-3.\nDet lyder som du har en aversion mod de regler som VAR følger.\nIndlæg af Legum Magister » 24. sep 2020, 17:20\nFor mig er det ubegribeligt (bortset fra, at det jo fortsat er kampens dommer, der træffer afgørelsen efter at have set tv-billeder) at Molde ikke fik et straffespark, der var ligeså tydeligt/utydeligt, som det straffespark Ferencvaros fik. Til gengæld synes jeg, at målet blev korrekt annulleret. Men samlet set var det alt for lidt Molde fik med sig fra kampen, og dommeren var ikke skyld i det hele.\nIndlæg af Buzz Killington » 7. okt 2020, 11:24\nFik lige lyst til at tjekke status på styrkeforholdet mellem de skandinaviske ligaer her i forbindelse med transfervinduet.\nBaseret på transfermarkts vurderinger af spillernes værdi, er superligaen helt i top.\nEliteserien (Norge): samlet markedsværdi = 125 mio euro.\nAllsvenskan (Sverige): samlet markedsværdi = 160 mio euro.\nSuperligaen (Danmark): samlet markedsværdi = 208 mio euro.\nMen det er ikke engang retvisende, da der i vores nabolande er 16 hold i den bedste række. Hvis man skærer de fire nederste fra er forskellen naturligvis mere markant.\nEliteserien (Norge): samlet markedsværdi 125 - 22,53 = 102 mio euro.\nAllsvenskan (Sverige): samlet markedsværdi 160 - 25,25 = 133 mio euro.\nDvs. vi nærmer os en situation hvor den den samlede spillerværdi for den danske superliga svarer til vores nabolande tilsammen (top-12 sammenligning). Man kunne også lave en top-16 sammenligning og tage de 4 mest værdifulde danske førstedivisionsklubber med, men da de værdimæsigt er sammenlignelige med de svenske og norske bund-4 klubber, ændrer det ikke betydeligt. Superligaen har distanceret sine naboer enormt***\nNår man samtidig ser på at danske klubber så småt er begyndt at kapre helt unge talenter fra naboerne, kan man som Norsker eller Svenmand godt bekymre sig lidt for de respektive ligaers fremtidige udvikling.\n***med det kæmpe forbehold at transfermarkt er retsvisende\nIndlæg af Gnu » 7. okt 2020, 13:01\nEr det ikke langt mere interessant at se på europæiske gruppespil over en årrække end en eller anden hjemmesides skønsmæssige bud på markedsværdien?\nIndlæg af Buzz Killington » 7. okt 2020, 13:22\nGnu skrev: ↑7. okt 2020, 13:01 Er det ikke langt mere interessant at se på europæiske gruppespil over en årrække end en eller anden hjemmesides skønsmæssige bud på markedsværdien?\nJeg regnede ærligt talt med at de fleste var bevidste om at danske klubber siden Rosenborg var konge har været vores naboer overlegne i europæisk fodbold (mest FCK). Så det ville ikke give så meget. Derudover vil sådan en analyse ikke nødvendigvis sige noget om ligaen i det hele taget, men nærmere noget om et par enkelte holds styrke, og deres europæiske seedning. Dertil så er der grundlag for at påstå at transfermarkts vurderinger er ret pålidelige mht. til at vurdere spillernes markedsværdi, som er en konsekvens af algoritmisk analyse og crowsourcing (medlemmerne "stemmer" om spillernes værdi)***.\nSå jeg syntes egentlig det siger noget interessant og måske mere præcist om det relative styrkeforhold mellem ligaerne.\n***Torgler, B.; Schmidt, S.L. What shapes player performance in soccer? Empirical findings from a panel analysis.\nAppl. Econ. 2007, 39, 2355–2369.\nIndlæg af Julgranen » 7. okt 2020, 17:45\nBuzz Killington skrev: ↑7. okt 2020, 13:22 . Dertil så er der grundlag for at påstå at transfermarkts vurderinger er ret pålidelige mht. til at vurdere spillernes markedsværdi, som er en konsekvens af algoritmisk analyse og crowsourcing (medlemmerne "stemmer" om spillernes værdi)***.\nJeg er ret uenig. Transfermarkt siger noget om de store ligaer, men meget lidt om de små. Jeg kiggede lige ned over en 5-6 klubber i de 3 lande, og der er altså nogle vurderinger der er helt skæve.\nBare lige for at tage afsæt i vores eget hold:\nRinne vurderes til næsten samme værdi som Magnus Sidelæns.\nOg sidstnævnte værdisættes højere end Kusk, Okore og Thelander, samt næsten dobbelt så højt som Tom Van Weert. Pedro Ferreira vurderes til lidt over 1/3 af Magnus' værdi.\nIndlæg af Buzz Killington » 7. okt 2020, 19:15\nJulgranen skrev: ↑7. okt 2020, 17:45\nBuzz Killington skrev: ↑7. okt 2020, 13:22 . Dertil så er der grundlag for at påstå at transfermarkts vurderinger er ret pålidelige mht. til at vurdere spillernes markedsværdi, som er en konsekvens af algoritmisk analyse og crowdsourcing (medlemmerne "stemmer" om spillernes værdi)***.\nDe undersøgelser jeg kan finde tager hovedsagligt udgangspunkt i tysk fodbold, hvor transfermarkt historisk (og af gode grunde) har set mest aktivitet blandt brugerne.\nOg her bliver det igen påvist at resultaterne er pålidelige. Her e.g. en anden nyere artikel der når til samme konklusion.\nSå, jeg syntes ikke der er nogen grund til at have mistillid til transfermarkts crowdsourcing-metode, som metode. Dog går jeg ud fra pålideligheden hænger sammen med graden af engagement blandt transfermarkts brugere. Og hvis der e.g. er meget lidt deltagelse blandt skandinavere, så vil der antageligvis være større udsving spiller for spiller i forhold til deres reelle værdi. Nogle bliver under- og andre overvurderet. Jeg tror dog min gamle statistikprofessor vil påstå at datasettets størrelse udligner fejlvurderingerne overordnet set. Så selvom Magnus bliver overvurderet og Kusk undervurderet (lad os antage), så passer AaB's overordenede markedsværdi nok nogenlunde. Og selv hvis nogle klubber bliver overvurderet og andre undervurderet, så passer ligaens samlede markedsværdi nok også nogenlunde... indtil nogen kan finde en bedre indikator.\nIndlæg af Julgranen » 8. okt 2020, 12:41\nBuzz Killington skrev: ↑7. okt 2020, 19:15\nJamen, enig, for så vidt gælder lande som Tyskland og Østrig, hvor det også bruges til at vurdere transferrygters pålidelighed f.eks.\nDer er et helt andet aktivitetsniveau.\nMen det er algoritmerne jeg godt kan finde fejl ved.\nF.eks. er det nigerianske kæmpetalent Akinkunmi Amoo, som Hammarby har bearbejdet et par år inden de kunne skrive kontrakt med ham, betegnet som et supertalent, som også City, Real Madrid, Bayern og flere Premier League-klubber har haft på radaren.\nEn god halvsæson, og han kan snildt ryge for 20 mio.\nLige nu og her er han vurderet meget lavt, på linje med nogle af deres egne middelmådige talenter.\nOg så tager den heller ikke helt højde for profilering, europæisk deltagelse osv.\nEller forhold som nye TV-aftaler og generel opmærksomhed i form af tilskuerpotentiale der løfter f.eks. den svenske liga, og dens salgspriser, enormt. Ove Flindt Bjerg har tidligere været inde på, at det i mange scouts øjne løfter prisen på spillere at de f.eks. kan levere foran 15.000+ tilskuere mange gange om året, i stedet for kun få gange som i Danmark.\nTop 4-holdet Norrköping har lige givet over 20 mio. for en af deres hjemvendte helte - noget der var utopi for bare 4-5 år siden.\nBegge ligaer mangler kontinuerlig europæisk deltagelse, som et afgørende parameter for at løfte værdien af spillerne - også generelt i ligaen.


