S.Pellegrino Young Chef 2020 Grand Finale er udskudt\nS.Pellegrino annoncerer, at Grand Finale af S.Pellegrino Young Chef 2020 i Milano, programsat til den 8. og 9. maj 2020, er blevet udskudt til den 7. og 8. maj 2021.\nI lyset af Covid-19-pandemien har S.Pellegrino koncentreret sine bestræbelser på at beskytte sine medarbejderes og interessenters helbred, og fokuseret sine ressourcer på at støtte det globale gastronomisamfund, lige fra anerkendte kokke til de splinternye talenter.\nBeslutningen om at udsætte Grand Finale med et år giver S.Pellegrino mulighed for at fortsætte ad denne vej samtidig med, at det sikres, at begivenheden vil drage fordel af de samme høje niveauer af forberedelse, deltagelse og opmærksomhed, som den altid har gjort.\nKonkurrencen S.Pellegrino Young Chef er en af de mest vigtige begivenheder i S.Pellegrinos kalender. Grand Finale, uden tvivl højdepunktet i konkurrencen, er en fantastisk mulighed for at samle de allerbedste unge talenter og nogle af verdens største kokke sammen med medier, influencere og partnere fra hele verden.\nÅrets finalister har nu et helt år, hvor de kan vokse, finpudse deres færdigheder og udvikle deres ideer, før de mødes i Milano i maj 2021. Denne gang er ventetiden længere, men Grand Finale lover at blive endnu bedre!\nI mellemtiden vil gastronomiverdenen bestemt ikke stå stille, og heller ikke S.Pellegrino. Finalisterne af S.Pellegrino Young Chef over hele verden kan se frem til mange nye S.Pellegrino Young Chef initiativer, der vil blive annonceret i de kommende måneder.\nS.Pellegrino ser frem til at se alle de unge kokke såvel som mentorerne, dommerne og tilhængerne, der skulle have været med os i Milano i maj 2020. I mellemtiden bestræber vi os på at stå sammen med jer og skabe gastronomiens fremtid sammen.\nFølg S.Pellegrino på Instagram og Facebook for at holde dig opdateret om alle forløbene i S.Pellegrino Young Chef, og lad dig inspirere af en verden af stil, kultur og gastronomi set med S.Pellegrinos øjne.\nEt nyt projekt til at engagere S.Pellegrinos unge kokke\nJury til S.Pellegrino Young Chef 2020 Grand Finale (7. og 8. maj 2021)\nDen britiske og nordeuropæiske regionale finale finder sted den 12. november


Løb efter en ankel forstuvning - ajournalforjordan.com\nLøb efter en ankel forstuvning\nEn ankel forstuvning opstår, når et ledbånd bliver revet eller strakt. Ankel forstuvninger er fælles skader blandt atleter og kan ske, når du lander på din fod forkert og vride anklen ud af sted, fra et fald, eller enhver anden tid anklen er bøjet akavet. En ankel forstuvning kan forårsage smerte og ømhed, hævelse, stivhed og blå mærker. Det kan være vanskeligt at bære vægten på det i et stykke. Efter en ordentlig behandling, kan du begynde at køre, så snart det ikke forårsager dig smerte, rapport lægerne på American Academy of Family Physicians.\n1 Følg RICE (Rest-Ice-Compression-Elevation) behandlingsplan så snart du kan efter skaden. Hvile og stå af forstuvet ankel. Anvend is til at bringe ned hævelse. Wrap din ankel med en elastisk bandage til at anvende komprimering til området og ligge ned for at ophøje din mund over dit hjerte at reducere hævelser og blå mærker.\n2 Rest så længe du føler smerte. Brug is i tre dage efter, at forstuvning, selvom du går på det igen for at sikre hævelsen forbliver nede. Lad forbinding på en eller to dage, og ophøje din fod i to til tre timer om dagen i de første par dage.\n3 Begynd at gå, så snart du kan. Læger på American Academy of Family Physicians rådgive gå inden for en dag eller to af skaden for at undgå stivhed. Arbejdet med at styrke musklerne omkring anklen, når du begynder at bruge det igen.\n4 Medtag ankel-stretching øvelser for at bevare fleksibiliteten i anklen i din warm-up rutine. Undgå anden forstuvning ved at tilføje balancering øvelser så godt. En forstuvning kan forringe din evne til at balancere på den ankel og få dig til at have en anden forstuvning, hvis du ikke øver balancere på benet med den skadede ankel.\n5 Byg op til at køre ved at gå og derefter jogging. Stop når du føler smerte i området. Når du begynder at køre, være ekstra forsigtig. Kør på glatte overflader i et stykke tid, indtil du er helt helbredt for at undgå at vride din ankel igen, mens det stadig svag.\n9 Traditionelle skotske retter og hvordan man laver dem\nSådan Forklar Bipolar lidelse til børn\n300ZX Stealth Box Installer\nHvordan at reparere en Rubber Brændstofslange\nFaktorer, der påvirker sundhed & fysiske udvikling\nHvordan man opbygger en Metal Working Forge\nHvad gør Bad Hjullejer Sound Like?


Fløde Maxisize købe i Vojens\nKøbe Maxisize i Vojens\nFå Maxisize i Vojens til en rabat\nFor at besvare dine spørgsmål om betaling og levering skal du udfylde en ansøgning på det officielle websted. Angiv dit telefonnummer og navn i applikationen. En konsulent ringer til dig inden for få minutter. Cremen kan købes til den officielle i Vojens-pris - Kr 369. Hvis du vil modtage cremen, skal du udfylde en ansøgning. Levering udføres til alle regioner i Danmark. Betal kun til kurer eller med post ved levering på pakken.\nHvordan man køber i Vojens Maxisize\nDen bedste creme til penisforstørrelse i Vojens\nMaxisize er et naturligt præparat til rigtige mænd. Komponenterne i cremen forårsager hurtig vækst af corpus cavernosum i penis og øger dermed dens størrelse. Indtast dit navn og telefonnummer i ordreformularen, og operatøren ringer til dig på din telefon for at bekræfte ordren, dit liv vil ændre sig til det bedre.\nDu kan kun bestille og bestille creme i Danmark på den officielle hjemmeside. Indtast dit navn og telefonnummer i ordreformularen for at kontakte operatøren. Levering foretages anonymt til enhver region i Danmark. Leveringsprisen afhænger af afstanden til byen. Du kan betale for din ordre efter at have modtaget den via mail eller fra en kurér.\nSærtilbud i Vojens\ni Vojens er der et specielt tilbud - kun i dag RABAT -50%. Cremepris Kr 369. Betaling ved modtagelse af ordren med posten.\nKøb en creme i dag, og efter en uges brug får du og din partner et nyt kig på sex. Levering til dine Vojens sker hurtigst muligt.\nHurtigste metoder til udvidelse af penis\nMuligheder for hurtig penisforstørrelse. Kontraindikationer og forholdsregler. Nyttige tip til at opnå den ønskede effekt.\nFor Maxisize i Vojens 50% hver


Forbered dig på Black Friday i Gladsaxe – Gladsaxebladet\n6. sep 2021, 14:55\nBlack woman using a laptop on a wooden table\nSPONSORERET INDHOLD: Black Friday venter rundt om hjørnet, og det får danskerne til at bruge flere tusinde kroner.\nDen store shoppingdag er altid dagen efter Thanksgiving i USA, og i år falder den på den 26. november. Der er helt bestemt tale om årets travleste shoppingdag, og det gælder naturligvis også i Gladsaxe.\nDansker handler for flere milliarder kroner\nI forbindelse med Black Friday shopper danskerne typisk for over to milliarder kroner samlet set. Omkring 85 % af de salg er i fysiske butikker. Det vil sige shopping fx omkring Bagsværd Bymidte og Buddinge Bymidte eller på fx Søborg Hovedgade.\nDe resterende 15 procent går til online shopping. Der er masser af muligheder for at gøre et godt kup i forbindelse med Black Friday og du kan benytte http://black-friday-oversigt.dk/ til at danne et overblik.\nBlack Friday er et koncept, som har udviklet sig i løbet af årene. Man kan sige at Black Friday oprindeligt var forbundet med gode deals i de fysiske butikker, mens Cyber Monday var forbeholdt internettet. Cyber Monday er mandagen efter Black Friday. Nu til dags kan du støde på gode tilbud både i måneden eller ugen op til Black Friday, samt den efterfølgende mandag. Det gælder både på nettet og i butikkerne i Gladsaxe.\nHvad køber danskerne mest?\nIfølge en undersøgelse fra Danmarks Statistik fra 2020 shopper 89 procent af danskerne indenfor en periode på 12 måneder. Det tal var steget med fyrre procent fra 59 procent tilbage i 2008.\nDanskerne er især glade for at shoppe tasker, smykker, tøj og sko på nettet. Ifølge den samme undersøgelse havde 63 procent af danskerne købt et produkt i en af de kategorier inden for de seneste tre måneder.\nDe bedste Black Friday deals i Gladsaxe\nEt er hvad danskerne køber mest i løbet af året. Noget andet er hvad du måske køber i forbindelse med Black Friday. Her kan det være en god ide at kigge på hvad du står og mangler. Hvis du længe har overvejet at købe en ny iPhone, kan det måske være en god ide at spare penge med Black Friday.\nDu kan sagtens begynde at forberede dig på Black Friday allerede i dag. Fx kan du aftale at tage ned i byen med et familiemedlem eller en god ven eller veninde og snuse rundt. Tag i butikker i Bagsværd, Buddinge, og Søborg og få en ide af hvad du måske kan spare penge på, når det bliver Black Friday i Gladsaxe.


VVS i Mølby Tønder ⇒ Klik her og få 3 gratis og uforpligtende tilbud!\nBrug for VVS i Mølby Tønder?\nSkal du bruge VVS i Mølby Tønder? Så er du kommet ind til den helt rette hjemmeside. Her hos os, kan du nemlig nemt og hurtigt komme til at indhente op til 3 tilbud på VVS arbejde i Mølby Tønder. Det er ganske gratis og uforpligtende, og faktisk er der en lang række fordele forbundet med det. Du kan læse mere om disse fordele i teksten her, hvor vi kommer ind på dem en efter en. Vi forklarer også nærmere om konceptet, så du kan finde ud af, om det at indhente op til 3 uforpligtende og gratis tilbud inden for VVS i Mølby Tønder.\nDer er en lang række meget lukrative fordele forbundet med at indhente flere forskellige tilbud på din VVS opgave i Mølby Tønder. Først og fremmest kan du i de fleste tilfælde spare penge på din opgave, og hvem er ikke interesseret i dette? En af årsagerne til at der kan være flere penge at spare, hvis du vælger at indhente flere forskellige tilbud på din opgave er, at VVS’erne i Mølby Tønder godt ved, at de er i hård konkurrence med hinanden om at vinde din opgave. Dette presser altså prisen ned til din fordel, og det er til din fordel.\nUd over at der kan være penge at spare ved at indhente flere forskellige tilbud på din VVS opgave i Mølby Tønder, kan der også være meget tid at spare i form af, at du ikke skal bruge din tid på at kontakte de forskellige VVS firmaer i Mølby Tønder. Det kan godt tage lang tid, når du først skal finde de forskellige firmaer og efterfølgende bruge tid på at beskrive din opgave til en efter en for at finde det bedste tilbud. Her skal du blot beskrive din opgave en gang, så sørger vores samarbejdspartner for resten af arbejdet. Det er dejlig nemt og hurtigt, og det behøver ikke at tage mere end 10 minutter, før du kan have indsendt din beskrivelse.\nUd over en besparelse i tid og penge, vil du også være garanteret kun at modtage tilbud fra de bedste firmaer inden for VVS i Mølby Tønder. Det er vigtigt for os, at du får udført det bedst mulige arbejde, og derfor har vi altså valgt at finde en samarbejdspartner, der kan garantere dette. Der er jo nemlig ingenting ved at få udført dårligt VVS arbejde i Mølby Tønder. Vi ønsker samtidig at være stedet, du forbinder med en god oplevelse inden for VVS i Mølby Tønder, og derfor vil vi meget gerne give dig den bedste oplevelse. Oven i disse 3 fordele skal du også huske på, at det er ganske gratis og uforpligtende at indhente tilbud på god VVS i Mølby Tønder.\nUd over at tale om de fordele, der er forbundet med at indhente op til 3 tilbud på en dygtig VVS’er i en by nær dig, så er det også meget relevant at fortælle, hvordan man gør det helt lavpraktisk. Først og fremmest skal du videre til vores samarbejdspartner hjemmeside. Dette kan du gøre via den grønne knap på denne side, hvor du også kan komme direkte ind til hjemmesiden. Efter dette bliver du sendt trygt og sikkert videre til deres hjemmeside, hvor du skal udfylde din opgavebeskrivelse. Det er en god idé at være så konkret og detaljeret som overhoved muligt, da det også vil medføre, at du vil modtage mere konkrete tilbud på din opgave. Prøv derfor at lave en så detaljeret opgavebeskrivelse som overhoved muligt, da det vil give dig nogle mere konkrete tilbud på VVS i Mølby Tønder i sidste ende.\nEfter du har beskrevet din opgave, skal du blot læne dig tilbage og afvente at modtage dine tilbud fra vores samarbejdspartner. Dette vil typisk inden for 1-3 hverdage. Når du får dine tilbud kan du frit sammenligne dem med hinanden og finde frem til det, der passer bedst for dig. Kunne du ikke tænke dig at benytte nogle af tilbuddene, er det ganske gratis og uforpligtende at benytte servicen, så du er derfor ikke forpligtet til noget, før du har underskrevet en aftale med et VVS firma i Mølby Tønder. Det er en hurtig og glidende proces, og vi håber, at du vil få en god oplevelse med det, ligesom de mange andre kunder, der også har benyttet sig af netop denne service.\nHvis du bare er en smule handyman og har forstand på VVS i Mølby Tønder, giver det god mening at overveje, om du kan løse opgaven selv. En af fordelene ved at gøre dette er, at der er mange penge at spare, da du ikke skal betale løn til en VVS mand fra Mølby Tønder.\nDet er, at du kan spare en masse tid ved at hyre et firma inden for VVS i Mølby Tønder. Du skal dermed ikke selv købe materialer, og du skal ikke selv bruge tid på at udføre arbejdet. Der er godt nok en udgift i form af løn forbundet med det, men det burde sagtens kunne opveje tiden og kvaliteten i det udførte arbejde.\nVi er en hjemmeside, hvor du bliver sat i forbindelse med et af de absolut bedste firmaer inden for at indhente tilbud på VVS i Mølby Tønder. Vi ønsker, at du får den bedste oplevelse med dette, og derfor har vi besluttet at finde det bedste firma at arbejde sammen med, fordi vi ganske simpelt ønsker dig det bedste, og at vi gerne vil være det sted, hvor man starter en god VVS oplevelse.


