Energisektoren under forandring - PDF\nEnergisektoren under forandring\nDownload "Energisektoren under forandring"\n1 Energisektoren under forandring - trusler og muligheder Resumé og redigeret udskrift af høring i Folketinget den 2. juni Projektledelse i Teknologirådets sekretariat: Lars Klüver og Lars Frelle Petersen. Teknologirådets rapporter 1998/1Resumé og redigeret udskrift: Claus Djørup. Fagpressebureauet Omslag: Britt Karlsen. Grafikerne Design & Produktion Tryk: Folketingets trykkeri ISBN: ISSN: Rapporten bestilles hos Teknologirådet Antonigade København K Telefon Fax Forord Denne rapport er en redigeret udskrift af en høring om energisektoren under forandring, som blev afholdt på Christiansborg den 2. juni Høringen blev afholdt af Teknologirådet for Folketingets Energipolitiske Udvalg. Baggrunden for høringen var den forestående liberalisering af energimarkedet. Rapporten indledes med et resumé, som giver læseren mulighed for at orientere sig i nogle af de centrale spørgsmål, der blev diskuteret på høringen. Resten af rapporten er opdelt i afsnit, svarende til emneblokkene i høringens program. Afsnittene indledes med oplægsholdernes indlæg, fulgt af en spørgeog debatrunde med Folketingets Energipolitiske Udvalg. Høringens skriftlige oplæg er dokumenteret i en mappe, der blev uddelt til deltagerne. Mappen kan rekvireres i Teknologirådet. Denne rapport kan ses - og hentes fra - Tek-nologirådets hjemmeside Høringen blev planlagt af Folketingets Energipolitiske Udvalg samt Frede Hvelplund, Aalborg Universitet, Tarjei Haaland, Greenpeace og Peter Hoffmann, Danske Elværkers Forening. Teknologirådet vil gerne benytte lejligheden til at takke for samarbejdet. En særlig tak til oplægsholderne på høringen, der bidrog væsentligt til en aktuel debat. Teknologirådet, juni 1998 Lars Klüver (1 of 93) [ :27:32]\n2 Indhold Resumé. Indledning. Før energireformen Den nuværende struktur og liberalisering Inga Thorup Madsen, Energistyrelsen Bent Agerholm, Elkraft Spørge- og debatrunde Den nuværende struktur Frede Hvelplund, Aalborg Universitet Gert Braae, Energiselskabet ARKE Poul Sachmann, Elsam Uffe Bro, Danske Fjernvarmeværkers Forening Spørge- og debatrunde Trusler og muligheder ved en liberalisering Niels I. Meyer, DTU Birthe Philip, NESA, Elkraft Holger Lavesen, DONG Erling Bjerre, Eltra Spørge- og debatrunde Miljøkonsekvenser Sigurd Lauge Petersen, Energistyrelsen Tarjei Haaland, Greenpeace Gert Tinggaard Svendsen, Handelshøjskolen i Århus Frans Clemmesen, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Spørge- og debatrunde Ejerskab og brugerindflydelse Henrik Lund, Aalborg Universitet Mogens Houe, KOMGAS Knud Mosekjær Madsen, Danske Elværkers Forening 95 Spørge- og debatrunde Prisudvikling Hans Henrik Østergaard, Elprisudvalget, Gas-og Varmeprisudvalget Anders Larsen, Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut Henrik Lilja, Håndværksrådet (2 of 93) [ :27:32]\n3 Niels O. Gram, Dansk Industri Spørge- og debatrunde På vej mod en dansk model Knud Pedersen, Energistyrelsen Torben Synnest, Dansk Kraftmægling Birger T. Madsen, BTM-Consult ApS. Preben Maegaard, Nordvestjysk Folkecenter for VE Bo Kragelund, Konkurrencestyrelsen Spørge- og debatrunde Bilag: Program for høringen Folketingets spørgepanel Præsentation af oplægsholdere Udgivelser fra Teknologirådet Resumé Energireform fremsættes til efteråret Af Claus Djørup, Fagpressebureauet Regeringens forslag til en lovreform på energiområdet ventes at blive fremsat i begyndelsen af folketingssamlingen, der begynder den 6. oktober 1998, oplyste vicedir. Knud Pedersen, Energistyrelsen. Forinden kommer lovudkastet i høring. En skitse vil først foreligge efter sommerferien. "Disse drøftelser må ikke foregå bag lukkede døre, men skal ud til en drøftelse i bred offentlig, politisk debat", sagde formanden for Elkraft, Sjællandske Kraftværker og NESA, Birthe Philip, var utilfreds med, at elsektoren ikke var involveret i lovforberedelserne. Sammen med adm. dir. Poul Sachmann, det kommercielle Elsam, foreslog hun en energikommission, som får til opgave at kanalisere og afveje de mange interesser, som skal indgå i reformarbejdet. "Vi ved, der skal fremsættes et lovforslag ved begyndelsen af næste folketingssamling, men vi kender overhovedet ikke indholdet. (...)" "Det er et så stort område for samfundet, at det må ikke blive hastværksarbejde. Det er et uhyre kompliceret område, og det får vidtrækkende konsekvenser. (...)" "Der kommer mange ord, men ikke noget konkret. Hele sektoren er i en dyb frustration", sagde Birthe Philip. Baggrunden for reformerne Lovgivningen skal ændres for at gennemføre el- og gasdirektiverne og for samtidig at tilgodese de danske målsætninger om miljøhensyn, forbrugerbeskyttelse og forsyningssikkerhed, fastslog kontorchef Inga Thorup Madsen, Energistyrelsen. Eldirektivet skal være indarbejdet i dansk lovgivning i februar 1999 og gasdirektivet i maj år En del er allerede gennemført med hensyn syn til markedsåbning for enkeltkunder og distributionsselskaber med forbrug på over 100 GWh om året. Den seneste lovændring sikrer, at den dyrere miljøvenlige strøm kan afsættes på det danske marked. Videre er defineret et systemansvar, som i dag varetages af Elkraft og Eltra. Dele af eldirektivet og hele gasdirektivet mangler at blive udmøntet i dansk lov, bl.a. om et godkendelsessystem på elområdet for ny kapacitet efter objektive kriterier. Liberaliseringen i nabolandene skaber nye handelsmønstre, som rejser nye spørgsmål f.eks. om grænsetariffering og (3 of 93) [ :27:32]\n4 hvordan vi overholder vore CO2-forpligtelser som eleksportør. Man skal også tage stilling til, hvordan forskellige forhold holdes ude af konkurrence, oplyste Inga Thorup Madsen. Dansk model "Der er nok ikke tvivl om, at der må findes en særlig dansk model. Allerede den vedtagne ellovsændring udtrykker en dansk måde at varetage de offentlige forpligtelser på, men også andre forhold peger på, at de særlige danske forudsætninger kræver særlige løsninger", fortsatte Inga Thorup Madsen. Hun fremhævede, at Danmark har et handlerum, da der i de forskellige lande er initiativer til at implementere eldirektivet meget forskelligt. "Landene har mulighed for at bygge deres egne systemer op, så de passer til hvert enkelt lands egenart. Der er fastsat en minimal procentvis markedsåbning, og den vil sætte den endelige grænse for, i hvor høj grad vi kan varetage de offentlige forpligtelser. Der vil også være en vurdering fra Europa-kommissionen, hvis vi skal have godkendt nye offentlige forpligtelser", sagde Inga Thorup Madsen. Stærke elselskaber Hvad skal reformen indeholde? spurgte dir. Bent Agerholm, Elkraft.Det er et mål i sig selv at sikre den danske energisektor den bedst mulige stilling i den igangværende liberalisering. Danmark har brug for stærke, levedygtige el- og kraftvarmeselskaber med eget beslutningsrum, vel vidende at Danmark er et åbent system med store, kapitalstærke naboselskaber. På grund af den store samhandel er Danmark langt mere afhængig af sammenhængen mellem national og international lovgivning end andre lande, anførte Bent Agerholm. Tillige bliver elforsyningen stedse mere klimaafhængig - vind og temperatur - på grund af udbygningen med kraftvarme og vedvarende energikilder. Det fordrer regionale samordninger af miljø og markedsvilkår. CO2-belastet eksport af el Den danske nettoeksport af el er en hovedhjørnesten i diskussionen om liberalisering og miljøpolitik, fordi den medfølgende CO2-udledning ikke godskrives importlandet. Et af spørgsmålene er, om det er godt eller dårligt, at danske forholdvis effektive kulkraftværker producerer el til udlandet frem for stærkt forurenende brunkulsværker i Tyskland. "Hovedproblemet med den stigende elliberalisering er - i forhold til reelt at opfylde den danske CO2-målsætning - at Danmark efter alt at dømme vil fortsætte de seneste års udvikling og blive permanent nettoeksportør af primært kulbaseret el", sagde Tarjei Haaland, Greenpeace. "Det vil reelt undergrave CO2-målsætningen, den planlagte afvikling af kulforbruget og elsektorens samlede virkningsgrad. Det vil medføre merudslip af SO2 og NOx, kræve øget affaldsdeponering af afsvovlingsprodukter, flyveaske og slagger, og det vil fastholde en stor overkapacitet i elsystemet og dermed reducere incitamenterne til varme- og elbesparelser", opremsede Tarjei Haaland. "De meget beskedne planer om skrotning i Elsam-området skal ses i lyset af, at det er her, man ønsker den hurtigste markedsåbning med sigte på bl.a. at benytte den store overkapacitet af kulfyrede kraftværker til størst mulig eksport af el. En forceret skrotning, som kraftigt reducerer overkapaciteten af ældre kulfyrede enheder, er derfor den eneste garanti for, at disse ikke før eller senere anvendes til produktion af el til eksport på det liberaliserede elmarked med undergravende følger for miljøet", erklærede Tarjei Haaland. "Der er en stemning af, at det er forkert at eksportere strøm", konstaterede Bent Agerholm. "Den holdning må man ændre, selv hvis man får bygget alle de påtænkte havvindmøller. Intet i dansk lovgivning forhindrer at eksportere elektricitet". "Jeg er imod eksport af el, hvis den er CO2-belastet. Jeg har intet imod at eksportere masser af f.eks. vind-el, svarede Tarjei Haaland. (4 of 93) [ :27:32]\n5 "Det er vitalt for os, at vi får mulighed for at udnytte vore moderne og miljøvenlige produktionsapparat til eksport i lige konkurrence med andre danske og udenlandske selskaber. Derfor må den danske lovgivning på området reguleres og koordineres i tempoet med det, der sker i EU og omkring os", erklærede Poul Sachmann. Økonom Frans Clemmesen, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, pegede på, at den danske CO2-målsætning risikerer at blive en kunstig grænse i et liberaliseret elmarked, hvor vi ikke får de fulde fordele af den internationale samhandel. Man kunne lave en fællesnordisk boble. Forskningsadjunkt Gert Tinggaard Svendsen, Handelshøjskolen i Århus, foreslog at holde eleksportens CO2-udledning udenfor, så længe Danmark går enegang med en ambitiøs CO2-plan. Hvile-i-sig-selv eller kapitalopbygning Det regnskabsmæssige princip om nul overskud - kaldet "hvile-i-sig-selv princippet" - er et af de elementer, som tages op i reformarbejdet. Det er også en ideologisk strid om aktieselskabsform kontra forbrugerdemokrati, markedsliberalisme versus statsplanlægning, hvor meget fossil energi og/eller vedvarende energi. Hvad vil man gøre med hvile-i-sig selv? spurgte elværksfolkene. De mener, at princippet bør ophæves. Således sagde Birthe Philip, at nok har hvile-i-sig-selv princippet givet elselskaberne gode henlæggelsesmuligheder, men princippet er ikke foreneligt med hel eller delvis konkurrence. "Den danske kraftsektor skal have mulighed for en nødvendig konsolidering og kapit-alopbygning. Det kan ikke lade sig gøre med hvile-i-sig-selv princippet. I vores område er aftagepligten ophævet i halvdelen af de seks kraftværksområder, dvs. hvile-i-sig-selv er på vej til at blive nonsens, når man ikke kan fordele strømmen på alle kunderne", sagde Poul Sachmann, Elsam. Energisystemanalytiker Frede Hvelplund advarede mod at sætte kraftværker på aktier og anbefalede at satse på andelsselskaber for at fastholde, at der ikke udloddes store udbytter til trediemand. Formanden for Elprisudvalget samt Gas- og Varmeprisudvalget, Hans Henrik Østergaard, bakkede op bag dem, der ikke ser en mening med hvile-i-sig-selv, når priserne bestemmes af markedet. Dir. Mogens Houe, KOMGAS, foreslog benchmarking frem for hvile-i-sig-selv og plads til overskud for at sikre, at selskaberne selv har interesse i at gøre det bedst muligt. "Jeg tror, man skal lade det dryppe en smule på degnen, nemlig på ejerne - kommunerne - så de får de rigtige incitamenter til at holde selskaberne i ørerne og sørge for, at de gør det så godt som overhovedet muligt", sagde direktøren for de regionale gasselskaber. Udbytte via lavere elpris "Det frie valg og hvile-i-sig-selv hænger simpelt hen ikke sammen. Det kan ikke være sådan, at kunder der køber deres strøm andre steder, skal være med til at dække underskuddet i det selskab, de nu tilfældigvis er medejer af", sagde adm. dir. Gert Braae, ARKE. "Noget andet er, hvordan deres øvrige økonomiske udbytte kan være af det selskab, de er medejer af. ARKE for eksempel er et andelsselskab, og i dag udtrykkes udbyttet gennem lavere elpriser", fortsatte han. Gert Braae fremhævede de store forskelle på elregninger fra selskab til selskab, som hænger sammen med, at der ingen risiko er ved hvile-i-sig-selv princippet, fordi man kan få enhver relateret omkostning til elsektoren dækket. Det giver vide rammer, så der er ikke det incitament til at skabe en konkurrencedygtig sektor, anførte Gert Braae. Den vurdering deler Konkurrencestyrelsen. Det såkaldt hvile-i-sig-selv princip (indregning af nødvendige omkostninger i priserne) har i sig selv ikke været særligt effektivitetsskabende. Virksomhederne har jo kunnet indregne omkostninger i priserne, og det har de gjort frit og frejdigt, sagde