Referat fra Møde i udviklingsudvalg for elektronikindustri Den 6. juni kl - PDF\nReferat fra Møde i udviklingsudvalg for elektronikindustri Den 6. juni kl\nDownload "Referat fra Møde i udviklingsudvalg for elektronikindustri Den 6. juni kl. 10.00-15.00"\n1 Referat fra Møde i udviklingsudvalg for elektronikindustri Den 6. juni kl Hos Danfoss Silicon Power GMBH Husumer strasse 251, Flensburg, Tyskland Til udvalgsmødet foreslå følgende dagsorden: 1. Godkendelse af dagsorden 2. Godkendelse af referat fra udvalgets forrige møde 3. Meddelelser og information a. Formandskabet b. Udvalgets medlemmer c. Sekretariatet d. IF og øvrige UU 4. Udviklingsbehov indenfor AMU, a) Resultater af elektronikanalysen 2012, b) Behov for større kursusgennemgang? c) Leveringssikkerhed og Garantikurser. 5. IT i elektronikoperatøruddannelsen 6. Logbog for elektronikoperatørelever 7. Markedsføring 8. Eventuelt 9. Næste møde Side 1 af 6\n2 Oplæg Referat 1. Godkendelse af dagsorden Godkendelse af dagsorden Dagsordnen blev godkendt 2. Godkendelse af referat Referat fra udvalgets møde den 5. februar 2013 er vedlagt som bilag 2 3. Meddelelser og orientering Godkendelse af referat Referaterne blev godkendt Det blev drøftet, at udvalget efter udsendelsen af referatet har 14 dage til at komme med kommentarer eller rettelser til referatet. Herefter lægges det på Industriens Uddannelsers hjemmeside. Meddelelser og orientering Formandskabet: Udvalgets medlemmer: Ingen yderligere kommentarer Vi har den glæde at byde velkommen til Anette Rosgaard Kristensen, som er tillidsrepræsentant på Grundfos og indtræder i udvalget for 3F i stedet for Doris Hviid. Anettes kontaktinfo er: Mobil: Sekretariatet: Industriens Uddannelser gennemfører en undersøgelse af tilfredsheden med udvalgsarbejdet blandt medlemmerne i alle udviklingsudvalg. I vil modtage et spørgeskema i den forbindelse en af de nærmeste dage. IF og øvrige UU: 4. Udviklingsbehov indenfor AMU Der er fra forskellig side peget på en række udviklingsbehov og indsatsområder i forhold til AMU-kurserne inden for elektronikområdet. Det drejer sig om: a) Resultater af elektronikanalysen 2012, b) Behov for større kursusgennemgang? c) Leveringssikkerhed og Garantikurser Disse give både anledning til drøftelser og beslutninger hver for sig, men de har også indflydelse på hinanden og kan derfor med fordel behandles i sammenhæng. I bilag 4 gives en kortbeskrivelse af de Udviklingsbehov indenfor AMU Udvalget diskuterede udviklingsbehov og leveringssikkerhed og var enige om, at der er behov for både at udvikle elektronikuddannelserne og øge leveringssikkerheden, bl.a. gennem udpegningen af garantikurser. Udvalget besluttede, at de til næste udvalgsmøde gerne vil invitere alle elektronik skoler og sammen med dem diskutere både udviklingsbehov, markedsføring og leveringssikkerhed, herunder garantikurser. Side 2 af 6\n3 forskellige vinkler på udviklingsbehov. Det indstilles, at udvalget drøfter de forskellige udviklingsbehov. På baggrund af denne drøftelse vil sekretariatet i samarbejde med AMU Nordjylland og de øvrige elektronikskoler i det omfang de ønsker at deltage lave en konkret handlingsplan for en gennemgang af elektronikområdet med en prioritering og tidsfastsættelse af de forskellige opgaver. Planen kan præsenteres på udvalgets møde den 13. september. Det indstilles dog at det første arbejdsgruppemøde vedr. grundkurset allerede holdes sidst i august, eller evt. i forbindelse med udvalgsmødet den 13. september, hvis nogle udvalgsmedlemmer ønsker at deltage i denne arbejdsgruppe. Udvalget lagde vægt på, at det er vigtigt, at der til mødet med skolerne kan træffes beslutninger og iværksættes nogle konkrete tiltag. Derfor skal udfordringerne drøftes med skolerne inden mødet, så de kan nå at lave det nødvendige forarbejde, så man ikke første skal hjem og undersøge sagen. Udvalget vil gerne spare med sekretariatet om oplægget/invitationen, som udarbejdes til skolerne forud for mødet. Arbejdet med ar udvikle grundkurserne kan igangsættes med det samme og en workshop kan evt. også holdes samme dag som næste udvalgsmøde hvis ikke programmet for dagen bliver for presset. Det kan være en udfordring at få elektronikskolerne til at indgå aftale om garantikurser. Udvalget bedes drøfte og beslutte, hvilke kurser man ønsker skal være garantikurser og hvordan man vil samarbejde med skolerne om emnet. 5. IT i elektronikoperatøruddannelsen På sidste udvalgsmøde blev det drøftet, at som uddannelsen og fagene er beskrevet i dag, skal eleverne lærer de samme kompetencer inden for IT-området på grundforløbet og på hovedforløbet. Det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt og det skal ændres. Det foreslås at den uge, som i dag er afsat på hovedforløbet til faget Informationsteknologi for elektronikoperatører i stedet anvendes til arbejdsorganisatoriske emner ved at forlænge faget Arbejdsorganisering og innovation i elektronikindustrien fra 2 til 3 uger og niveauet i faget øges fra Rutineret til Avanceret. IT i elektronikoperatøruddannelsen Udvalget godkendte at det indskrives i udviklingsredegørelsen for 2014, at IT undervisningen udgår af hovedforløbet på elektronikoperatøruddannelsen og erstattes af arbejdsorganisatoriske emner. Der er dog nogle konkrete udfordringer i at gennemføre ændringen med virkning allerede fra august 2013, og ændringsbehovet er ikke indskrevet i udviklingsredegørelsen for uddannelsen i 2013, og det kan derfor principilet ikke gennemføres i år. Det indstilles at udvalget godkender, at ændringen, hvor IT undervisningen udgår af hovedforløbet på elektronikoperatøruddannelsen og erstattes af arbejdsorganisatoriske emner, skrives ind som en del af den tidligere nævnte udviklings-redegørelse for uddannelsen for 2014 og dermed gennemføres med virkning fra august Side 3 af 6\n4 6. Skema til godkendelse af praktikvirksomheder Det foreslås, at de spørgsmål, som stilles til virksomheder, der ønsker at blive godkendt til praktikvirksomhed for elektronikoperatør-elever revideres. I bilag 6 fremgår de nuværende spørgsmål og et forslag til en ny formulering. Godkendelsen af praktikvirksomheder sker via Industriens Uddannelsers hjemmeside under overskriften Elektronisk virksomhedsgodkendelse Her skal virksomhederne udfylder en elektronisk formular, som bl.a. indeholder ovenfor nævnte spørgsmål. Link til formularen: _Virksomhed/UdskrivAnsogning.aspx?NoPrint=Y& SessionID=1f2873b9-3fee-4d64-a882- dfdf42e3a6a2 Skema til godkendelse af praktikvirksomheder Udvalget gennemgik det udarbejdede skema og vurderede, at spørgsmålene er for omfattende og at det giver et forkert indtryk af, at man som praktikvirksomhed skal kunne svare ja til alle spørgsmål for at blive godkendt som praktikvirksomhed. Sekretariatet udarbejder et revideret forslag til et godkendelsesskema og sender det til udvalget til godkendelse. Det indstilles at udvalget godkender forslaget til de ændrede spørgsmål til godkendelse af praktikvirksomheder. 