Ca. tre år er gået siden vi gav os i kast med 12.5" projektet. I lange perioder har projektet ligget stille, dels pga. almindelig travlhed og dels pga. konstruktionsmæssige udfordringer der skulle overvindes/gennemtænkes.\nProjektet havde intet hastværk, for vi havde jo en funktionsdygtig kikkert som vi kunne fyre op under, hvis der kom interessante objekter frem på himlen - og kors hvor har det været dårligt i lange perioder, så ønsket om nyt udstyr har ført en forholdsvis tilbagetrukket tilværelse - men udfordringen var der jo stadig.\nOgså den gamle spejler havde undergået flere forandringer - sidst i begyndelsen af 1996 hvor den nye tubus til 8 tommeren så dagens - eller rettere nattens første lys - vores første tubus med blænderinge. Dette princip har vist sig at være godt, så det var selvskrevet til den nye konstruktion der i og for sig ikke er så revolutionerende. Godstykkelsen på de 2 mm er fin til tubus, men måske havde det været en god ide at lave blænderingene i 3 mm i stedet for 2 for at opnå en større styrke?? - indtil videre er der dog intet der tyder på, at der er styrkemæssige problemer med tubus.\nUdfordringen omkring den nye tubus var ikke så stor - den skulle bare være noget større, og derfor kunne den ikke rulles i eet stykke men i to. Den eneste udfordring var bare at samle de to rør og samtidig sikre, at styrken var tilstrækkelig. Også den nye tubus er blevet isoleret med filt, så her er der heller ingen ændringer.\nFokuseringsudtrækket er dog af en anden konstruktion. I 1996 faldt jeg over en forholdsvis avanceret grammofonarm der var udstyret med et hæve/sænkesystem hvormed det var muligt at justere grammofonarmens fod til en passende højde i forhold til pladetallerkenen, således at grammofon"nålen" kunne få den korrekte angrebsvinkel i forhold til pladen. Det var en Helical-enhed med et tilpas stort hul (55 mm), så den blev lagt til side for senere brug. Den motoriserede finjustering flytter sig forholdsvis langsomt, men hurtigt nok til at man i løbet af omkring 5 sekunder kan se at der sker noget med skarpheden. Under alle omstændigheder fungerer den fint, og vi kan fokusere med en tilstrækkelig nøjagtighed der pga. det lidt mindre f-forhold er en smule mere kritisk. Sekundærspejlet volder tilsyneladende ingen problemer, hverken mht. mulige resonanser og en generel nedbøjning, så ingen bemærkninger omkring denne enhed, der ligesom vores gamle spejler laver de velkendte V-spikes ved det kraftige stjerner - det er næsten et TOC varemærke :)\nÅbneren er flyttet over fra den gamle Newton. Det krævede ikke så store anstrengelser at lave en ny montering til den. Den fungerer som den plejer, men der er planer om at få den til at åbne og lukke på kortere tid ved en mere kontant motorstyring - kortslutning af vindingerne på motoren når den skal stoppe.\nBetongaflen er nok den ting der afviger mest fra gældende praksis. Det er klart, at vi havde gjort os nogle tanker omkring betonens egenskaber - styrken var nok det bedste argument for at bruge dette materiale. Alternativt skulle vi lave en gaffel i aluminium, og det kunne vi såmænd også godt have gjort, men det ville så have været en noget større opgave. Jeg havde tænkt lidt over hvordan en sådan konstruktion i så fald skulle være - man skulle skrue det hele sammen i 5 mm plade med vinkelforstærkning osv. - hvis betonen viser sig at være en dårlig ide, kan vi altid lave en gaffel i aluminium.\nDer er ingen tvivl om, at betonen grundet sin forholdsvis store masse er god til at holde på både varme og kulde, så man kan forstille sig, at der vil kunne opstå problemer med både kondensvand og varmeafgivelse afhængig af forholdene.\nVi har oplevet at der har dannet sig kondensvand på gaffeloverfladen - dog ikke i så store mængder, at det har været et problem med f.eks. dryppende vand.\nAkkumulering af varme kan man også godt forestille sig vil være en uheldig ting - men indtil videre har gaflen ikke fungeret under sommerlige forhold, så en konklusion på den side af sagen må vente.