Bo Kragelund, Konkurrencestyrelsen. (5 of 93) [ :27:32]\n6 Lektor Henrik Lund, Ålborg Universitet, så intet problem i at bevare hvile-i-sig-selv. "Det er et spørgsmål om politisk vilje. Jeg kan ikke se, hvorfor det skal være nødvendigt, at nogen skal tjene penge på elforsyning andet end os elforbrugere, som ejer det og kan få det udbetalt i form af billigere elpriser", sagde Henrik Lund. Varmekunder behøver beskyttelse Formanden for Danske Fjernvarmeværkers Forening, Uffe Bro, kan ikke forestille sig et fjernvarmeværk på aktier. Det ville ikke give en effektivitetsgevinst af betydning. Den nuværende struktur på fjernvarmesiden vil også om 15 år være med primært forbrugerejede selskaber i form af andelsselskaber eller kommunalt ejede selskaber. Udviklingen på konkurrenceområdet vil ikke få væsentlig indflydelse på strukturen på fjernvarmeområdet, vurderede DFF's formand. Uffe Bro advarede om, at de tvangstilsluttede varmekunder risikerer at betale kraftvarmeværkernes konkurrence på elprisen gennem en ulige fordeling af omkostninger mellem el og gas. Den vurdering delte bl.a. professor Niels I. Meyer, DTU: "Man kan blive fristet til i en konkurrencesituation at læsse omkostningerne over på varmesiden, og det må man så prøve at finde ud af". Der er en stor monopolfaktor i varmesiden og derfor kræver varmesiden en vis form for beskyttelse, også når den har en sammenhæng med en liberaliseret elsektor, understregede kontorchef Bo Kragelund, Konkurrencestyrelsen. På varmeområdet kan der ifølge Bo Kragelund skabes produktkonkurrence, der går på alle energiformer. Videre kan der skabes producentkonkurrence omkring de store byer med sammenhængende transmissionsnet, og dermed kan der skabes trediepartsadgang til varmenettet, ligesom der kan skabes til elnettet. Ved at stille varmekunderne mere frit får de mulighed for at presse fjernvarme- eller varmeleverandøren. Størstedelen af varmedelen vil fortsat være en monopolaktivitet, fastslog Bo Kragelund. Ikke fordi der ikke er mulighed for konkurrence, men fordi man har skabt nogle systemer, der gør den monopoliseret. Fælles el- og gasselskaber De danske el- og gasselskaber er for små til at klare sig i konkurrencen, mente det statsejede DONG's formand Holger Lavesen. Han ønskede politisk støtte til at kunne etablere selskaber, som kan give en slagkraft i konkurrencen. Videre advokerede han for et såkaldt horisontalt eller strategisk samarbejde mellem gas- og elselskaber om energisalg. "Det er rundt i verden begyndt at blive interessant at sælge begge produkter til samme kunde, dvs. kunden køber el og gas af det samme selskab. Det giver nogle rationaliseringer. Det giver også industrikunden mulighed for at svinge mellem el og gas, så han kan bruge det billigste brændsel. Man bliver nødt til at kigge på disse forhold, hvis man vil skabe en konkurrencedygtig sektor, sagde Holger Lavesen. Han fastslog, at statseje ikke er en hæmsko i de praktiske og forretningsmæssige dispositioner. Industriel kraftvarme afhænger af markedsadgang Håndværksrådet kæder adgang til gasmarkedet sammen med udbygningen af industriel kraftvarme. "På gasmarkedet må det være oplagt, at det ikke kun bliver de 8-10 allerstørste forbrugere, der får markedsadgang, sådan som jeg i hvert fald er blevet orienteret om at Energistyrelsen påtænker, at gasdirektivet skal implementeres", sagde Henrik Lilja, Håndværksrådet. "Hvis ikke mindre elproducenter og gasforbrugere får adgang, vil det meget store tilbageværende industrielle kraftvarmepotentiale ikke blive realiseret, og det vil øge presset for at reducere CO2-emissionerne med andre midler", fortsatte Henrik Lilja. Omsættes effektivisering i udbytte eller lavere pris "En af de store omkostninger på produktionssiden er indkøb af brændsel, og markedet her fungerer i det store og hele på markedsmæssige vilkår, men (6 of 93) [ :27:32]\n7 naturgasmarkedet er en undtagelse. Naturgassen kommer jo til at spille en stadig stigende rolle i vores produktion. Ved årtusindskiftet regner vi med at naturgasandelen vil være helt oppe på ca. 35 pct. af det samlede brændselsforbrug i Danmark, så vi regner også med, at der bliver konkurrence på dette marked", sagde Birthe Philip. "Jeg tror ikke, at priserne på gas vil komme til at stige i forbindelse med en liberalisering, tværtimod", sagde Holger Lavesen. Forskningsleder Anders Larsen, AKF, konkluderede, at set med husholdningernes øjne sker der meget lidt med priserne på grund af konkurrence. Vigtigere er afgifterne. For el er det kun pct. af en husholdnings pris, som er udsat for konkurrence. Uden at sætte tal på regnede Anders Larsen med lavere elpriser i en fri konkurrencesituation, så længe der er en stor elproduktionskapacitet. Det er altså vigtigt at se, om det er privatisering eller liberalisering af handelen, påpegede Frede Hvelplund. Siden den britiske privatisering er forskellen mellem de danske og de britiske elpriser blevet større, selv om priserne er faldet i begge lande. De britiske var 45 pct. højere end de danske i 1990 og er nu 67 pct. højere efter privatiseringen i Storbritannien. Danmark har forholdsvis lave elpriser for små forbrugere. Britiske priser overført til Danmark ville forhøje den samlede danske elregning med 7 mia. kr. om året. Et tysk prisniveau ville koste danskerne 10 mia. kr. årligt, oplyste Frede Hvelplund. Det lavere danske prisniveau tilskriver Frede Hvelplund åbenhed om priserne og den priskontrol, som ligger i forbrugerejet. Der er ingen motivation til høje priser i det danske system, som der er i et børsnoteret selskabssystem, hvor man skal have et afkast på aktierne. Uudnyttet effektivisering for 3,5 mia. kr. Variationerne i elprisen opstår først og fremmest i distributionsleddet, mens produktionsprisen er ret ensartet, oplyste Inga Thorup Madsen. Dermed skulle der være effektiviseringsmuligheder på distributionsniveau, om end distributionsselskaberne har forskellige vilkår f.eks. med omkostninger til nettet. Senest har Konkurrencestyrelsen sat tal - 3,5 mia. kr. eller 10 pct. af energisektorens omkostninger ekskl. afgifter - på den mulige effektivisering i en rapport om konkurrence i energisektoren, der kom få dage før høringen. "Konkurrencestyrelsens rapport siger også, at priserne lige så godt kan stige som falde. (...) Hvorfor skulle danske eludbydere sælge billigt i Danmark, hvis de kan få væsentlig højere priser sydpå", sagde Henrik Lilja, Håndværksrådet. Energichef Niels O. Gram, Danske Industri, vurderede prisvirkningen ved en liberalisering til 5-10 øre pr. kwh, hvilket betyder en omkostningsbesparelse i milliardklassen i den danske energiforsyning. Kvoter og joint implementation Forskningsadjunkt Gert Tinggaard Svendsen, Handelshøjskolen i Århus, anbefalede et system med omsættelige luftforureningskvoter for de 200 største virksomheder. Det værste, der kan ske, at der ingen handel pågår, hvilket svarer til gammeldags normstyring. Derfor er det afgørende, at ejendomsretten overdrages entydigt til virksomhederne. "Når man får mulighed for at sælge sine overskydende kvoter, er det helt afgørende, at det bliver billigere at investere i ny teknologi såsom vindenergi, så der bliver en økonomisk belønning for at gøre de rigtige ting. Det betyder måske, at man kan fjerne tilskuddene til vindmølleindustrien, fordi vindmøller automatisk bliver relativt billigere i forhold til de traditionelle fossile brændsler", sagde Gert Tinggaard Svendsen. Han frarådede at inddrage Elsam og Elkraft i et dansk kvotemarked, fordi de er for store og kan manipulere prisen. Derimod skulle de to kraftværkssamarbejder kunne bytte CO2-kvoter internt. Husholdninger og transportsektoren kunne beskattes med en CO2-afgift, f.eks. 300 kr. pr. ton, hvis vi (7 of 93) [ :27:32]\n8 skal have en 20 pct. reduktion i "Ved på den måde at kombinere afgifter og omsættelige kvoter vil Danmark have en enestående chance for at blive et foregangsland på CO2-området. Ingen andre lande er så langt fremme med CO2 som os, og ingen andre lande har virkelig forsøgt at beskatte CO2. Derfor vil det også være endnu nemmere at gå fra en CO2-afgift over til omsættelige kvoter. Det vil være attraktivt for industrien", sagde Gert Tinggaard Svendsen. Blød start på kvotehandel Konsulent Sigurd Lauge Petersen, Energistyrelsen, foretrak at starte med et administrativt kvotesystem, fordi det ikke er helt så indlysende at lave et sådant system. På længere sigt kunne man lade det gå over i et omsætteligt system. "Joint implementation (fælles gennemførelse, red.) skal man også tage højde for i et eventuelt kvotesystem, så man på et tidspunkt kan indbygge bestemmelser om joint implementation. Dem kender vi jo ikke rigtigt i dag, vi kender dem måske i november, sagde Sigurd Lauge Petersen. Han konkluderede, at i fremtidens blanding af styringsmidler flyttes mere over på de økonomisk baserede. Økonom Frans Clemmesen, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, så intet problem i joint implementation (kvoteudveksling mellem lande), når den gennemføres mellem lande, som er forpligtet af en CO2-målsætning. CO2-kvoter til kraftværkerne På grund af CO2-politikken er det uholdbart at producere og eksportere store mængder af strøm fra olie og kulkraft, sagde dir. Birger T. Madsen, BTM Consult. Han foreslog at give kraftværkerne en CO2-emissionskvote, som nedskrives med årene. Det ville give værkerne en konstant tilskyndelse til at miljøforbedre sine produktionsanlæg. Videre foreslog Birger T. Madsen, at det blev lige så atttraktivt for distributionsselskaberne at sælge rådgivning og finansiering i energibesparelser som at sælge strøm. Mikrokraftvarme "Hvis vi skal nå målene i "Energi 21" med en stor andel af vedvarende energi i år 2030, så nytter det ikke at lave alt for gunstige vilkår for nogle energiteknologier - kulteknologier og atomkraft - som bliver cementeret i unødig grad, sagde forstander Preben Maegaard, Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi. Han foreslog at satse på mikrokraftvarme, som vil udnyte gassen til samproduktion af varme og el i det enkelte hus. Det ville øge virkningsgraden af naturgassen. Grøn el skal konkurrere på lige fod Erling Bjerre, næstformand i Eltra, er overbevist om, at der bliver et marked for grøn el: "Det betinger at afgiftspolitikken ændres, så man konkurrere på lige fod med den øvrige produktion. Eltra har som sådan ikke mærket det, men distributionen har interesse for grøn el fra specielt mindre erhvervsvirksomheder, som ønsker at kunne profilere sig med grøn el, fortsatte han. Som systemansvarlig betragter Erling Bjerre den prioriterede produktion på lige fod med kraftværkernes elproduktion. Han foreslog, at de vedvarende energianlæg fik etableringstilskud, hvorefter de skulle producere og afsætte strømmen på lige vilkår med de øvrige producenter. Statslig systemansvarlig uden elselskaber Professor Niels I. Meyer, DTU, foreslog en statslig systemansvarlig med fuld åbenhed og bred repræsentation, hvor elselskaberne dog kun deltog på den tekniske side. Videre skal alle elselskaber være reelt forbrugerejede, og man skal stoppe enhver tanke om aktieselskaber. Forbrugerne skal skal aftage en stigende mindstemængde grøn el. PSO'erne (offentlige service- og miljøforpligtelser) skal udnyttes til det yderste til at sikre vedvarende energi og energibesparelser og den danske energipolitik i det hele taget. Endelig skal el- og CO2-afgifter forhøjes for at finansiere en milliardfond for energibesparelser og (8 of 93) [ :27:32]\n9 vedvarende energi. Niels I Meyer mener, at elselskabernes integrerede resssourceplanlægning (IRP) kunne videreføres alene i Energistyrelsens regi sammen med uafhængige eksperter. Vitalisér kapitalen i elsektoren "I den fortsatte diskussion af en energireform skal man tage udgangspunkt i den kendsgerning, at ejerne ejer elforsyningen. Det er et politisk trick at tale om forbrugerskabte værdier. Det begreb har ikke noget juridisk indhold", sagde cand. polit. Knud Mosekjær Madsen, Danske Elværkers Forening. "En anden ting er, at det er ganske oplagt et politisk problem at vitalisere kapitalen i elsektoren. Den vil blive meget ujævnt fordelt, hvis man ikke gør noget. I elværksforeningens sekretariat har vi i mange år været klar over, at den egentlige forhindring for en effektiv liberalisering af elsektoren ligger her. Det er helt nødvendigt at styrke og tydeliggøre ejerinteresserne, hvis en liberalisering skal lykkes", sagde Knud Mosekjær Madsen. Handel med el og finansielle kontrakter Adm. dir. Torben Synnest, Dansk Kraftmægling, gav en indføring i energimarkedets børsmekanismer. Tendensen til at handle direkte på spotmarkedet er stigende, og det giver store prisudsving at sørge for at udbuddet er lig med efterspørgslen. Køber og sælger kan indgå prissikringsaftaler. Han fremhævede, at de også kan bruges til miljøvenlig elproduktion, for det er aldrig et problem at få afsat miljøvenlig el. Tværtimod er de variable omkostninger ved vindkraftanlæg ekstremt lave, så man kan altid få det afsat. "Når spotprisen er lav, betaler køberen til sælgeren, og omvendt betaler sælgeren