7. Logbog for elektronikoperatørelever I august 2012 blev der udviklet en logbog, som det hold elektronikoperatører som går til eksamen her i juni 2013 har brugt i deres uddannelsesforløb. Skolen har sammen med eleverne evalueret brugen af logbogen, hvor der var en del kritikpunkter. Skolen har tilrettet logbogen ud fra elevernes kritik. Den reviderede logbog er vedhæftet som bilag 7 Sekretariatet vil på mødet gennemgå de ændringer der er lavet i logbogen og baggrunden for dem. Det indstilles at udvalget godkender den reviderede logbog, som vil blive udleveret til det næste hold elektronikoperatører som starter i august Logbog for elektronikoperatørelever Udvalget gennemgik logbogen og vurderede, at der er behov for at ændre teksten så det understreges, at logbogen ikke kun/primært er et kontrolredskab men også et samarbejdsredskab mellem elev, virksomhed og skole, som skal sikre det bedst mulige samlede uddannelsesforløb. Der ud over var der enkelte ønsker til konkrete mindre ændringer i teksten. Sekretariatet rettet logbogen til og sender den reviderede version til gennemsyn hos udvalget. Når elektronikoperatør-holdet 2013/14 har anvendt logbogen, evalueres den igen. 8. Markedsføring Vi har et igangværende projekt som har til formål at skaffe flere praktikaftaler til elektronikoperatørelever. Der er dels midler til opsøgende arbejde overfor praktikvirksomheder og dels midler til at lave en indsats over for eleverne på grundforløbet. Projektet er finansieret af AUB og budgettet er på kr., som skal bruges senest 1. november Markedsføring Udvalget vurderede at markedsføring fortsat er et af de vigtigste indsatsområder. Der blev diskuteret forskellige muligheder for tiltag: partnerskabsaftaler mellem skoler og en række virksomheder om, hvilke kurser der skal udbydes hvornår Nyt materiale der med eksempler beskriver hvad det koster at uddanne en elev Materiale som virksomhederne kan give til Side 4 af 6\n5 Begge de to skoler der er godkendt til elektronikoperatøruddannelsen AMU Nordjylland og EUC Syd er med i projektet, men status er at aktiviteterne i projektet i form af virksomhedsbesøg eller aktiviteter i forhold til grundforløbselever indtil nu har været meget små. Samtidig viser bl.a. den ovenfor nævnte analyse af behovet for AMU-kurser inden for elektronikområdet at der også er behov for en bedre markedsføring af AMU-kurserne overfor elektronikindustrien. potentielle elever kunne du ikke tænke dig det her? Det igangværende AER-projekt skal speedes op med virksomhedsbesøg, og udvalgets medlemmer vil gerne deltage i det omfang der er behov for det og det kan lade sig gøre. En samlet markedsføringsplan for de næste år besluttes ved mødet med skolerne i september. AMU Nordjylland er indstillet på at lave en intensiv markedsføring af elektronikoperatøruddannelsen i efteråret Markedsføringen skal særligt rettet sig mod de virksomheder der står på vippen til at gå i gang med elektronikoperatøruddannelsen og virksomheder med high-end produktion inden for følgende områder: alternativ energi, off-shore, forsvar medico. Her ud over vil AMU Nordjylland gerne indgå i samarbejde med udvalget om en langsigtet plan for markedsføring af elektronikuddannelserne frem mod år Udgangspunktet for ønsket er, at der er foretaget en række markedsføringsinitiativer indtil nu, men det har ikke virket tilstrækkeligt. Mange virksomheder giver udtryk for, at de har et behov for kompetente medarbejdere og et behov for uddannelse, men de prioriterer det ikke her og nu af forskellige årsager kan vi gøre noget andet og mere for at få flere virksomheder til at prioritere og engagere sig i uddannelsen af produktionsmedarbejderne? Planen kan bl.a. indeholde et tættere samarbejde med DI-ITEK, som har en anden indgangsvinkel til virksomhederne end skolerne typisk har. Markedsføringsplanen skal ses i sammenhæng med den ovenfor nævnte gennemgang af elektronik-kurserne, så der gøres en samlet indsats for at optimere produktet og markedsføre det. Det indstilles, at udvalget beslutter om man ønsker at lave en sådan langsigtet plan for markedsføring af elektronikuddannelserne i samarbejde med AMU Nordjylland og at udvalget herunder drøfter hvordan de øvrige skoler skal involveres i planen. Hvis udvalget ønsker det, vil AMU Nordjylland gerne lave et oplæg til en markedsføringsplan, som kan diskuteres på udvalgets møde den 13. Side 5 af 6\n6 september i sammenhæng med en plan for en gennemgang af kurserne. 9. Eventuelt Eventuelt Ingen bemærkninger 10. Næste møde De næste møder i udvalget i 2013 er planlagt følgende datoer: 13. september 28. november Næste møde Næste møde den 13. september holdes gerne på EUC Syd og alle elektronikskoler inviteres til at deltage. Side 6 af 6