Gamle liderlige kvinder skor dk / Sexabe sædsmag\n06-03-2018 af Groth Joachim med Kommentarer Slået Fra på Gamle liderlige kvinder skor dk\nEfter at jeg var flyttet hjemmefra havde en fantasi bare været i mit hovede hele tiden. Der sagde min gamle underbo til mig: "Hvorfor skal du røvkede dig med en på din egen alder, når du kan have en fest med ham?". Ikke i vores daglige jargon og hverdagsliv, men det kan være, når jeg hører veninder fortælle om deres kæresters drukture, om svigt ved ankomst af baby og om generel frygt for at binde\nsig, så bliver jeg så uendeligt glad for at have den gamle. Brugte en del tid på andre fyre og det der var frækkere. Vilkår og betingelser og, fælles side. Dette skulle bare udnyttes og det blev det.\nJeg havde allerede fået prøvet lidt af hvert. Når frustrationen og smerten er for stor, tænker jeg tilbage på dengang, hvor jeg var i vildrede over hele konceptet med gammel mand og papbørn. Kom her din lille stakkel sagde hun og hev mig hen til hende. LÆS OGSÅ: Ny Politiken-tegner: "Som regel flytter lorten sig bare". Jeg siger det ligeud, når han nævner noget, jeg ikke kender. Billeder af Danmarks frækkeste, du finder på langt over 100.000 albums med brugernes egne billeder. På har voksne singler og par kunne finde hinanden og mødes for at udleve deres sexdating fantasier online eller IRL.\nRigtig karrierekvinde der gjorde en del ud af udseendet. Suk jeg bliver aldrig den første. Alt hvad jeg kunne mønstre af selvbeherskelse blev sat ind, jeg gjorde min bedste, men inden alt for længe blev næste omgang sperm send op i munden på hende. (Status er dog, at cigaretterne har været væk i seks måneder, og gamle liderlige kvinder skor dk han træner nu i fitnesscenter, og det er jeg ham evigt taknemmelig for!)Når alt kommer til alt, kan det nok ikke være anderledes. Så der er rig mulighed for at opleve noget nyt eller blot lade sig inspirere. Men da jeg var gravid, kom der en lykkelig bølge af graviditeter omkring os, og nu er vi en hel gruppe af gamle fædre med unge koner, og vi holder sammen. Hun kiggede lidt skuffet op på mig. Der er begrænset censur på, og der er derfor en stor rummelighed på i forhold til hvad du viser og skriver. Jeg skulle have en rigtig kvinde igen. Hun gik med til det og jeg trak mig ud af hende. Fair nok, det har fungeret fint, men at høre alle historierne om andre mænd, som bare ikke kan lade være, har gjort mig ked af det et par gange. I takt med at hendes og min ophidselse nåede nye højder gled jeg ned imellem hendes ben igen og lod dildoen glide op i hende imens min tunge samlede hendes safter. Jeg gled ned over hendes krop og lod mit hovede synke ned imellem hendes lår. Her finder du alt fra enkelte profilbilleder, der viser personen bag profilen, til billeder, der tydeligt viser hvilken interesser man har i det seksuelle univers. Så siger jeg ting som, at det er åndssvagt og meget egoistisk at leve sådan, for vi er nogle, der regner med at have ham hængende i mange år endnu. Bølge af gamle mænd og unge koner. Jeg har besluttet, at aldersforskellen ikke må fylde, også selvom den til tider er smertelig. Og omvendt så er der også alle de situationer, hvor jeg kunne bande aldersforskellen langt væk. Hvis du støder på en interessant profil, der er online, så kan du invitere til en privat mezzenger chat, selvom profilen ikke er logget ind i chatten. Ikke noget nyt fænomen, vi har jo set det altid, men hvad er det, der er så attraktivt ved de gamle mænd?\nJeg kunne knap fremstamme et ord. Opret gratis profil benytter cookies for at give dig den bedste oplevelse af siden. Jeg kan godt have nogle bekymringer i forhold til fremtiden. Jeg kunne næsten ikke beherske mig da hun første gang stod i døren. Heldigvis så hun ud til at nyde det nøjagtigt lige så meget som jeg gjorde. TRE gange før endda! Og det blev så starten på en af mine helt store lyster modne kvinder. Tilbage lå hun bare er på sofaen og skulle lige bruge et par sekunder om at sunde sig lidt inden hun bemærkede at jeg slet ikke havde fået min anden orgasme. Og så besidder Søren nogle kvaliteter, jeg virkelig værdsætter, som måske nok kommer med alderen.\ngamle liderlige kvinder skor dk Erotiske noveller lesbisk chat med danske piger\ngamle liderlige kvinder skor dk Vi blev kærester, der var ingen anden udvej. Simpelthen granske den genetiske arvemasse i familien, og puha den er heldigvis virkelig god. Og omvendt skal der utroligt lidt til at gøre ham glad en lille kop kaffe om aftenen, så er han blid som et lam og overøser mig med kærlighedserklæringer. Og det thai massage vendsyssel siam massage hillerød kan han virkelig. Og jeg var ved at blive sindssyg, for dels var det næsten 10 år siden, han havde prøvet det sidst med ekskonen, og dels så havde jeg bare brug for at gøre mig mine egne erfaringer.\nGamle liderlige kvinder skor dk 553\nSex med naboen massage ølstykke Tantra aarhus gamle damer til sex


Alt er farligt | Maskinbladet\nAf Flemming Fuglede Jørgensen, Formand for Landsforeningen Bæredygtigt Landbrug, Borupgård, Løkken - 27. okt. 2017 KL. 11:44\nFlemming Fuglede Jørgensen er formand for Bæredygtigt Landbrug. Arkivfoto.\nAlle undersøgelser tyder på, at glyphosat i sig selv er et af de mindst farlige pesticider for menneskers sundhed - lyder det fra Bæredygtigt Landbrugs formand.\nJa, jeg medgiver: alt er farligt også for eksempel kaffe, salt og rengøringsmidler - foruden Roundup. Men alle undersøgelser tyder på, at glyphosat, der er det aktive stof i Roundup, i sig selv er et af de mindst farlige pesticider for menneskers sundhed. Alle de rådgivende, videnskabelige organer, der har spillet en rolle i godkendelsen, har frikendt stoffet og dermed har de sagt god for en fornyet godkendelse. Det gælder både i Danmark og i udlandet. Hverken Miljøstyrelsen, DTU eller Aarhus Universitet har haft indvendinger.\nMan kan undre sig over, at politikerne går ind i en rent faglig vurdering. Der har været ført en meget effektiv og følelsesladet kampagne mod glyphosat fra miljøbevægelsers side. Den har politikerne lyttet til i stedet for at høre på de faglige argumenter. Men dermed underminerer de samme politikere den faglige proces, som godkendelsen af alle kemiske stoffer altid beror på. Hvorfor underkendes fagligheden gang på gang? Det er den faglighed, vi alle er afhængige af. Det er også den faglighed, vi som landmænd, bliver nødt til at reagere på og agere ud fra.\nVi reagerer som landmænd derudover på, at vi kan se, at mange marker, hvor der anvendes en skånsom mekanisk bearbejdning, men tilgengæld anvendes Roundup, har et meget større liv under jorden med bl.a. orme, biller, bakterier osv. Dette liv er vigtigt for al planteavl.\nDet er af stor betydning for alle europæiske landmænd at få en godkendelse af glyphosat indtil et andet og forhåbentlig endnu bedre middel er fundet. Det håber vi, vil ske nu. I et moderne samfund er viden grundstenen. Den skal vi ikke træde under fode.


Fermenteret vådfoder til slagt...\nMeddelelse Nr. 567\nDer er gennemført en afprøvning af fermenteret vådfoder til slagtesvin. Vådfoder blev fremstillet ud fra pelleteret foder. Afprøvningen blev gennemført i én besætning, og de\nDer er gennemført en afprøvning af fermenteret vådfoder til slagtesvin. Vådfoder blev fremstillet ud fra pelleteret foder. Afprøvningen blev gennemført i én besætning, og der indgik følgende to grupper:\nGruppe 1 (kontrol):\nIkke-fermenteret vådfoder - pelleteret færdigfoder\nGruppe 2 (forsøg):\nFermenteret vådfoder - pelleteret foder, tilsætning af mineralsk foderblanding inkl. aminosyrer efter fermentering af grundblandingen\nDer indgik 59 hold (gentagelser) i afprøvningen og i alt cirka 1.900 grise pr. gruppe. Produktionsværdien blev registreret i perioden fra indsættelse i slagtesvinestalden ved cirka 27 kg til slagtning ved cirka 96 kg.\nDer skete et tab af syntetisk lysin ved fermentering af forsøgsfoderet i rørstrengen. I kontrolfoderet var der ikke noget væsentligt tab af syntetisk lysin. Fermentering i rørstrengene medførte ikke tab af syntetisk methionin hverken i kontrol- eller forsøgsfoderet. Da den mineralske foderblanding, der indeholdt syntetiske aminosyrer, blev tilsat umiddelbart inden udfodring, kunne der ikke ske et tab af syntetiske aminosyrer i fermenteringstanken.\nAfprøvningen viste, at produktionsværdien blev statistisk sikkert forringet med 23 pct. svarende til 152 kr. pr. stiplads pr. år ved at fermentere pelleteret foder, der bestod af alle foderkomponenter med undtagelse af den mineralske foderblanding. Produktionsværdien blev beregnet ved samme foderpris i både kontrol- og forsøgsgruppen. Den dårligere produktionsværdi skyldtes lavere foderoptagelse (0,21 FEs pr. dag) og deraf en væsentlig dårligere tilvækst (85 g pr. dag) for grisene, der fik fermenteret vådfoder sammenlignet med kontrolgruppen. Desuden var kødprocenten markant lavere (1,3 procentenheder) for grisene fodret med fermenteret vådfoder. Der var ingen forskel i foderudnyttelsen mellem kontrol- og forsøgsgruppen.\nDer var ingen forskel mellem de to grupper i antallet af behandlingsdage mod diarré eller i dødeligheden, men der var indikationer af, at grisene i forsøgsgruppen havde osmotisk diarré.\nDer kunne ikke påvises forskelle mellem grupperne i forekomst af Salmonella eller maveforandringer i den hvide del af maven. Smagen af svinekødet fra de to grupper var ikke forskellig.\nPå baggrund af denne afprøvning kan det ikke anbefales at fermentere pelleteret foder, selv om den mineralske foderblanding, der indeholder syntetiske aminosyrer, tilsættes efter fermenteringen. Det kan derimod anbefales at fermentere korndelen i vådfoder til slagtesvin jævnfør en tidligere undersøgelse (Meddelelse nr. 547, Landsudvalget for Svin).\nDe første undersøgelser af fermenteret vådfoder til smågrise under laboratoriemæssige forhold viste, at fermenteret vådfoder havde en gavnlig effekt på det mikrobielle økosystem i mave/tarmkanalen, og at smågrisenes foderoptagelse og tilvækst blev forbedret (Mikkelsen og Jensen, 1997; Russell et al., 1996). En efterfølgende afprøvning af fermenteret vådfoder til smågrise viste derimod, at ved fuld fermentering af hele foderblandingen blev syntetisk lysin nedbrudt, og det medførte væsentlig forringelse af produktionsresultaterne, især dårligere foderudnyttelse (Meddelelse nr. 510, Landsudvalget for Svin). En forudsætning for at kunne opnå en positiv effekt ved anvendelse af fermenteret vådfoder er derfor, at foderblandingen opdeles, således at foderkomponenter, der indeholder syntetiske aminosyrer, ikke indgår i fermenteringen men tilsættes efterfølgende. Dette kræver to vådfodertanke, hvor den ene tank anvendes til fermentering, og den anden tank anvendes til at blande den endelige foderblanding.\nFermenteret vådfoder forventes at have en gavnlig effekt på slagtesvins mave-/tarmsundhed. I en kortlægningsundersøgelse af kvaliteten af vådfoder i relation til forekomst af diarré hos ung- og slagtesvin blev der fundet lav forekomst af diarré i besætninger med lavt "pH" i vådfoderet (resultater under publicering). Undersøgelser ved Danmarks JordbrugsForskning har derimod vist, at fodring med fermenteret vådfoder kan resultere i forringelse af smagen af svinekødet (Hansen et al., 2000).\nEn afprøvning af fermenteret korn i vådfoder til tungsvin i én besætning viste en forbedring af produktionsværdien på 11 pct. på grund af højere tilvækst og bedre foderudnyttelse (Meddelelse nr. 547, Landsudvalget for Svin). Med baggrund i disse resultater er det relevant at undersøge, om der kan opnås tilsvarende eller måske bedre resultater ved at lade flere komponenter end korn indgå i fermenteringen.\nFormålet med afprøvningen var at udvikle en metode til fremstilling af fermenteret vådfoder, når der indkøbes pelleteret foder, og undersøge effekten af fermenteret vådfoder til slagtesvin sammenlignet med ikke-fermenteret vådfoder. Effekten blev primært målt på produktionsresultaterne: daglig tilvækst, foderoptagelse og kødprocent. Sekundært blev effekten målt på grisenes sundhed og dødelighed. Desuden blev der foretaget undersøgelser af gødningskonsistens, mikrobiologiske parametre i gødning, Salmonella samt forekomst af mavesår. Endelig blev spisekvaliteten af svinekødet undersøgt.\nAfprøvningen var en del af et projekt, der blev gennemført i samarbejde mellem Landsudvalget for Svin, Big Dutchman (Skandinavien) A/S, Skiold-Echberg A/S, Funki A/S, Danmarks JordbrugsForskning, Bioteknologisk Institut og Slagteriernes Forskningsinstitut. Projektet var støttet af Direktoratet for FødevareErhverv.