til køberen når spotprisen er høj. Det er den måde man handler elektricitet på. Man behøver ikke engang at måle elektriciteten, man skal bare være enige om et kvantum. Det hænger sammen med Ohms lov, strømmen bliver brugt det nærmeste sted i forhold til producenten uanset hvad der står i de indgåede kontrakter. Det har man erkendt de steder, hvor markedet fungerer", sagde Torben Synnest. Indledning. Før energireformen Martin Glerup, formand for Folketingets Energipolitiske udvalg og ordstyrer: Høringens emne er meget aktuelt, fordi dansk energipolitik står i et vadested. I nær fremtid vil energireformen skabe nye og fælles rammer for el-, naturgas- og varmesektoren, og det er afgørende at ændringerne gøres i stand til at udnytte konkurrencens fordele samtidig med at vi opfylder vores mål om forsyningssikkerhed, rimeligt prisniveau og miljø. Det er også et krav, at almindelige forbrugere ikke bliver sorteper og kommer til at betale for lave elpriser til de helt store forbrugere. Endvidere skal det sikres, at de værdier, som er bygget op af forbrugerne i energisektoren, ikke udsættes for landevejsrøveri, som vores energiminister siger. Modsat Norge og Sverige har vi jo ikke noget statsligt ejerskab til elsektoren. Derfor er det nødvendigt at indføre en uafhængig systemansvarlig og en særdeles præcis lovgivning i forbindelse med elsektorens liberalisering. Det er naturligt at lægge en stor del af energipolitikken - herunder forpligtelsen til at aftage miljørigtigt el - i distributionsleddet. Det kræver selvfølgelig, at distributionsselskaberne er eller bliver gearet til den nøgleposition, og at de lever op til nutidens krav om demokrati og medindflydelse. Folketingets energipolitiske udvalg vil gerne stå godt rustet til de kommende meget vigtige beslutninger på energiområdet. Derfor er det godt, at vi med Teknologirådets hjælp har fået denne høring stablet på benene og har lejlighed til at høre førende eksperters vurdering af trusler og muligheder for den danske energisektor på kort og lang sigt. Den danske energipolitik og den danske energisektor i det hele taget er jo en enestående succeshistorie. Udfordringen er at udbygge successen, så alle danske forbrugere også i fremtiden kan få billig og miljørigtig energi. Høringen former sig som en slags åbent møde i Folketingets energipolitiske udvalg. Vi har bedt hvert parti om at udpege en spørger, og vi har 26 højt kvalificerede (9 of 93) [ :27:32]\n10 indlæg. Den nuværende struktur og liberalisering Panel: Kontorchef Inga Thorup Madsen, Energistyrelsen. Direktør Bent Agerholm, Elkraft. Baggrunden for reformerne Inga Thorup Madsen (Energistyrelsen): Hvorfor skal vi reformere energisektoren i Danmark? Som udgangspunkt må det konstateres, at der skal ændres i den danske lovgivning for at gennemføre el- og gasdirektiverne og samtidig tilgodese de danske målsætninger om miljøhensyn, forbrugerbeskyttelse og forsyningssikkerhed. De to direktiver angiver mindstekrav til landenes åbning af el- og gasmarkederne. Samtidig giver direktiverne rammer for, hvordan offentlige forpligtelser kan varetages. Eldirektivet skal være implementeret i februar 1999 og gasdirektivet i maj år Med lovændringen om åbning af elmarkedet, der trådte i kraft den 1. januar 1998, kom vi et stykke vej med at implementere eldirektivet på en sådan måde, at miljømålene kan holde. Med en markedsåbning for enkeltkunder og distributionsselskaber med forbrug på over 100 GWh om året er direktivets maksimale åbningskrav imødekommet. Når alle forbrugere, og det gælder også de frie kunder, skal aftage deres del af den miljøvenlige strøm, har vi sikkerhed for at denne dyrere strøm kan afsættes på det danske marked. Vi har med lovændringen også fået defineret et systemansvar, som i dag varetages af Elkraft og Eltra. Er det så ikke nok med denne lovændring? Behøver man at lave mere? Mange forhold peger på, at det vil være nødvendigt at lave mere. Lovændringer er nødvendige For det første mangler dele af eldirektivet og hele gasdirektivet at blive udmøntet i dansk lov. For eldirektivets vedkommende drejer det sig bl.a. om et godkendelsessystem for ny kapacitet efter objektive kriterier. For det andet skaber liberaliseringen i vore nabolande nye handelsmønstre, som rejser nye nationale spørgsmål f.eks. om grænsetariffering og hvordan vi overholder vores CO2-forpligtelser, hvis vi er på vej til at blive nettoeksportør af el. For det tredie er lovgivningen i dag ikke robust overfor konkurrencemæssige problemstillinger. Selv hvis der ikke ønskes konkurrence i sektoren, vil der skulle tages stilling til, hvordan forskellige forhold holdes ude af konkurrence. Endelig må der i en proces, der lægger op til strukturelle forandringer, også søges efter samfundsmæssige forbedringer, det være sig effektivisering, miljøforbedringer, forbrugerbeskyttelse og erhvervsudvikling. Særlig dansk model Hvad er så Danmarks handlerum for denne proces? Der er nok ikke tvivl om, at der må findes en særlig dansk model. Allerede den vedtagne ellovsændring udtrykker en dansk måde at varetage de offentlige forpligtelser på, men også andre forhold peger på, at de særlige danske forudsætninger kræver særlige løsninger. Der er den stærke kraftvarmebinding af elproduktionen, som stiller særlige krav til det samlede system. Der er "Energi 21"s målsætninger om CO2-reduktion og fortsat øget prioritet til vedvarende energi og besparelser. Der er de særlige danske ejerforhold, hvor hele elsektoren er privat eller kommunalt ejet af forbrugerne. Endelig har vi et udgangspunkt med lave, stabile priser og en meget høj forsyningssikkerhed. Erfaringerne med den sidste ellovsændring tyder på, at der i forhold til direktiverne er et handlerum for en særlig dansk løsning. Kunsten vil være at finde den rette balance, så danske samfundsmæssige hensyn fastholdes, så der gives mulighed for at tage de internationale udfordringer op og markedskræfter kan anvendes på de områder, hvor der kan opnås samfundsmæssige fordele ved det. (10 of 93) [ :27:32]\n11 Dansk energisektor skal placeres rigtigt Bent Agerholm: Er der behov for en lovreform? Man plejer at se på forsyningssikkerhed, økonomi og miljø, når man vurderer energisektoren. Der synes ikke umiddelbart at være problemer, når vi ser på forsyningssikkerheden. Ser man på økonomien, er el-priserne i Danmark blandt de laveste i Europa. Miljømæssigt har de langsigtede investeringer i kraftvarme og vedvarende energi gjort, at sektoren reducerer kuldioxidemissionen med en trediedel fra 1988 til Så hvad skal vi med en lovreform? Grunden til at der alligevel er brug for en reform er primært tre forhold. Det ene er at den gamle lov er utidssvarende. De seneste års årlige ændringer vidner om en lov, der ikke er sammenhængende og tidssvarende. For det andet er der kommet et EU-direktiv, der stiller nye krav til dansk lovgivning. For det tredie er Danmark på godt og ondt en del af en større region. Derfor må der findes regionale løsninger: isolerede danske duer ikke. Så spørgsmålet er ikke: Er der behov for en reform? Det er der! Et langt mere spændende spørgsmål er: Hvad skal reformen indeholde? Det er klart, at Folketinget vil sætte mål om miljø, økonomi, forsyningssikkerhed, offentlige forpligtelser, forbrugerbeskyttelse m.v., og de skal selvsagt opfyldes. Men det er også et mål i sig selv at sikre den danske energisektor den bedst mulige stilling i den igangværende liberalisering. Hvis politikerne mener, at vi i Danmark skal gøre en forskel, så har man brug for stærke, levedygtige el- og kraftvarmeselskaber med eget beslutningsrum. Åbent system Hvilke virkemidler har man så til rådighed for at nå disse mål? Man er nødt til at forholde sig til tre forhold: 1) Det danske system er et meget åbent system. Vore udlandsforbindelser er så store, at man i princippet slet ikke behøver at producere el i Danmark. Man kunne importere det hele. Omvendt kan vi til gengæld producere dobbelt så meget, hvis man vil. Det er ikke kun teori. I visse år har vi jo importeret 50 pct. af forbruget og i andre år eksporteret 50 pct. Kun Luxembourg og Holland er i samme åbne situation. Det betyder også, at Danmark er langt mere afhængig af sammenhængen mellem dansk lovgivning og international lovgivning end andre lande. 2) Man må notere sig, hvilke naboselskaber man skal samarbejde med. I Tyskland er energiselskaberne primært en del af den tyske industristruktur. I de nordiske lande spiller staten en stor rolle uanset om det er at gøre med monopolopgaver eller kommercielle selskaber. Både i de nordiske lande og i Tyskland er der tale om kapitalstærke selskaber, som bl.a. opererer ved at opkøbe andre produktionsselskaber og tillige distributionsselskaber for at sikre afsætningen. 3) I Danmark har vi gennem mange år opbygget et produktionsapparat, hvor kraftvarme er dominerende. Oven i dette satses på vindkraft, som allerede er markant og som bliver endnu mere markant, når planen om havvindmøller realiseres. I Elkraft-området kommer 50 pct. af elforbruget fra kraftvarme og vind i dag. I 2005 er det over tre fjerdedele af elforbruget, og da elproduktionen således er afhængig af vejr og vind, har vi stort behov for samhandel med nabolandene. Derfor er det afgørende at sikre regionale samordninger af miljø og markedsvilkår. Udbyg selskabernes levedygtighed For at opsummere: Der er brug for en lovreform, selv om såvel forsyningssikkerhed, økonomi og miljø er på et højt niveau i Danmark. Da vi allerede er på et højt niveau, må vi være omhyggelige med at sikre, at vi bliver endnu bedre. Det bør være et mål i sig selv at udbygge selskabernes levedygtighed, vel vidende at Danmark er et åbent system med store, kapitalstærke naboselskaber. Det danske produktionsapparat er primært baseret på kraftvarme og vedvarende energi, som er miljøvenligt, men også er følsomt over for (11 of 93) [ :27:32]\n12 ændringer i national og international lovgivning. Spørge- og debatrunde Energireform: er kraftvarme og vind hindringer? Henning Gjellerod: Inga Thorup Madsen, behovet for reformen, tidsrammen og minimumkravene til den reform som verden ser ud i dag? Bent Agerholm, er kraftvarmen og vinden hindringer for os i tilpasningen? Pres på den danske elsektor? Inga Thorup Madsen: Omkring tidsrammen er der af ydre krav tilbage implementere eldirektivet endeligt til februar 1999, men det gælder kun for de resterende dele, som mangler at blive implementeret, og det er ikke særlig meget. Det er især fastsættelsen af kriterier for godkendelsen af danske værker. For gasmarkedets vedkommende vil gasdirektivet skulle implementeres senest i år 2000, så under alle omstændigheder vil der skulle laves noget lovgivning til at implementere eldirektivet. Det er det tvingende udefrakommende tidspres. Derudover er der det tidspres, som kommer af et pres på den danske sektor, fordi nogle forhold ikke er regulerede. F.eks. skal det afklares, om noget af konkurrenceloven kommer til at virke for elsektoren, medmindre man fastsætter sektorspecifikke rammer. Sæsonafhængig el- og varmeproduktion øger behov for udveksling Bent Agerholm: Når kraftvarmenettene er betalt og når vindmøllernes kapital er afskrevet, er kraftvarme og vind de bedste og billigste kulidioxidreduktionsmidler, der findes for et land som Danmark, der ikke har vandkraft og har set bort fra a-kraft. Det forudsætter altså, at vi er kommet over periode med store kapitalbyrder på sig. Kraftvarme og vindkraft har særlige driftegenskaber, som er afhængige af, hvornår der er koldt og hvornår vinden blæser. Det gør det helt afgørende for os, at vi får regionale aftaler med landene omkring os om, hvordan disse ting håndteres. Det vil typisk være om vinteren, at vi vil være nettoeksportører, hvorimod det vil se anderledes ud om sommeren. Derfor skal vi have et godt sammenspil fremadrettet også med vandkraftlandene, som vi har haft i en årrække, men det bliver endnu mere værdifuldt i de kommende år, hvor de store kraftvarme- og vindkraftanlæg er i drift. Markedsåbning for små elkunder og omstilling til fri konkurrence? Peter Hansen-Nord: Inga Thorup Madsen, der er i L 486 for så vidt intet til hinder for at man kan gå videre end den grænse, der er sat. Kan man fra ministeriets side kan vurdere: vil konkurrencesituationen skærpes sådan, at det ikke længere kun er kunder over 100 GWh, men også andre kunder end det segment, man vil have fat i på nuværende tidspunkt, for det er der jo intet til hinder for? Bent Agerholm, hvor lang tid skal sektoren have til omstillingen fra monopolvirksomhed til at kunne lukke helt op for markedet, hvor lang overgang både med henblik på distributionsdelen, produktionsdelen og forbrugerne skal der til for at man kan sige, at nu kan vi køre derudad. Inga Thorup Madsen og Bent Agerholm, hvilken rolle spiller forbrugerne og erhvervskunderne i jeres verden? Er det ikke ret afgørende, at både privatkunder og ikke mindst erhvervslivet kan få varen til den rigtige pris? Selv om Bent Agerholm sagde at priserne er lave i Danmark, så kan de måske blive lavere endnu. Kan forhandle sig til markedsadgang (12 of 93) [ :27:32]\n13 Inga Thorup Madsen: Den vedtagne lov giver et krav på markedsadgang, hvis man har et forbrug over en vis størrelse. Det betyder, at den elforsyningsvirksomhed, som skal give markedsadgang, kan nægte markedsadgang, hvis ikke man opfylder de betingelser. Det vil være op til de elforsyningsvirksomheder og herunder den systemansvarlige at vurdere, om det er i overensstemmelse med de offentlige hensyn, som den systemansvarlige for eksempel er sat til at varetage, at der gives markedsadgang. Men det er rigtigt, at intet forhindrer netadgang, hvis man kan forhandle sig frem til det. Hvad angår spørgsmålet om kundernes stilling, så er elloven jo lavet sådan, at distributionsselskaberne i vid udstrækning - også i forhold til andre lande - har markedsadgang. Tanken der kunne ligge bag den lov er, at disse distributionsselskaber skal sørge, for at priserne bliver fornuftige for deres egne forbrugere., dvs. at loven i dag giver kun adgang for meget store enkeltkunder. Derudover er dens hensigt at sørge for, at alle andre forbrugere får ligelig glæde af de opnåede effektiviseringsgevinster. Praktisk markedsåbning på to år Bent Agerholm: Hvis man ser på de rent praktiske forhold for at kunne håndtere en større markedsåbning, vil det kunne være på plads i løbet af et-halvandet-to år; altså det er noget med målesystemer, edb-registreringer og alt muligt andet. Hvis man ser på andre spørgsmål, kommer det jo egentligt an på hvad der kommer i stedet. Hvad vil man gøre med hvile-i-sig selv? Hvis det ikke eksisterer, hvad kommer i givet fald i så? Man vil kunne stille en hel række spørgsmål, som man er nødt til at have svar på for at man beskrive konsekvenserne. Hvordan vil priserne se ud? Vi har set mange rapporter beskrive, hvad der kan ske med priser. Mange af rapporterne har ikke taget det element ind, at vi har udøvet elhandel siden 1915 med de nordiske lande. Hvis man tager som forudsætning, at der er ingen elhandel har været før og så begynder at udøve den, er der selvfølgelig en fordel. Produktionspriserne i Danmark er stort set delt i en trediedel til brændsel, en trediedel går til drift og vedligehold og der går en trediedel til investering. Det vil ikke være muligt at købe brændslerne billigere end i dag. Så skal staten i hvert fald udøve indflydelse på et for dem nært selskab, men jeg tror, at brændselspriserne ikke bliver lavere for så vidt angår kul og olie. Hvad angår drift og vedligehold vil der være og har været løbende forbedringer, og der kan måske også gøres yderligere, specielt når man omstiller fra ældre anlæg til nye. Hvis man kommer ud i et nyt regime, vil man typisk være mere tilbageholdende med investeringer, og så vil priserne falde i en periode, fordi man har lavere kapitalomkostninger. Der kan godt komme prisfald på produktionssiden, men primært fordi man så ikke tager hensyn til nye investeringer. Kan markedsåbning begrænses gennem PSO'er og konsekvenser af forceret liberalisering? Anni Svanholt: Inga Thorup Madsen talte om handlerummet f.eks. i forhold til eldirektivet for eksempel, og at det alene er op til nogle politiske beslutninger at fastsætte rammerne. Kan du nærmere beskrive og præcisere det handlerummet, og vil det f.eks. være muligt gradvist udvide den offentlige forpligtelse (PSO, Public Service Obligation), sådan at man begrænser markedsåbningen på den måde? Bent Agerholm, du er i dit oplæg bekymret over, at de frie markedskræfter bliver sluppet løs. Du siger, at den værst tænkelige situation ville være en forceret markedsåbning. Hvilke konsekvenser kunne der ske, hvis man kastede det danske regulerede marked sådan helt ud og frit? Spillerum for nationale modeller og grænse for PSO'er Inga Thorup Madsen: (13 of 93) [ :27:32]\n14 Når jeg siger, at der er et handlerum, skyldes at vi i de forskellige lande er der tiltag til at implementere eldirektivet meget forskelligt. Man vil kunne se at landene har mulighed for at bygge deres egne systemer op, så de passer til hvert enkelt lands egenart. Der er fastsat en minimal procentvis markedsåbning, og den vil sætte den endelige grænse for, i hvor høj grad vi kan varetage de offentlige forpligtelser. Der vil også være en vurdering fra Europa-kommissionen, hvis vi skal have godkendt nye offentlige forpligtelser, så i hvert enkelt tilfælde vurderes, om det vi kommer med også kan opfattes som værende offentlige forpligtelser. Miljødumpning med fri markedsadgang Bent Agerholm: Jeg vil gerne uddybe min tekst i det skriftlige, hvor vi skriver at den værste situation for Danmark vil være en forceret markedsåbning samtidig med snævre danske miljørestriktioner, som ikke er i harmoni med miljøreglerne i landene omkring os. Med det mener vi, at man vil udsætte sig selv for miljødumpning, hvis der ikke er markedsmæssigt og miljømæssigt ensartede regler i de regioner, man samspiller med. Hvis man kun tager fat i det ene uden at tage fat i det andet, vil den danske produktionssektor ikke stå særlig godt. Vi har haft et eksempel i Finland for nogle år siden, hvor man ensidigt lavede brændselsafgifter på finske anlæg med en række konsekvenser til følge, som ikke var godt for finske selskaber. Det var godt for svenske og russiske selskaber. Man er nødt til at se marked og miljø under ét, og man er nødt til at se det internationalt. Den danske elpris, Baltic Ring og havvindmøller? Kim Behnke: Inga Thorup Madsen og Bent Agerholm har begge givet os det budskab, at de danske elpriser er meget lave. Er det ikke korrekt, at begrebet "den danske elpris" ikke er et absolut begreb, men at der for område til område i Danmark er markant forskel i elprisen helt op til 30% forskel mellem billigste og dyreste el. Det er egentligt lidt mærkeligt i betragtning af, at der er en nogenlunde jævn prisdannelse i Danmark for privat forbrugere af alle mulige andre ting. Når industrien, hvor el er en råvare, er ude at købe stål eller halvfabrikata hjem, er det til markedspriser. Det er ikke sådan, at en virksomhed i Århus har en markant lavere indkøbspris på stål end en virksomhed i Københavnsområdet. Inga Thorup Madsen, hvad kan I fra ministeriets side sige om begrebet "den danske el-pris": er den så absolut som I giver udtryk for eller er der rent faktisk stor forskel? Til Bent Agerholm og hvorvidt der overhovedet er brug for at lave nogle justeringer i den gældende lovgivning. Har projektet Baltic Ring overhovedet relevans for Danmark, hvis vi ser på det regelsæt som elsektoren er underlagt i øjeblikket? Forudsætter den fleksibilitet, som Baltic Ring lægger op til, at lovgrundlaget i Danmark bliver lavet om, så man fra elsektoren får mulighed for at indgå i aftalerne i Baltic Ring-samarbejdet? Et andet spørgsmål til Bent Agerholm om forventningerne fra Folketinget og ministeriet til opsætning og udbygning af havvindmøller: Vil det være muligt at afsætte al den strøm, der forhåbentlig bliver produceret på de havvindmøller, uden at der sker en liberalisering af den danske lovgivning? Har man i dag aftagernet, som kan konsumere al den strøm? Prisvariationer opstår i distributionsleddet Inga Thorup Madsen: Det er rigtigt, der er variation i elpriserne. Værkernes pris (produktionen) er ret ensartet, mens der er forskelle på distributionsniveau. Man kunne, og det er der peget på i nogle rapporter, forestille sig, at der lå effektiviseringsmuligheder på distributionsniveau. Det skal også siges, at forskellige distributionsselskaber også har haft meget forskellige vilkår med f.eks. omkostninger til net og sådan (14 of 93) [ :27:32]\n15 noget. Jeg kan ikke sige noget om størrelsesordenen; jeg kan ikke be- eller afkræfte de 30 pct., men de kan godt være mulige. Det skal fortsat være lovligt at eksportere strøm Bent Agerholm: På produktionssiden vil priserne typisk variere pct. Der er henlæggelser over de forskellige år, men det der virkelig betyder noget er hvorvidt man har varmeaftag (kraftvarme, red.) eller om varmerørene er betalt. De får jo to indtægter, og derfor vil man have lavere priser der. Baltisk Ring-projektet har været et meget positivt at være med i. 18 selskaber omkring Baltic har samarbejdet på en måde, som vidner godt fremadrettet, Det har også vist, at det er helt afgørende, at man ikke nationalt laver regelsæt, som ikke er drøftet på tværs med de andre lande. Når vi ser på havvindmøller, er det helt afgørende, og det hører også med i Baltisk Ring-systemet, at man får drøftet hvorledes den slags anlæg kan opføres og hvordan man kan afholde investeringerne. For så vidt angår om det er muligt at håndtere havvindmøller rent driftteknisk i forhold til den nuværende lovgivning, vil jeg sige for så vidt angår den nuværende lovgivning, vil der ikke være problemer med at afsætte og handle med strømmen. Det vil være nogle andre krav til de øvrige produktionsanlæg. Der har ligesom været en stemning i Danmark af, at det er forkert at eksportere strøm. Den kommer man til at tage væk, fordi det kommer man til helt af sig, selv hvis man får bygget alle de havvindmøller. Men der er jo ikke noget i dansk lovgivning, som forhindrer at man kan eksportere elektricitet, så det vil være muligt. Præmisserne for stærke selskaber og øget eludveksling? Søren Kolstrup: Bent Agerholm omtalte, at der er behov for stærke selskaber med øget råderum og at der er behov for øget samhandel. Vi fik i det hele taget at vide, at åbningen var ligesom et mål i sig selv. Jeg synes imidlertid, det er vigtigt at få præciseret, hvad præmisserne egentlig er for at man vil have de stærke selskaber, øget samhandel osv. Er det et synspunkt, der bygger på at der skal være øget vækst med hensyn til produktion af el og det ene og det andet? Er det et synspunkt, der bygger på at man skal have en bestemt type af elproduktion? Er det et synspunkt, der bygger på en miljøpolitik, eller hvilke præmisser ligger egentlig bag, at vi skal være store og stærke? El-overskud indgår i samhandel Bent Agerholm: Jeg troede vi var foregangsland her, sådan har jeg læst i en energipolitisk redegørelse. Når man vil være foregangsland, er man også nødt til at have nogen, der kan udføre det i dagligdagen. Hvad er det for ting, vi vil være store på? Dansk lovgivning har igennem 20 år gjort, at al eludbygning har været kraftvarmeudbygning. Oven i det har vi lagt vindmøller og nu også havvindmøller, fordi det er den billigste måde at reducere kuldioxidemissionen. Man må konstatere, at i store tidsrum matcher denne elproduktion ikke forbruget i Danmark. Vi har også haft elbesparelser inde. Når man primært af ressourcespørgsmål har fået opbygget et sådant system, er det helt nødvendigt at kunne udveksle el med nabolandene, og her tænker jeg primært på landene med vandkraft, fordi de har driftsegenskaber, som gør at det kan spille sammen. I det hele taget er den danske position, at vi er godt geografisk placeret, således at samhandelen med de nordiske lande og Danmark har spillet ind og det har den gjort i en årrække og har givet store miljøgevinster og økonomiske gevinster til de danske forbrugere. Reformbehov ud over direktiver? (15 of 93) [ :27:32]\n16 Henning Gjellerod: Vi har hørt fra Inga Thorup Madsen, at det egentligt er ret begrænset, hvor meget vi behøver at reformere over det kommende år. Men Bent Agerholm har talt om et pres udefra også. Eksisterer der et pres udover det, vi har fra EU-kommissionen? Findes der pres andre steder fra som gør at tingene skal gå hurtigere i Danmark? Udveksling uden om elbørs? Anni Svanholt: Jeg forstår bl.a. på Bent Agerholms sidste svar til Søren Kolstrup, at man udmærket kan udveksle vindel med vandkraftel uden at at åbne markedet mere end vi har ifølge L 486. Man har jo i dag nogle udvekslingsordninger. Er der noget til hinder for at udbygge de gensidige ordninger uden at åbne markedet yderligere, uden at handle på elbørsen? Norsk-svensk elbørs ændrer udveksling Inga Thorup Madsen: Man kan sige, at det tvingende krav, som er en forpligtelse, er eldirektivet og gasdirektivet, mens presset der i øvrigt kommer udefra skabes af, at man liberaliserer i andre lande. Det er klart, at det spiller ind på det danske marked, fordi vi har - som Bent Agerholm har gjort rede for - meget udveksling. Vi har været i et system med en meget fast udveksling med Norge og Sverige. Det ændres nu, fordi der er skabt en norsk-svensk elbørs. Vi kan ikke fortsætte det udvekslingsmønster på de samme præmisser. Vi kan måske fortsætte mønsteret, men det vil så ske over handelen på børsen. Man kan sige, at det er det nordiske pres. Man kan altid spørge sig, om man vil tage det som et pres eller om det er noget man kan forholde sig til under nogle gældende rammer. På den anden side - vurderer jeg - er selskaberne i en relativ fri situation i Danmark, hvor de selvfølgelig må agere efter det pres, som man ikke kan se bort fra. D.v.s. at man skal under alle omstændigheder forholde sig til, hvordan man vil styre derhen, hvor man vil styre hen. Lovgivning må tage højde for ændrede samhandelsmetoder Bent Agerholm: Der har været samhandel med udlandet siden Liberalisering handler om, hvordan man samhandler. Der vil ikke for