CAPAC » Åh, at cykle\n« I stedet for partilederdebat: CSNY/Déjà Vu\nForsvarsforbeholdet og en onsdag aften i maj »\nÅh, at cykle\nNår man er nået til års, som jeg er, så skal man sørge for at bevæge sig lidt (jeg bryder mig ikke om verbet ‘ at motionere’). Af hensyn til helbredet og ens almene velbefindende. Derfor er jeg begyndt at cykle mere end jeg har gjort længe. Jeg går flere ture om dagen og aftenene med min ven hunden, men det forslår ikke, når jeg skal have lidt ekstra. Derfor cyklen.\nMin cykel – eller rettere: min favoritcykel (for jeg har faktisk fire: Dels en Raleigh Club, som jeg har overtaget efter min svigerfar, dels to stk. Kildemoes med tre gear, begge fra dødsboer) – købte jeg i 1980. Det er en Raleigh Turist, en stor sort, 25 kilo tung, cykel af stål. Den har tjent mig godt gennem årene. I begyndelsen brugte jeg den blandt andet til at fragte min søn til og fra børnehaven, der lå i midtbyen, og når jeg skulle til svømning, ligeledes i midtbyen, om aftenen. Men de senere år er den kun blevet luftet i ny og næ.\nMen beslutningen om at cykle mere – cykle, når jeg skal købe ind, og gøre ærinder i lokalområdet især – fik mig til at overveje at købe en splinterny cykel. Men efter at have tænkt over det, så valgte jeg at renovere den gamle. Dels koster en ny af samme slags ca. 8000 kr., dels fejler den gamle havelåge ikke noget, men skulle blot opgraderes lidt. Den havde undervejs mistet sit gear, så jeg fik sat et nyt tre-gear på. Og så fik jeg monteret et rigtigt lad foran styret, så jeg kan have varer både foran og bagpå. Det kostede selvfølgelig en del penge, men var dem alle sammen værd, så nu triller jeg lystigt rundt i den lokale landsby. Genvunden cykelglæde, gratisk bevægelse og veltilpashed.\nSkrevet i Musik den 11. maj 2022 kl. 15:42


EU og Kina er tæt på at indgå stor investeringsaftale – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\n30. DEC 2020 30. dec 2020 • 14:03 UDLAND AF\nEU og Kina er tæt på at indgå stor investeringsaftale\nKinas præsident, Xi Jinping, har onsdag indledt et telefonmøde med EU-ledere om en længe ventet investeringsaftale, som skal åbne den kinesiske økonomi mere for europæiske virksomheder.\nI telefonmødet med den kinesiske leder deltager forbundskansler Angela Merkel, præsident Emmanuel Macron samt EU-Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, og EU-præsident Charles Michel.\nFinancial Times skrev tirsdag, at en officiel meddelelse om aftalen er nært forestående.\nDen nye aftale mellem EU og Kina ventes dog først at falde endelig på plads om flere måneder. Den ventes også at skabe gnidninger i forholdet til den kommende amerikanske administration under Joe Biden.\nDen svenske minister for udenrigshandel, Anna Hallberg, skriver ifølge TT, at en aftale er “meget nær”.\nFra Beijing lyder der også meget positive signaler.\n– Der er sket enorme fremskridt, siger Wang Wenbin, talsperson for det kinesiske udenrigsministerium.\nI Tyskland er der massiv støtte til aftalen trods bekymringer over menneskerettighedskrænkelser i Kina, skriver flere nyhedsmedier.\nI Kina skriver dagbladet South China Morning Post, at Kina åbner dørene til verdens næststørste økonomi for blandt andet Europas produktionsvirksomheder, banker, rådgivningsvirksomheder, televirksomheder og konsulenter.\nElbiler er velkomne, men det er ikke muligt at åbne traditionelle bilfabrikker med brændselsmotorer, hedder det.\nI sundhedsindustrien er der muligheder for at byde ind på opførelserne af private sygehuse i storbyer som Beijing, Shanghai, Guangzhou og Shenzhen. Men på andre områder skal investeringer ske i et samspil med kinesiske virksomheder.


Fortilfælde til Kevin Spacey-fyring: Fire skuespillere, der blev erstattet efter optagelserne / Feature\nFortilfælde til Kevin Spacey-fyring: Fire skuespillere, der blev erstattet efter optagelserne\nAf Lau Lehrmann, 10.11.17 kl. 10:00\nHarvey Keitel røg ud af Stanley Kubricks 'Eyes Wide Shut'.\nUdviskningen af Kevin Spacey fra populærkulturens overflade har taget en ny drejning med gårsdagens nyhed om, at Ridley Scott har valgt at erstatte den hæderkronede skuespiller med 87-årige Christopher Plummer (’The Sound of Music’, ’Beginners’) i rollen som oliemogulen J. Paul Getty i ’All the Money in the World’ – vel at mærke efter filmen er færdigindspillet.\nLigesom Roskilde Festivalen har det stramt, hvis et hovednavn aflyser, så vil de fleste store studier helst undgå at skulle finde en ny skuespillere eller skuespillerinde, når produktionen på en film er i gang.\nDet hænder dog, at noget ikke helt klikker hos enten den ene eller anden part. Tænk, hvilken karriere irske Stuart Townsend kunne have fået, hvis han havde fået lov til at svinge klingen som Aragorn i ’Ringenes Herre’-trilogien i stedet for at blive erstattet af den mere erfarne (men dengang ikke så kendte) Viggo Mortensen to dage inde i optagelserne. Eller hvad med Eric Stoltz, der havde masser af talent, men bare ikke den rette drengede charme, man søgte til karakteren Marty McFly i ’Back to the Future’, og blev skippet til fordel for Michael J. Fox efter fire uger.\nAndre bukker under for presset som Kel O’Neill, hvis oplevelse med Daniel Day-Lewis’ metodiske tilgang under Paul Thomas Andersons ’There Will Be Blood’ blev for meget. Den mere hårdføre Paul Dano tog i stedet kampen op med Day-Lewis og udvidede rollen somden ene Sunday-bror med rollen som hans tvilling.\nI alle tre tilfælde tog man nogle drastiske og relativt bekostelige beslutninger, mens tid var, og slap ovenikøbet godt fra det. Men det hører absolut til sjældenhederne, at man som med ’All the Money In the World’ optager en hel film for så at finde ud af, at en skuespiller skal udskiftes. Woody Allen var selvfølgelig i en liga for sig selv, da han kompromisløst smed sin første version af ‘September’ i skraldespanden inklusive det meste af castet. Men faktisk kan vi ikke komme i tanke om et rigtigt fortilfælde. Slet ikke, når fyringen skyldes en offentlig skandale som Spaceys.\nDisse tilfælde er nok nogle af de mest beslægtede:\n’Paddington’: Colin Firth > Ben Whishaw\nDen marmeladeglade bjørn blev på fornem vis vakt til live i Paul Kings familiefilm fra 2014. En oprigtig varme gennemstrømmede filmen, hvilket ikke mindst skyldtes Ben Whishaw, mest kendte som Q i de seneste James Bond-film, hvis bløde og helt igennem empatiske stemme gjorde ulykkesfuglen Paddington knuselskelig. Oprindeligt lå man inde med lydsporet til Colin Firths væsentligt dybere og mere skærende bjørnestemme, men besluttede i overensstemmelse med ’The King’s Speech’-stjernen, at den naive bjørn ikke skulle have en moden mandestemme på den anden side af de 50 år. Efterfølgeren har allerede haft premiere i hjemlandet med fremragende anmeldelser til følge og endnu engang med særligt ros til Whishaws bundhumane bjørnestemme.