\nAfprøvningen blev gennemført i én besætning med egenproduktion af smågrise. Den gennemsnitlige vægt ved indsættelse i slagtesvinestalden var 27 kg og den gennemsnitlige vægt ved afgang var 96 kg.\nGruppeinddelingen i afprøvningen fremgår af tabel 1. Der blev indsat 59 hold (gentagelser) i hver gruppe i alt cirka 1.900 grise pr. gruppe. Hvert hold bestod af 32 grise i en dobbeltsti (én foderventil til to stier). Der var tilfældig fordeling af so- og galtgrise i hvert hold. Den gennemsnitlige indsættelsesvægt var ens i de to dobbeltstier inden for hvert hold (gentagelse).\nTabel 1. Gruppeinddeling\nGrisene blev fodret med en slagtesvineblanding fra indsættelse i slagtesvinestalden til levering til slagteri. Sammensætningen af foderblandingen fremgår af appendiks 1. Foderblandingen var optimeret, så indholdet af næringsstoffer var i overensstemmelse med gældende normer for næringsstoffer i vægtintervallet 25-100 kg, (”FOKUS PÅ Normer for næringsstoffer”, Landsudvalget for Svin 2000 og 2001). Foderets indhold af methionin blev reduceret tre måneder efter forsøgets start, da normen for methionin til slagtesvin blev sat ned i 2001.\nDer blev anvendt samme foderrecept og de samme råvarer i foderet til begge grupper. Foderet blev produceret hos Foderstofforeningen S.A.B. i Skamby. Foderet blev varmebehandlet og pelleteret ved mindst 81 grader celsius. Det pelleterede foder i gruppe 2 (grundblanding) blev produceret uden tilsatte mineraler, vitaminer og syntetiske aminosyrer. Disse komponenter blev i stedet blandet til en mineralsk foderblanding og leveret som en ikke-pelleteret sækkevare til besætningen.\nI begge grupper blev tørfoderet opblandet med vand i forholdet 1:2,8.\nFodringsanlæg og staldindretning\nVådfoderanlægget var fra Funki A/S. Der blev anvendt tre vådfodertanke i forsøget: En fermenteringstank på 6.100 liter til fermentering af grundblandingen, en blandetank på 4.100 liter til blanding af forsøgsfoderet ud fra den fermenterede grundblanding og den mineralske foderblanding (inklusiv syntetiske aminosyrer) og en blandetank på 6.100 liter til kontrolfoderet. Alle tanke var med vejeceller og omrører. De to blandetanke var forbundet med hver sin vådfoderstreng i slagtesvinestalden, således at kontrol- og forsøgsfoderet var fysisk adskilt og ikke kunne sammenblandes. Rørsystemet bestod af to parallelle vådfoderstrenge. Vådfoderstrengen til kontrolgruppen gennemløb i alt 14 slagtesvinesektioner, hvoraf 12 sektioner indgik i forsøget, og desuden to mindre sektioner, der blev anvendt som buffer- og aflastningssektioner. Vådfoderstrengen til forsøgsgruppen gennemløb kun de 12 slagtesvinesektioner, der indgik i forsøget. Der indgik i alt cirka 2.300 stipladser i forsøget. Slagtesvinesektionerne var fordelt ligeligt på hver side af en lukket midtergang. I hver sektion var der seks vådfoderventiler. Der var seks dobbeltstier i hver sektion ligeligt fordelt på hver side af en midtergang. Stiadskillelserne var lukkede i de nederste 60 cm med plastikplader og ovenover var der tremmer.\nFermentering, foderblanding og udfodring af vådfoder\nVådfoderanlægget til fermentering af grundblandingen uden mineralsk foderblanding og efterfølgende iblanding af den mineralske foderblanding er illustreret i figur 1.\nVed opstart af fermentering af grundblandingen til forsøgsfoderet blev det pelleterede foder blandet med vand opvarmet til 30 grader celsius seks dage før første udfodring. Vandet blev opvarmet med elektriske vandvarmere.\nI forsøgsperioden blev kontrol- og forsøgsfoder udfodret tre gange dagligt med 7-9 timers mellemrum. Umiddelbart inden hver udfodring blev der overført cirka 50 pct. af den fermenterede grundblanding i fermenteringstanken til blandetanken, hvor den mineralske foderblanding indeholdende blandt andet aminosyrer blev tilsat. Der blev indtaget frisk foder i fermenteringstanken tre gange dagligt efter hver udfodring.\nFigur 1. Skitse af det anvendte vådfodringsanlæg til fermentering af grundblanding uden mineralsk foderblanding og efterfølgende iblanding af mineralsk foderblanding.\nKontrolfoderet blev blandet umiddelbart inden hver fodring og uden restmængde af betydning i blandetanken. Der blev brugt koldt vand i kontrolfoderet. Kontrolfoderet blev tilsat 2 promille myresyre.\nInden hver udfodring blev foderet i rørstrengene recirkuleret til blandetankene i et tilstrækkeligt tidsrum til at tømme rørstrengene for restfoder. Der var cirka 1.625 kg vådfoder i rørstrengen til kontrolgruppen og cirka 1.325 kg vådfoder i rørstrengen til forsøgsgruppen. Ved hver fodring blev der blandet cirka 1.100 kg kontrolfoder og cirka 750 kg forsøgsfoder i blandetankene. Mængden af kontrolfoder var større end mængden af forsøgsfoder, da grisene i de to sektioner udenfor forsøg samt buffer- og aflastningssektionerne fik kontrolfoder. Restmængden i rørstrengen udgjorde således cirka 60 pct. i både kontrol- og forsøgsgruppen i forhold til den samlede mængde i rørstreng og blandetank inden udfodring. Udfodringerne af kontrol- og forsøgsfoderet startede samtidig i hver sektion. Grisene i begge grupper blev fodret restriktivt. Vådfoderkurven fremgår af appendiks 2. Hvis grisene ikke åd op, blev fodertildelingen ved den enkelte foderventil reduceret individuelt.\npH og temperatur i kontrol- og forsøgsfoderet og i grundblandingen til forsøgsgruppen blev målt manuelt ved hjælp af et elektronisk pH-meter med termometer (Jenway model 3150 pH-meter). Inden hver måling blev pH-meteret kalibreret efter forskriften. Ved opstart af fermenteringen blev pH og temperatur målt manuelt i prøver fra fermenteringstanken en gang om dagen i seks dage. Derefter blev pH og temperatur målt manuelt en gang om ugen i grundblandingen og i kontrol- og forsøgsfoderet (cirka 20 målinger i grundblandingen og cirka 50 målinger i både kontrol- og forsøgsfoderet). Prøverne af kontrol- og forsøgsfoderet blev hver uge udtaget fra to prøveudtagningsventiler opsat henholdsvis først og sidst på vådfoderstrengen i slagtesvinestalden. Prøverne blev udtaget inden udfodring efter tilstrækkelig recirkulering til, at rørstrengen var tømt for restfoder. Prøver af grundblandingen blev udtaget, når den blev overført fra fermenteringstanken til blandetanken.\nDesuden blev pH og temperatur i fermenteringstanken målt automatisk hver time hele døgnet i 1½ måned. Målingerne blev foretaget ved hjælp af et indbygget elektronisk pH-meter med termometer (+GF+ SIGNET 8750-3 pH/ORP), der var koblet til en data-logger, og data blev overført til en pc. pH-meteret blev kaliberet én gang i forsøgsperioden.\nKontrol- og forsøgsfoderet samt grundblandingen blev analyseret som vist i planen i appendiks 3. Der blev lavet samleprøver af kontrol- og forsøgsfoderet over cirka to måneder til kemisk analyse. Prøverne blev konserveret med myresyre (1 ml 85 pct. myresyre til 200 ml prøve) og frosset ned, indtil der blev lavet samleprøver af foderet. Samleprøver af kontrol- og forsøgsfoderet blev analyseret for tørstof, FEs, totale og frie aminosyrer, calcium, fosfor og biogene aminer.\nFire gange i forsøgsperioden blev der desuden udtaget foderprøver sidst på hver rørstreng ved start af recirkuleringen inden første fodring om morgenen. Prøverne blev konserveret med myresyre (2,5 ml 85 pct. myresyre til 500 ml prøve) og frosset ned, inden de blev sendt til analyse for indhold af totale og frie aminosyrer samt vand og råprotein.\nVådfoderprøver til mikrobiologisk analyse var ikke samleprøver, men blev indsendt samme dag, som de blev udtaget i besætningen, og de blev ikke tilsat myresyre men nedkølet (ikke frosset). Der blev analyseret for indhold af mikroorganismer, organiske syrer og ethanol (alkohol) i kontrol- og forsøgsfoderet og i grundblandingen. Desuden blev der målt bufferkapacitet i kontrol- og forsøgsfoderet og i grundblanding ved titrering med 0,1 N NaOH til pH 5, pH 6 og pH 7.\nSom primære parametre blev der på dobbeltsti-niveau registreret foderoptagelse, tilvækst og kødprocent, og som sekundære parametre blev sygdomsbehandlingerne og dødelighed registreret. Registreringerne blev foretaget i perioden fra indsættelse ved gennemsnitligt 27 kg og til slagtning ved gennemsnitligt 96 kg.\nProduktionsværdien blev beregnet ud fra de registrerede parametre: tilvækst, foderforbrug og kødprocent samt fastsatte priser og korrigeret til samme vægt ved indsættelse. DB pr. stiplads blev beregnet som:\nDB pr. gris = salgspris ÷ købspris ÷ foderomkostninger ÷ diverse omkostninger.\nDB pr. stiplads pr. år = DB pr. gris x (365 dage/antal foderdage pr. gris) x staldudnyttelse.\nDe fastsatte noteringer var gennemsnittet for 5 år (1. september 1996 til 1. september 2001) for 30 kg’s MS-smågrise (363 kr. pr. stk. +/÷ 4,97 kr. pr. kg) og slagtesvin (10,03 kr. pr. kg inklusiv efterbetaling). Diverse omkostninger var fastsat til 20 kr., og staldudnyttelsen var fastsat til 95 pct. Foderprisen blev også fastsat som gennemsnit over 5 år og var ens i begge grupper (1,27 kr. pr. FEs).\nVed levering af grise til slagteriet blev skinkemærkenummeret, der refererede til gruppe og hold, ikke aflæst på 161 grise ud af i alt 3.556 slagtede grise i afprøvningen, svarende til 4,5 pct. af grisene. De 161 grise var fordelt på 92 stier. Da foderoptagelse og tilvækst blev registeret på stiniveau, blev der korrigeret for de manglende registreringer af grise på slagteriet, inden produktionsværdien blev beregnet. Produktionsværdien for hver sti blev beregnet som en gennemsnitsgris i hver sti svarende til én observation pr. dobbeltsti.\nRegistreringer og analyser af gødning\nGødningskonsistensen blev registreret dagligt i hver dobbeltsti (gentagelse) i de første seks uger efter indsættelse i slagtesvinestalden. Det blev registeret, om gødningskonsistensen var normal eller unormal, og graden af unormal gødning blev vurderet:\nnormal gødning (konsistens 1)\ngrødagtig gødning (konsistens 2)\nvandig diarré (konsistens 3)\nblodig eller slimet diarré (konsistens 4).\nDen sværeste grad af diarré/unormal gødning i hver sti blev noteret. Det blev desuden vurderet, hvor stor en andel af grise i hver sti, der havde diarré/unormal gødning. Registreringer blev foretaget på følgende tre niveauer:\nmindre end 1/3 af grisene havde diarré/unormal gødning (andel 1)\nmellem 1/3 og 2/3 af grisene havde diarré/unormal gødning (andel 2)\nover 2/3 af grisene havde diarré/unormal gødning (andel 3).\nGødningskonsistensen blev beregnet som gennemsnit pr. uge for hver sti. Resultaterne blev opgjort både som procent stier med unormal gødningskonsistens (konsistens 2, 3 eller 4) og som en gødningskarakter, der blev beregnet ud fra konsistensen og andelen af grise med diarré/unormal gødning. Ved normal gødningskonsistens (konsistens 1) blev gødningskarakteren sat til 1. Ved unormal gødningskonsistens (konsistens 2-4) blev gødningskarakteren beregnet på følgende måde:\ngødningskarakter = konsistens -1 + (andel/3).\nI 12 stier (gentagelser) blev der udtaget en gødningsprøve fra en gris til mikrobiel analyse seks uger efter indsættelse. De mikrobiologiske analyser (mikroorganismer og organiske syrer) blev foretaget på Danmarks JordbrugsForskning. Desuden blev der målt pH og tørstof i gødningsprøverne.\nDer blev udtaget seks blodprøver pr. dobbeltsti, tre i hver side af dobbeltstien. Blodprøverne blev udtaget 8-9 uger efter indsættelse. Der blev udtaget blodprøver i 20 ugehold, og der var et ugehold pr. sektion. Der blev i alt udtaget 717 prøver, 359 fra forsøgsgruppen og 358 fra kontrolgruppen. Prøverne blev analyseret ved hjælp af en Mix-ELISA, med en cut-off-værdi på 20 OD%.\nDer blev undersøgt for maveforandringer ved slagtning hos 122 grise i kontrolgruppen og 130 grise i forsøgsgruppen. Grisene var fordelt på 12 hold (dobbeltstier) i hver gruppe. Efter udtagning af maverne, blev de skyllet og nedfrosset til senere undersøgelse af forandringer i mavens spiserørsdel også kaldt den hvide del af maven. Ud fra bedømmelsen blev der givet et maveindeks fra 0 til 10, se appendiks 6.\nSpisekvalitet af svinekødet\n30 sogrise fra både kontrol- og forsøgsgruppen samt 30 sogrise fodret med tørfoder i den samme besætning blev slagtet ved en gennemsnitsvægt på 101 kg i kontrolgruppen, 88 kg i forsøgsgruppen og 95 kg i gruppen fodret med tørfoder. Alle grise, der havde fået tørfoder, havde gået i samme sti, mens grisene i kontrol- og forsøgsgruppen var fra tre stier i hver gruppe. Der var ikke lige mange grise fra hver sti i kontrol- og forsøgsgruppen, da alle grise, der indgik i spisekvalitetsundersøgelsen blev slagtet samme dag, og de blev udvalgt ud fra besætningens sædvanlige leveringsstrategi.