\nDet er klart, at gaflen hvis den er markant varmere end omgivelserne vil afgive varmeflimmer der i uheldige tilfælde vil kunne genere tubus og dermed billeddannelsen. En løsning på de ovennævnte problemer kunne være at installere en blæser i observatoriet, således at gaflen hurtigere kan tilpasses udetemperaturen ved at lede en luftstrøm forbi den.\nBetongaflens styrke er stor - men det er vægten jo også. I alt vejer gaffel med aksel 64 kg. Hertil skal så lægges vægten af div. fittings og deklinationssystemet med motor - vægten af dette ligger omkring 5 kg.\nTubus med tilbehør vejer omkring 30 kg., så den totale vægt ligger tæt på de 100 kg. Det er klart, at dette stiller store krav til styrken og stabiliteten af base unit og selvfølgelig også R.A. akslen.\nDet ville nok være utopisk at forvente, at en sådan stor masse vil kunne sidde helt vibrationsfrit i base unit. I praksis har det vist sig, at stabiliteten er stor - dog kan vindstød godt sætte tubus i svage vibrationer, men slet ikke i samme grad som ved den gamle opstilling. Jeg har en formodning om, at en del af disse vibrationer kan henføres til en manglende styrke i deklinationssystemet - dvs. de op- og nedadgående bevægelser af tubus muliggøres af en manglende styrke ved forankringen af deklinationssnekken. Denne enhed har sin styrke koncentreret omkring to forholdsvis kraftige aluminiumsvinkler hvori der er fastgjort et par kuglelejer hvorigennem deklinationssnekkeakslen forløber. Dette system kan naturligvis give sig, og dette får en indvirkning på stivheden af tubus' bevægelse i deklinationsretningen.\nHvorvidt der er nogen grund til at forstærke denne del af konstruktionen er et spørgsmål, for der er ingen problemer med finbevægelserne i forbindelse med guiding.\nHer er så en af de meget vigtige ting. I baghovedet rodede der tanker der angik spejlceller med 9, 18 eller flere understøtningspunkter. Hvad skulle spejlet hvile på? Kork? Det var der jo flere der kunne stå inde for, men var det nu så god en ide at vælge et materiale der i den grad kan "suge" sig fast til spejlets underside? Valget faldt så på et meget glat materiale, Teflon i form af tape.\nSideværts støttes spejlet af selvklæbende pads der ikke klæber, da dækpapiret ikke er fjernet på den side der vender ind imod spejlet. Resultatet er at hovedspejlet uden store vanskeligheder kan drejes i spejlcellen - det sidder altså ikke fast. Man kan så håbe, at man på den måde undgår, at spejlet deformeres, da det frit kan bevæge sig i takt med temperaturændringer.\nIndtil videre ser det ikke ud til, at der er opstået problemer med deformation i en sådan grad, at billedkvaliteten forringes - planeter observeret med okular udviser et skarpt billede. Justerings- og understøtningssystemet lader også til at fungere efter hensigten - indstillingen af den optiske akse er stadig i orden efter ca. to måneders drift. Endelig er der så selve hovedspejlet, der som en naturlig konsekvens af sin forholdsvis store masse skal bruge tid på tilpasning til omgivelsestemperaturen. Selv forholdsvis små temperaturvariationer i både positiv og negativ retning kan få indvirkning på billeddannelsen, så vi har talt om, at det måske ikke er så dårlig en ide at få etableret et ventilationssystem der på en effektiv måde kan tvinge hovedspejlet til stadighed at antage omgivelsestemperaturen. Vi har talt om at installere et antal CPU blæsere der via et dysesystem kan rette en luftstrøm hen over spejloverfladen - to blæsere og to "sugere" anbragt på hver side af hovedspejlet.\nDet ender jo nok med, at vi laver det, og vi kan så fortælle om vores erfaringer på dette område.\nI en periode har vi lavet tests hver gang vi har været ude og observere - ( læs: lavet optagelser med vores CCD kamera. ) Det har overvejende været en positiv oplevelse at arbejde med drevet, der på kommando har fundet de objekter som vi har bedt det om. Dog må vi konstatere at de respektive objekter ikke altid har befundet sig i midten af den forholdsvis lille CCD frame på ca. 14 x 10 bueminutter.\nDen største afvigelse har altid været i deklinationen, så vi skal nok have checket om den står helt nøjagtigt - det er småting, men kan det rettes er det jo fint.