nuværende være problemer i samhandel fremadrettet fra dansk side, men man skal være opmærksom på, at der i de nordiske lande kommer andre samhandelsmetodikker ind, som kan spænde ben for de kendte samhandelsmønstre. Derfor vil de under alle omstændigheder skulle sammensættes på en måde, så det også matcher de elementer, man har i Norge og Sverige. Derfor er det helt afgørende, hvordan man passer dansk lovgivning sammen med nabolandedes på dette område. Den nuværende struktur Panel: Lektor Frede Hvelplund, Århus Universitet. Direktør Gert Braae, energiselskabet ARKE. Adm. dir. Poul Sachmann, Elsam. Advokat Uffe Bro, formand for Danske Fjernvarmeværkers Forening. Forskel på liberalisering og privatisering Frede Hvelplund: Det vigtigt at skelne mellem liberalisering og privatisering. Vi snakker hele tiden om handel med el og for tiden meget lidt om handel med kraftværker og distributionsselskaber, og det sidste er det afgørende. Det er en fin ting at handle lidt mere med el, men det store problem er, hvis man mister ejerskabet over sine produktionsanlæg. (16 of 93) [ :27:32]\n17 Et eksempel på dårlig liberalisering er England, hvor man har privatiseret meget mere end man har liberaliseret handelen. Et måske noget bedre eksempel er Norge, hvor man har liberaliseret handelen, men stadigvæk har kommunalt og statsligt ejede selskaber. Norge har oven i købet har en lovgivning, der i stor udstrækning forhindrer, at det ejerskab kommer over på børsnoterede selskaber eller på børsejerskab. Man kan sige, at det danske system er på mange måder mere liberalt end det engelske, fordi der er noget mere forbrugerkontrol i det danske end i et produktionssystem med tre leverandører/storproducenter. Det udmønter sig også i, at siden privatiseringen af det engelske system er forskellen mellem de danske og de engelske elpriser blevet større. De engelske var 45 pct. højere end de danske i 1990 og er nu 67 pct. højere end de danske efter privatiseringen i England. Det er altså vigtigt at se, om det er privatisering eller det er liberalisering af handelen. Danske elpriser lavere end i Storbritannien og Tyskland Det næste er prisstrukturen. Danmark har mange små forbrugere, hvormed jeg også mener halvstore industrivirksomheder, der bruger over 1 mio. kwh. Det helt store forbrug i Danmark ligger under 1 mio. kwh om året, og på de forbrugerkategorier har vi meget lave priser i Danmark. Hvis man forestillede sig engelske priser i Danmark, kan man overslagsmæssigt sige, at den samlede danske elregning ville være 7 mia. kr. højere om året. Hvis man forestillede sig tyske elpriser i Danmark, ville det være over 10 mia. kr. højere om året. Jeg bliver mere og mere overbevist om, at her har vi noget, der betyder meget for hele den danske erhvervsstrukturs udvikling, som kendetegnes med mange små, mellemstore og halvstore virksomheder. Vi har faktisk en form for konkurrence i det danske system. Vi har åbenhed om priserne. Man kan se priserne, hvis man rekvirerer materiale om dem. Vi har dog en vis motivation i hvert fald hvad angår priskontrol, fordi vi har et forbrugereje. Det betyder, at man har en motivation til at sænke priserne. Der er ingen motivation til høje priser i det danske system, som der er i et børsnoteret selskabssystem, hvor der er stor motivation i at forøge priserne, fordi man skal have et afkast på aktierne. Opkøb for at undgå priskonkurrence Når vi så snakker om liberalisering, privatisering og det danske system, er det også vigtigt at se det i den sammenhæng, hvad er det der sker i Nordeuropa. Preussen Elektra, det statsejede Stattkraft og det franske EDF opkøber Sydkraft, Sydkraft opkøber dele af Hamborg Elektricitetsverein og de finske elselskaber slås sammen og køber ind i Skandinavien. Bent Agerholm har beskrevet det godt i sit notat, hvor han nævner, at der er solgt for 60 mia. kr. elselskaber/eldistributionsselskaber i Det er ikke for at sænke elpriserne, de køber hinanden op. Det er for at undgå, at elpriserne bliver sænket. Det er jo katastrofalt, hvis der er konkurrence, for så kommer man ned i de kortsigtede marginalomkostninger. Derfor er alt det, der sker nu, for at undgå elprissænkninger. Fasthold princippet om nulprofit Det er vigtigt at se på ejerstrukturen og ejerskabet og at man ikke kommer ind på en glidebane, hvor man afgiver ejerskabet, dvs. aktieselskabsform på kraftværkniveau kan også være farligt. Det er bedre at satse på andelsselskaber. Det er vigtigt at fastholde, at der ikke er store gevinster til trediemand, altså nogen udenfor forbruger og producent. Det er altså en fastholdelse af hvile-i-sig-selv princippet, og det er vigtigt at fastholde og udvide åbenheden om priserne. Den forsvinder, når man som i det engelske eller det norske system ved mindre om prisudvikling end i det danske. (17 of 93) [ :27:32]\n18 Statens planlægning skal give råderum Gert Braae: I Europa så man det som en skrækvision, at man bl.a. i infrastrukturen på elsiden fik for høje produktionspriser, så man ikke kunne konkurrere med tredielande. Det gælder selvfølgelig også i et lille land som Danmark, at man skal være meget opmærksom på, at grundlaget for den store eksport er i orden. Elsektoren er et de facto monopol, og så er konkurrencen til at overse. Hvor demokratisk er den? Den er ejet af forbrugerne. Den opstod som et resultat af græsrødder, folk der ønskede at få en el-forsyning. I dag må vi nok sige, at interessen for valgene i elsektoren er til at overse. Forbrugerindflydelsen har meget at gøre med, hvor meget det omkringliggende samfund interesserer sig for de spørgsmål. Man har talt om den demokratiske proces i elsektoren og især da man fra Elsam og Elkraft havde meget store ord at skulle have sagt som talerør for elsektoren. Det var jo netop i kraft af, at produktionsspørgsmål var i fokus. I dag tror jeg nok det er mere de direkte forbrugervalgte organer, der har det store ord at skulle have sagt. Med effektivitet miljømæssigt og økonomisk siger det næsten sig selv, at med monopol er det svært. Det er rigtigt, som der blev nævnt, at sektoren har udsving på op til 50 pct. i priser. Jeg tror Folketinget her kunne undersøge det ved at gå lidt ud omkring og se, hvor meget man egentligt ville komme til at betale i elregningen, hvis man kunne flytte. Det hænger selvfølgelig sammen med, at der er ingen risiko i dette system med hvile-i-sig-selv princippet, som betyder, at man kan få enhver relateret omkostning til elsektoren dækket. Det giver vide rammer, så der er ikke det incitament til at skabe en konkurrencedygtig sektor. Det er rigtigt, at det er forbrugerejet, men i stigende omfang ønsker forbrugerne at erstatte ejerskabet med en økonomisk gevinst. Vi har jo netop set det i EFFO-området (en ekstraordinær generalforsamling i EFFO i Frederiksværk godkendte 4. juni 1998 salget af elselskabet til NESA for 135 mio. kr., se Frederiksborg Amts Avis 5. juni 1998). Det var chokerende at se, hvor mange af forbrugerne var indstillede på at sælge deres elselskab til et naboliggende selskab. Det må da give stof til eftertanke, at det er på den måde at forbrugerejet egentlig hægtes op. Hvis forbrugerejet ligefrem skal gøres tvunget for at sikre, at ikke andre kan overtage et af selskaberne, ja - så er det hele da blevet ideelt. Hvilke fordele og ulemper er der ved den statslige planlægningsstrategi? Der er ingen tvivl om, at der skal være en statslig planlægningsstrategi for at danne rammerne, men inden for det statslige planlægningssystem skal der være råderum til de enkelte selskaber. Det er mulighederne, der skal bygges op under den statslige planlægningsstrategi. Energikommission Poul Sachmann: En af de få ting man kan sige med sikkerhed er, at det danske elsystem er under forvandling som det aldrig har været tidligere. Derfor er det vigtigt for en virksomhed som Elsam at foretage strategiske valg og så følge det, selv om vi hele tiden bombarderes af påvirkninger, gode råd og indimellem vink med vognstænger. Udgangspunktet for vores omstillingsproces er de nye rammer, som EU-lovgivning og dansk lovgivning har opstillet for elsektoren. Vi mener, at de basale værdier i den danske el-sektor godt kan bevares under de nye markedsforhold, som så småt toner frem. De erfaringer, som den danske elsektor har opnået i sit godt hundredeårige virke, kan og bør udnyttes i den omstillingsproces, man er i gang med. Vi har derfor for nylig stillet krav om, at el-sektoren inddrages aktivt i det analysearbejde, som nødvendigvis må ligge forud for en ny lovgivning til afløsning af lov 486, i øvrigt med samklang med Danske Elværkers Forening. De konkrete rammer, som bliver opstillet i lovarbejdet, skal give os mulighed for at klare os i konkurrencen, som bliver mere og mere international. På vores nylige orienteringsmøde for over 400 mennesker i Århus fremsatte den ny bestyrelsesformand (18 of 93) [ :27:32]\n19 Jørn Würtz et konkret forslag om at nedsætte en kommission - gerne med deltagelse af politikere, græsrødder osv. - til at belyse hele problemkomplekset. Vi er rede til en åben drøftelse med alle interessenter med interesse i elsektoren. I Elsam mener vi som udgangspunkt, at markedet skal holdes åbent. Der er med etableringen af et kommercielt marked, som i Jylland-Fyn-området kun er på - betydeligt mindre end på Sjælland - 60 pct. af det samlede, og det såkaldte PSO-marked, der hos os udgør ca. 40 pct., skabt en fin balance som kan sikre en effektiv forvaltning af samfundets ressourcer og elforbrugernes værdier samtidig med at miljøet kan tilgodeses. Advarer mod at dræne kraftværker for kapital Vi ser derfor med stor bekymring på de seneste tanker, der er kommet frem omkring lovreformarbejdet. Det går ud på, at man kan beskytte elforbrugernes investeringer ved at suge al kapitalen ud af kraftværkerne. Realiseres disse overvejelser, vil det reelt lukke det nye, åbnede marked. Vi bliver en isoleret ø i elsammenhæng, mens landene omkring os vil høste fordelene af liberaliseringen, effektiviseringen og internationaliseringen. Skal det danske erhvervsliv og den almindelige forbruger høste fordele af den proces, der er sat i gang i EU og Norden, er det nødvendigt med internationalt samarbejde og samhandel. Det betyder, at de danske kraftværker skal konkurrere på lige fod med udenlandske. Derfor må den danske kraftsektor have mulighed for en nødvendig konsolidering og kapitalopbygning. Det kan ikke lade sig gøre med hvile-i-sig-selv princippet. Derfor må det vige. Det er på vej ud. Hvile-i-sig-selv er ved at blive nonsens I vores område er aftagepligten ophævet i halvdelen af de seks kraftværksområde, dvs. hvile-i-sig-selv er på vej til at blive nonsens, når man ikke kan fordele strømmen på alle kunderne. Vi er blevet taget til indtægt for, at vi er imod forbrugereje. Det er vi ikke. Vi mener bare, at man ikke skal låse sig fast på én form i en situation, hvor hele sektoren er under forandring. Det drejer sig grundlæggende om at skabe rammer, som gør den danske produktionssektor levedygtig under de nye markedsforhold. Derigennem sikres en national dominans og de laveste priser for både erhvervslivet og den almindelige forbruger. Vi er vores ansvar over for miljøet bevidst. Vi bidrager gennem konkrete handlinger til opfyldelsen af regeringens målsætninger, bl.a. ved at vi bygger havmøller. Vi opfylder vores del af biomasseaftalen, udbygger produktionsanlæggene med miljøanlæg, bruger naturgas osv. Vi vil også kigge nærmere på de anlæg, der endnu ikke har miljøudstyr. Vi vil spille aktivt med på alle områder. Vi ønsker at bidrage i international sammenhæng gennem "joint implementation" og omsættelige miljøkvoter. Nordeuropæisk og ikke nordisk elproducent Derfor har det langt større betydning at tale om, at vi er en nordeuropæisk producent og ikke en nordisk. Hvorfor skal vi dog sammenligne os med nogen, som har anlæg, som ikke sender CO2 ud. Hvorfor sammenligner vi os ikke med nogen, som har et anlæg af samme karakter som vores, hvor vores blot er bedre? Det er der, vi skal gå ind og hjælpe miljøet omkring os ved at erstatte produktionen de steder. Isolerede nationale miljøforanstaltninger spænder imidlertid ben for den danske kraftværksektor og forhindrer os i at være internationalt konkurrencedygtige. Det er vitalt for os, at vi får mulighed for at udnytte vore moderne og miljøvenlige produktionsapparat til eksport i lige konkurrence med andre danske og udenlandske selskaber. Derfor må den danske lovgivning på området reguleres, koordineres i tempoet med det, der sker i EU og omkring os. (19 of 93) [ :27:32]\n20 Forbrugerdemokratiet fungerer i små varmeselskaber Uffe Bro: Man kan ikke påstå, at den ledningsbundne energi er særlig konkurrencepræget eller særlig liberal. Spørgsmålet er vel, om man ønsker at den skal være det. Det er klart, at i det omfang konkurrencen kan medføre en større effektivitet, er det et gode under forudsætning afm at denne effektivitet ikke forhindrer de andre mål på området. Vedrørende forbrugereje har vi jo traditionelt ment, at forbrugerdemokratiet har sikret effektiviteten, fordi målet med fjernvarmen grundlæggende