\nVenstre kam med spæk og støttemuskler blev udtaget. Kødet blev modnet i fire dage ved 4 grader celsius og herefter frosset ved ÷18 grader celsius indtil bedømmelse. Kødet blev tøet i to dage i køleskab ved 4 grader celsius, trimmet til 5 mm spæk og tilberedt som hele stege i stegeposer i ovn ved 140 grader celsius ovntemperatur til 65 grader celsius centrumstemperatur.\nKødet blev bedømt af et trænet panel på 8 smagsdommere. En række egenskaber blev bedømt (jf. appendiks 7). Hver egenskab blev vurderet på en skala fra 0 til 15, hvor 0 var intet og 15 var meget høj intensitet.\nProduktionsværdien blev statistisk analyseret som primær parameter og antallet af behandlingsdage mod diarré og dødelighed blev analyseret som sekundære parametre ved en variansanalyse i GLM-proceduren i SAS. Gruppe og hold indgik som klassevariable i den statistiske model. Desuden indgik vægt ved indsættelse som covariabel.\nGødningskonsistensen, udtrykt som henholdsvis procent stier med unormal gødningskonsistens og gødningskarakter, blev statistisk analyseret ved en variansanalyse i MIXED-proceduren i SAS. I modellen indgik gruppe og uge efter indsættelse som systematisk effekt, og hold og sti indgik som tilfældig effekt. Data blev testet for vekselvirkning mellem gruppe og uge efter indsættelse, og hvis vekselvirkningen ikke var signifikant, blev den udtaget af modellen.\nResultaterne af de mikrobiologiske undersøgelser af gødning blev statistisk analyseret ved en variansanalyse i GLM-proceduren i SAS. Gruppe og hold indgik som klassevariable i den statistiske model.\nDe serologiske salmonella-data blev analyseret ved hjælp af en logistisk regressionsmodel, hvor den afhængige variabel var andel af positive blodprøver i hver side af hver dobbeltsti og de forklarende variable var gruppe og tid efter start af afprøvningen. I modellen blev der taget hensyn til den overspredning, der kunne forventes at være på sektions- og stiniveau samt i hvilken side af dobbelstien, grisene var placeret.\nResultaterne af undersøgelsen for mavesundhed blev statistisk analyseret ved en variansanalyse i GLM-proceduren i SAS, hvor gruppe og hold indgik som klassevariable. Desuden blev forekomsten af mavesår (maveindeks over 5) analyseret med proceduren GENMOD i SAS.\nI spisekvalitetsundersøgelsen blev de sensoriske data analyseret ved en variansanalyse i MIXED-proceduren, hvor gruppe var systematisk effekt og smagsdommer indgik som tilfældig effekt. Endvidere blev der lavet en Principal Component Analyse (PCA), hvor hvert objekt var et gennemsnit for de 8 dommere for hver kam. Der blev benyttet fuld krydsvaliditet af ikke-standardiserede data.\nResultaterne er vist i tabellerne som mindste kvadrats gennemsnit, og hvor det var nødvendigt at transformere data, er de tilbagetransformerede værdier angivet.\nKontrol- og forsøgsfoderets beregnede og analyserede indhold af næringsstoffer fremgår af appendiks 4. Indholdet af FEs og indholdet af tørstof i vådfoder var på samme niveau i begge grupper. Der var et overindhold af råprotein på 6 pct. i kontrolfoderet og 9 pct. i forsøgsfoderet. Der var også et overindhold af råfedt på 14 pct. i kontrolfoderet og 5 pct. i forsøgsfoderet. Desuden var der et overindhold af både calcium og fosfor i kontrolfoderet (henholdsvis 9 og 19 pct.) og i forsøgsfoderet (henholdsvis 13 og 18 pct.).\nDet totale og frie indhold af aminosyrer i procent af råprotein i foderet ved den første daglige fodring fremgår af tabel 2. Det analyserede indhold af total methionin og cystin var på niveau med det beregnede (forventede) indhold i både kontrol- og forsøgsfoderet. Det analyserede indhold af total lysin var også på niveau med det beregnede indhold i kontrolfoderet, men i forsøgsfoderet var der et underindhold på 9 pct. Analyser af de frie aminosyrer viste desuden et underindhold af frit lysin i forsøgsfoderet på 38 pct. i forhold til den tilsatte mængde syntetisk (frit) lysin. Indholdet af frit methionin var på niveau med det beregnede indhold i begge grupper. Syntetisk lysin og methionin udgjorde henholdsvis 16 og 10 pct. af foderets totale indhold af lysin og methionin. Analyserne af både totalt og frit lysin tyder således på, at der er sket et tab af syntetisk lysin i forsøgsfoderet men ikke i kontrolfoderet. Derimod var der ikke noget tab af methionin i hverken kontrol- eller forsøgsfoderet.\nSom nævnt var de syntetiske aminosyrer indeholdt i den mineralske foderblanding, der blev tilsat i blandetanken umiddelbart inden udfodringen. Tabet af syntetisk lysin kan således kun være sket i rørstrengene, da 60 pct. af foderet som nævnt lå i rørstrengene i 7-9 timer mellem hver fodring.\nDer var et lidt højere indhold af råprotein i forsøgsfoderet end beregnet (appendiks 4), så tabet af frit lysin betød, at der var cirka 5 pct. underindhold af fordøjeligt lysin pr. FEs i forsøgsfoderet i forhold til normen. I kontrolfoderet var der kun et underindhold på cirka 1 pct. fordøjeligt lysin pr. FEs i forhold til normen.\nIndholdet af aminosyrer i vådfoderet i rørstrengene inden recirkulering til blandetankene inden den første daglige fodring fremgår af tabel 3. Foderet havde stået i rørstrengene i cirka otte timer, inden prøverne blev udtaget. I kontrolfoderet var der god overensstemmelse mellem det beregnede og analyserede indhold af både totale og frie aminosyrer, men i forsøgsfoderet var der et underindhold af total lysin på 14 pct. Da det tilsatte syntetiske lysin som nævnt udgjorde 16 pct. af foderets totale indhold af lysin, tyder analyseresultaterne af total lysin på, at det syntetiske lysin i forsøgsfoderet næsten helt er gået tabt efter otte timers fermentering i rørstrengene. Analyserne af frit lysin viste dog kun et underindhold på 46 pct. i forhold til den tilsatte mængde syntetisk (frit) lysin. Denne uoverensstemmelse kan forklares med, at der sker en naturlig spontan hydrolyse, når proteiner er opløst i vand. Det analyserede indhold af frit lysin er derfor ikke udelukkende syntetisk lysin, men en del stammer fra foderproteinet. Det betyder samtidig, at en lille del af det frie lysin, som er tabt ved fermenteringen i rørstrengen, ikke er syntetisk lysin, men stammer fra foderproteinet.\nI modsætning til lysin var der ikke noget, der tydede på, at det tilsatte syntetiske methionin forsvandt ved fermentering i rørstrengene, idet det analyserede indhold af methionin, både total og frit, var i god overensstemmelse med det beregnede indhold i både kontrol- og forsøgsfoderet. Forklaring på denne forskel må være, at bakterierne i vådfoderet har nedbrudt det syntetiske lysin men ikke det syntetiske methionin.\nTabel 2. Indhold af de først begrænsende aminosyrer i foderblandingerne ved udfodring (pct. af råprotein), gennemsnit af 10 analyser\nBeregnet indhold (gruppe 1 og 2)\nAnalyseret indhold ved udfodring:\nGruppe 1 (kontrol)\nGruppe 2 (forsøg)\nTabel 3. Indhold af de første begrænsende aminosyrer i foderblandingerne efter 8 timers fermentering i rørstrengene (pct. af råprotein), gennemsnit af 4 analyser\nSamlet viste analyserne af aminosyrer i vådfoderet, at der skete et tab af syntetisk lysin ved fermentering af forsøgsfoder i rørstrengen, og efter otte timers fermentering i rørstrengen var næsten alt det syntetiske lysin forsvundet. Da restmængden i rørstrengen udgjorde cirka 60 pct. af den samlede fodermængde i blandetank og rørstreng inden udfodring, var cirka halvdelen af det syntetiske lysin forsvundet i foderet, som blev udfodret til grisene i forsøgsgruppen. I kontrolfoderet var der ikke noget væsentligt tab af syntetisk lysin ved fermentering i rørstrengen. Der blev ikke fundet et tab af syntetisk methionin ved fermentering i rørstrengen hverken i kontrol- eller forsøgsfoderet, hvilket er i overensstemmelse med en tidligere undersøgelse af fermenteret vådfoder til slagtesvin (Meddelelse nr. 566, Landsudvalget for Svin).\npH og temperatur i foderet\nVed opstart af fermenteringen af grundblandingen faldt pH til under 4 i løbet af tre døgn, og efter fem dages henstand i fermenteringstanken var pH faldet til 3,7. pH efter fem dages fermentering var dermed på samme lave niveau, som fundet ved fermentering af hjemmeblandet foder med valle uden myresyre (Meddelelse nr. 566, Landsudvalget for Svin).\nResultaterne af de automatiske målinger af pH og temperatur i fermenteringstanken fremgår af henholdsvis figur 2 og 3. Resultaterne er vist som gennemsnit over hver time i døgnet. Målingerne blev som nævnt automatisk registreret i 1½ måned, men midt i denne periode gik de elektriske vandvarmere, der opvarmede vandet, i stykker, hvorved temperaturen i fermenteringstanken faldt. Umiddelbart herefter var pH-meteret ustabilt i cirka en uge, hvorefter det igen blev stabilt, uden at der blev foretaget noget indgreb. Perioden, hvor de elektroniske vandvarmere var i stykker, og hvor pH-meteret var ustabilt, er udtaget af opgørelsen, så resultaterne er kun gennemsnit over cirka fem ugers registreringer.\nFigur 2. pH i fermenteringstank, automatiske målinger. Pilene markerer tidspunktet for iblanding af foder i fermenteringstanken.\nDer var forholdsvis store udsving i både pH og temperatur i fermenteringstanken over døgnet. Efter hver påfyldning af frisk foder, der udgjorde cirka 50 pct. af den samlede fodermængde i tanken, steg pH cirka 0,3 enheder og temperaturen steg 1-3 grader celsius. Kurveforløbet i figur 2 viser, at pH stadigvæk var faldende på de tidspunkter, hvor der blev blandet frisk foder i tanken. Mælkesyrebakterierne er således ikke blevet begrænset i deres produktion af mælkesyre på grund af lavt pH i tanken. Efter det planlagte indtag af foder i fermenteringstanken cirka kl. 13, sås et yderligere fald i pH indtil cirka kl. 14. Det kan skyldes uregelmæssigheder i vådfodringsanlægget, således at foderet reelt er indtaget lidt senere end planlagt.\nFigur 3. Temperatur i fermenteringstank, automatiske målinger. Pilene angiver tidspunkterne for iblanding af foder i fermenteringstanken.\npH og temperatur målt manuelt i grundblandingen og i kontrol- og forsøgsfoderet fremgår af tabel 4. De manuelle målinger af pH og temperatur i grundblanding blev foretaget cirka kl. 12:30. Ved sammenligning med pH og temperaturmålingerne vist i figur 2 og 3 ses, at der ikke var fuld overensstemmelse i resultaterne, idet de manuelle målinger viste cirka 0,2 pH-enheder højere og cirka 4 grader celsius højere end de automatiske målinger.\nTabel 4. pH I fermenteret grundblanding, og vådfoderblandinger, manuelle målinger\nTemperatur, grader celsius¹\n¹ Tal i parentes er værdier målt i samme periode som de automatiske målinger vist i figur 2 og 3\nPumpen, der doserede 2 promille myresyre i kontrolfoderet, gik i stykker to måneder inden forsøget sluttede, så i de sidste to måneder ud af i alt otte måneder blev der ikke tilsat myresyre til kontrolfoderet. pH og temperaturmålingerne i kontrolfoderet i perioden, hvor der ikke var myresyre i foderet, er ikke medtaget i opgørelsen.\npH-værdien i forsøgsfoderet var meget lav (pH 4,3) og kun 0,2 pH-enheder højere end pH i grundblandingen. Tilsætning af den mineralske foderblanding har således kun bevirket en lille ændring i pH-værdien, hvilket er i overensstemmelse med en tidligere undersøgelse af fermenteret hjemmeblandet vådfoder til slagtesvin (Meddelelse nr. 566, Landsudvalget for Svin).\nMikroorganismer, organiske syrer og ethanol (alkohol) i foderet\nSamtlige resultater af de mikrobiologiske undersøgelser fremgår af appendiks 5. I figur 4 og 5 er indholdet af henholdsvis mælkesyrebakterier og mælkesyre vist i grundblandingen og i kontrol- og forsøgsfoderet.