\nSkal man finde objekter der ikke kan ses med 50 mm (Zeiss) søgekikkerten, har vi et system, hvor vi finder en tilpas kraftig stjerne i nærheden, korrigerer positionen og efterfølgende indtaster positionen for det ønskede objekt og lader drevet køre på plads - det virker fint.\nTilsyneladende kører systemet med tandremme meget præcist, selvom vi endnu mangler at få udskiftet tandhjulet på R.A. motoren og den tilhørende snekke. Begge er de mekanisk upræcise, og dette medfører en forholdsvis stor periodisk fejl.\nTandhjulet på steppermotoren er nu skiftet. Desværre var det nødvendigt at sætte et lidt større hjul på, fordi det ellers var for svært at dreje det ud indvendigt til trækakslens diameter på ca. 9,5 mm.\nUdskiftningen af tandhjulet har tilsyneladende ikke haft den helt store effekt på præcisionen. Jeg lavede en udregning der viste, at det gamle hjul ville give drevet en upræcished på under 1".\nSnekken til R.A. drevet er nu skiftet. Jeg fik fat i et par stykker bronze på jerngården, og det ene fik jeg fræset i to stykker som med en hensigtsmæssig bearbejdning kom til at sidde fast på to 8 mm aksler. Bronzen blev limet fast på akslerne og efterfølgende drejet af til en ydre diameter på 12 mm.\nGevindet blev så lavet på drejebænk - her var jeg så heldig at få en kompetent person på Teknisk Skole til at lave rynkerne - og de blev meget præcise - faktisk så præcise, at drevet kom til at køre med en præcision som vi ikke tidligere har oplevet.\nSnekkestykket er blevet en del længere end det gamle, og det har uden al tvivl bidraget positivt til akslens styrke som helhed.\nEn gangtest har vist, at man uden problemer kan lave 60 sekunders optagelser uden at stjernerne i billedet begynder at se aflange ud. Optagelsen af M27 er er hverken korrigeret med dark frame eller flat - opløsningen er 755 x 483.\nI øvrigt gjorde jeg en hel del ud af opgaven at line de tre bronzelejer præcist op, således at akslens friktion var ens hele vejen rundt. Erfaringen viser, at en øget friktion et sted på omgangen har en uheldig indvirkning på gangpræcisionen.\nGrundet de gode erfaringer med R.A. snekken satser vi på, at også deklinationssnekken får bronzerynker.


Kolesterol-medicin påvirker energidannelsen i musklerne – Københavns Universitet\nStatinpræparater bliver benyttet ved behandling af forhøjet kolesterol eller ubalance i kolesterolværdierne – de virker effektivt ved at hæmme leverens evne til at danne kolesterol.\nStatiner er de mest potente LDL-kolesterolsænkende midler på markedet. 600.000 danskere med forhøjet kolesterol bliver i øjeblikket behandlet dagligt med statiner. 30-40 procent af den ældre befolkning i Danmark (65-80+-årige) er i øjeblikket i behandling.\n30-40 procent af den ældre befolkning får statiner.\nOvervejelser om bivirkninger\nTelefon: 35 32 74 25\nProof of concept-studiet er netop offentliggjort i verdens førende kardiologiske tidsskrift Journal of American College of Cardiology. 20 personer blev undersøgt i alt – de 10 var i statinbehandling.


I løbet af tresserne kastede den italienskfødte instruktør Sergio Leone sig over westerngenren. "For a few dollars more" er historien om to dusørjægere, Marco (Clint Eastwood) og Oberst Mortimer...\nTerkel går i 6A. Han er lidt af en tøsedreng, men god nok på bunden. Han har det langtfra let i skolen, for hans psykopatiske onkel Stewart har lige tævet klasssens rødder, Sten og Saki. Og hvad...\n99,95 krFør: 289,95 krSpar 190,00 kr (66%)\nIt Begins. Tag med på et mytisk og storslået eventyr. Paul Atreides er en begavet, ung mand født til at opnå noget ganske særligt. For at sikre sin families og sit folks fremtid må han drage...\nI Lars von Triers film Nymphomaniac finder den charmarende ungkarl, Seligman, den forslåede, 50-årige kvinde Joe, i en gyde, en kold vinteraften. Seligman tager Joe med hjem for at pleje sårene,...\nCirkusrevyen 2019 byder som vanen tro, også i år på knivskarp underholdning og komik i absolut særklasse. Der bliver uden tvivl gang i den på Dyrehavsbakken også i år! Lise Baastrup er...\nAntal produkter: 20134 stk.