er at sikre forbrugerne varme og varmt vand på den billigste måde. Der er imidlertid også andre interesser knyttet til fjernvarme, især miljøpolitiske og fiskale. Disse interesser kan kun i et begrænset omfang varetages af forbrugerne. Hvis man ser på forbrugerejet, kan man godt spørge sig selv om forbrugerne er i stand til at styre de store organisationer, som de nogle gange selv ejer. Forbrugerne har i hvert ikke kunnet forhindre, at Folketinget indimellem under skiftende regeringer har påtaget sig at varetage forbrugernes interesser i forhold til de selskaber, som forbrugerne selv ejer. Forbrugerdemokratiet er måske en illusion i de store energiselskaber, som eksisterer i dag, og vil måske især være det i de selskabskonstruktioner, udviklingen med den stigende liberalisering i energisektoren vil medføre. Men ser vi på de mindre selskaber - m er der en del af inden for fjernvarmeområdet - vil jeg påstå, at forbrugerejet fungerer udmærket. Mange fjernvarmeselskaber ejes kun af få hundrede forbrugere eller mennesker. Godt nok betyder det ikke, at de alle deltager i alt, men det sker ret ofte, at en stor del af dem deltager på generalforsamlinger og dér er med til at træffe vigtige beslutninger. Det forbrugerdemokrati ser vi meget nødigt blive ødelagt. Folketinget skal altså på den ene side tage hensyn til, at der findes energimastodonter, hvor forbrugerdemokrati måske forekommer meget indirekte og måske fremover er en illusion, og på den anden side altså selskaber hvor det fungerer og hvor vi og samfundet i almindelighed ønsker det bevaret. Energisektoren bør også have plads til de mindre forbrugerejede selskaber og ikke kun internationale energimastodonter. Energisektoren er spændt for mange miljøvogne Vi tror på, at man er effektive og at viljen til effektivitet er til stede. Det er ikke så meget størrelsen og ejerforholdene, der er afgørende. Det vigtigste må være incitamenterne til at være effektive. Som kommende fra et mindre forbrugerejet fjernvarmeværk er det da sommetider lidt vanskeligt og noget af et pres, når man på en generalforsamling skal forsvare store investeringer, som Folketinget måske har besluttet, at vi skal foretage. Det er måske de 10 pct. af de mest aggressive forbrugere, der er mødt op. Det er sin sag, men hvis man samtidig ønsker at blive genvalgt, så kan det godt være lidt af en opgave. Så hvad det angår synes jeg nok, at effektiviteten er til stede. Jeg tror ikke på, at disse incitamenter styrkes af den statslige planlægning på energiområdet. Man opfylder sikkert nogle politiske målsætninger, og det er selvfølgelig også en slags politisk effektivitet, men det er ikke givet, at vi dermed også har nået vore andre mål effektivt. Energisektoren er blevet spændt foran mange miljøvogne, således at andre sektorer har kunnet slippe fri, men når hesten går foran den tungt lastede vogn, så bekymrer den sig ikke om hvorvidt det er effektivitet. Den er mere bekymret for læssets størrelse, og sådan er det nok også med energisektoren. Sagt på en anden måde, fordelen ved den statslige energiplanlægning har for samfundet været sikkerhed for målopfyldelsen, som denne nu er blevet defineret, og jeg nævner i flæng det større naturgassalg og mindre CO2-udslip. Ulempen er, at der ikke er sikkerhed for, at målene bliver opfyldt på den mest effektive måde. Men nu er infrastruktursystemerne lavet, og så gælder det om at få dem udnyttet mest effektivt. Gevinsten skal fordeles ligeligt (20 of 93) [ :27:32]


Lego Movie: The Videogame wii u → Køb billigt her - Gucca.dk\nHos os prioriterer vi sikkerhed højest, og vi ser den, som det aller vigtigste område ved nethandel. Vores online betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket fungerer som den overvejende garanti for sikkerheden bag din online betaling. Så når du handler og betaler online hos Gucca.dk, er det sikkert.\nVi har altid 30 dages fuld returret, og det er lige meget hvilket produkt, du har købt hos os. Kort sagt, måtte du fortryde købet, så kan du uden videre returnere den uønskede vare til os, og så sender vi pengene tilbage til dig. Du er naturligvis velkommen til at kontakte os, hvis du måtte have spørgsmål, før du returnerer et produkt.\nVi mener, det er vigtigt, at du som kunde får din vare tilsendt hurtigt og sikkert. Hvis varen er på lager, sender vi den til dig indenfor 1-2 hverdage. Den præcise lagerstatus er altid tydelig ud for hver enkelt vare. Vi sidder klar på e-mail og ved telefonen, hvis du er i tvivl om leveringstid og lagerstatus.\nNår du handler hos os, så kan vi tilbyde dig at vælge mellem adskillige typer betalinger. Her skal du selvfølgelig vælge den betalingsmulighed, der passer bedst til dig. Uanset hvilken metode du gør brug af, kan du sikkert og trygt handle hos os. Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Bemærk at pengene først hæves fra din konto, når vi afsender dit produkt.\nHar du spørgsmål, eller støder du på problemer når du besøger Gucca.dk, er du naturligvis velkommen til at ringe eller skrive til os. Mellem 10-15 på hverdage sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og vi er klar til at hjælpe dig - med et smil og godt humør.\nDu har naturligvis mulighed for at spore ordren, når du handler hos Gucca.dk. Når dit køb er helt gennemført, kan du efterfølgende tilgå din egen personlige ordreside. Du kan se, hvornår vi afsender din pakke, på ordresiden. Og i samme øjeblik vi sender din pakke, modtager du en mail med leveringsinformation fra os.\nVores brugere har bedømt Lego Movie: The Videogame Wii U til 2 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelse\nDet virker som om spillet pludselig har skulle være færdigt. Måske i forbindelse med udgivelsen af filmen. Der er enkelte sjove baner som dog hurtigt bliver afløst af en anden fejlfyldt.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_wii u path__forside path__spil path__wiiu path__action path__legomovie:thevideogame\n139,95 krLego Batman 2 Dc Superheroes - Wii U


Foldbar terrængående trækvogn. Køb robust trækvogn billigt\nMed denne foldbare terrængående trækvogn fra Nordisk bliver det nemt at transportere telt og andet...\nMed denne foldbare terrængående trækvogn fra Nordisk bliver det nemt at transportere telt og andet udstyr fra bilen og videre til din camp. Vognen er meget rummelig og kan indeholde op til 100 kg grej. Fremstillet med en robust konstruktion med slidstærkt bomuldslærrede, så den kan køre i mange terræner.\nSpecifikationer ( Varenummer 127012 )\nKan foldes ud på et øjeblik\nRobust og stabil i mange terræner\nMateriale: Slidstærkt bomuld, stål og plastik\nPakstørrelse: 82 x 40 x 23 cm\nMål: 94 x 64 x 50 cm


Kloudless: To-vejs adgang til filer i Gmail, Dropbox, Google Drev og mere\nKloudless lukker kløften mellem e-mail og cloud-storage, hvilket skaber et link, der giver perfekt mening, er utrolig bekvemt, og er et af de funktioner, som du ikke ved, hvordan man skal leve, uden at du får det oprettet. Kloudless serverer flere funktioner - hvoraf det ene er at automatisk sikkerhedskopiere dine e-mail vedhæftede filer til cloud-baserede storage konti.\nMed Google introducerer sit Chrome OS, et helt skybaseret system 5 grunde til at give Chrome OS en anden chance 5 grunde til at give Chrome OS en anden chance Google's lancering af Chrome OS var en af 2011s mest skuffende øjeblikke. Måske var den største skuffelse i Chrome OS dens ydeevne. Siden da har Google gradvist opdateret Chrome OS. Brugeroplevelsen har ... Læs mere, der efterlader ingenting på din harddisk, det ser ud til, at en retning dagens gadgets er på vej ind, er en rent skybaseret. Vi bruger mindre tid på vores stationære computere og mere tid i skyen - og fillagring er bestemt ingen fremmed for det koncept.\nFor et par måneder siden introducerede vi dig til Cloudy, en Chrome-udvidelse Sådan vedhæftes filer fra Cloud til Gmail i Chrome Sådan kan du vedhæfte filer fra Cloud til Gmail i Chrome Har du nogensinde fundet dig i en position, hvor du forsøger at få filer ud af skyen og sende dem til venner eller kolleger via e-mail? Du bliver sandsynligvis engang nødt til at downloade ... Læs mere, som giver dig mulighed for at uploade filer til din Gmail-konto direkte fra dine skybaserede lagerkonti som Dropbox, Google Drev, boks og meget mere. Kloudless er en ny Chrome-udvidelse, der tilbyder den samme funktion - fjerner det unødvendige ekstra trin for at downloade en fil fra skyen kun for at uploade den som en vedhæftet fil - men tager ting et skridt videre, ved også at tillade dig at gemme filer direkte fra din Gmail konto til dine cloud storage konti.\nKloudless lukker kløften mellem e-mail og cloud-storage, hvilket skaber et link, der giver perfekt mening, er utrolig bekvemt, og er et af de funktioner, som du ikke ved, hvordan man skal leve, uden at du får det oprettet. Kloudless serverer flere funktioner - hvoraf den ene er at automatisk sikkerhedskopiere dine e-mail vedhæftede filer 8 måder at e-mail store vedhæftede filer 8 måder at e-mail store vedhæftede filer Hvis du vil sende store filer via e-mail, upload dine vedhæftede filer til en filopbevaring og delingstjeneste. Her er nogle af de bedste apps til jobbet. Læs mere til skybaserede lagerkonti.\nNår du først installerer Kloudless, vil du gå gennem en række enkle trin til at oprette dine konti. Du bliver først bedt om at oprette forbindelse til Kloudless til din e-mail-konto. I øjeblikket fungerer det kun med Gmail, men der er også support til Outlook, men du skal tilmelde dig for at få en invitation til adgang.\nHvis du er logget ind på mere end én Gmail / Google Apps-konto, bliver du bedt om at vælge den konto, du vil bruge.\nDen gode nyhed er, at hvis du vil bruge Kloudless samtidigt med mere end en Gmail / Google Apps-konto - kan du. Du skal blot gennemgå installationsprocessen individuelt for hver konto ved at logge ind på den konto og klikke på Kloudless Beta-linket øverst til højre på siden.\nDe tilladelser, du giver Kloudless, når det kommer til din e-mail-adresse, er at se din e-mail-adresse, se og administrere din mail og vide, hvem du er på Google. Det kan virke som en masse data for at overlade Kloudless, for ikke at nævne data, som du har gemt i dine cloud storage-konti, men alle dine filer bliver krypteret, mens de overføres ved hjælp af Kloudless, og tjenesten har en omfattende privatlivspolitik, der er værd at læse .\nNår din Gmail-konto er tilsluttet, kan du derefter oprette forbindelse til din Cloud Storage-konto. Kloudless understøtter i øjeblikket Dropbox, Google Drive og Box.\nPå dette tidspunkt er Kloudless helt oprettet og kan bruges. Men der er et sidste skridt, der bringer en interessant og meget velkommen funktion, der ikke er tilgængelig i Cloudy. Da Kloudless giver dig mulighed for at gemme vedhæftede filer direkte til din cloud-opbevaring, tilbyder tjenesten også automatiseringsfunktioner. Du kan oprette regler for, hvordan du håndterer bestemte vedhæftede filer. Så hvis du f.eks. Vil gemme alle de vedhæftede filer, der sendes til dig af en bestemt person, kan du oprette en regel til at kopiere alle disse bilag til en bestemt Dropbox-mappe. Regler omfatter kopiering eller flytning af vedhæftede filer, baseret på hvem de blev sendt fra, hvem de blev sendt til eller endda baseret på søgeord og mere.\nMens automatiseringsfunktionen er virkelig cool, har den sine grænser. Desværre kan du kun oprette op til 10 regler.\nHvis du hellere ikke vil automatisere processen med at gemme vedhæftede filer til dine skybaserede lagerkonti, kan du stadig få adgang til denne funktion manuelt, når du åbner individuelle vedhæftede filer. Når du åbner en email med en vedhæftet fil, finder du en ny mulighed sammen med 'Download'. Ved at trykke på linket "Kopier / Flyt" åbnes et pop op-vindue, som giver dig adgang til mapper i hvilken cloud storage-konto du har tilsluttet.\nDu kan derefter kopiere eller flytte individuelle filer, en ad gangen, direkte fra din e-mail-konto til din cloud storage-konto. Hvis der af en eller anden grund er plads til et problem i din Gmail-konto, er det en fantastisk måde at frigøre plads hurtigt på i Gmail 3 måder at frigøre lagerplads i din Gmail-konto 3 måder at frigøre lagerplads i din Gmail-konto Google Mail tilbyder i dag 7, 679 MB gratis lagerplads. For den gennemsnitlige bruger er der plads nok til at vare i livet. Men hvad nu hvis du løber tør for lagerplads? Hvordan kan du finde ... Læs mere ved at flytte store vedhæftede filer. Endnu bedre, hvis du ikke vil beholde vedhæftede filer overhovedet, men ønsker en oversigt over selve e-mailen, kan du også slette individuelle vedhæftede filer fra din Gmail-indbakke ved hjælp af Kloudless.\nKloudless er en praktisk, praktisk Chrome-udvidelse, som vil blive værdsat af enhver, der finder sig selv bruger mere tid i skyen end de gør på deres skrivebord. Mens Cloudy var et skridt i den rigtige retning, fuldender Kloudless ligningen ved at give tovejs adgang til dine filer gemt i skyen og til vedhæftede filer i din email-konto.\nHvad synes du om Kloudless? Lad os vide i kommentarerne.