\n’Chicken Little’: Holly Hunter > Zach Braff\nDisneys første rendyrkede CGI-film om en kylling, der må redde sin by fra en alieninvasion, kom frem under brydningstiden for Disneys animationsfilm, der stod til at få Pixars John Lasseter som nyt kreativt overhoved. Disney var i krise, efter deres seneste tegnede animationsfilm som ’Bjørnebrødre’ lå langt fra fordums storhed, og processen med ’Chicken Little’ var fyldt med famlen. Hovedkarakteren var udtænkt til at være en pige, og Oscar-vinderen Holly Hunter brugte måneder i et lydstudiet, inden historien fik en mere actionfyldt omskrivning, og kyllingepige blev til kyllingedreng i form af ’Scrubs’-stjernen Zach Braff.\n’Bolt’: Chloë Grace Moretz > Miley Cyrus\nDisneys animationsafdeling var i 2008 stadig et stykke fra det nuværende selvsikre momentum, som startede med ’To på flugt’ nogle år senere. Den manglende selvsikkerhed skinnede igennem denne produktion i kraft af dens mange løbende ændringer. Det begyndte med, at ’Lilo og Stitch’-instruktøren Chris Sanders, som fandt på konceptet som ’American Dog’, blev fyret, hvilket medførte en produktionsdeadline fra fire år til 18 måneder.\nDa den for Disney banebrydende, 100 procent rene 3D-animation var i hus, traf man det nådesløse valg at skrotte alle optagelserne med den dengang 11-årige Chloë Grace Moretz som drengepigen Penny til fordel for den mere rug og nasale vokal, mange kendte fra Disney Channels ’Hannah Montana’.\nSydney Pollack over for det daværende ægtepar Tom Cruise og Nicole Kidman i ‘Eyes Wide Shut’.\n’Eyes Wide Shut’: Jennifer Jason Leigh og Harvey Keitel > Marie Richardson og Sydney Pollack\nStanley Kubrick blev ikke mindre perfektionistisk på sine gamle dage, og dette mystiske erotisk drama, der var hans første i over et årti, tog over et år at optage. Produktionen gik langt over tid, hvilket ikke mindst skyldtes, at Kubrick valgte at skyde en stor portion af filmen om. Det er stort at kunne sige, at man har arbejdet med en af historiens største instruktører, men der var grænser for Jennifer Jason Leigh og Harvey Keitels grad af forpligtelse.\nJason Leigh var påbegyndt optagelserne på David Cronenbergs ’eXistenZ’ og havde derfor ikke mulighed for at vende tilbage til reshoots. Det var forholdsvist smertefrit at erstatte hende med svenske Marie Richardson i den beskedne rolle som Marion, der er datter til en af Tom Cruises karakterers patienter. Anderledes forholdt det sig med Harvey Keitel, som i forvejen havde en famøs udskiftning på cv’et med de tre uger ,han nåede at optræde som Captain Willard i Francis For Coppolas vanvidsproduktion ’Apocalypse Now’, før Martin Sheen trådte til.\nDen officielle forklaring på recastingen af karakteren Victor Ziegler, der har en af de mest betydningsfulde roller i filmen som Tom Cruises rige patient, var, at Keitel ligesom Jason Leigh i mellemtiden havde dedikeret sig til andre produktioner, for hans vedkommende Elvis-filmen ’Finding Graceland’. En anden årsag til, at veteraninstruktøren Sydney Pollack overtog rollen som Ziegler, skulle dog efter sigende være, at Keitel som trofast udøver af method acting gik lidt for håndfast i kødet på Nicole Kidman i filmens berygtede orgiescene.\nLæs også: Kevin Spacey erstattes i Ridley Scotts potentielle Oscar-film i 11. time\nAll the Money in the World, Ben Whishaw, Chloë Grace Moretz, Colin Firth, Eyes Wide Shut, Harvey Keitel, Holly Hunter, Jennifer Jason Leigh, Kevin Spacey, Miley Cyrus, Paddington, Sydney Pollack, Zach Braff


Sprogskolestudent fra Sisimiut opnår gode karakterer på Hawai | Royal Greenland A/S\n- Jeg opnåede 100 procent rigtige i en engelsk grammatik prøve. Min lærer var imponeret og sagde, at det var første gang nogensinde, at én af hans elever opnåede så gode resultater i engelsk grammatik, siger 19 årige Ane Sofie Frederiksen\nAne Sofie Frederiksen der er fra Sisimiut, har siden september 2018 opholdt sig på Hawai, hvor hun går på Ef International Language Cambus Honolulu, en international sprogskole hvor hun får undervisning i engelsk på højt niveau.\nAne Sofie der skal opholde sig på Hawai frem til foråret 2019, fortæller at lektielæsning og deltagelse i undervisningen er vigtig, hvis man vil opnå gode resultater på den internationale sprogskole.\n- Jeg er stolt af at jeg formåede at opnå den bedste karakter i engelsk grammatik. Vi kommer op til prøver hver 5. uge, for at komme videre på højere niveauer i undervisningen i engelsk. Undervisningen er delt op i forskellige niveauer, fra A til C, hvor C er det højeste niveau. Jeg går nu på niveau C.2.1, hvilket er det højeste niveau, forklarer Anne Sofie Frederiksen, der sammen med sine holdkammerater på kurset, har opnået højeste niveau på kortere tid end planlagt.\n- Vi i vores hold, har opnået vores nuværende niveau på kortere tid end planlagt. Vi har sørget for at følge med i undervisningen og har arbejdet hård for at nå dertil. Så jeg er stolt af, at jeg sammen med mine holdkammerater, nu har opnået det højeste niveau på kurset, siger Ane Sofie Frederiksen.\nDet er ikke første gang at Ane Sofie Frederiksen opnår gode karakterer. Hun gennemførte i sommeren 2018 GUX i Sisimiut med højeste gennemsnitkarakterer i sin klasse.\n- Jeg har altid ønsket at komme på et uddannelsesophold i Amerika eller andre lande. Da jeg havde færdiggjort GUX med højeste gennemsnitkarakterer, søgte jeg til Ef International Language Cambus Honololu, hvor jeg nu går på et kursusophold under navnet ”Ef education first”. Jeg havde mange valgmuligheder på forskellige kurser på den internationale sprogskole på Hawai, og valgte et års ophold, altså et ”academic year ”, forklarer Ane Sofie Frederiksen.\nOplevelser og lærdom\nAne Sofie Frederiksen bor hos en plejefamilie sammen med syv andre studerende på sprogskolen.\n- Vores plejefamilie bor i et stort flere etagers hus, hvor vi studerende bor to og to i et værelse, imens vores plejefamilie bor i underetagen, fortæller Anne Sofie, og fortsætter:\n- Jeg er meget glad for mit ophold på Hawai, fordi jeg har mulighed for at opleve en masse og samtidig lære engelsk på højt niveau. Efter skoletid plejer vi at tage på ture, hvor vi får set en masse og opleve kulturen på Hawai. Jeg fortryder bestemt ikke, at jeg valgte at tage på sprogskole så langt væk fra Grønland.