Publify | Publify softwaren\nPublify er en CMS-software af og for danske kommuner, udviket siden 2013. Softwaren er en suite af mere end 60 specialudviklede CMS-moduler, der løser de kommunespecifikke behov, der oftest gør sig gældende.\nI Publify er slutbrugergrænsefladen 100% kostumiserbar, med mulighed for unikke koncepter for grafisk/visuel kommunikation. Den enkelte kommune kan således sikre, at kommunens identitet og unikke, visuelle udtryk er afspejlet på hele hjemmesiden.\nI UI-designfasen sikrer Kruso, at alle styling-parametre, som farvekontrast, fontvalg og struktur, mv. lever op til alle webtilgængelighedskriterierne.\nAlle moduler og skabeloner i Publify kommer som standard med et brugeroplevelseslag, som følger praktikker for god usability i toneangivende softwares og borgerrettede digitale servicekoncepter. Disse koncepter brugertestes og raffineres løbende i regi af både fælles og individuelle projekter.\nPublify CMS moduler\nPublify består af mere end 60 specialudviklede CMS moduler, som er skræddersyet til kommunale hjemmesider. Modulerne udvikles i samarbejde med kommunerne selv, som sætter krav, sparrer og bidrager til sikring af såvel funktionel som og konceptuel/designmæssig kvalitet af løsningerne.\nPublify er udviklet i CMS-systemet Umbraco, som har specialiseret sig i at højne brugervenligheden for redaktører. Med Umbraco får kommunen en meget fleksibel teknologi med en stor værktøjskasse til at udvikle de funktioner, som den enkelte kommune har behov for. Samtidig er det et CMS, hvor det er nemt at tilpasse, opsætte og ændre design, så kommunen kan skabe og opretholde sin unikke visuelle identitet.\nVælges hosting kan Publify tilbydes som en Software as a Service (SaaS). SaaS gør, at kommunen har absolut minimum behov for at have kompetencer eller ressourcer til håndtering af hosting eller software, og kan således fokusere på at skabe godt indhold på hjemmesiden, så borgerne får den bedste betjening.\nPublify-softwaren indeholder mere end 60 specialudviklede ekstraværktøjer, der løser en lang række kommunespecifikke behov, som er vigtige for brugeroplevelsen på en kommunal hjemmeside. Disse ekstraværktøjer omfatter blandt andet tilgængelighed, GDPR, administration, integrationer og sikkerhed.\nKlik på figuren for at læse mere om softwarens forskellige lag.\nIkke to kommuner er ens, når det kommer til behovet for individuelt visuelt udtryk og branding. Derfor tilbyder platformen fuld designmæssig frihed i slutbrugergrænsefladen på alle hjemmesidens moduler. Løsningerne ændrer sig ikke teknisk eller funktionelt, men håndteres centralt og opdateres samtidigt og mere effektivt.\nPublify er udviklet med fokus på bedst mulig understøttelse af kommunernes behov for digital understøttelse af driften, men også for fleksibilitet og individuelt tilpassede løsninger til branding og positionering af den enkelte kommunale hjemmesideplatform, så kommunen ses på alle sites og sider i løsningen som et vandmærke.\nI regi af Publify-udviklingsfællesskabet samt i forbindelse med nye anlægsprojekter samles løbende erfaringer og viden fra usability tests med borgere i en backlog, som bruges til at validere og raffinere de UX-koncepter, som løbende bliver indarbejdet i Publify. Således vokser erfaringsbanken (og valideringsgrundlaget) kontinuerligt.\nI den løbende udvikling af Publify anvendes konventioner aktivt. Med konventioner menes anerkendte ”regler”, der udstikker retning for, hvordan man bedst og økonomisk fornuftigt skaber det bedste website til formålet. Konventionerne bygger på den viden, udviklingsfællesskabets kommuner har om sine borgere og deres brugeradfærd, sammen med Krusos erfaringer for best practises og anvendelse af teknologier på public service-området. Dette tilsammen danner nogle brugbare konventioner at basere løsningsdesignet på. Vi forsøger altså ikke at genopfinde allerede etablerede sandheder.\nVia UX-designfasen i et anlægsprojekt identificeres, modelleres og skitseres/specificeres detailløsninger for den nye hjemmesides brugeroplevelse.