Meinl ramme trommer - 16 "ged hud tjære - afrikanske Brown hos Gear4Music.com\nMeinl ramme trommer - 16 "ged hud tjære - afrikanske Brown\nkr. 941 NORMAL PRIS kr. 1.456 (Moms inkluderet @ 25%)\nMEINL Tar er en tunable ramme tromme med en hånd valgte gedeskind hoved. Lydtilpasning lugs er fuldt forsænket inden i rammen for minimale forstyrrelser. En med tunger tommelfinger hak og lette vægt sikrer komfortable spiller.


Bedste Mini Slot Arcade spilleautomater Bonusser og Gratis spins uden indskud på Games Casino Den bedste slot maskine bonus finder du på nettet Diouf gjorde det godt i sin tid i Molde og træner Niels Frederiksen mener, samtidig med at du holder dine fødder på jorden. Har du dog en god forståelse for de undertippende hold samt en god portion held, der både indeholder betting. Nye spilleautomater mini slot arcade det eneste, casino og poker. Log ind på din Tivoli Casino spillekonto, så derfor kan du også sagtens være oprettet ét sted. Revolut tilbyr mange praktiske løsninger som strekker seg utover bare raske og enkle betalinger, men bruge denne bruger til at spille på samtlige platforme.\nDanske Online Casinoer Spilleautomater Dragon's Realm Taktik Gode Råd og Tips til at Vinde Stort på Park Lane Kasino Spille online spænder casino spille Spillene kan sorteres både etter kategori plus leverandør, spela gratis slotmaskiner dragon's realm før bonus og gevinster herfra frafalder. Det vil sige, og i aldeles turnering vil de nærmest underbevidst anvende dem hver eneste hånd. Utbetalinger har vi også testet og selv omkring det kan være litt tidsforskjeller sikke venter vi aldri lenger enn et halvt døgn på å få betalt ut våre gevinster til vår konto fra dette kasinoet på nett, sikke man undgår at Matchfixing skal spolere sporten i Danmark.\nDisclaimer: Aldeles vederlagsfri afkast, free spins foruden indbetalingsbonus er hvordan lovmæssighed underlagt et omsætningskrav plus supplerende betingelse. Læs uafbrudt man aktuel regler umiddelbar ved spiludbyderen. Bliv tilmeldt vores nyhedsbrev plus få instruks, når der er tidsbegrænsede spillekasino bonusser, vederlagsfri spins plus kampagner ved man casinoer vi anbefaler. Forbindelse Forretningsmodel. Alle bonusser nævnt på senere gælder hvordan begyndelse bare foran nye kunder. Omsætningskrav, plus regler plus betingelse gælder.


Seks tips til billeje i Danmark - Transporttidende\nSeks tips til billeje i Danmark\nStår du og skal leje bil til din næste ferie? Så har du sikkert masser af overvejelser i forhold til de praktiske, økonomiske og juridiske aspekter. Med lidt forberedelse kan du minimere risikoen for problemer og uventede udgifter, når du lejer bil. Her har du Seks tips til billeje i Danmark.\n1. Vælg en udlejer, som du føler dig tryg ved\nHvad enten du skal udenlands eller holde ferie herhjemme, så er det en god idé at leje bilen i god tid, så du har god mulighed for at sammenligne priser og forsikringsvilkår i ro og mag. Det kan være en fordel at vælge en udlejer, som også har kontor i Danmark, da det er lettere at kommunikere undervejs og evt klage efterfølgende, hvis der skulle opstå problemer. Desuden er det lettere at forstå lejekontrakt og forsikringsvilkår på dansk. Du kan bruge Easyterra til at sammenligne forskellige udlejere.\n2. Undersøg detaljerne ved pris of forsikring\nDu bør altid undersøge, hvad prisen dækker over. Har du eksempelvis fri kilometer inkluderet, eller skal du betale et ekstra per kilometer? Vær opmærksom på, om det er tilladt at køre ind i andre lande eller regioner, end der du har lejet bilen. Husk også at særge for, du har de nødvendige forsikringer. Undersøg, hvordan du allerede er dækket, eksempelvis gennem din rejseforsikring, så du kun køber de forsikringer, du har behov for.\n3. Sæt dig ind i kontrakten\nDu bør også altid sætte dig grundigt ind i biludlejerens regler og vilkår. Medbring en udskrift af din bestilling fra nettet, og sammenlign den med udleveringsblanketten, inden du underskriver. Derved er du sikker på, at vilkårene er ens. Gem en kopi af alle dokumenter, du skriver under på. Underskriv aldrig noget, du ikke forstår fuldstændigt.\n4. Brug et kreditkort\nMange biludlejere kræver, at der betales med kreditkort, så de kan reservere et beløb på kortet. Du bør derfor medbringe et internationalt kreditkort, for eksempel MasterCard, og ikke kun et Visa/Dankort, når du lejer bil. Nogle biludlejere afviser Visa/Dankort som et debetkort, da de ikke kan reservere et depositum på det. I disse tilfælde kan du blive tvunget til at købe en ekstra forsikring for at få udleveret den lejebil, du har bestilt og betalt hjemmefra.\n5. Gør dig bekendt med, hvad du skal gøre ved uheld eller problemer\nInden du henter bilen, bør du få afklaret, hvem du skal kontakte i tilfælde af uforudsete hændelser. Følg altid biludlejningsfirmaets instrukser. Du bør aldrig få bilen repareret uden firmaets skriftlige godkendelse. Kontakt straks politi, biludlejningsfirma og forsikringsselskab, hvis du bliver involveret i et uheld. Desuden bør du notere navn og adresse på alle de involverede.\nDertil kan det være et krav i forsikringsbetingelserne, at der bliver lavet en politirapport ved uheld, hvis forsikringen skal dække.\n6. Kontroller altid lejebilen ved udlevering\nFør du kører afsted i bilen, bør du undersøge den for skader. Dette kan du gøre sammen med en ansat i udlejningsfirmaet. Noter kilometerantal, brændstofmåler og eventuelle skader på kontrolrapport, ellers risikerer du at blive holdt ansvarlig. Sørg for at få en kopi af kontrolrapporten.\nHvis du følger disse seks råd, har du et stærkt udgangspunkt for en problemfri billeje.


Download "Klagenævnet for Udbud J.nr.: 04-151-97"\n1 Klagenævnet for Udbud J.nr.: / (H.P. Rosenmeier, Michael Jacobsen, Ole Bajda Nielsen) 23. februar 2006 K E N D E L S E Hoffmann A/S (advokat Tina Braad, Århus) mod Skjern Kommune (advokat Lone Møller, Århus) Den 25. oktober 2005 afsagde Klagenævnet kendelse vedrørende klagepunkterne i sagen, påstand 1-12, samt vedrørende et spørgsmål rejst af Klagenævnet, spørgsmål 13. Denne kendelse vedrører erstatningspåstandene. Spørgsmålet om erstatning har været behandlet på et møde den 27. januar Klageren har nedlagt følgende påstande: Påstand 14 Indklagede tilpligtes til klageren at betale kr. med procesrente fra 16. november Påstand 15 (subsidiær i forhold til påstand 14) Indklagede tilpligtes til klageren at betale et beløb mindre end kr. med procesrente fra 16. november Klageren har opgjort sit krav i påstand 14 som svarende til et dækningsbidrag på 10,5 % af klagerens oprindelige tilbudspris vedrørende projektpakke 3.\n2 Klageren har opgjort sit krav i påstand 15 som svarende til klagerens udgift til udarbejdelse af tilbud og deltagelse i efterfølgende forhandlinger med indklagede. 2. Indklagede har påstået frifindelse, subsidiært mod betaling af et mindre beløb end angivet i den principale påstand 14. Indklagede har anerkendt den beløbsmæssige opgørelse i den subsidiære påstand 15. Ad erstatningsgrundlaget: Ved kendelsen af 25. oktober konstaterede Klagenævnet, at indklagede under licitationen har overtrådt tilbudslovgivningen m.m. således: Påstand 1 Indklagede, Skjern Kommune, har handlet i strid med Tilbudslovens 6, stk. 1, ved at tage tilbudet fra Hansen & Larsen A/S i betragtning, uagtet tilbudet ikke opfyldte licitationsbetingelserne vedrørende økonomisk ramme, idet det af Hansen & Larsen A/S afgivne tilbud på grundprojektet lød på kr. ekskl. moms og således overskred den fastsatte økonomiske ramme på 25 mio. kr. ekskl. moms. Påstand 5 Indklagede har handlet i strid med Tilbudslovens 7 ved ikke at lade åbningen af tilbudene finde sted under overværelse af de bydende. Påstand 6 Indklagede har handlet i strid med Tilbudslovens 8, stk. 2, og Tilbudsbekendtgørelsens 10, stk. 2, ved ikke at anføre underkriterierne til tildelingskriteriet»det økonomisk mest fordelagtige bud«i prioriteret rækkefølge. Påstand 8 Indklagede har under de førte forhandlinger handlet i strid med Tilbudslovens 6, stk. 1, Tilbudsbekendtgørelsens 11 og det almindelige EUretlige gennemsigtighedsprincip ved a. at forhandle med Hansen & Larsen A/S uden for rammerne af det af Hansen & Larsen A/S afgivne tilbud forud for og/eller efter tildeling af kontrakten til Hansen & Larsen A/S, samt\n3 b. at give Hansen & Larsen A/S en videre adgang end de øvrige tilbudsgivere til at foretage ændringer og optimeringer af tilbudsprojektet. 3. Påstand 9 Indklagede har handlet i strid med Tilbudslovens 6, stk. 1, Tilbudsbekendtgørelsens 11, stk. 4, og det almindelige EU-retlige gennemsigtighedsprincip ved i forbindelse med indklagedes forhandlinger med tilbudsgiverne at give Hansen & Larsen A/S oplysninger om klagerens tilbud, som ikke var gjort offentligt tilgængelige i henhold til Tilbudslovens 7. Påstand 10 Indklagede har handlet i strid med Tilbudslovens 6, stk. 1, ved at tage tilbudet fra Hansen & Larsen A/S i betragtning, uagtet tilbuddet ikke opfyldte licitationsbetingelserne vedrørende konkurrenceforslagets omfang, idet det af Hansen & Larsen A/S afgivne tilbud ikke indeholdt en projekt- og bygningsdelsbeskrivelse med angivelse af materialer og principper, der enten ikke var fastlagt i licitationsbetingelserne eller afveg herfra. Påstand 11 Indklagede har handlet i strid med Tilbudslovens 6, stk. 1, ved at tage tilbuddet fra Hansen & Larsen A/S i betragtning, uagtet det ikke var muligt at vurdere dette tilbud i henhold til de i licitationsbetingelserne fastlagte bedømmelseskriterier, idet tilbuddet ikke indeholdt oplysninger, der muliggjorde en vurdering af tilbuddet i henhold til underkriterium 3.»Materialekvalitet og teknisk kvalitet samt kvantitet«og underkriterium 4.»Drifts- og vedligeholdsøkonomi«. Påstand 12 Indklagede har handlet i strid med Tilbudslovens 8, stk. 1, og stk. 2, jf. 6, og det almindelige EU-retlige gennemsigtighedsprincip ved i forbindelse med vurderingen af tilbuddene i henhold til underkriterium 1.»Arkitektonisk kvalitet og funktionalitet«ikke at have anvendt den i licitationsbetingelserne anførte beregningsmodel, hvorefter projekterne ville blive tildelt fra 0 til 40 points.\n4 Spørgsmål 13 Indklagede har overtrådt Tilbudslovens 11, stk. 2, ved ikke at have ført forhandlingerne med tilbudsgiverne i henhold til en procedure, der var tilkendegivet over for tilbudsgiverne senest ved forhandlingernes begyndelse. 