\nFigur 4. Mælkesyrebakterier i fermenteret grundblanding og slagtesvinefoder\nDer er kun vist resultaterne for kontrolfoderet i perioden, hvor der var tilsat myresyre. Indholdet af mælkesyrebakterier var væsentligt højere i forsøgsfoderet end i kontrolfoderet. Der var også et meget højt indhold af mælkesyrebakterier i grundblandingen. Dette står i kontrast til en tidligere undersøgelse af fermenteret hjemmeblandet vådfoder til slagtesvin (Meddelelse nr. 566, Landsudvalget for Svin), hvor det højeste indhold af mælkesyrebakterier blev fundet i kontrolfoderet, der var traditionelt (ikke-fermenteret) vådfoder med valle tilsat myresyre. Indholdet af mælkesyrebakterier i kontrolfoderet var på samme niveau i begge undersøgelser, så det høje indhold af mælkesyrebakterier i grundblandingen og i forsøgsfoderet i nærværende undersøgelse er et udtryk for en særdeles høj mikrobiel aktivitet i foderet. En mulig forklaring på de forskellige resultater i de to undersøgelser kan være, at forskellige typer af mikrobiel substrat har bevirket, det har været forskellige typer af dominerende mælkesyrebakterier i de to vådfodertyper. I det hjemmeblandede foder med valle kan laktose have været et vigtigt substrat for bakterierne. I det pelleterede foder, der blev fermenteret i vand, er det muligt at stivelsen har været substrat for bakterierne, idet stivelsen i kornet sandsynligvis bliver lettere tilgængelig for bakterierne, når foderet er varmebehandlet.\nDen høje mikrobielle aktivitet i forsøgsfoderet kan være forklaringen på det tab af syntetisk lysin, der blev målt i rørstrengen. I en tidligere undersøgelse af fermenteret vådfoder til smågrise (Meddelelse nr. 510, Landsudvalget for Svin) blev der fundet et tilsvarende højt indhold af mælkesyrebakterier i det fermenterede foder, og i denne undersøgelse blev der samtidig fundet et væsentligt tab af syntetisk lysin både ved fermentering i en vådfodertank og ved fermentering i rørstrengene.\nFigur 5. Mælkesyre i fermenteret grundblanding og slagtesvinefoder\nI kontrolfoderet med myresyre var den mikrobielle aktivitet lavere end i forsøgsfoderet, og det bevirkede, at indholdet af mælkesyre i kontrolfoderet var lavt (figur 5).\nMælkesyreindholdet i grundblanding var væsentligt lavere end i forsøgsfoderet. Dette viser, at fermenteringen fortsatte i rørstrengen, efter at den mineralske foderblanding, der indeholdt syntetiske aminosyrer, er blevet blandet med grundblandingen.\nIndholdet af enterobakterier og gær i foderet blev analyseret både på Danmarks JordbrugsForskning og på Bioteknologisk Institut (nu Eurofins Danmark A/S). Analyseresultaterne for enterobakterier var generelt lavere på Bioteknologisk Institut end på Danmarks JordbrugsForskning, hvilket også er fundet i tidligere undersøgelser (Meddelelse nr. 510, 547 og 566, Landsudvalget for Svin). Generelt var der et lavt indhold af enterobakterier (herunder coliforme bakterier og Salmonella) i foderet. Der blev fundet det højeste indhold af gær i kontrolfoderet. Det er uvist, hvilken betydning gær har for grisenes sundhed. Indholdet af skimmel i foderet var lavt.\nDen analyserede mængde myresyre i kontrolfoderet (39,9 mmol/l) svarende til 1,8 g/l er i god overensstemmelse med det planlagte indhold af myresyre på 2 promille (2 g/l). I grundblandingen og i forsøgsfoderet var mælkesyre den dominerende organiske syre, men der var også et betydeligt indhold af eddikesyre.\nSyrebindingskapaciteten var som ventet lavere i grundblanding (uden den mineralske foderblanding) end forsøgsfoderet. Dette fremgår af titreringerne med basen NaOH (appendiks 5). Der skulle titreres med større mængde base i grundblandingen end i forsøgsfoderet for at hæve pH, på trods af at der var det højeste syreindhold i forsøgsfoderet. Dette skyldes, at mineralerne, især kridt, har en meget høj syrebindingskapacitet, og derfor er syrebindingskapaciteten hævet væsentligt, efter at den mineralske foderblanding er tilsat.\nDer blev dannet ethanol (alkohol) ved fermentering af grundblandingen, men indholdet var på et lavt niveau (appendiks 5). I kontrolfoderet var der en meget begrænset dannelse af ethanol. Det lidt højere indhold af ethanol i forsøgsfoderet end i kontrolfoderet antages ikke at have haft negativ betydning for foderoptagelsen i forsøgsgruppen.\nBiogene aminer i foderet\nIndholdet af biogene aminer i foderet fremgår af tabel 5. Biogene aminer er kvælstofholdige stoffer, der dannes ved mikrobiel nedbrydning af aminosyrer. Der var et lidt højere indhold af cadaverin og putrescin i forsøgsfoderet end i kontrolfoderet. I tidligere undersøgelser af fermenteret vådfoder er der også fundet et lidt højere indhold af disse to biogene aminer sammenlignet med traditionelt (ikke-fermenteret) vådfoder til slagtesvin (Meddelelse nr. 547 og 566, Landsudvalget for Svin). Det er uvist, hvilken betydning biogene aminer har for grisenes sundhed, men for mennesker kan et højt indhold af biogene aminer i maden medføre forgiftning. Indholdet af cadaverin og putrescin samt summen af biogene aminer i forsøgsfoderet var lavere end fundet i vådfoder med fermenteret korn i en tidligere undersøgelse (Meddelelse nr. 547, Landsudvalget for Svin). I denne undersøgelse blev der fundet en øget produktivitet ved anvendelse af fermenteret korn. Det er således ikke sandsynligt, at det højere indhold af cadaverin og putrescin i forsøgsfoderet sammenlignet med kontrolfoderet i nærværende forsøg har haft væsentligt negativ betydning for grisenes produktionsresultater.\nTabel 5. Biogene aminer i slagtesvinefoder (mg pr. kg tørstof)\nPhenylethylamin og spemidin\nInden afprøvningen startede blev der undersøgt for forekomst af Lawsonia intracellularis i gødningsprøver fra 30 tilfældige grise 4-6 uger efter indsættelse i slagtesvinestalden. Ingen af gødningsprøverne var positive for Lawsonia intracellularis. I afprøvningsperioden blev grisene i gennemsnit behandlet i 0,04 dag mod diarré, og der var ikke forskel mellem grupperne.\nDer var problemer med ondartet lungesyge (AP2) i besætningen. I forsøgsgruppen blev grisene i gennemsnit behandlet i 4,1 dag mod luftvejslidelser, hvilket var statistisk sikkert (p=0,01) flere dage end i kontrolgruppen (3,1 dag pr. gris). Desuden var der statistisk sikkert (p=0,03) flere behandlingsdage mod halebid/øresutning og lignende i forsøgsgruppen (0,01 dag pr. grise) end i kontrolgruppen (0,004 dag pr. gris). Det er ikke muligt at forklare disse forskelle mellem grupperne ud fra den forventede effekt af fermenteret vådfoder. De flere sygdomsbehandlinger i forsøgsgruppen end i kontrolgruppen kan måske skyldes, at grisene generelt var mere utrivelige i forsøgsgruppen.\nDødeligheden var i gennemsnit 2,8 pct., og der var ikke forskel mellem grupperne. Der blev derimod udtaget flere grise fra stierne i forsøgsgruppen (4,7 pct.) end i kontrolgruppen (2,5 pct.), og forskellen var statistisk sikker (p=0,01). Grisene blev primært udtaget fra stierne og dermed af forsøget af andre årsager end diarréproblemer.\nProduktionsresultaterne fremgår af tabel 6 og produktionsværdien beregnet ud fra produktionsresultaterne ved samme notering og samme foderpris i begge grupper fremgår af tabel 7. Resultaterne viste en 23 pct. lavere produktionsværdi svarende til 152 kr. pr. stiplads pr. år ved anvendelse af fermenteret vådfoder produceret ud fra pelleteret foder sammenlignet med ikke-fermenteret vådfoder til slagtesvin. Forskellen var statistisk sikker (p<0,01). Den dårligere produktionsværdi skyldtes lavere foderoptagelse (0,21 FEs pr. dag) og deraf en væsentlig dårligere tilvækst (85 g pr. dag) for grisene, der fik fermenteret vådfoder sammenlignet med kontrolgruppen. Desuden var kødprocenten markant lavere (1,3 procentenheder) for grisene fodret med fermenteret vådfoder. Der var ingen forskel i foderudnyttelsen mellem de to grupper.\nTabel 6. Produktionsresultater, 27-96 kg\nAntal grise indsat\nDaglig foderoptagelse, FEs\nFEs pr. kg tilvækst\nDisse dårlige produktionsresultater er i overensstemmelse med en tidligere undersøgelse af fermenteret hjemmeblandet vådfoder til slagtesvin (Meddelelse nr. 566, Landsudvalget for Svin). I begge undersøgelser indgik alle foderkomponenter med undtagelse af den mineralske foderblanding i fermenteringstanken. Resultaterne fra begge disse undersøgelser står i modsætning til en afprøvning af fermenteret korn til tungsvin, hvor der blev fundet en 11 procents stigning i produktionsværdien sammenlignet med vådfoder med ikke-fermenteret korn (Meddelelse nr. 547, Landsudvalget for Svin).\npH-værdien i foderet var væsentlig forskellig i de to afprøvninger, hvor alle foderkomponenterne med undtagelse af den mineralske foderblanding indgik i fermenteringstanken, sammenlignet med afprøvningen hvor kun kornet blev fermenteret. Når kun kornet blev fermenteret, var pH-værdien i det færdigblandede slagtesvinefoder betydelig højere (pH 4,5) end i afprøvningerne, hvor alle komponenter undtagen den mineralske foderblanding indgik i fermenteringen (pH 4,2- 4,3). Derfor kan en stor del af forklaringen på de dårligere produktionsresultater i nærværende undersøgelse være, at foderet har været for surt, og dermed er foderoptagelsen blevet reduceret. Der kan også have været andre smagsstoffer end syre i foderet, der kan være dannet ved fermenteringen, og som kan have påvirket foderoptagelsen negativt. Desuden kan lavt pH i kombination med naturligt forekommende dårligt smagende komponenter i foderet give foderværing. Syren får den dårlige smag meget tydeligt frem.\nEn del af forklaringen på den lavere kødprocent for grisene fodret med fermenteret vådfoder sammenlignet med kontrolgrisene må være tabet af syntetisk lysin ved fermentering i rørstrengene. Det medførte en underforsyning af fordøjeligt lysin pr. FEs på cirka 5 pct. som nævnt ovenfor. Faldet i kødprocenten var imidlertid så stort, at det er sandsynligt, at andre ukendte faktorer i det fermenterede foder har haft en negativ indflydelse på proteinudnyttelsen.\nTabel 7. Produktionsværdi ved 5-års priser\nKr. pr. stiplads pr. år¹\nVed sammenligning mellem grupperne skal der være en forskel i produktionsværdien på minimum 26 kr. eller minimum 4 indekspoint, for at der er statistisk sikker forskel (p<0,05). Værdier med forskellige bogstaver er statistisk sikkert forskellige.\nPå baggrund af disse resultater kan det ikke tilrådes at fermentere pelleteret foder til slagtesvin, selv om den mineralske foderblanding, der indeholder syntetiske aminosyrer, tilsættes efter fermenteringen. Det kan derimod anbefales at fermentere korndelen i foderet til slagtesvin jævnfør en tidligere undersøgelse (Meddelelse nr. 547, Landsudvalget for Svin).\nGødningskonsistensen udtrykt som gødningskarakter i de første seks uger efter indsættelse i slagtesvinestalden fremgår af figur 6. Der var en statistisk sikker (p<0,01) højere gødningskarakter svarende til mere unormal (tyndere) gødning for forsøgsgrisene sammenlignet med kontrolgrisene. Der var også en statistisk sikker vekselvirkning (p=0,03) mellem grupper og uger efter indsættelse, idet gødningskarakteren faldt efter to uger i kontrolgruppen, mens gødningskarakteren i forsøgsgruppen forblev på et højt niveau.\nFigur 6. Gødningskonsistens, gennemsnit pr. uge.\nDer var også statistisk sikker forskel (p<0,01) mellem grupperne i procent stier med unormal gødning i de første seks uger efter indsættelse. I kontrolgruppen var der i gennemsnit over de seks uger 19 pct. stier med unormal gødningskonsistens, mens der i forsøgsgruppen i gennemsnit var 53 pct. stier med unormal gødningskonsistens. Som nævnt blev der inden afprøvningens start gennemført en undersøgelse af forekomsten af Lawsoniaintracellularis i gødning, og der blev ikke fundet nogen Lawsonia i besætningen. Det er derfor ikke sandsynligt, at Lawsonia har været årsagen til den unormale gødningskonsistens hos grise fodret med fermenteret vådfoder.\nMikrobiologiske analyser af gødning\nIndholdet af mikroorganismer samt pH og tørstof i gødningen seks uger efter indsættelse fremgår af tabel 8. Som fundet i tidligere undersøgelser (Meddelelse nr. 547 og 566, Landsudvalget for Svin) var der et statistisk sikkert (p<0,01) lavere indhold af mælkesyrebakterier i gødningen fra grise fodret med fermenteret vådfoder sammenlignet med grise fodret med traditionel (ikke-fermenteret) vådfoder. Der var ingen forskel mellem grupperne i indholdet af enterobakterier (herunder coliforme bakterier og Salmonella) i gødning. Der er således ikke noget, der tyder på, at der har været vækst af sygdomsfremkaldende bakterier fra denne bakteriegruppe i tyktarmen hos grisene fodret med fermenteret vådfoder.\nTabel 8. Mikroorganismer (log CFU pr. g gødning), pH og tørstof i gødning\na, b: Statistisk sikker forskel mellem grupper (p<0,05)\nTørstofprocenten i gødningen var statistisk sikkert lavere (p<0,01) i forsøgsgruppen end i kontrolgruppen. Dette er i god overensstemmelse med, at gødningskonsistensen som nævnt var mere tynd i forsøgsgruppen end i kontrolgruppen.