Skolebestyrelsens rolle i den nye skole. Tabelrapport - PDF\nDownload "Skolebestyrelsens rolle i den nye skole. Tabelrapport"\n1 Skolebestyrelsens rolle i den nye skole Tabelrapport\n3 Skolebestyrelsens rolle i den nye skole Tabelrapport 2016\n4 Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 2016 Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse er tilladt Publikationen er kun udgivet i elektronisk form på: ISBN (www)\n5 Indhold 1 Resumé 5 2 Indledning 7 3 Skolebestyrelsens indflydelse på skolen 10 4 Implementering af folkeskolereformen 16 5 Samarbejdet i skolebestyrelsen 21 6 Skolebestyrelsens samarbejde med andre aktører 26 7 Skolebestyrelsens formulering af principper 34 Appendiks Appendiks A: Spørgsmål fra 45 Appendiks B: Skole-hjem-samarbejdet 49 Appendiks C: Tabelrapport uden kommentarer 54\n7 1 Resumé Nærværende tabelrapport bidrager til at besvare spørgsmålet om, hvordan skolebestyrelsens arbejde og rolle har forandret sig med indførelsen af folkeskolereformen ud fra følgende fem temaer: 1 Skolebestyrelsens indflydelse på skolen 2 Implementeringen af skolereformen 3 Samarbejdet i skolebestyrelsen 4 Skolebestyrelsens samarbejde med andre aktører 5 Skolebestyrelsens formulering af principper Nedenfor følger et kort resumé for hvert af tabelrapportens fem temaer: Skolebestyrelsens indflydelse på skolen Overordnet viser tabelrapporten, at skolebestyrelsesformændene generelt vurderer, at skolebestyrelsen har indflydelse på skolens udvikling, hvilket i særlig grad gør sig gældende med hensyn til de overordnede rammer for skolens arbejde og den retning, skolen udvikler sig i. Når det kommer til de forskellige aktørers indflydelse i skolebestyrelsen, vurderer respondenterne, at det er forældrerepræsentanterne og skoleledelsen, der har den højeste grad af indflydelse på bestyrelsesarbejdet. Omvendt betragtes elevrepræsentanterne kun i begrænset omfang som indflydelsesrige. Derudover peger tabelrapporten på en udvikling i forhold til to områder: dels at der fra er en statistisk signifikant stigning blandt skolebestyrelsesformænd, der oplever at have indflydelse på den retning, som skolen udvikler sig i, dels at der fra er en stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der oplever, at netop forældrerepræsentanter har en høj grad af indflydelse på skolebestyrelsens arbejde. Disse data om skolebestyrelsesformændenes oplevelse af indflydelse lægger op til at blive suppleret med perspektiver fra den kvalitative del af undersøgelsen, der vil kunne nuancere de svar, der er givet til følgeforskningsprogrammets spørgsmål. Fx vil det være oplagt at undersøge gennem interviews, hvad der kendetegner skolebestyrelsesrepræsentanternes oplevelse af at have indflydelse, og hvorvidt den udvikling, der kan konstateres, i oplevelsen af indflydelse fra skyldes ændringer i rammerne for skolebestyrelsens arbejde, ændringer i arbejdets indhold eller på andre måder hænger sammen med det igangværende arbejde med at implementere folkeskolereformen. Den kvalitative undersøgelse vil blive gennemført i efteråret Implementering af skolereformen Overordnet viser tabelrapporten, at langt størstedelen af skolebestyrelsesformændene vurderer, at særligt skolens ledelse generelt er positiv over for folkeskolereformen. Det ses ligeledes, at tæt på alle skolebestyrelsesformænd vurderer, at skolens ledelse i høj grad har igangsat ændringer på skolen, som lever op til folkeskolereformens intentioner. Herudover ses det, at der i perioden har været en udvikling på to områder. For det første ses en statistisk signifikant stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der vurderer, at skolens ledelse har en klar vision for implementeringen af folkeskoleskolereformen. For det andet ses en statistisk signifikant stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der vurderer, at skolebestyrelsen har stor indflydelse på implementeringen af folkeskolereformen. Skolebestyrelsesformændenes oplevelse af implementeringen af folkeskolereformen ønskes i den kvalitative del af undersøgelsen uddybet med henblik på at opnå viden om, hvordan skolebesty- Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 5\n8 relsen konkret indgår i implementeringsarbejdet, og hvordan deres rolle i arbejdet med implementeringen af folkeskolereformen opleves af skolebestyrelsen selv men også blandt de aktører, som skolebestyrelsen samarbejder med. Samarbejdet i skolebestyrelsen Overordnet viser tabelrapporten, at langt størstedelen af skolebestyrelsesformændene vurderer, at der er et godt samarbejde og stor enighed i skolebestyrelserne både generelt set og konkret med hensyn til implementeringen af folkeskolereformen. Derudover ses i perioden en statistisk signifikant stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der vurderer, at der i skolebestyrelsen er et godt samarbejde om implementeringen af folkeskolereformen. I den kvalitative undersøgelse bliver det bl.a. muligt at kaste lys over udviklingen i skolebestyrelsernes samarbejde om implementeringen af folkeskolereformen. Herunder at opnå en mere nuanceret forståelse af, hvorvidt folkeskolereformen har skabt ændrede betingelser for samarbejdet, og hvad der ligger til grund for stigningen i andelen af skolebestyrelsesformænd, der i løbet af de første to år af implementeringsfasen oplever at have et godt samarbejde i skolebestyrelsen. Skolebestyrelsens samarbejde med andre aktører Overordnet viser tabelrapporten, at skolens ledelse er den aktør, som skolebestyrelserne oftest mødes med, og hvor samarbejdet i højest grad er kendetegnet ved enighed. Repræsentanter fra det lokale foreningsliv er den aktør, som skolebestyrelserne sjældnest samarbejder med og hvor den største andel af skolebestyrelsesformændene har angivet, at de aldrig mødes med aktøren. Derudover ses i perioden en udvikling på ét område. Der ses således en statistisk signifikant stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der har vurderet, at deres samarbejde med skolens lærere er karakteriseret ved enighed eller stor enighed. Tabelrapporten peger med andre ord på en interessant udvikling i og med, at der blandt skolebestyrelsesformændene er en stigning i andelen, der oplever at have et samarbejde med lærergruppen, som kan karakteriseres ved enighed eller stor enighed. I den kvalitative undersøgelse bliver det muligt at belyse, hvad udviklingen i samarbejdsrelationerne blandt aktørerne på skolen betyder for skolens udvikling. Derudover vil den kvalitative undersøgelse ligeledes søge forklaringer på, hvorfor skolebestyrelserne i ringe grad mødes med det lokale foreningsliv særligt set i forhold til intentionerne bag Åben Skole. Skolebestyrelsens formulering af principper Overordnet viser tabelrapporten, at arbejdet med at formulere eller revidere skolens principper inden for temaer, der har betydning for implementeringen af folkeskolereformen, er et arbejde, der stadig er i gang. Svarene viser, at det varierer, hvor langt skolerne er med dette arbejde, og at der stadig er et stykke vej, før skolerne er i mål med dette arbejde. Fx er omkring halvdelen (40-63 %) af skolerne ikke gået i gang med at revidere skolens principper inden for 11 af de 13 temaer, der spørges til. Derudover viser tabelrapporten, at det varierer, i hvilken grad skolebestyrelsesformændene vurderer, at de formulerede principper gør en forskel for implementeringen og det videre arbejde med folkeskolereformen. Det tema, hvor principperne af flest skolebestyrelsesformænd i 2016 vurderes i meget høj grad (18 %) eller i høj grad (38 %) at have gjort en forskel, handler om de overordnede målsætninger og rammer, mens det tema, hvor færrest skolebestyrelsesformænd i 2016 har vurderet, at det enten i meget høj (6 %) grad eller i høj grad (17 %) har gjort en forskel for arbejdet med folkeskolereformen, handler om samarbejdet med eksterne foreninger. Det kan altså bemærkes, at skolebestyrelsesformændene på den ene side oplever, at de har indflydelse på implementeringen og på arbejdet med folkeskolereformen, men at de samtidig oplever, at formuleringen og revideringen af skolens principper i varierende grad har betydning, og at fx fastsættelsen af principper for Åben Skole -samarbejdet med eksterne foreninger lader til ikke at blive prioriteret særlig højt. I den kvalitative analyse bliver det derfor interessant at belyse, hvordan skolebestyrelserne oplever sin indflydelse gennem forskellige virkemidler, herunder gennemarbejdet med skolens principper, og hvad der evt. kan ligge til grund for, at bl.a. Åben Skole - samarbejdet ikke prioriteres højere, end det lader til at blive. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 6\n9 2 Indledning Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling (MBUL) har bedt Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) om at undersøge, hvordan skolebestyrelsens arbejde har udviklet sig siden indførelsen af folkeskolereformen. Opgaveløsningen består af to produkter: nærværende kommenterede tabelrapport samt en analyserapport. Tabelrapporten bidrager til at besvare spørgsmålet om, hvordan skolebestyrelsens arbejde og rolle har forandret sig med indførelsen af folkeskolereformen og tilbyder dermed en status med hensyn til, hvor langt bestyrelserne er med implementeringen. Tabelrapporten er struktureret ud fra følgende fem temaer: 1 Skolebestyrelsens indflydelse på skolen a. Herunder skolebestyrelsens vurdering af egen indflydelse på skole-hjem-samarbejdet, organisering af undervisningsdagen, skolens udvikling, generelle rammer og målsætninger mv. 2 Implementering af skolereformen a. Herunder skolebestyrelsens vurdering af, hvorvidt folkeskolereformen bidrager til at styrke elevernes faglige udvikling og trivsel samt den generelle holdning til reformen på skolen blandt centrale aktører. Hertil kommer skolebestyrelsens vurdering af skolens arbejde med implementering af reformen, herunder tilstedeværelsen af klare visioner for implementeringen og igangsættelse af konkrete ændringer på skolen i overensstemmelse med reformens intentioner. 