\nAne Sofie Frederiksen kan kun anbefale andre unge til at tage på sprogrejse igennem Ef sprogkurser i udlandet”.\n- Jeg kan kun anbefale andre unge til at tage på et sprogskoleophold igennem Ef i udlandet. Efter ansøgning skal man gennemgå test i engelsk. Testen kan tages digitalt. Man har også mulighed for at få oplysninger og hjælp fra Ef Danmarks hovedkontor, siger Ane Sofie, der gerne vil læse til læge senere hen.\n- Når mit ophold på sprogskolen på Hawai slutter til foråret, skal jeg tilbage til Sisimiut, hvor jeg vil arbejde og tjene penge til min uddannelse som læge.\nRoyal Greenland har givet økonomisk støtte til Ane Sofie Frederiksens sprogskoleophold på Hawai.\nDu kan se billeder fra Ane Sofie Frederiksens ophold på Hawai under tektsen.\nFoto: Ane Sofie Frederiksen


Verdens mindste våben - Det er stadig en god idé at stemme - Konfront\nKommentar: Verdens mindste våben – Det er stadig en god idé at stemme***\nDer er valg i morgen, og selvom det lyder som den mest systembekræftende og mor-agtige påmindelse, så er det altså en god idé at komme ned og stemme.\nAf Jonas Wedel-Brandt\nDer er ofte på den radikale venstrefløj argumenter for at lade være med at stemme. Det giver politikerne grønt kort til at blive ved med at gøre som de gør, ignorere klimaet til fordel for økonomien, skære i uddannelser og trampe på samfundets hårdest ramte grupper. De er alligevel allesammen racister og fører borgerlig politik. Måske er du ligesom denne skribent anarkist. Måske synes du bare det er meningsløst at stemme. Men det giver nu alligevel en flig af mening.\nDu skal stemme fordi andre ikke kan\nDer er årligt en masse mennesker som bliver siddende i lejre, udrejsecentre og fængsler, kun fordi de gerne ville en anden fremtid for dem selv og deres familie end krig, fattigdom og død. De sidder i Sjælsmark, Ellebæk, Sandholm og lignende dybt elendige steder i Danmark, som en konsekvens af årevis af racistisk og islamofobisk praksis. De kan ikke stemme. Det kan du, og selvom det føles som om det ikke gør en forskel, når nu Socialdemokratiet har den samme moralsk forarmede politik, så gør det en forskel for folk i disse moderne interneringslejre at du prøver at ændre på det. Måske har du lavet aktivistisk arbejde for at forbedre deres forhold, måske har du tænkt at du burde, eller støttet en kammerat når de har gjort det. Så hvis der bare er en lille mulighed for at gøre livet bedre for folk i lejrene, så skal vi selvfølgelig følge den mulighed.\nDu skal stemme, fordi vi ikke må tabe håbet\nMeget socialistisk og anarkistisk praksis bygger på håb. Vi håber at vores valg om at boykotte Israel, dukke op til små markeringer og demonstrationer gør en forskel. Hvis vi kan finde det håb flere gange om året, kan vi så ikke også finde det i morgen? Håb er også at handle, selvom der ikke er meget at håbe på. Når først vi holder op med at handle på alle de muligheder, vi har for venstreorienteret fremskridt, har vi tabt kampen mod kapitalismen, nationalismen og den fascistiske fremmarch i Europa og resten af verden.\nDu skal stemme, selvom du gerne vil vælte parlamentarismen\nNationalstatens demokrati er ikke bygget på om folk går ned og stemmer eller ej. I USA var valgdeltagelsen ved midtvejsvalget på rekordhøje 49,2%, hvilket er utroligt lavt, sammenlignet med den danske. Alligevel har USA’s demokrati ingen problemer med at legitimere sig selv overfor vælgerne. Dette på trods af at den blandt andet er så lav fordi folk er på arbejde hele dagen mens valgstederne er åbne, er ofre for racistisk lovgivning der forhindrer dem at stemme, og deres stemmer bliver jongleret rundt med af gerrymandering, så de ikke kan komme til orde alligevel.\nSøndag kunne man læse i Politikens debatsektion at Mikkel Bolt, professor i politisk æstetik ved københavns universitet opfordrer til at undlade at stemme fordi “så kommer der et moment, hvor man stopper op og siger: Okay, der er noget her, der ikke fungerer.”\nHvis du tror at demokratiets propagandamaskine kommer til at have svært ved at legitimere sig, hvis valgdeltagelsen falder, endda hvis den falder drastisk, så tager du fejl. Spinneriet skal nok få det til at se godt ud for det danske demokrati, om så valgdeltagelsen falder med 10 eller 20 procentpoint. Hvis du vil vælte demokratiet, skal der meget mere radikale handlinger til.\nDu holder ikke dine hænder rene ved ikke at stemme\nMan kan også få det indtryk at man ikke er medskyldig i den førte politik. Men når så fascistiske og racistiske partier som NB og SK stiller op, er der ikke mulighed for at lade være med at stemme. Så kan det godt være at en stemme på Enhedslisten er “en stemme på Socialdemokratiet, og de har jo en lige så restriktiv indvandringspolitik som Dansk Folkeparti”, som Mikkel Bolt formulerer det. Men hvis du synes at det giver mening at hive klistermærker fra Generation Identitær ned, demonstrere imod DF eller deres mere rådne fætre og kusiner fra de nyfascistiske partier, så giver det i hvert fald mening at bruge et kvarter af sin dag på at stemme på nogle andre end dem. Du holder ikke dine hænder renere af at give NB og SK mulighed for at få en større bid af kagen. Du er altid medskyldig, for at undlade at handle er også en handling.\nDet rigtige demokrati foregår på gaden, derfor skal vi også gå på gaden, men det giver stadig mening at stemme\nJaques Rancière, som Bolt refererer til, mener ifølge Bolt at “demokrati er det modsatte af, hvad der foregår i Folketinget. Tværtimod er demokratiet det, der foregår på gaden.” (journalistens parafrasering) Og det er en fin pointe, og vi må ikke tro, at vi ved at stemme frabeder os retten til at gå på gaden. Kampen fortsætter – kapitalismen skal knuses. Misforståelsen ligger i at tro, at de to ting er gensidigt udelukkende. Vi skal kæmpe med alle de våben vi har. Så kan det godt være at valgkortet er det mindste våben i kampen, men det er stadig ét.\nFolketingsvalget 2019: Kommer valget til at betyde et kursskifte i dansk politik?