\npH i gødningen var statistisk sikker (p=0,03) højere i forsøgsgruppen end i kontrolgruppen. I tabel 9 er indholdet af organiske syrer i gødningen vist. Der var ikke væsentlig forskel mellem grupperne i indholdet af organiske syrer. Kun indholdet af valerinsyre var statistisk sikkert (p=0,04) lavere i gødningen fra grise i forsøgsgruppen end fra grise i kontrolgruppen. Den højere pH-værdi i gødningen fra grisene i forsøgsgruppen kan således ikke alene forklares med et lavere indhold af organiske syrer, der er fermenteringsprodukter fra mikroorganismer. Det kan derimod tænkes, at der er sket en øget mikrobiel produktion af ammoniak i tyktarmen ud fra ufordøjet protein, og det kan være årsagen til den højere pH-værdi i gødningen fra grise fodret med fermenteret vådfoder.\nTabel 9. Organiske syrer i gødning (mmol pr. kg gødning\nDet næsten uændrede indhold af organiske syrer pr. kg gødning sammenholdt med den lavere tørstofprocent i gødningen fra grise i forsøgsgruppen i forhold til kontrolgruppen indikerer, at grisene i forsøgsgruppen har haft en vis grad af osmotisk diarré. Det vil sige, at der har været en øget produktion af organiske syrer i tyktarmen, der har bevirket et øget udskillelse af vand til tyktarmen, og dermed er gødningen blevet tyndere. Osmotisk diarré optræder i forbindelse med højt indhold af ufordøjede næringsstoffer, som omsættes af mikroorganismer, i tyktarmen. Hvis det høje pH i gødningen kan forklares med øget ammoniakproduktion, kan den osmotiske diarré skyldes, at fordøjeligheden af foderproteinet har været nedsat som følge af fermenteringen af det pelleterede foder. Den formodede lavere proteinfordøjelighed kan desuden være en medvirkende årsag til den lave kødprocent i forsøgsgruppen.\nDer var 25 ud af 358 (7,0 pct.) sero-positive grise i kontrolgruppen, mod 16 ud af 359 (4,5 pct.) i forsøgsgruppen (tabel 10).\nTabel 10. Salmonella-resultater, fordeling af negative (OD%<=20) og positive (OD%>20) prøver\nDer var en statistisk sikker effekt af sektion (p=0,03) på forekomsten af Salmonella. Der kunne ikke påvises nogen effekt af hverken dobbeltsti eller i hvilken side af dobbeltstien grisene var placeret. Disse to faktorer blev derfor udtaget af modellen.\nDet fremgår af tabel 11, at der ikke var en statistisk sikker reduktion i andelen af sero-positive blodprøver ved fodring med fermenteret vådfoder i forhold til ikke-fermenteret vådfoder. En mulige forklaring kan være, at der i besætningen var et markant fald i andelen af positive salmonella-prøver målt ved kødsaftprøver i salmonella-overvågningen 2-3 måneder efter afprøvningens start. Dette tidsrum udgør perioden fra de første grise blev indsat i forsøg i slagtesvinestalden til der blev udtaget blodprøver eller kødsaftprøver fra dem.\nDer blev desuden fundet et fald i antallet af sero-positive blodprøver i forsøgsperioden i begge grupper. Det meget lave og faldende salmonella-niveau i forsøgsperioden medførte, at beregningsgrundlaget for dimensioneringen af undersøgelsen blev for spinkelt til med sikkerhed at kunne påvise en salmonella-reduktion blandt de grise, der fik fermenteret vådfoder.\nTabel 11. Relativ risiko for Salmonella ved anvendelse af fermenteret vådfoder sammenlignet med ikke-fermenteret vådfoder\n95 pct. konfidensinterval\nDen gennemsnitlige grad af maveforandringer i den hvide del af maven fremgår af tabel 12. Af tabellen fremgår endvidere andelen af grise med et maveindeks over 5 svarende til alvorlige forandringer i mavens hvide del (jf. appendiks 6).\nTabel 12. Maveforandringer\nAntal undersøgte maver\nPct. maver med indeks over 5\nNiveauet af maveforandringer var højt og på niveau med, hvad der tidligere er fundet hos grise fodret med pelleteret foder i tør form (Meddelelse nr. 558, Landsudvalget for Svin). Der var ikke statistisk sikker forskel mellem grupperne i maveindeks (p=0,19) eller i procent maver med indeks over 5 (p=0,80). Det høje indhold af organiske syrer og den lave pH-værdi i det fermenterede foder sammenlignet med kontrolfoderet har således ikke haft indflydelse på graden af maveforandringer.\nSpisekvalitet af svinekød\nDen gennemsnitlige kødprocent for de 30 sogrise udtaget til spisekvalitetsbedømmelse i hver gruppe var henholdsvis 62,1 pct. i gruppe 1; 60,3 pct. i gruppe 2 og 61,8 pct. i referencegruppen fodret med tørfoder.\nResultaterne af den sensoriske bedømmelse fremgår af appendiks 7. Der var ingen forskel i smag eller eftersmag af hverken kødet eller fedtet fra grisene fodret med ikke-fermenteret vådfoder, fermenteret vådfoder eller tørfoder. Dette er i overensstemmelse med tidligere undersøgelser af fermenteret vådfoder (Meddelelsen nr. 547 og 566, Landsudvalget for Svin), hvor spisekvalitetsundersøgelserne er gennemført under de samme forhold. Hverken denne eller de tidligere undersøgelser kan således bekræfte undersøgelsen af Hansen et. al (2000), hvor der blev fundet en forringet smag af svinekød fra grise fodret med fermenteret vådfoder sammenlignet med tørfoder.\nDer var statistisk sikker (p<0,01) forskel mellem grupperne med hensyn til kødets udseende og konsistens. Kødet fra grise fodret med fermenteret vådfoder var mørkere end kødet fra grise fodret med ikke-fermenteret vådfoder eller tørfoder. Desuden var kødet mere saftigt, smuldrede mindre og var mere mørt, når grisene var fodret med fermenteret vådfoder sammenlignet med de to andre grupper.\nPCA-analysen underbyggede resultaterne fra variansanalysen, idet grisene fodret med fermenteret vådfoder adskilte sig fra de øvrige grise, idet kødet var mørkere.\nDe fundne forskelle i kødets konsistens er ikke i overensstemmelse med tidligere undersøgelser af kød fra grise fodret med fermenteret vådfoder. I en afprøvning af fermenteret korn blev det fundet, at kødet var mindre saftigt, når grisene fik vådfoder med fermenteret korn sammenlignet med grise i kontrolgruppen, der fik vådfoder med ikke-fermenteret korn (Meddelelse nr. 547, Landsudvalget for Svin). Det er altså modsat rettet den effekt af fermenteret vådfoder på kødet saftighed, der blev fundet i nærværende undersøgelse. Med hensyn til kødets mørhed er der også fundet forskellige resultater ved anvendelse af fermenteret vådfoder. I en afprøvning af fermenteret vådfoder, der var hjemmelblandet og indeholdt valle, var kødet mindre mørt, når grisene blev fodret med fermenteret vådfoder sammenlignet med kontrolgrisene, der fik traditionelt (ikke-fermenteret) vådfoder (Meddelelse nr. 566, Landsudvalget for Svin). Igen er dette resultat modsat rettet den effekt af fermenteret vådfoder, der er fundet i nærværende undersøgelse. Der er således ikke noget, der tyder på, at der er en systematisk effekt af fermenteret vådfoder på kødets konsistens.\nAfprøvningen viste, at produktionsværdien blev forringet med 23 pct. svarende til 152 kr. pr. stiplads pr. år ved at fermentere pelleteret foder, der bestod af alle foderkomponenter med undtagelse af mineralsk foderblanding. Sammenligningen blev foretaget med ikke-fermenteret vådfoder fremstillet ud fra pelleteret færdigfoder og produktionsværdien blev beregnet ved samme foderpris i begge grupper. Forskellen i produktionsværdien var statistisk sikker. Den dårligere produktionsværdi skyldtes lavere foderoptagelse (0,21 FEs pr. dag) og deraf en væsentlig dårligere tilvækst (85 g pr. dag) for grisene, der fik fermenteret vådfoder sammenlignet med kontrolgruppen. Desuden var kødprocenten markant lavere (1,3 procentenheder) for grisene fodret med fermenteret vådfoder. Der var ingen forskel i foderudnyttelsen mellem kontrol- og forsøgsgruppen.\nDer var ingen forskel mellem de to grupper i antallet af behandlingsdage mod diarré eller i dødeligheden. Der blev dog udtaget statistisk sikkert flere grise fra stier i forsøgsgruppen end i kontrolgruppen. Gødningen var tyndere hos grisene fodret med fermenteret vådfoder sammenlignet med kontrolgrisene i de første seks uger efter indsættelse, hvor vurderingerne blev foretaget. Mikrobiologiske undersøgelser af gødningen seks uger efter indsættelse i slagtesvinestalden viste et lavere indhold af mælkesyrebakterier, men ingen væsentlig forskel i indholdet af organiske syrer pr. kg gødning fra grisene fodret med fermenteret vådfoder sammenlignet med kontrolgrisene. Der var indikationer af, at grisene i forsøgsgruppen havde osmotisk diarré, der resulterede i lavt tørstofindhold i gødningen.\nDer var en lav forekomst af Salmonella i besætningen i afprøvningsperioden, og der kunne ikke påvises en sikker salmonella-reduktion hos grise, der fik fermenteret vådfoder sammenlignet med kontrolgrisene. Der var et højt niveau af maveforandringer i den hvide del af maven, men der var ingen sikker forskel mellem grupperne.\nDer var ingen forskel i smag eller eftersmag af hverken kødet eller fedtet fra grise fodret med ikke-fermenteret vådfoder, fermenteret vådfoder eller tørfoder. Kødet fra grise fodret med fermenteret vådfoder var mørkere, mere saftigt, smuldrede mindre og var mere mørt end kødet fra grise fodret med ikke-fermenteret vådfoder eller tørfoder.\nDer skete et tab af syntetisk lysin ved fermentering af forsøgsfoder i rørstrengen. I kontrolfoderet var der ikke noget væsentligt tab af syntetisk lysin. Fermentering i rørstrengene medførte ikke tab af syntetisk methionin hverken i kontrol- eller forsøgsfoderet. Da den mineralske foderblanding, der indeholdt syntetiske aminosyre, blev tilsat umiddelbart inden udfodring, kunne der ikke ske et tab af syntetiske aminosyrer i fermenteringstanken.\nIndholdet af mælkesyrebakterier og mælkesyre var højere i den fermenterede grundblanding og i forsøgsfoderet med grundblandingen end i kontrolfoderet. pH-værdien i forsøgsfoderet (pH 4,3) var væsentligt lavere end i kontrolfoderet (pH 4,9), og det kan være forklaringen på, at foderoptagelsen var dårligere i forsøgsgruppen end i kontrolgruppen.\nDer blev dannet små mængder ethanol (alkohol) og biogene aminer ved fermenteringen af vådfoderet. Dannelsen af ethanol og biogene aminer i forsøgsfoderet antages ikke at have haft negativ betydning for produktionsresultaterne.\nFOKUS PÅ Normer for næringsstoffer, 2000, Landsudvalget for Svin.\nFOKUS PÅ Normer for næringsstoffer, 2001, Landsudvalget for Svin.\nHansen, L.L.; Mikkelsen, L.L.; Agerhem H.; Laue, A.; Jensen, M.T. & Jensen, B.B. 2000. Effect of fermented liquid food and zinc bacitracin on microbial metabolism in the gut and sensoric profile of m. longissimus dorsi from entire male and female pigs. Anim. Sci. 71, side 65-80.\nPedersen, A.Ø. 2001. Fermenteret vådfoder til smågrise. Meddelelse nr. 510, Landsudvalget for Svin.\nPedersen, A.Ø.; Maribo, H.; Jensen, B.B.; Hansen, I.D. & Aaslyng, M.D. 2002. Fermenteret korn i vådfoder til tungsvin. Meddelelse nr. 547, Landsudvalget for Svin.\nHansen, C.F.; Kjærsgaard, H.; Knudsen, K.E.B. & Jensen, B.B. 2002. Effekt af melfoder og Porzyme 9300 på Salmonella, mave-tarm-sundhed og produktionsresultater hos slagtesvin. Meddelelse nr. 558, Landsudvalget for Svin.\nPedersen, A.Ø; Maribo, H.; Canibe, N.; Hansen, I.D. & Aaslyng, M.D. 2002. Fermenteret vådfoder til slagtesvin – hjemmeblandet med valle uden myresyre. Meddelelse nr. 566, Landsudvalget for Svin.\nMikkelsen, L.L. & Jensen, B.B. 1997. Effect of fermented liquid feed (FLF) on the growth performance and microbial activity in the gastrointestinal tract on weaned piglets. In: Digestive Physiology in Pigs. Proceeding of the 7th symposium on digestive physiology. Saint-Malo, Frankrig. EAAP nr. 88, side 639-642.\nRussell, P.J.; Geary, T.M.; Brooks, P.H. & Campbell, A. 1996. Performance, water use and effluent output of weaner pigs fed ad libitum with either dry pellets or liquid feed and role of microbial activity in the liquid feed. J. Sci. Food Agric. 72, side 8-16.\nLandbrugstekniker Sven Borg, Landsudvalget for Svin\nLandbrugstekniker Jens-Ove Hansen, Landsudvalget for Svin\nDyrlæge Gorm Christensen, Landsudvalget for Svin\nAfprøvning nr.: 654\nSlagtesvineblanding, råvaresammensætning i pct. af pelleteret foder\nSolsikkeskrå, delvist afskallet\nVitaminer og mineraler¹\nFytase (Ronozyme P granular)¹\nTil forsøgsgruppen blev vitaminer, mineraler, syntetiske aminosyrer og fytase samt en del af blandingens indhold af sojaskrå (henholdsvis 4,6 og 3,3 pct. i de første 3 og de sidste 5 måneder af forsøget) fremstillet som en mineralsk foderblanding, der indgik med 3,55 pct. i den færdige blanding (uden vand). Resten af foderkomponenterne indgik i den pelleterede grundblanding til forsøgsgruppen.