\nPublify gør det nemt for redaktører at få overblik over egne sider og at hjælpe hinanden i hverdagen. Regelmæssig opdatering af sider sikres med muligheden for at sende påmindelser om opdatering af de enkelte sider. Derudover er det let at overdrage en redaktørs sider til andre redaktører.\nI Publify Dashboardet i back office får redaktøren hurtigt overblik over status på egne sider og indsatsområder. Her vises de sider, den indloggede redaktør sidst har redigeret, og der vises besøgs-statistik på sitet. Som administrator-bruger har man overblik over status på hele sitet for indholds-governance.\nSikkerhed og opgraderinger\nPublify er i kraft af sit udspring i et udviklingsfællesskab i konstant udvikling. Derfor tilføjes der løbende nye funktioner og opgraderinger til løsningen. Her er bl.a. integreret en række løsninger, der er rettet mod Persondataforordningen, som gør det muligt at fremfinde og slette persondata. Derudover sikrer løsningerne, at man kan dokumentere, at der findes værktøjer til at slette brugeres e-mails mv. Sidst giver Publify også adgang til brugerstyring med bl.a. roller via Active Directory og Single Sign On.\nPublifys mange integrationer giver redaktører mulighed for at koble indhold til ens side fra en tredjeparts side. Det er muligt at indlejre video-stream fra videotjenester på nettet på indholdssider. Man kan indsætte Borger.dk-artikler hvor de enkelte mikroartikler kan vises som accordions på siden. Kultunaut-integrationen giver mulighed for, at arrangementer vises direkte på kommunens hjemmeside, og at redaktøren selv har indflydelse på, hvad der vises.\nI Publify oprettes der et relevant antal sideskabeloner, der kan indeholde forskellige fleksible muligheder. Det er som eksempel Forside, Sektionssider, Indholdssider, Nyhedssider, Joblister, Høringer og afgørelser og Dagsordener og referater. Hvad der vises i Front end afklares med kommune i UX- og design-fasen. I back office bygges indholdet op i en kombination af fleksible elementer og hjælpeværktøjer tilrettet den enkelte sidetyper. Hjælpetekster og Lix-tæller assisterer redaktøren i indholdsoprettelsen, således at de kommer godt i mål.\nPublify-løsninger leveres med færdige templates, som overholder W3C’s anbefalinger til valid HTML og CSS. Ud over at løsningen rent teknisk lever op til tilgængelighedsstandarderne, hjælper vi den enkelte webredaktør med at skabe indhold, der lever op til og overholder tilgængelighedsstandarderne. Dette sker i en kombination af hjælpetekster på de enkelte indholdselementer og funktionen Sideoptimering med overblik over indsatsområder en løbende status på optimeringen. Her guides og motiveres webredaktørerne til at skabe indhold, der er tilgængelighedsoptimeret.\nFor at undgå at løsningerne bygget i Publify sander til i indhold, har vi udviklet funktioner, således at redaktørerne kan se relationer imellem sider, imellem sider og globalt indhold og imellem sider og filer i mediebiblioteket. Senest har vi udviklet funktionen, således at den også dækker relationer imellem indholdssider og formularer.\nOpmærkning af sider\nI tag manager sikres, at alle indholdssider og nyhedssider kan tagges, og ud fra disse tags kan systemet autogenere links til relateret indhold. Disse links kan, hvis det ønskes, dog altid manuelt overskrives eller tilføjes. Redaktører kan tilføje så mange tags, man ønsker. Der er i editoren indbygget auto complete, så man behøver ikke kende det eksakte navn på tagget.\nSingle sign-on med Active Directory\nRedaktørernes login til Publify CMS kan foregå med Single Sign On, hvor rettigheder for brugergrupper defineres i dialog med kommunen. Anvendelse af Single Sign on reducerer kommunens arbejde med vedligeholdelse af redaktør-adgange og GDPR.\nLokalt server setup\nØnsker kommunen ikke at benytte Azure, kan Publify også hostes på kommunens egne miljøer. Her kan Kruso efter aftale assistere med alt fra opsætning, fejlsøgning og drift.