3 dages kursus om paranoia\nsøndag, 17 december 2017\nTilmelding: Vejen til en recovery-orienteret praksis III\nVejen til en recovery-orienteret praksis III\nd. 8., 9. og 10. januar 2018 kl. 8.30 - 15.30 i København\nMange års forskning og praksis har vist, at det er muligt at hjælpe mennesker, der har paranoide forestillinger.\nPå dette kursus vil du lære at hjælpe mennesker, der lider af paranoide forestillinger med at forstå og håndtere deres paranoia, så de kan leve det liv, de ønsker.\nMennesker, der lider af paranoide forestillinger, kan i deres forsøg på at forsvare sig komme til at foretage handlinger, der udsætter medarbejdere for fare.\nDen bedste måde at øge sikkerheden i psykiatrien på er derfor at lære at hjælpe og forstå disse mennesker.\nKurset tager udgangspunkt i Maastricht-interviewet, som er et arbejdsredskab, der er udviklet af Peter Bullimore og professor i psykiatri Marius Romme. Med dette redskab kan man arbejde metodisk og struktureret med at forstå den paranoides oplevelser og finde virksomme måder at hjælpe ham/hende til at få kontrol over sine paranoide forestillinger.\nEfter deltagerne har lært at kortlægge paranoide forestillinger, vil de blive præsenteret for forskellige terapeutiske handlemuligheder som f.eks. “inner child therapy”, “emotionsfokuseret terapi” samt “kortlægning af udløsende faktorer”, som kan hjælpe personen videre med sin recovery-proces.\nKurset er baseret på oplæg og praksislæring, da deltagerne også selv skal lære at udføre et Maastricht-interview. På kurset vil også være Kate Crawford og Shaun Hunt, som har lidt af paranoide forestillinger, som deltagerne skal samarbejde med.\nPeter Bullimore er en af verdens dygtigste og mest erfarne undervisere indenfor paranoia og stemmehøring. Han har arbejdet som konsulent i mange lande, og samarbejder med flere universiteter i England. Peter er selv stemmehører, og er kommet sig fra alvorlig psykiske sygdom bl.a. via de metoder som han vil præsentere på dette kursus.\nKr. 2.950,- eksl. moms\nHvis du tilmelder dig som privatperson, så tilpasser vi prisen, så det svarer til prisen uden moms.\nPrisen er inkl. let frokost, frugt, kage, kaffe & te.\nOsramhuset, store sal, Valhalsgade 4, 2200 København N.\nUndervisningen foregår på engelsk, men vi er en lille gruppe, så vi kan hjælpe hinanden.\nI foråret 2017 afholdte vi en tilsvarende workshop om paranoia.\nEn psykolog der deltog skrev efterfølgende: "Det var tre fantastiske dage. Jeg føler mig meget beriget og inspireret - og føler samtidig, at jeg har splidt alt for mange år af mit professionelle liv på at lære det forkerte. Jeg synes at Peter Bullimore er fantastisk! Det var også en meget stor og følelsesmæssigt overvældende oplevelse at møde Kate og Shaun, og høre deres barske historier."\nEn recovery-mentor evaluerede kurset på denne måde: "Tak for det bedste kursus; EVER!"\nFor nogle år siden afholdte PsykoVision et sammenligneligt kursus om stemmehøring\nLæs her hvordan en stemmehører kom sig på grund af kurset.\nAfbuds- og ændringsbetingelser:


Humi composter tilføjer stil og funktionalitet\nHumi kompostbeholder er lavet med tilpasninger, der gør husholdningskompostering praktisk og anderledes\nBillede: Skovens adresse / afsløring\nHumi-komposteren er en model med justeringer, der gør det daglige liv for udøvere af husholdningskompost mere behageligt (hvilket er genbrug af organisk affald). Rigden af detaljer og dens funktionelle designforskelle gør livet let for begyndere og endda erfarne praktikere.\nAt have en Humi-komposter betyder, at du kan omdanne dit organiske affald til naturlig gødning og forhindre udledning af drivhusgasser til atmosfæren, mens du hjælper med at genbruge plast, da Humi er lavet med 100% materiale genanvendt. For at lære mere om kompostering, se artiklen "Hvad kompostering og hvordan man gør det".\nHumi-komposteren er fremstillet af genanvendt tetrapak-emballage efter forbruger. Nu i 2020 har Morada da Floresta, producent af Humi, indgået et samarbejde med mærket Mãe Terra om at fremstille Humi-kompositter fremstillet udelukkende med genbrugsindustriel BOPP. Begge materialer er vanskelige at genbruge, og ideen med det nye projekt er at øge synligheden med hensyn til genbrug af BOPP, et materiale, der er meget brugt til at producere lamineret emballage til cookies og snacks, og som endnu ikke genbruges i Brasilien.\nMaterialet, der blev brugt til at fremstille disse Humi 100% BOPP-komposter, ville være bestemt til sanitær deponering, og partnerskabet mellem virksomhederne formåede at aflede det fra denne rute. For hver Humi-kompositor produceret med BOPP blev det svarende til 4.500 pakker snacks genanvendt.\nDetaljer om komponisten Humi gør en forskel\nHumi-komposteren fungerer på samme måde som konventionelle modeller af indenlandske komposter. Der er dog forbedringer, der gør hele processen mere adræt. Lad os gå til dem:\nFordi det er buet, har Humi-låget mere stabilitet og akkumulerer ikke regnvand.\nLåget har også to kløer på indersiden, der understøtter det i lodret position på kanten af fordøjelseskassen, hvilket letter den daglige håndtering af systemet;\nHumi kan være udendørs uden at blive påvirket af regn;\nHullerne i låget hjælper med at øge fordøjelseskassens indre luftning;\nSidevæggene i fordøjelseskasserne har flere sidehuller, der fremmer krydsventilation for at øge intern luftning;\nFordøjelsesboksen har fire små fødder, så bunden ikke berører gulvet, når man skifter kasser, undgår at snavse jorden og knuse ormene;\nDesignet tillader kasser at komme ind i hinanden, hvilket reducerer lagervolumen og fragtomkostninger;\nFordøjelseskassens gulv har et vandfald, så det meste af væsken løber ud i et af hjørnerne. Dette letter fjernelsen af komposten fra den midterste kasse, da overskydende fugt koncentreres i hjørnet;\nStøtteringen forhindrer, at topboksen kommer ind i bundboksen og leder regnvandet ud;\nDifferentieret design og bedre finish\nDe glatte vægge letter den udvendige rengøring af delene;\nDen skrånende bund af opsamlingsbasen leder væsken til vandhanen;\nHanen er placeret under niveauet for at tillade fjernelse af al opbevaret væske;\nOpsamlingsbasen har en “ø”, hvor ormene kan vende tilbage til fordøjelseskassen og ikke drukne;\nOpsamlingsbasen har fire fødder for at øge vandhanehøjden, hvilket tillader fjernelse af den flydende forbindelse uden behov for yderligere støtte;\nHumi-fødderne blev designet med huller og forstærkning strategisk placeret for at fastgøre silikonegelhjul for at lette deres forskydning.