\nFEs pr. dag\nFoderkurven er beregnet ud fra 780 g forventet daglig tilvækst og forventet foderudnyttelse på 2,9 FEs pr. kg tilvækst\nPlan for foderanalyser (slagtesvinefoder ved udfodring, rørfermenteret slagtesvinefoder og fermenteret grundblanding)\nAntal prøver pr. gruppe\nFEs, lysin, methionin, cystin og treonin samt frit lysin, frit methionin og frit treonin\nHver uge, samleprøver over 2 måneder både først og sidst på rørstrengen\nHver uge, samleprøver over 2 måneder skiftevis først og sidst på rørstrengen\nHver uge (sidst i forsøgsperioden), samleprøver over 2 måneder både først og sidst på rørstrengen\nMælkesyrebakterier, enterobakterier (herunder coliforme bakterier), gær, myresyre, VFA og mælkesyre\nEn gang om måneden, skiftevis først og sidst på rørstrengen\nHver måned (sidst i forsøgsperioden), skiftevis først og sidst på rørstrengen\nTotal kim, coliforme bakterier, enterobakterier, gær, skimmel og bufferkapacitet\nHver 3. måned, skiftevis først og sidst på rørstrengen\nBioteknologisk Institut (nu Eurofins Danmark A/S)\nVand, råprotein, lysin, methionin, cystin og treonin samt frit lysin, frit methionin og frit treonin\nHver 2-3 måned\nHver måned (sidst i forsøgsperioden\nFoderblandingernes beregnede og analyserede indhold af næringsstoffer\n(gennemsnit af de to foderblandinger i appendiks 1 vægtet i forhold til længden af perioderne)\nSlagtesvinefoder ved udfodring\nTotal fosfor, g/kg²\nLysin, g/kg tørstof¹\nMethionin, g/kg tørstof¹\nCystin, g/kg tørstof¹\nMet.+cys., g/kg tørstof¹\nTreonin, g/kg tørstof¹\nFrit lysin, g/kg tørstof¹\nFrit methionin, g/kg tørstof¹\nFrit treonin, g/kg tørstof¹\nGennemsnit af 10 analyser i begge grupper\nGennemsnit af 5 analyser i begge grupper\nMikrobiologiske analyser af vådfoder, mikroorganismer (log CFU pr. g)\nAnalyser fra DJF¹\nAnalyser fra BI ²\nGennemsnit af 11 analyser af fermenteret grundblanding og slagtesvinefoder i gruppe 2, gennemsnit af 7 analyser af kontrolfoderet. Tal i parentes er gennemsnit af analyser fra Danmarks JordbrugsForskning for prøver, der også er analyseret på Bioteknologisk Institut\nGennemsnit af 4 analyser af fermenteret grundblanding og slagtesvinefoder i gruppe 2, gennemsnit af 3 analyser af kontrolfoderet\nOrganiske syrer (mmol pr. kg), ethanol (g pr. liter) og bufferkapacitet (titrering med 0,1 N NaOH, ml pr. 10 g)\nAnalyser fra DJF\nAnalyser fra BI³\nTitrering til pH 5\nTitrering til pH 6\nTitrering til pH 7\nGennemsnit af 9 analyser af fermenteret grundblanding og slagtesvinefoder i gruppe 2, gennemsnit af 7 analyser af kontrolfoderet\nGennemsnit af 5 analyser af fermenteret grundblanding og slagtesvinefoder i gruppe 2, gennemsnit af 4 analyser af kontrolfoderet\nForandringer i mavens spiserørsdel, type og udbredelse\nIngen synlige forhorning, blød overflade\nForhorning af dækcellelaget\nForhornet lag under 1 mm tykt\nForhornet lag over 1 mm tykt\nForhornet lag groft og fliget\nErosion, dækcellelaget er afstødt\nErosion på højest 0,5 cm²\nErosion på over 0,5 cm²\nSår eller ar efter sår\nSår/ar på højest 0,5 cm²\nSår/ar på 0,5-5 cm²\nSår/ar på over 5 cm²\nIndvendig diameter af spiserør mindst 4 mm\nIndvendig diameter af spiserør under 4 mm\nSpisekvalitet af svinekød, gennemsnit af sensorisk bedømmelse\nAntal grise (kamme)\nSmag - kød\na, b, c: Statistisk sikker forskel mellem grupper (p<0,01).\nForfatter: Hanne Maribo, Anni Øyan Pedersen, Søren Kranker, Nuria Canibe, Inge Dorthe Hansen, Margit Dall Aaslyng\nUdgivet: 25. juli 2002\nArtiklen findes på adressen: svineproduktion.dk/Publikationer/Kilder/lu_medd/medd/567


Læg telefonen fra dig - Kirkepartner\nHjemArbejdsmiljøLæg telefonen fra dig\n10. januar 2020 Carsten Dybkjær Arbejdsmiljø, Børn og unge, Data sikkerhed, Featured, Konfirmand, Medarbejdere 0\nLæg telefonen fra dig, lyder opfordringen fra dem du er sammen med. Lige så vigtigt det er at have sin telefon på sig, lige så vigtigt er det at være til stede i nuet, og ikke mindst være tilstedeværende i hvad man foretager sig. Derfor kan det i visse tilfælde være essentielt at kunne lægge sin kære telefon fra sig.\nLæg telefonen og oplad den samtidigt\nI en verden hvor stort set alle har en mobiltelefon på sig, er det meget vigtigt at kunne være fuldt opladet – hele tiden.\nAnsatte hos GoCharge A/S oplever i dag, at mange vigtige ting ligger på mobiltelefonen. Det er ikke længere blot et kommunikationsmiddel, men i stor grad også et betalingsmiddel, en vidensformidler og en kalender som sikrer, at du husker dine aftaler og gøremål. Derved er mobiltelefonen i dag et meget vigtigt redskab for rigtig mange mennesker.\nLæg telefonen et sikkert sted i opbevaringsboks fra GoCharge\nGoCharge A/S leverer opbevaringssikre Ladestationer til mobiltelefoner og tablets.\nGoCharge A/S mener også, at der påhviler et socialt ansvar på steder som har med såvel unge som ældre mennesker at gøre. At disse steder kan garantere en fuldt opladet telefon så man kan tilkalde assistance, underrette familie og venner, og ikke mindst holde sig ajour med disse steders arrangementer og vigtige informationer.\n20. august 2019 Carsten Dybkjær Data sikkerhed, IT og digitale løsninger 0\nPaven som årets person. Bog om Frans\n11. december 2013 0


Politiet til tre gerningsmænd: Meld jer, eller vi offentliggør navne og billeder – Netavisen Sjælland\nfeature Frederiksberg København Nyheder Region Hovedstaden\nPolitiet til tre gerningsmænd: Meld jer, eller vi offentliggør navne og billeder\njuli 26, 2017 Rolf Larsen 0 Comment\nKøbenhavns Politi opfordrer tre gerningsmænd fra tre forskellige sager til at melde sig selv – ellers vil politiet offentliggøre deres navne og billeder.\nDe tre mænd, har fået en frist til fredag klokken 10. Hvis ikke de har meldt sig inden, vil offentliggøre navn og billede på de efterlyste.\n– Det er afgørende for os, at gerningsmændene bliver stillet til ansvar for deres handlinger, og hvis de ikke selv kan finde ud af at melde sig til politiet, så må vi søge hjælp hos befolkningen, siger politikommissær Steffen Thaaning Steffensen, Afdelingen for Organiseret kriminalitet.\nAfpresning, hærværk og brandstiftelse mod massageklinikker\nDen ene af de efterlyste er en 22-årig mand, som ifølge politiet har relation til banden Loyal To Familia, LTF.\nHan er efterlyst som medgerningsmand til en række afpresninger, hærværk og brandstifelse mod massageklinikker, som skete i perioden 24. april til 8. maj i år mod seks massageklinikker/bordeller på Frederiksberg og på Vesterbro i København.\nI 5 ud af 6 tilfælde er der efter nogle dage blevet knust vinduer på stedet med brosten/mursten. I yderligere 2 tilfælde er der påsat brand med brandbare væsker. Brandene er dog er blevet slukket inden de har udviklet sig til resten af ejendommene.\nI forbindelse med efterforskningen er der pt. varetægtsfængslet 3 personer – alle med tilknytning til LTF.\nPolitiet har søgt efter den 22-årige uden resultat og opfordrer nu manden til at melde sig selv.\nKnivstikkeri i Nordvest-kvarteret\nDen anden af de tre efterlyste er efterlyst i en sag om knivstikkeri på Frederikssundsvej ud for nr. 111 i Københavns Nordvestkvarter.\nVed en episode den 14. juli kort før klokken 18 blev en mand stukket med en knivlignende genstand en gang i venstre lår og en gang i venstre balle og herefter sparket og trampet i hovedet. Den forurettede fik knivlæsioner i venstre lår og venstre balle samt en flænge i baghovedet.\nTre personer, der var ankommet til stedet i en gråbrun Nissan Qashqai, havde forinden antastet manden. Efter overfaldet kørte de tre gerningsmænd fra stedet i samme bil.\nVia videoovervågning blev identiteten på alle gerningsmændene hurtigt fundet, og to af dem er efterfølgende blevet anholdt. De sidder begge varetægtsfængslet foreløbigt til den 15. august 2017.\nDen sidste 24-årige gerningsmand søges fortsat af politiet, og han er vidende om, at han er efterlyst.\nDen trejde mand er eftersøgt i forbindelse med en sag om et slagsmål mellem to grupperinger onsdag den 12. juli i år omkring kl. 16:50 på Munkensvej på Frederiksberg. Her blev en person stukket med hvad politiet formoder var en kniv. Den forurettede blev ramt med et stik i brystet, hvilket resulterede i en punkteret lunge.\nHar talt med pårørende\n– Politiet har brugt megen tid – og så sent som i dag – søgt efter de tre efterlyste personer, men desværre forgæves. Vi har i flere tilfælde talt med pårørende, men vi har endnu ikke kunnet lokke de tre personer frem i lyset, siger Steffen Thaaning Steffensen.\n← Politiet rykkede ud – så blev patruljebilen smadret\nMand fik stjålet halskæde ved tricktyveri →


Sagen er anket af A med oprindelig påstand om, at hans skatteansættelse for indkomstårene 2004 og 2006 til 2011 - der af skattemyndighederne var blevet forhøjet med 2.287.788 kr. - hjemvises til fornyet behandling hos Skattestyrelsen.\n"Under forelæggelsen bemærkede retsformanden, at A som et hovedanbringende gør gældende, at JG’s pengeoverførsler til A’s private bankkonti primært har tjent til videreekspedition af supplerende "sorte lønninger" til de ansatte, og at A, som ikke har erhvervet ret til de fleste af disse lønmidler, derfor heller ikke skal beskattes af samtlige indsatte beløb.\nPå den baggrund henledte retsformanden opmærksomheden på bestemmelsen i retsplejelovens § 337, hvorefter retten når som helst under hovedforhandlingen kan opfordre parterne til at udtale sig om grunde, som vil kunne føre til, at retten på embeds vegne må afvise sagen, idet hun tilføjede, at bestemmelsen også angår en del af sagen. Eftersom A erkender, at en del af bevisførelsen angår aftaler om "sorte lønninger", er der anledning til at overveje denne del af sagen, som involverer stillingtagen til ulovligt forhold, jf. reglen i Danske Lovs 5-1-2 om aftaler i strid med lov og ærbarhed.\nAdvokat Anna Bastkær C. Stangerup meddelte herefter, at A frafalder den del af sagen, der angår "sorte penge", og at påstanden vil blive revideret senere i retsmødet."\nDet fremgår af en faktura, der er fremlagt i sagen, at A ("Organization: G7") den 23. juni 2011 modtog opkrævning fra G13 vedrørende en betaling på 2.500 USD, der angik "G13 with Asset Server client license". Af A’s kontooversigter fremgår det, at der den 23. juni 2011 blev overført 14.000 kr. fra A’s aktionærkonto (xxxx-xxxxx48) til A’s privatkonto (xxxx-xxxxx68), og at der den 27. juni 2011 fra A’s privatkonto blev betalt 2.500 USD svarende til 13.358,57 kr.\nA har endvidere fremlagt en bankudskrift, hvoraf fremgår, at A den 3. november 2009 betalte 6.447,44 kr. til G17 vedrørende "Trademark Spil1".\nA har forklaret blandt andet, at fra slutningen af 2008 indsatte JG fast 1.000 GBP om måneden på hans konti. Efter G6’s konkurs i august 2009 betalte han fakturaer vedrørende selskabets hovedserver fra G15 fra sin privatkonto. Betalingen skete med midler, der hidrørte fra den faste overførsel på 1.000 GBP, som JG indsatte på hans konto hver måned. De 1.000 GBP gik til betaling af serverkapacitet hos G15 og generelt til driften, herunder til betaling af regninger, som han ikke har gemt bilag på. Fra november 2008 gjorde de alt, hvad de kunne, for at redde G6, der havde likviditetsmæssige problemer. JG’s selskab G2 ltd havde en professionel bestyrelse, og JG var nødt til at betale en del af udgifterne til G6 udenom sit selskab. JG overførte pengene til hans konti med henblik på betaling af udgifter i G6 og senere G7. Serveren hos G15 var nødvendig for at brugere kunne spille spillet "Spil1", der var under fortsat udvikling. Betalingen til G15 for hovedserveren var variabel alt efter brug og trafik. Hvis de 1.000 GBP, som JG indsatte, oversteg udgiften til G15, lod han det overskydende beløb stå på sin konto til dækning af uforudsete udgifter. Det beløb, som JG indsatte, var øremærket til driften i G6 og G7. Han opfattede det sådan, at det var JG’s penge, der stod på hans konti. Han havde ikke helt styr på, hvad der blev betalt, og hvad der var tilbage af JG’s penge, og dermed heller ikke på om han på den måde kom til at betale udgifter også med sine egne penge. Det er korrekt, at pengene fra JG blev sammenblandet med hans privatøkonomi. Han fokuserede på det kreative i selskabet.\nDet følger af statsskattelovens § 4, stk. 1, at den skattepligtiges samlede årsindtægter - med visse undtagelser - betragtes som skattepligtig indkomst, hvad enten de hidrører her fra landet eller ikke, ligesom det følger af dagældende skattekontrollovs § 1 og retspraksis herom, at det er A, der i et tilfælde som det foreliggende, skal godtgøre, at pengene ikke tilhørte ham.