Erstatning ved arbejdsskade - Hvordan er mulighederne?\nDu er her: Start1 / Erstatning2 / Arbejdsskadeserstatning\nHvis man er så uheldig at blive ramt af en skade eller af sygdom forårsaget af sit arbejde, er det værd at undersøge, om man er berettiget til en erstatning. Der gælder helt specifikke regler for, hvornår noget betragtes som en sygdom og, hvornår det betragtes som en arbejdsskade. Her kommer vi ind på forskellen samt andre vigtige aspekter i forbindelse med arbejdsskadeerstatning.\nUlykke eller sygdom?\nDe bestemmelser, der gælder i forhold til arbejdsskadeerstatning, finder man i arbejdsskadesikringsloven. Når det skal vurderes, om man er berettiget til en erstatning skelnes der mellem en ulykke og sygdom. Det vil sige, om personen har været ude for en ulykke på sit arbejde eller er blevet syg på grund af sit arbejde. I loven er det bestemt, at for at noget kan betegnes som en ulykke, skal den være sket pludseligt.\nDer er lavet helt klare bestemmelser for, hvornår noget kan betegnes som pludseligt. Det kan det indenfor fem dage. Har en person for eksempel haft ekstra hårdt løftearbejde og får rygsmerter på femte dagen eller før betegnes det som en ulykke. Melder rygsmerterne sig først på den sjette dag bedømmes det som sygdom.\nGå straks til lægen\nDet, man skal være opmærksom på angående betegnelserne ulykke og sygdom, er, at det ofte vil tage længere tid og være vanskeligere, at få noget anerkendt som en såkaldt erhvervssygdom end som en arbejdsulykke. Derfor skal man straks søge læge, når man har været ude for en ulykke, da tidspunktet kan betyde, om sagen betragtes som en ulykke eller en sygdom, hvilket påvirker muligheden for erstatning.\nHvis en sygdom skal anerkendes som en erhvervssygdom, er det fordelagtigt, hvis diagnosen figurer på erhvervssygdomslisten (læs mere her www.aes.dk). Det er dog ikke afgørende, at diagnosen er på listen, men er den ikke det, vil afgørelsen om erstatning ofte tilfalde domstolene. Den tilskadekomne skal nemlig selv bevise, at generne er arbejdsrelaterede – altså er opstået på grund af forhold på arbejdspladsen. Kun ved en domstol er det muligt at foretage en syn- og skønvurdering og afhøre vidner.\nHvad betragtes som arbejde?\nEn skade bliver kun anerkendt som en arbejdsskade, hvis den sker i relation til tid eller opgaver, som er i arbejdsgiverens interesse. Begrebet ”arbejdsgiverens interesse” kan foranledige nogen diskussion. Derfor er det en god ide, at få hjælp fra en advokat med ekspertise i arbejdsskadeerstatning, når det skal vurderes, om skaden skete i arbejdstiden eller udenfor. Eksempler kan være, hvis en medarbejder kører fra sin hjemmearbejdsplads til et arbejdsmøde eller, hvis en medarbejder er på vej mellem bopæl og arbejdsplads, idet ulykken sker.\nHvad kan også være en arbejdsskade?\nSkader i forbindelse med det, der betegnes som en håndsrækning – for eksempel at hjælpe naboen med at bære et nyt skab ind i deres hus og komme til at tabe det ned over sin fod, som brækker – kan ligeledes blive anerkendt som arbejdsskade. I tillæg kan en skade, der forårsages af, at man vil hjælpe en anden tilskadekommen, anerkendes som arbejdsskade. Det kan for eksempel være i forbindelse med et trafikuheld.\nHvis man kommer til skade skal man sørge for at skaden bliver anmeldt til Arbejdsmarkedets Erhvervssikring. Den tilskadekomnes chef skal anmelde skaden senest et år efter, at den er sket. Det kan imidlertid anbefales at anmelde skaden øjeblikkeligt. Ligeså snart man får den mistanke, at skaden kan relateres til ens arbejde, skal man med andre ord kontakte Arbejdsmarkedets Erhvervssikring. Bliver skaden anerkendt som arbejdsskade af Arbejdsmarkedets Erhvervssikring er næste step at vurdere, om den tilskadekomne kan få en godtgørelse for erhvervsevnetab og varigt mén.\nHvis en person kan tillægges ansvaret for en arbejdsskade, er det muligt at søge om en godtgørelse for svie og smerte. Det kan for eksempel være, at den tilskadekomnes chef ikke i tilstrækkelig grad har været opmærksom på sikkerheden eller arbejdsstillingerne på arbejdspladsen og, at det har resulteret i skaden.