4. Klagenævnet annullerede samtidig indklagedes beslutning om at indgå kontrakt med Hansen & Larsen A/S. Ad erstatningsgrundlaget Klageren har gjort gældende, at indklagede ved de pågældende overtrædelser havde handlet på en sådan måde, at indklagede efter de almindelige erstatningsregler er erstatningsansvarlig over for klageren, der som tilbudsgiver havde afgivet tilbud uden at få kontrakten. Indklagede har gjort gældende, at overtrædelserne ikke indebærer, at indklagede efter de almindelige erstatningsregler er erstatningsansvarlig over for klageren. Indklagede har herved anført, at overtrædelser af udbudsreglerne ikke automatisk fører til erstatningsansvar. Indklagede havde rådgivere, der ikke gjorde indklagede bekendt med, at de omhandlede forhold var overtrædelser, og der skal være plads til fejlskøn. Ad erstatningskravet: Klageren har vedrørende den principale påstand 14 gjort gældende, at klageren, hvis indklagede ikke havde handlet i strid med tilbudslovgivningen m.m. og erstatningspådragende, ville have fået kontrakten om det udbudte byggearbejde, eller at det i hvert fald er overvejende sandsynligt, at klageren ville have fået kontrakten, og at klageren derfor har krav på en erstatning, der svarer til positiv opfyldelsesinteresse. Klageren har nærmere anført, at klagerens afdeling i Fredericia, som i givet fald skulle have udført det udbudte arbejde, opnår et gennemsnitligt dækningsbidrag på ca. 10,5 % af udførte bygge- og anlægsarbejder. Påstandsbeløbet i påstand 14 er beregnet som 10,5 % af klagerens oprindelige tilbudsbeløb vedrørende projektpakke 3, da det er usikkert, om der i givet fald ville være sket ændringer i projektet, der havde påvirket entreprisesummen, og\n5 hvad en sådan påvirkning var gået ud på. Der skal ikke ske fradrag for sparet risiko, da der er indregnet et risikobeløb i tilbudssummen. Der skal heller ikke ske fradrag for frigjort kapacitet, allerede fordi opgaven i det væsentligste ville være blevet udført ved brug af underentreprenører. 5. Klageren har fremlagt en opstilling vedrørende opnåede dækningsbidrag ved opgaver udført af klagerens afdeling i Fredericia. Der er afgivet forklaringer af Niels Skov Nielsen, der som ansat hos klager udførte kalkuleringen af klagerens tilbud, og af Steffen Hansen, der er leder af klagerens afdeling i Fredericia. Steffen Hansen har bl.a. forklaret, at de dækningsbidrag, der er angivet i den fremlagte opstilling, er angivet ekskl. faste omkostninger til husleje og aflønning af de medarbejdere, der ikke debiterer deres timeforbrug på en sag. Man regner med, at der medgår 6 % til dette, således at dækningsbidraget herefter er ca. 4 %. Der er desuden afgivet forklaring af direktør hos indklagede John Christensen. Klageren har vedrørende den subsidiære påstand 15 gjort gældende, at klageren i hvert fald har krav på at få dækket sit tab i forbindelse med de forgæves afholdte udgifter i forbindelse med, at virksomheden under licitationen afgav tilbud, og at klageren således har krav på en erstatning, der svarer til negativ kontraktinteresse. Indklagede har vedrørende den principale påstand 14 gjort gældende, at det bestrides, at klageren ville have opnået et dækningsbidrag på ca. 10,5 % ved udførelse af den udbudte opgave. Indklagede har herved henvist til nogle fremlagte regnskaber for klageren for de senere år og nogle fremlagte regnskabsanalyser for Dansk Byggeri for de senere år. Desuden skal beregningen af klagers mistede dækningsbidrag ikke ske på grundlag af klagers tilbud, men derimod på grundlag af det kontraktsbeløb, der i givet fald ville have været tale om. Indklagede har desuden henvist til, at der i givet fald må tages hensyn til klagerens sparede risiko, ligesom der må tages hensyn til, at klageren kunne udnytte sin kapacitet til andre opgaver.\n6 6. Klagenævnet udtaler: Ad erstatningsgrundlaget: Ved de overtrædelser, som Klagenævnet konstaterede ved kendelsen af 25. oktober 2005, har indklagede efter dansk rets almindelige erstatningsregler pådraget sig erstatningsansvar over for klageren. Ad erstatningskravet: Ved Cowi A/S' indstilling til indklagede, der dannede grundlag for tildelingsbeslutningen, tildeltes alle tilbudsgiverne bortset fra Hansen & Larsen A/S et lavere pointtal end klageren, og Klagenævnet konstaterede ved kendelsen af 25. oktober 2005, at indklagede af flere grunde ikke måtte tage tilbudet fra Hansen & Larsen A/S i betragtning. Allerede som følge heraf må det anses for sikkert, at indklagede ville have tildelt klageren ordren, hvis indklagede ikke havde begået de overtrædelser, som Klagenævnet konstaterede ved kendelsen af 25. oktober Den erstatning, som indklagede skal betale til klageren, skal derfor dække klagerens tab ved ikke at have fået tildelt ordren, dvs. klagerens positive opfyldelsesinteresse. I overensstemmelse med sædvanlige principper for erstatningsudmåling skal erstatningen fastsættes som svarende til den nettofortjeneste, som klageren ville have opnået ved ordren, med hensyntagen til klagerens sparede risiko. Erstatningen fastsættes herefter skønsmæssigt til 1 mio. kr. Det pålægges indklagede at betale yderligere sagsomkostninger til klagerens som nedenfor bestemt. Omkostningsbeløbet er fastsat som svarende til proceduresalær i forhold til beløbet 1 mio. kr. Herefter bestemmes: Indklagede, Skjern Kommune, skal til klageren, Hoffmann A/S, betale 1 mio. kr. med procesrente fra 16. november 2005.\n7 7. Indklagedes skal i yderligere sagsomkostninger til klageren betale kr. Beløbene skal betales inden 8 uger efter, at denne afgørelse er meddelt indklagede. Indklagedes indbringelse af denne kendelse for domstolene inden 8 uger efter, at afgørelsen er meddelt parterne, har opsættende virkning, jf. lov om Klagenævnet for Udbud 8, stk. 2. H.P. Rosenmeier Genpartens rigtighed bekræftes. Joan Bach kontorfuldmægtig


Stort økonomisk topmøde er aflyst - FINANS\nStort økonomisk topmøde er aflyst\nWorld Economic holder ikke som planlagt topmøde for verdens ledere i Singapore i august.\nWorld Economic Forum 2021 Som registreret bruger kan du overvåge emner og journalister og modtage nyhederne i din indbakke og følge din nyhedsstrøm på Finans.Log ind her eller\n17.05.2021 kl. 17:51\nWorld Economic Forum, WEF, har aflyst en sommerudgave af det økonomiske topmøde, som skulle have fundet sted i Singapore i august.\nÅrsagen er covid 19 pandemien, som igen forhindrer en afvikling af mødet, hvor globale ledere fra hele verden mødes. Det skriver det amerikanske medie CNBC...


Børnehaven i Uhre bliver privat | Ikast-BrandeNyt\nPolitik Uhre Skoler Uddannelse Byråd\nBørnehaven i Uhre bliver privat\nByrådet indleder nu en overdragelse af Børnehaven Uhrskov til Uhre Friskole\n13. september 2016, 11.45\nSkoleleder Kent Lykke på Uhre Friskole, der nu får en børnehave tilknyttet Foto: Tom Laursen\nUHRE Et stort flertal af forældrene i Børnehaven Uhrskoven går ind for, at børnehaven overdrages til Uhre Friskole og dermed privatiseres.\nPå den baggrund valgte byrådet mandag aften at indlede en proces med en såkaldt virksomheds-overdragelse, således at børnehaven fra årsskiftet - hvis parterne bliver enige - kan overdrages til Uhre Friskole.\nDen proces kommer umiddelbart til at koste kommunen noget. De første beregninger sagde over 700.000 kroner. Men de nye tal, der kom frem på byrådsmødet, var knapt 300.000 kroner.\n- Man skal så huske på, at der også er bygningsomkostninger, som kommunen slipper for. Så i sidste ende kan det vise sig at være udgiftsneutral, sagde borgmester Carsten Kissmeyer (V).\n- Men at drive børnehave i et lille samfund med skiftende børnetal kræver en del engagement, så det er en god ide.\nAnnette Mosegaard (V) sagde, at børne- og undervisningsudvalget bakker op om forældrenes ønske om privatisering af børnehaven.\nHelle Mathiasen (Fællesl.) understregede, at privatiseringen skal ske via en såkaldt virksomhedsoverdragelse, der blandt andet sikrer, at personale får en god overdragelse.\nTryg ved Uhre Friskole\nTove Videbæk (K): - Det er klart, at hvis skolen vil tage ansvaret og drive børnehaven Uhrskoven efter de principper, som byrådet har besluttet vedrørende daginstitutionsdækningen i landdistrikter, så har vi bestemt ikke noget imod det. Vi er i øvrigt helt trygge ved, at det netop er Uhre Friskole, der overtager ansvaret. Den skole har røgtet sit ansvar i et landdistrikt rigtig godt.\nFrank Sørensen (S) så på vegne af socialdemokraterne ikke noget problem i privatiseringen.\n- Men vi skal se hinanden i øjnene - det er svært at styre økonomien og gennemføre effektiviseringer, sagde den socialdemokratiske ordfører, som også slog fast, at børnehaven skal drives som kommunale børnehaver med mindst 60 procent uddannede pædagogisk personale. Indsatsen for de små børns trivsel er vigtig for det liv, de skal leve.\nSimon Vanggaard (DF): - Det er svært at drive en institution i en by som Uhre. Derfor er det vigtigt, at vi har et godt samarbejde med private aktører og forældre.


Maca Villas & Spa Bali byder på lækker overnatning i Seminyak.\nHotellet ligger 1050 meter væk fra Jewel Rocks og 1100 meter fra Folkart Gallery Bali. Ejendommen ligger 30 minutters spadseretur fra Seminyak centrum.\nVærelserne på Maca Villas & Spa Bali har moderne detaljer som et loungeområde, et opholdsområde og en spiseplads. De omfatter også egne badeværelser udstyret med et badekar, et dobbelt toiletbord og en vask.\nDer er en restaurant, der serverer asiatiske retter på stedet. Hotellet inviterer gæsterne til baren Kitchen & Wine for at slappe af med en drink. Tilbyder en række retter, er Rayjin og Sarong Restaurant kun omkring 200 meter væk.\nMaca Villas & Spa Bali er placeret inden for 15 minutters kørsel til Ngurah Rai International lufthavn.\nBehandlinger på stedet inkluderer skønhedsbehandlinger og massage.\nHotel Pai Comforts Bangalore *** hjemmeside\nKro 7days Sungang East Road Shenzhen ** hjemmeside\nKro Dormy Gangnam Seoul **** hjemmeside\nHotel An Binh 2 Ho Chi Minh-Byen ** hjemmeside\nHotel Xi'an I'well Xi'an (Shaanxi) **** hjemmeside\nHotel Colette Cannes **** hjemmeside\nLejlighed M2 Saburtalo Sunny Tbilisi hjemmeside\nLejlighed Jingdong Apartment Beijing hjemmeside\nHotel Splendid Cannes **** hjemmeside\nHotel Lile Apartmani Split *** hjemmeside\nHotel Crowne Plaza Jeddah ***** hjemmeside\nBed & Breakfast Sea Mauritius Flic-en-Flacq *** hjemmeside\nHotel Wonder King Lagos *** hjemmeside\nTimebasishotel Bunny'S Motel São Vicente hjemmeside\nHotel Mountain Village Panorama *** hjemmeside\nFeriested Sol Katmandu Park & Magaluf (Mallorca) *** hjemmeside\nHotel Augustin Bergen *** hjemmeside\nLejlighed Ar Melrose Place Apts Lloret de Mar hjemmeside\nHotel Mitland Utrecht **** hjemmeside