\nHvordan fungerer Humi-komposteren?\nHumi-komposteren skal installeres et ventileret sted og beskyttes mod solen såvel som andre komposter. Humi har også tre kasser stablet. Den sidste kasse (den nederste) leveres med et lille vandhaner og fungerer som en udvaskningsopsamler; og de to andre felter (de øverste) fungerer som fordøjelsesbokse. Alle kasser tillader udveksling af strømme mellem dem gennem små huller; med undtagelse af den nederste del af opsamlingsboksen og den øverste del af den første fordøjelsesboks, som er begrænset.\nMed huller, der muliggør strømning af regnorme, mikroorganismer og væsker, akkumulerer Humi-komposten udvaskning i opsamlingsboksen; som kan fortyndes i ti dele vand og bruges som biogødning eller pesticid, sprøjtes på planter, dumpes i jorden og endda i potter. Men det er nødvendigt at undgå at sprøjte planterne i tider med stærkt sollys, da gødningen kan brænde bladene.\nDet er også nødvendigt at forhindre komposterens indre miljø i at blive for fugtigt. Til dette er det nødvendigt at tilsætte tørstof som blade og savsmuld. For at teste skal du bare presse humus i din hånd; hvis vand drypper, er det meget fugtigt og vil forringe iltningen. Når den første kasse (top) er fyldt med affald, er det nødvendigt at udskifte den med bunden (tom) og lade den hvile.\nFor flere tip om hjemmekompostering, se artiklen "Vejledning: Hvordan udføres kompostering?".\nHvad kan der lægges i Humi-komposteren?\nI Humi-komposteren kan du sætte følgende rester efter ønske: frugt, grøntsager, korn, frø, teposer, ægskaller, slam og kaffefilter. Men husk: alt skal indsættes i lille mængde og størrelse for at lette arbejdet med mikroorganismer og regnorme.\nAnbring det organiske affald, der er opsamlet i et hjørne af kompostbeholderen (ikke spredt i kassen), og dæk det helt med fint savsmuld (så det ikke forringer iltningen i systemet) - dette tørstof kan også være græs, blade og halm, som giver balance i forholdet mellem kulstof og kvælstof.\nBillede: Morada da Floresta / Pressemeddelelse I moderation kan du også lægge citrusfrugter, kogt mad, papirservietter, olier og fedtstoffer, mejeriprodukter, papir og pap (uden plast og maling), stærke krydderier (peber, hvidløg, løg, osv.), citron, blomster og medicinske og aromatiske urter.\nDet anbefales ikke at lægge din huskompost i: kød, brugt toiletpapir og afføring fra kødædende dyr.\nHvis du vil kompostere din hunds afføring, skal du vide hvordan i historien: "Kompost din hunds afføring".\nHvilke dyr kan vises i Humi-komposteren?\nDa det er et miljø rig på næringsstoffer, fugtigt og varmt, kan komposteren tiltrække en række dyr, såsom drosophilae, mider, snegle, biller og andre.\nMen ligesom orme er disse dyr uskadelige, og nogle hjælper endda med komposteringsprocessen. dog kan du undgå dem. I tilfælde af drosophilae (disse frugtfluer) skal du f.eks. Bare dække resterne med tørstof. For flere detaljer om dette emne, se artiklen "Hvilke dyr kan vises i komposten?".\nHvad er den ideelle størrelse for Humi-komponisten?\nAntallet af fordøjelsesbokse, der kræves, afhænger af antallet af lokale beboere og hyppigheden af hjemmelavede måltider. Hvis efterspørgslen efter plads øges, skal du bare stakke nye fordøjelsesbokse. P-modellen, der leveres med tre kasser (to fordøjere og en samler), er velegnet til familier på op til fire personer. For seks personer er M-modellen angivet med tre fordøjelsesbokse og en samler. Og for familier på op til otte personer er model G angivet med fire fordøjelseskasser og en samler.\nNu hvor du ved alt om Humi-komponisten, er du klar til at vælge din model. Men husk: kompostering er kun en behandling for dit organiske affald ... For at give en korrekt destination for andre typer affald skal du se, hvor indsamlingsstederne tættest på din bolig er placeret og gøre dit fodaftryk lettere.


KUNDECASE DANSK ORGANIST | Capto\nKUNDECASE - DANSK ORGANIST OG KANTOR SAMFUND\nFagforening vælger Capto-løsning\nDansk Organist og Kantor Samfund (DOKS) er fagforening for ca. 600 medlemmer, som tæller konservatorieuddannede organister, kantorer - som er korledere - og kirkemusiklærere, som primært arbejder i folkekirken.\n- For os - og vi er en mindre organisation - var det en udfordring at finde et solidt standardsystem, som ikke er dimensioneret til behovet i en langt større organisation, og som dermed lå væsentligt over vores prismæssige forventninger og var komplekst i opbygning og funktionalitet, forklarer Bjørn Arberg, der er sekretariatsleder i DOKS.\nFor DOKS var det - som for så mange andre organisationer - vigtigt, at data om medlemmerne kunne opbevares og håndteres, så alle kunne finde og dele informationerne, og at data kunne afvikles på samme server som de økonomiske oplysninger, så der var sammenhæng.\n- Vi gik i første omgang i dialog med Capto og to andre leverandører, og gennem formøder og produktpræsentationer fik vi den nødvendige viden og indsigt, så vi også kunne træffe en beslutning - og her faldt valget på Capto’s løsning, som passede bedst til os - ud fra en økonomisk betragtning og ud fra en funktionalitetsbetragtning, fortæller Bjørn Arberg.\nCapto’s løsning ’vandt’ på grund af sine journaliseringsmuligheder - som i øvrigt er lånt fra Capto’s advokatløsninger.\n- Det er ganske enkelt nemt og simpelt at arkivere og dele data, og vi har styrket vores sagsforløb ved fx personsager. Samtidig har Capto’s medlemsløsning de muligheder, vi søgte efter. At vi så også kan arbejde med funktioner som lønstatikstik og overenskomstrelateret information er et ekstra plus, siger Bjørn Arberg.\nCapto’s løsning har givet DOKS forbedrede muligheder:\nMedlemmerne får endnu bedre og hurtigere rådgivning og de kan dermed fastholdes\nData og informationer er bedre sikret og sagerne forløber bedre\nAfhængighed af enkeltpersoner er mindsket, da data nu kan deles\nDOKS overholder alle regler omkring opbevaring af persondata\nDOKS har en serverbaseret Capto-løsning med egen licens og opdateringsabonnement.