Kærlighed at tage os af hinanden – Forlaget Ny Tid\nDu er her: Start / Kærlighed at tage os af hinanden\nKærlighed er ikke noget, vi bare tager.\nDet andet køn er ikke noget, vi bare tager, og skiller os af med i samme hast.\nDet er en forkvaklet velfærdsholdning at have, at man bare kan gøre sådan.\nAt man bare bruger af hinanden, for at få og for at tage.\nNår to mennesker sandt møder hinanden, gør de det i frihed og i kærlighed.\nDet er noget helt andet måde at mødes betinget og afhængigt.\nDet sidste svarer til at et dyr møder et andet dyr.\nHvis jeg passer på mig selv, i kærlighed, så healer jeg mig selv.\nHvis vi passer på os selv, i kærlighed, så healer vi os selv.\nKærlighed opstår, når to mennesker elsker hinanden.\nGuds kærlighed er, at mennesker elsker.\nKærlighed er at bygge op, hvor vi begge byder ind.\nDen intime relation er altid den dybeste.\nDet er fra den, alt andet udgår.\nKærlighed er at mødes i hjerterne.\nKærlighed er at give hinanden råderum.\nNår vi er tæt på hinanden, er det mere vore sjæle end andre dele af os, der mødes.\nDe andre dele vil også være der, fordi vi er mennesker af kød og blod.\nHvis vi gerne vil hinanden, er det vigtigt, at der er sammenhæng, og at vi kommunikerer sammenhængen.\nDet er vigtigt for troværdighed, og for at kunne imødegå misforståelser, når der opstår sådan nogle.\nDet ubearbejdede er som regel noget, der foregår på instinktplan, og det skal man være meget opmærksom på, da det ubevidste menneske ofte har noget uforløst, koblet til sit instinkt.\nVi skal tillade os selv, kærligt at lukke op for vores eget potentiale i livet, hvor vi positivt kan gøre en forskel, og hvor vi positivt kan være der for hinanden, og hjælpe og støtte hinanden.\nOg så skal vi enhver form for egodyrkelse til livs.\nAt være sig selv sandt er at være sig selv kærligt.\nLivets fylde er, at vi er to.\nDet er kærlighedens sande udgangspunkt.\nAt vi finder sammen med vores hjertes udkårne.\nOg at vi lever det liv, som vi jo allerhelst gerne vil.\nFor at vi kan komme dertil, skal vi, hver for sig, aktivt gøre noget, for at det kan ske.\nEnsomhed er ikke vejen frem. Men hen imod Ny Tid er det måske alligevel en nødvendig proces.\nFordi vi skal lære, hvad der vigtigt, og hvem der er vigtig. Også hvad vi ikke må. Og ikke skal.\nVi skal lære, hvad sandhed og kærlighed er, befriet for egoisme, ondskab, løgn, bagtalelse og meget andet.\nHvad kærligheden er, befriet for klicheer og floskler.\nMange gange, når jeg skriver noget, bliver jeg overrasket over, hvad det er, jeg lige har skrevet.\nMen hvor virker det bare rigtigt! og sandt! Og jeg venter jo stadig på hende, og det er gensidigt. Men sådan er det lige nu.\nMennesket har til dato været og er stadig, når vi håndterer det statistisk, ekstremt instinktstyret.\nDet vil sige, at dyret i os har meget større magt, både end mennesket og guden i os.\nNogle ophøjer sig selv til at blive guder, hvor de lader, som om det med menneskelighed er irrelevant.\nDet sidste er aldeles formasteligt og forkasteligt.\nKærlighed er at lære, i detaljer, hvordan man selv kan være sådan noget, altså kærlig.\nJeg skal altid forstå det på mig selv først.\nDet kaldes også at kaste lys på mig selv, at lære, hvad jeg er for en bandit, og hvordan jeg forhindrer andre i at opleve kærligheden.\nNår man så bliver voksen, efter i ungdommen at have spildt og sløset med sin seksualitet, er man helt mørk indvendig. Så er der kun vreden tilbage til børnene, når de ikke sidder ordentligt ved bordet, eller hvis de vover at give naturligt lyd fra sig. Så er det bare ind på værelset! Så kan de lære ukærligheden på den ukærlige måde!\nVi bliver nødt til at lære på egen krop, hvorfor og hvordan vi gøre livet surt, for os selv og for andre.\nDer er meget, der ikke må snakkes om, og som ikke må siges højt.\nNår noget af det er selve årsagen til lidelsen i verden, nytter det jo ikke noget at blive ved med at fortie det.\nMåden at spilde sin seksuelle energi er så vigtig en detalje, at den skal fortælles, også selv om de fleste vil sige, at det ikke rager andre, hvad de gør ved sig selv.\nMan er nødt til at finde ud af på sig selv, hvad det positivt vil sige at bevare, og i stedet kærligt at håndtere seksualiteten. Før det sker, vil mennesket blive ved med at være lige så sort som en neger.\nNeger kommer at det latinske negro og betyder sort, så det er ikke diskrimination at sige, at man er sort indvendigt, fordi man selv har gjort det ved sig selv.\nVigtigt er det jo også at fortælle, at det hele skal forstås i en sammenhæng, hvor vi er skabt af Gud, at vi ikke bare er dyr, men at vi også er dyr, og skal behandle den information seriøst.\nJeg er sikker på, at viden om at håndtere sin seksualitet ordentligt også indgik i den lære, som Jesus oprindeligt har fortalt om, men at den, som noget af det allerførste, er blevet fortrængt og fortiet, fordi det i en almen sammenhæng ikke sælger billetter, så at sige. Men på den måde får man jo ikke sandheden frem.\nOg så bliver kærlighed bare ord og formaninger, og religion. Som ovenikøbet kun kan overleve ved, at nogen går i døden for den. En meget bagvendt måde at fortælle, at man skal lære at være ordentlig, ved ikke at spilde sin energi.\nJeg kommer selv derudefra, og jeg har selv oplevet dybe fordomme, der har forsøgt at tage livet af mig, hvor fordommene har været begrundet i en forkvaklet seksualitet, som er en anden måde at udtrykke dybe bindinger i livet, hvor man ikke ønsker at kigge på sig selv.\nNår man sløser med sin seksualitet, så ødelægger man det fine bånd, som alle har inde i sig, hvor energien er fri og åben imellem måden at være dyr på og måden at være gud på.\nNår man spilder sin seksualitet, så er man kun en tom skal, og så er der kun vrede og aggression i forhold til de nærmeste, og i frygt og angst i forhold til alle andre. Man alligevel kan man godt blive præsident.\nDet er i dette bånd, vi har mulighed for at være sande mennesker. Men muligheden ødelægger vi, hvis ikke vi lærer at være til stede i vores egen energi, hvor seksualiteten er den dybeste.\nHvis man gerne vil forstå sig selv, så skal man lære i sit indre blik altid at have front imod sig selv, som også og især vil sige, altid at være opmærksom på, hvordan jeg er, i forhold til mig selv.\nPå den måde kan jeg skabe et rum, hvor jeg kigger på mig selv, og på mine egne handlinger, egne tanker, egne følelser. Derved kan jeg undgå at sende noget ud i verden, som jeg burde have holdt inde i mig selv, og vende en ekstra gang. Det gælder også i forhold til, hvad jeg, nogle gange måske lidt for nemt, kalder mine egne børn, og min egen mand eller kone.\nI et guddommeligt perspektiv kan jeg ikke eje et andet menneske, og ikke bestemme over et andet menneske. Det gør jeg kun, hvis jeg gør mig selv til et dyr. Og jeg er altså et menneske, der står til regnskab for Gud, som er den enkle måde at udtrykke det på.\nAt eje et andet menneske er at gøre mig selv til Gud. End ikke Gud vil nogensinde kunne finde på at ville eje et andet menneske. Han har faktisk givet os den frie vilje, for at vi selv skulle lære at finde ud af os selv.\nOg ind i os selv.\nHvordan kan jeg i øvrigt elske min næste som mig selv, hvis jeg ikke aner et klap om, hvad og hvem jeg selv er? Eller kun evner at henvise til Bibelcitater. Det er sgu da fattigt!


Lokalopgør mellem AGF og Randers FC aflyst - Randers FC\nLokalopgør mellem AGF og Randers FC aflyst\n16. feb 2020, 11:08\nDagens 3F Superligakamp mellem AGF og Randers FC er blevet udsat. Kampen skulle ellers være spillet i dag kl. 16 på AGF’s hjemmebane, Ceres Park i Aarhus. Men efter de store mængder regn, der er kommet over Aarhus de seneste døgn, er banen på Ceres Park ikke blevet klar og i en stand, der gør, at kampen ikke kan gennemføres.\n– Vi beklager meget de gener denne aflysning påfører vores publikum, sponsorer, modstandere og alle andre involveret i kampen. Men efter en grundig vurdering – og i tæt samråd med Divisionsforeningen og Randers FC – har vi vurderet, at det ikke vil være muligt gennemføre kampen i dag, siger direktør i AGF, Jacob Nielsen, der til det sidste håbede, at kunne gennemføre kampen, men som nu altså nu må melde en udsættelse ud.


MAN vognbaneadvarselssystem (LDW) og MAN Lane Return Assist (LRA) | MAN DK\nAdvarer dig, hvis køretøjet ved en fejl er ved at forlade vognbanen.\nEn advarselstone advarer chaufføren, samtidig med at aktive indgreb i styretøjet fører lastbilen tilbage i vognbanen.\nØget aktiv sikkerhed\nSærligt ved monotone vejstrækninger og kørsel om natten.\nHjælper dig med at holde din bane: MAN vognbaneadvarselssystemet (LDW) advarer chaufføren, hvis køretøjet ved en fejl krydser over i en anden vognbane. Og MAN Lane Return Assist (LRA) fører køretøjet tilbage ved hjælp af aktive indgreb i styretøjet, inden der opstår en farlig situation.\nMAN vognbaneadvarselssystem (LDW)\nVognbaneadvarselssystemet (LDW) hjælper chaufføren med at holde den aktuelle bane. Hvis din MAN lastbil rører vejstriberne eller forlader køresporet, uden at du først har aktiveret blinklyset, lyder der en advarselstone. På denne måde øger systemet den aktive sikkerhed ved monoton kørsel på motorvej eller motortrafikvej samt ved kørsel om natten, og det kan sænke ulykkesrisikoen.\nEt videokamera bag forruden holder hele tiden øje med vejstriberne til højre og venstre. Vognbaneadvarselssystemet (LDW) er aktivt ved hastigheder over 60 km/t. Det registrerer og kan tage højde for, at chaufføren bevidst styrer lastbilen helt ud til vejstriberne i den ene side.\nLane Return Assist (LRA) hjælper chaufføren med at holde sin bane ved hjælp af aktive indgreb i styretøjet, som fører køretøjet tilbage på ret køl. Ved risiko for, at køretøjet forlader sin vognbane, uden at du forinden har aktiveret blinklyset, korrigerer systemet styremomentet og fører aktivt lastbilen tilbage i kørelinjen. Chaufføren har naturligvis mulighed for at overtage styretøjet.\nLane Return Assist (LRA) fås kun til MAN TGX og MAN TGS og forudsætter, at køretøjet er udstyret med det hydrauliske styresystem MAN ComfortSteering.