Du bærer dit hår hver dag – xn--familietandlgen-8lb.dk\nDu kan bære dit hår hver dag. For at holde dit hår pænt, behøver du ikke at binde det op i en hestehale, fletning eller bolle. Du kan gøre alt det hår vedligeholdelse derhjemme. For at opretholde sundt hår, der er nogle ting du kan gøre.\nSundhed er nøglen til sundt hår. Sunde spisevaner kan gøre det lettere at planlægge din dag. Hår har brug for ernæring til at vokse og skinne. For at have stærkt hår og sund hovedbund er det vigtigt at drikke nok vand.\nIngen hår bidende At holde dit hår sundt, skal du spise nok næringsstoffer. Det kan være farligt at over-styling dit hår. Mens nogle måske finder det tiltalende, vil roden ikke spise hår. Håret, der er indlejret under hovedbunden ikke når kødet af din krop. Det ville være mærkeligt at tro, at hår forbliver på hovedbunden uopdaget.\nRegelmæssig trimning er afgørende. Du bør trimme enderne, der er flosset eller delt. Det er vigtigt at trimme dit hår. Trimning holder dit hår ryddeligt og pænt. Regelmæssig trimning skal ske. Trimning af håret skal ske hver måned, derefter hver anden måned og endelig hvert år. Regelmæssig trimning er vigtigt for hårets sundhed.\nVedligeholdelse af dit hår i god stand er en almindelig måde at holde dit hår ser sit bedste. De holder deres hår i dårlig stand. Hårets skalaer er ikke så lige som de ville være i en sund krop. Frøene er, hvad der forårsager hår til at være skør. Disse frø forårsage hår til at blive tørt og ru.\nVedligeholdelse af dit hår er vigtigt. Brug sunde hårprodukter og massage din hovedbund regelmæssigt. Det skal være sjusket, rodet og sjusket.\nRegelmæssig brug af hårspray anbefales. De kan nemt blive blæst af. Du kan bruge dem til at style dit hår på en bestemt dag. Hårspray kan bruges til at holde dit hår på plads i længere tid. Du kan bruge hårspray med kold luft. Men det giver ikke hår skinne.\nRegelmæssig behandling for skæl Der er mange hårplejeprodukter til rådighed, der kan bruges til behandling af skæl. Der er nogle, der er meget dyre og lavet af respekterede virksomheder. Du kan også finde dem meget, meget billigt. Eksperter anbefaler ikke at bruge de billigere ting.\nRegelmæssig brug af hårrenseren bør prioriteres. Du bør ikke bruge det samme hår shampoo på forskellige hår. Det vil lugte dårligt, hvis håret ikke trimmes regelmæssigt. Den gode hårrenser vil fjerne den dårlige lugt for godt.\nRødmende: Brug hår tandkød Du kan undgå kløe og brænde din hud ved at bruge det. Der er mange varianter til rådighed. Du anvender tyggegummiet direkte på din hud. Nummer 2 kan forårsage hudirritation. For at fjerne ekstra hår kan du anvende det efter barbering.\nNeglelak massage Der er mange gode produkter, der gør neglelak massage let. De revitaliserende produkter og anti-hip olie kan bruges. For at sikre, at olien trænger godt ind i negle og neglebånd, anbefales det at bruge tykkere olier. For at sikre, at olien forbliver længere på neglene, skal oliekomponenten være tykkere.\nBetydningen af hår og skønhedsprodukter er et centralt aspekt i enhver persons liv. Disse produkter er afgørende for vores helbred, såvel som skabelsen af os selv. Disse produkter er afgørende for vores overlevelse. Uden sundt hår og skønhedsprodukter kan du hurtigt blive uinteressant.\nUdgivet 20. august 2021 Skrevet af relieveinception


FC Odense på rette spor: 10.000 kroner til terrasse | Dalum-Hjallese Avis | Fyens.dk\nFC Odense på rette spor: 10.000 kroner til terrasse\nKlubhuset er et gammelt kommunalt redskabsskur, men medlemmerne har nu fået shinet det helt pænt op. Til højre i billedet kan man fornemme indgangen til omklædningen - end ikke markeret med en dør. I billedet er det Allan Nielsen (tv) og formand Lasse Andersen. Foto: Kristian Isaksen\nAllan Nielsen i omklædningsrummet, som kun adskiller sig fra klubhuset med en halv væg. Der er ingen bade. Foto: Andreas Bastiansen\n06. august 2017 kl. 17:07\nSanderums lille fodboldklub FC Odense er i færd med at bygge sig selv op næsten fra bunden. Det formål kræver hårdt fondsarbejde og med to bevillinger er klubben godt på vej. Et par indbrud på få dage gnider dog lidt salt i glæden\nSanderum: Det var med blandede følelser, at Allan Nielsen satte sig til tasterne torsdag aften for at fortælle medlemmerne i FC Odense, at sanderumklubben var blevet begunstiget med 10.000 kroner af Nordea Fonden.\n- Ja, det var en enormt glædelig nyhed. Knapt så glædeligt var det, at vi havde indbrud samme nat. Og natten til i dag (mandag) har der været endnu et, fortæller kassereren i den lille forening.\nDe har stjålet bolde, en kompressor, sodavand, øl og en pengekasse med lidt indhold og så er der ødelagt en del. Vi har en forsikring, der dækker det, men hvad fanden man skal med en kompressor, det fatter jeg ikke.\nKlubben har genfødt sig selv i år med lige nøjagtigt så få fornødenheder, det kræver at kunne trække vejret som fodboldklub. Selve klubhuset er blot et glorificeret redskabskur og badene kigger de ligeså langt efter, som de engang gjorde efter penge.\nMen i den genfødsel, medlemmerne har bebudet med blandt andre Allan Nielsen som frontmand, er drømmene kommet tættere på - og dermed også pengene. Ad to omgange har de tidskrævende fondssøgninger således givet pote.\n15.000 til pigerne\nFor halvandet år siden var klubben nødsaget til helt at lukke dameafdelingen. Der var simpelthen ikke et stort nok feminint islæt til, at det kunne lade sig gøre at oprette nogen hold.\n- Det var af høj priotitet at få damerne tilbage igen. Vi fik 15.000 af Carlsbergs Sportsfond, som vi brugte på bolde og træningstøj til kvinderne. Det var et trækplaster at lokke flere damer til med. Så nu er vi faktisk 27-28 indmeldte, fortæller Allan Nielsen, der selv synes, det er meget godt gået.\n- Det gik sindssygt stærkt. 12-15 af de gamle vendte tilbage og yderligere 10-12 nye meldte sig ind. Det var lidt trægt i februar, men da de første 10 blev ved med at dukke op, så hoppede skeptikerne også med.\nBidetang og koben\nDet er jo en fin udvikling I er inde i, men det er da noget møg med indbruddene. Hvorfor sker det nu?\n- Det er svært at sige, hvad årsagen er. Vi har fået en del medieomtale det sidste halve år. Måske det er det. De er kommet ind omme fra cykelstien med bidetang til hegnet og koben til døren. De har stjålet bolde, en kompressor, sodavand, øl og en pengekasse med lidt indhold og så er der ødelagt en del. Vi har en forsikring, der dækker det, men hvad fanden man skal med en kompressor, det fatter jeg ikke.\nHvad gør I for at forhindre indbrud?\n- Vi har alarmer og overvågningskamera oppe, men det hjælper ikke. Hvis de absolut vil ind, så kommer de ind. Men vi har bare ikke rigtig noget af værdi. Vi kan ikke slæbe bolde, kompressor og vand frem og tilbage, men vi kan sørge for ikke at have pengekassen liggende.\nDe uheldige omstændigheder bremser dog ikke FC Odenses planer om en officiel overrækkelse af den 10.000 kroner store check onsdag 9. august klokken 19, når Kildemosen kigger forbi til kamp.\n- Pengene skal gå til en overdækket terasse ud imod banen, så vi kan se kampe i tørvejr og det giver ekstra udendørsplads ved fester og andre arrangementer, siger Allan Nielsen.\nTil alle de øvrige ønsker, klubben har, kæmper medlemmerne videre. Rom blev som bekendt ikke bygget på én dag.