3 Samarbejdet i skolebestyrelsen a. Herunder skolebestyrelsens vurdering af samarbejdet og enigheden i skolebestyrelsen generelt og konkret med hensyn til bl.a. implementeringen af folkeskolereformen samt mål og principper for ændringer på skolen. 4 Skolebestyrelsens samarbejde med andre aktører a. Herunder skolebestyrelsens samarbejde med skolens ledelse, skolens pædagoger, skolens lærere, kommunens forvaltning, repræsentanter fra det lokale foreningsliv samt kommunens politikere. 5 Skolebestyrelsens formulering af principper a. Herunder om skolebestyrelsen har formuleret nye eller revideret eksisterende principper på flere forskellige områder, og i så fald hvorvidt formuleringen af principper vurderes at gøre en forskel for implementeringen og det videre arbejde med folkeskolereformen på skolen. I tabelrapportens Appendiks C er samlet alle tabeller uden kommentarer. Data og metode Det primære datagrundlag for kortlægningen består af spørgeskemabesvarelser fra skolebestyrelsesformænd i følgeforskningsprogrammet indsamlet i (før reformen), 2015 og Sekundært inddrages udvalgte data indsamlet blandt skoleledere og skolebestyrelsesformænd fra inklusionseftersynet i april Følgeforskningsdata Følgeforskningsprogrammet er tilrettelagt som en løbende undersøgelse af implementeringen og virkningerne af folkeskolereformen, og inkluderer et panel af skoler, der følges fra til og med 2018 i form af i alt fem dataindsamlingsrunder. Figur 1 illustrerer, hvem der deltager i panelundersøgelsen og hvornår. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 7\n10 Figur 1 Illustration af dataindsamlingen i følgeforskningen Den samlede spørgeskemaundersøgelse dækker både elever, lærere og det pædagogiske personale, skoleledere, forældre samt skolebestyrelsesformænd. I denne kortlægning anvender vi spørgeskemabesvarelser fra skolebestyrelsesformændene. Resultaterne, der beskrives i denne rapport, bygger på tre ud af de i alt fem dataindsamlinger i panelet af skoler. Den første dataindsamling fandt sted i slutningen af skoleåret 2013/ lige inden reformen trådte i kraft, for dermed at kunne tegne et før-billede af skolerne. De to efterfølgende dataindsamlingsrunder har fundet sted henholdsvis et og to år efter reformens ikrafttræden og kan dermed give et billede af det fortløbende arbejde med implementeringen af reformen. I alt indeholder datagrundlaget besvarelser fra 201 bestyrelsesformænd med følgende svarprocenter for de tre dataindsamlingsår: 53 % i, 78 % i 2015 og 76 % i Analyserne i denne rapport er af beskrivende karakter, idet vi præsenterer resultaterne i form af frekvenstabeller. Vi tester eventuelle forskelle i svarfordelinger i de tre år ved hjælp af Chi 2 -test ud fra et 5 %-signifikansniveau. I flere tilfælde er Chi 2 -testen blevet gennemført på et reduceret antal svarkategorier for at sikre, at der så vidt muligt er et tiltrækkeligt antal observationer i hver celle til meningsfuldt at teste eventuelle forskelle. I så fald vil det fremgå af tabelnoterne, hvilke forskelle der testes. Som det fremgår ovenfor, er der stor forskel på svarprocenten i (53 %) sammenlignet med 2015 (78 %) og 2016 (76 %). Der kan således være en risiko for en større grad af selektion blandt deltagerne i end i de to øvrige år. Hvis det fx er de mest engagerede skoler/bestyrelsesformænd, der har deltaget i, kan man potentielt komme til at undervurdere en udvikling med hensyn til implementeringen af reformen de efterfølgende år, hvor besvarelserne måske afspejler status i en mere heterogen gruppe. For at imødegå denne bekymring har vi gennemført en slags robusthedsanalyse, hvor vi har afgrænset datamaterialet til kun at inkludere besvarelser fra 2015 og 2016, hvis der også findes en besvarelse fra. Når man sammenligner frekvenstabellerne baseret på besvarelser fra den afgrænsede population (n = 94) med besvarelserne fra samlede population (N = 201), tegner der sig imidlertid ikke nogen nævneværdige forskelle. Det giver os grund til at antage, at den relativt lavere svarprocent i ikke udgør noget stort problem for sammenligningen med de øvrige år. I læsningen af nærværende tabelrapport ønsker vi at gøre opmærksom på, at der i nogle af spørgsmålene fra følgeforskningsprogrammet kan være udfordringer med at sammenligne på tværs af årene -2016, da der er anvendt forskellige spørgsmålsformuleringer. Skolerne er i i høj grad blevet spurgt om deres forventninger til arbejdet med folkeskolereformen, mens de i 2015 og 2016 er blevet spurgt til deres konkrete oplevelser af arbejdet med implementeringen af folkeskolereformen. I de tilfælde hvor spørgsmålsformuleringen har været forskellig i i forhold til 2015/2016, er den konkrete spørgsmålsformulering fra nævnt i en note under den konkrete tabel. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 8\n11 Data fra inklusionseftersynet Data fra inklusionseftersynet baseres på besvarelser fra 530 skoleledere (svarende til en svarprocent på 47 %) og 471 skolebestyrelsesformænd (svarende til en svarprocent på 42 %). Data fra inklusionseftersynet inddrages med henblik på at kunne bidrage med en ekstra dimension til kortlægningen konkret i forhold til formuleringen af principper for skolens inklusionsindsats. Fra inklusionseftersynet inddrages skoleledernes og skolebestyrelsesformændenes besvarelser på, hvorvidt skolen har principper for, 1) at alle elever bliver så dygtige, som de kan, 2) at alle elever trives på skolen, 3) at alle elever er deltagende både fagligt og socialt på skolen (kun bestyrelsesformænd) og 4) inklusion af elever med særlige behov i og uden for undervisningen (se kapitel 5). Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 9\n12 3 Skolebestyrelsens indflydelse på skolen Skolebestyrelsesformændene er indledningsvis blevet stillet en række spørgsmål om, hvorvidt de oplever at have indflydelse på skolens arbejde med hensyn til en række forskellige temaer. De er blandt andet blevet spurgt, hvilken indflydelse de oplever at have med hensyn til arbejdet med skole-hjem-samarbejde, organiseringen af en undervisningsdag og den retning, skolen udvikler sig i, og hvordan skolens ledelse udmønter skolens rammer og målsætninger. De er desuden blevet spurgt, om de oplever, at deres arbejde er spild af tid. Endelig er de blevet spurgt, hvilken grad af indflydelse de oplever, at henholdsvis forældrerepræsentanter, lærerrepræsentanter, elevrepræsentanter og skolens ledelse har på skolebestyrelsens arbejde. Overordnet viser tabellerne i dette kapitel, at skolebestyrelsesformændene generelt vurderer, at skolebestyrelsen har indflydelse på skolens udvikling, hvilket i særlig grad gør sig gældende med hensyn til de overordnede rammer for skolens arbejde og den retning, skolen udvikler sig i. Når det kommer til de forskellige aktørers indflydelse i skolebestyrelsen, vurderer respondenterne, at det er forældrerepræsentanterne og skoleledelsen, der har den højeste grad af indflydelse på bestyrelsesarbejdet. Til gengæld betragtes elevrepræsentanterne kun i begrænset omfang som indflydelsesrige. Derudover peger tabellerne i dette kapitel på en udvikling i forhold til to områder: dels at der fra er en statistisk signifikant stigning blandt skolebestyrelsesformænd, der oplever at have indflydelse på den retning, som skolen udvikler sig i, dels at der fra er en stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der oplever, at netop forældrerepræsentanter har en høj grad af indflydelse på skolebestyrelsens arbejde. Disse data om skolebestyrelsesformændenes oplevelse af indflydelse lægger op til at blive suppleret med perspektiver fra den kvalitative del af undersøgelsen, der vil kunne nuancere de svar, der er givet til følgeforskningsprogrammets spørgsmål. Fx vil det være oplagt at undersøge gennem interviews, hvad der kendetegner skolebestyrelsesrepræsentanternes oplevelse af at have indflydelse, og hvorvidt den udvikling, der kan konstateres, i oplevelsen af indflydelse fra skyldes ændringer i rammerne for skolebestyrelsens arbejde, ændringer i arbejdets indhold eller på andre måder hænger sammen med det igangværende arbejde med at implementere folkeskolereformen. Den kvalitative undersøgelse vil blive gennemført i efteråret Data fra følgeforskningen viser, at størstedelen af skolebestyrelsesformændene vurderer, at de har stor indflydelse på, hvordan der på skolen arbejdes med skole-hjem-samarbejde. Således svarer 91 % af skolebestyrelsesformændene i 2016, at de er henholdsvis helt enige (42 %) eller delvis enige (49 %) i, at de har stor indflydelse. I var andelen lidt lavere. I var henholdsvis 40 % helt enige, mens 42 % var delvist enige i, at de har stor indflydelse på skolens skole-hjem-samarbejde. Overordnet er der altså tale om en relativt stabil fordeling i skolebestyrelsesformændenes oplevelse af indflydelse på skole-hjem-samarbejdet fra -2016, hvor der dog viser sig en lille stigning i andelen, der oplever at have stor indflydelse. Denne stigning er dog ikke statistisk signifikant. Tallene fremgår nedenfor af tabel 1. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 10\n13 Tabel 1 Skolebestyrelsen har stor indflydelse på, hvordan der arbejdes med skole-hjemsamarbejde på skolen Helt enig % % Delvist enig % % Neutral 8 8 % 11 8 % 8 6 Delvist uenig 7 7 % 11 8 % 4 3 Helt uenig 5 5 % 6 4 % 1 1 Ved ikke 0 0 % 1 1 % 0 0 Total % % Note: En Chi2-test viser, at der ikke er nogen signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,08). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. På spørgsmålet om, hvor stor indflydelse skolebestyrelsen oplever at have på, hvordan en undervisningsdag organiseres, er svarene relativt jævnt fordelt mellem dem, der oplever at have en høj grad af indflydelse, og dem, der oplever at have en ringe grad af indflydelse. Således svarer sammenlagt 37 % i 2016, at de er helt enige (5 %) eller er delvist enige (32 %) i, at de har stor indflydelse, mens lidt mere end hver fjerde svarer, at de er delvist uenige (20 %) eller helt uenige (7 %) i det. 36 % af skolebestyrelsesformændene forholder sig neutralt til spørgsmålet. Billedet er nogenlunde det samme i og i Der er således tale om en relativt stabil fordeling i skolebestyrelsesformændenes oplevelse af indflydelse fra folkeskolereformens indførelse til Tallene ses i tabellen nedenfor. Tabel 2 Skolebestyrelsen har stor indflydelse på, hvordan en undervisningsdag er organiseret Helt enig 3 3 % 4 3 % 7 5 % Delvist enig % % % Neutral % % % Delvist uenig % % % Helt uenig % % 10 7 % Ved ikke 0 0 % 1 1 % 1 1 % Total % % % Note: En Chi2-test viser, at der ikke er nogen signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,35). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Som led i følgeforskningen er skolebestyrelsesformændene blevet spurgt, hvor enige de er i, at de har stor indflydelse på den retning, skolen udvikler sig i. Nedenstående tabel viser en signifikant forskel fra Knap tre ud af fire skolebestyrelsesformænd, 74 %, svarede i, at de var enten helt enige (39 %) eller delvis enige (35 %) i, at de havde stor indflydelse på den retning, skolen udviklede sig i. I 2016 svarede næsten ni ud af ti skolebestyrelsesformænd, nemlig 89 %, at de var helt enige (37 %) eller delvis enige (52 %) i samme udsagn. Tabellen viser med andre ord, at der fra folkeskolereformens indførelse til 2016 er en signifikant stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der oplever at have stor indflydelse på den retning, skolen udvikler sig i. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 11\n14 Tabel 3 Skolebestyrelsen har stor indflydelse på den retning, som skolen udvikler sig i Helt enig % % % Delvist enig % % % Neutral % % 12 9 % Delvist uenig % % 2 1 % Helt uenig 1 1 % 2 1 % 2 1 % Ved ikke 0 0 % 1 1 % 0 0 % Total % % % Note: En Chi2-test viser, at der er signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,005). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Skolebestyrelsesformændene er ligeledes blevet spurgt, hvorvidt de er enige i, at deres arbejde i skolebestyrelsen er spild af tid. Dette er der kun en lille andel, der har svaret bekræftende på. Overordnet fremgår det af nedenstående tabel, at langt den største del af skolebestyrelsesformændene oplever, at arbejdet i skolebestyrelsen har værdi. Således er der både i og i %, der har svaret, at de er helt enige i, at arbejdet er spild af tid, mens andelen, der er delvis enige, er på 7 % i og på 3 % i både 2015 og Andelen, der svarer, at de er helt uenige, stiger i løbet af de tre år fra 75 % i både og 2015 til 85 % i Denne udvikling er dog ikke statistisk signifikant. Tabel 4 Mit arbejde i skolebestyrelsen er spild af tid Helt enig 0 0 % 1 1 % 0 0 % Delvist enig 7 7 % 5 3 % 4 3 % Neutral 7 7 % 5 3 % 6 4 % Delvist uenig % % 10 7 % Helt uenig % % % Ved ikke 1 1 % 0 0 % 1 1 % Total % % % Note: En Chi2-test viser, at der ikke er nogen signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,431). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Skolebestyrelsesformændene er blevet spurgt om, hvilken indflydelse de oplever at have på skoleledelsens udmøntning af skolens rammer og målsætninger. Nedenstående tabel viser, at størstedelen af skolebestyrelsesformændene er enten helt eller delvis enige i, at de har stor indflydelse på udmøntningen af skolens rammer og målsætninger. Tabellen peger desuden på, at der i 2016 er en lille stigning i denne andel, hvor 83 % af skolebestyrelsesformændene svarer, at de er enten helt enige (24 %) eller delvis enige (59 %) i, at de har stor indflydelse, hvilket er ca. 10 procentpoint mere end i og i Udviklingen er dog ikke statistisk signifikant. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 12\n15 Tabel 5 Jeg har som forældrerepræsentant stor indflydelse på, hvordan skolens ledelse udmønter skolens rammer og målsætninger Helt enig % % % Delvist enig % % % Neutral % % 13 9 % Delvist uenig % % 11 8 % Helt uenig 2 2 % 4 3 % 0 0 % Ved ikke 0 0 % 2 1 % 0 0 % Total % % % Note: En Chi2-test viser, at der ikke er nogen signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,281). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. I de følgende spørgsmål er skolebestyrelsesformændene blevet spurgt, hvilken betydning de vurderer, forskellige aktører i skolebestyrelsen har for bestyrelsens arbejde. Først og fremmest er skolebestyrelsesformændene blevet spurgt om, hvilken indflydelse de oplever, at forældrerepræsentanter har på skolebestyrelsens arbejde. Overordnet viser nedenstående tabel, at størstedelen af skolebestyrelsesformændene oplever, at forældrerepræsentanterne har høj indflydelse. Der er samtidig tale om en signifikant stigning fra med hensyn til andelen, der oplever, at forældrerepræsentanterne har høj eller meget høj indflydelse. I 2016 har 86 % af skolebestyrelsesformændene svaret, at forældrerepræsentanterne har meget høj (33 %) eller høj (53 %) indflydelse, mens der i var 65 %, der mente, at forældrerepræsentanterne havde meget høj indflydelse (19 %) eller høj indflydelse (46 %). Tabel 6 Hvordan vurderer du følgende aktørers indflydelse på skolebestyrelsens arbejde? Forældrerepræsentanter Meget høj indflydelse % % % Høj indflydelse % % % Nogen indflydelse % % % Lav indflydelse 1 1 % 7 5 % 4 3 % Meget lav indflydelse 2 2 % 3 2 % 0 0 % Ingen indflydelse 0 0 % 0 0 % 0 0 % Total % % % Note: En Chi2-test viser, at der er signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,000). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at meget høj indflydelse og høj indflydelse er slået sammen, mens lav indflydelse, meget lav indflydelse og ingen indflydelse er slået sammen. For det andet er skolebestyrelsesformændene blevet spurgt om, hvilken indflydelse de oplever, at lærerrepræsentanterne har. Tallene i nedenstående tabel peger på, at størstedelen af skolebestyrelsesformændene oplever, at lærerrepræsentanterne har en høj grad af indflydelse. Tallene ligger dog generelt lidt lavere for lærerrepræsentanterne end for forældrerepræsentanterne, ligesom der ikke er samme stigning at spore fra I svarede 62 % af skolebestyrelsesformændene, at lærerrepræsentanterne havde meget høj (10 %) indflydelse eller høj (52 %) indflydelse. I 2016 vurderer 70 % af skolebestyrelsesformændene, at lærerrepræsentanterne enten har meget høj (20 %) eller høj (50 %) indflydelse. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 13\n16 Tabel 7 Hvordan vurderer du følgende aktørers indflydelse på skolebestyrelsens arbejde? Lærerrepræsentanter Meget høj indflydelse % % % Høj indflydelse % % % Nogen indflydelse % % % Lav indflydelse 9 9 % 12 8 % 7 5 % Meget lav indflydelse 1 1 % 1 1 % 1 1 % Ingen indflydelse 0 0 % 0 0 % 0 0 % Total % % % Note: En Chi2-test viser, at der ikke er signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,5). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at meget høj indflydelse og høj indflydelse er slået sammen, mens lav indflydelse, meget lav indflydelse og ingen indflydelse er slået sammen. For det tredje er skolebestyrelsesformændene blevet spurgt om, hvilken indflydelse elevrepræsentanterne har i skolebestyrelsen. Her viser svarene i nedenstående tabel, at det er et mindretal af respondenterne, der vurderer, at eleverne i bestyrelserne har en høj grad af indflydelse. På tværs af årene svarer 1-6 % af skolebestyrelsesformændene, at elevrepræsentanterne har meget høj indflydelse, mens 9-13 % svarer, at de har høj indflydelse. I 2016 svarede 43 %, at de har nogen indflydelse, mens hver fjerde (25 %) har svaret, at de har lav indflydelse. Der er ikke nogen markant udvikling at spore i løbet af de tre år. Tabel 8 Hvordan vurderer du følgende aktørers indflydelse på skolebestyrelsens arbejde? Elevrepræsentanter Meget høj indflydelse 3 3 % 2 1 % 8 6 % Høj indflydelse 10 9 % % % Nogen indflydelse % % % Lav indflydelse % % % Meget lav indflydelse % % % Ingen indflydelse 6 6 % 7 5 % 8 6 % Total % % % Note: En Chi2-test viser, at der ikke er signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,27). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at meget høj indflydelse og høj indflydelse er slået sammen, mens lav indflydelse, meget lav indflydelse og ingen indflydelse er slået sammen. Endelig er skolebestyrelsesformændene blevet bedt om at vurdere den indflydelse, skoleledelsen har på skolebestyrelsens arbejde. Nedenstående tabel viser, at en stor overvægt af respondenterne vurderer, at skoleledelsen har en høj grad af indflydelse på skolebestyrelsens arbejde. Denne andel ligger på et konstant niveau på tværs af årene I 2016 vurderer 96 % af skolebestyrelsesformændene, at ledelsen har meget høj (59 %) eller høj (37 %) indflydelse på bestyrelsens arbejde. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 14\n17 Tabel 9 Hvordan vurderer du følgende aktørers indflydelse på skolebestyrelsens arbejde? Skolens ledelse Meget høj indflydelse % % % Høj indflydelse % % % Nogen indflydelse 5 5 % 8 6 % 5 4 % Lav indflydelse 1 1 % 1 1 % 1 1 % Meget lav indflydelse 0 0 % 0 0 % 0 0 % Ingen indflydelse 0 0 % 0 0 % 0 0 % Total % % % Note: En Chi2-test viser, at der ikke er signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,95). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at meget høj indflydelse og høj indflydelse er slået sammen, mens lav indflydelse, meget lav indflydelse og ingen indflydelse er slået sammen. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 15\n18 4 Implementering af folkeskolereformen Skolebestyrelsesformændene er blevet stillet en række spørgsmål vedrørende implementering af folkeskolereformen. Herunder hører skolebestyrelsens vurdering af, hvorvidt folkeskolereformen bidrager til at styrke elevernes faglige udvikling og trivsel, samt den generelle holdning til reformen på skolen blandt centrale aktører. Hertil kommer skolebestyrelsens vurdering af skolens arbejde med implementering af reformen, herunder tilstedeværelsen af klare visioner for implementeringen og igangsættelse af konkrete ændringer på skolen i overensstemmelse med reformens intentioner. Overordnet viser tabellerne i dette kapitel, at langt størstedelen af skolebestyrelsesformændene vurderer, at særligt skolens ledelse generelt er positiv over for folkeskolereformen. Det ses ligeledes, at tæt på alle skolebestyrelsesformænd vurderer, at skolens ledelse i høj grad har igangsat ændringer på skolen, som lever op til folkeskolereformens intentioner. Herudover ses det, at der i perioden har været en udvikling på to områder. For det første ses en statistisk signifikant stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der vurderer, at skolens ledelse har en klar vision for implementeringen af folkeskoleskolereformen. For det andet ses en statistisk signifikant stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der vurderer, at skolebestyrelsen har stor indflydelse på implementeringen af folkeskolereformen. Skolebestyrelsesformændenes oplevelse af implementeringen af folkeskolereformen ønskes i den kvalitative del af undersøgelsen uddybet med henblik på at opnå viden om, hvordan skolebestyrelsen konkret indgår i implementeringsarbejdet, og hvordan deres rolle i arbejdet med implementeringen af folkeskolereformen opleves af skolebestyrelsen selv og blandt de aktører, som skolebestyrelsen samarbejder med. Skolebestyrelsesformændene er i 2015 og 2016 blevet bedt om at vurdere, hvorvidt folkeskolereformen styrker elevernes faglige udvikling (se Tabel 10) og trivsel (se Tabel 11). Tabellen neden for viser, at flertallet af skolebestyrelsesformændene i både 2015 og 2016 er enten helt eller delvist enige i, at folkeskolereformen styrker elevernes faglige udvikling på skolen. I både 2015 og 2016 er således 64 % af skolebestyrelsesformændene enten helt (28 % i 2015 og 36 % i 2016) eller delvist (26 % i 2015 og 38 % i 2016) enige. Tabel 10 Jeg vurderer, at folkeskolereformen styrker elevernes faglige udvikling på skolen Antal Procent Antal Procent Helt enig % % Delvist enig % % Neutral % % Delvist uenig % % Helt uenig 7 5 % 7 5 % Fortsættes næste side Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 16\n19 fortsat fra forrige side Antal Procent Antal Procent Ved ikke 2 1 % 1 1 % Total % % Kilde: Undervisningsministeriets dataindsamling til at følge folkeskolereformen: Skolebestyrelsesskemaer, 2. og 3. dataindsamling, Beregninger foretaget af EVA. Note: En Chi2-test viser, at der ikke er en signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de to år (p = 0,943) Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Skolebestyrelsesformændene er en smule mere neutrale med hensyn til deres vurdering af, hvorvidt folkeskolereformen styrker elevernes trivsel på skolen, end det er tilfældet ovenfor med hensyn til den faglige udvikling. Det ses af nedenstående tabel, hvor størstedelen af skolebestyrelsesformændene i både 2015 og 2016 erklærer sig enten delvist enige i eller neutrale med hensyn til, at folkeskolereformen styrker elevernes trivsel på skolen. I 2015 er det således 59 % af skolebestyrelsesformændene, der erklærer sig enten delvist enige (31 %) eller neutrale (28 %). Det samme gør sig i 2016 gældende for 65 % af skolebestyrelsesformændene (37 % er delvist enige, og 28 % er neutrale). Tabel 11 Jeg vurderer, at folkeskolereformen styrker elevernes trivsel på skolen Antal Procent Antal Procent Helt enig % 9 6 % Delvist enig % % Neutral % % Delvist uenig % % Helt uenig 8 6 % 10 7 % Ved ikke 2 1 % 2 1 % Total % % Kilde: Undervisningsministeriets dataindsamling til at følge folkeskolereformen: Skolebestyrelsesskemaer, 2. og 3. dataindsamling, Beregninger foretaget af EVA. Note: En Chi2-test viser, at der ikke er en signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de to år (p = 0,814). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Når det kommer til skolebestyrelsesformændenes vurdering af, hvorvidt skolens ledelse har en klar vision for implementeringen af reformen på skolen, ses en signifikant forskel i perioden til 2016 (se tabellen nedenfor). Det viser sig, at skolebestyrelsesformændene er blevet signifikant mere enige i, at skolens ledelse har en klar vision for implementeringen af reformen på skolerne, fra til Det fremgår eksempelvis af tabellen nedenfor, hvordan 67 % af skolebestyrelsesformændene i var enten helt (38 %) eller delvist (29 %) enige i, at skolens ledelse har en klar vision, mens denne andel stiger til 77 % i 2015 (45 % helt enige og 32 % delvist enige) og 88 % i 2016 (50 % helt enige og 38 % delvist enige). Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 17\n20 Tabel 12 Skolens ledelse har en klar vision for implementering af reformen på skolen Helt enig % % % Delvist enig % % % Neutral % % 10 7 % Delvist uenig 8 8 % 13 9 % 7 5 % Helt uenig 6 6 % 4 3 % 0 0 % Ved ikke 0 0 % 1 1 % 0 0 % Total % % % Note: I år lød spørgsmålsformuleringen: Skolens ledelse har haft en klar vision for implementering af reformen på skolen. Spørgsmålsformuleringen i år 2015 og 2016 fremgår af overskriften. Note: En Chi2-test viser, at der er en signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,002) Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Af tabellen nedenfor fremgår det, at skolebestyrelsesformændene i høj grad vurderer, at skolens ledelse har igangsat ændringer på skolen, som lever op til folkeskolereformens intentioner. Det ses ved, at der i 2015 og 2016 er henholdsvis 91% og 94 % af skolebestyrelsesformændene, der erklærer sig helt (64 % i 2015 og 70 % i 2016) eller delvist (27 % i 2015 og 24 % i 2016) enige i, at skolens ledelse har igangsat ændringer på skolen, som lever op til folkeskolereformens intentioner. Tabel 13 Skolens ledelse har igangsat ændringer på skolen, som lever op til folkeskolereformens intentioner Antal Procent Antal Procent Helt enig % % Delvist enig % % Neutral 11 8 % 7 5 % Delvist uenig 2 1 % 2 1 % Helt uenig 0 0 % 0 0 % Ved ikke 0 0 % 0 0 % Total % % Kilde: Undervisningsministeriets dataindsamling til at følge folkeskolereformen: Skolebestyrelsesskemaer, 2. og 3. dataindsamling, Beregninger foretaget af EVA. Note: En Chi2-test viser, at der ikke er en signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de to år (p = 0,641) Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Skolebestyrelsesformændene vurderer generelt, at de har stor indflydelse på, hvordan folkeskolereformen implementeres på skolerne. Af tabellen nedenfor ses det, at skolebestyrelsesformændene oftest har erklæret sig delvist eller helt enige i, at skolebestyrelsen har stor indflydelse på implementeringen af reformen. Det gjorde sig i gældende for 50 % af skolebestyrelsesformændene (17 % helt og 33 % delvist enige), mens andelen stiger til 61 % (8 % helt og 53 % delvist enige) og 71 % (57 % helt og 14 % delvist enige) i henholdsvis 2015 og At forskellene i perioden er statistisk signifikante tyder på, at skolebestyrelsesformændene har oplevet en øget indflydelse på implementeringen af reformen i perioden Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 18\n21 Tabel 14 Vi har i skolebestyrelsen stor indflydelse på, hvordan skolereformen implementeres på skolen Helt enig % 12 8 % % Delvist enig % % % Neutral % % % Delvist uenig % 13 9 % 13 9 % Helt uenig % 9 6 % 2 1 % Ved ikke 0 0 % 3 2 % 0 0 % Total % % % Note: I år lød spørgsmålsformuleringen: Vi har i skolebestyrelsen haft stor indflydelse på, hvordan folkeskolereformen skal implementeres. Spørgsmålsformuleringen i år 2015 og 2016 fremgår af overskriften. Note: En Chi2-test viser, at der er en signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,000). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Skolebestyrelsesformændene vurderer som nævnt ovenfor at have stor indflydelse på implementeringen af folkeskolereformen. Af nedenstående tabel fremgår det i forlængelse heraf, at langt størstedelen af skolebestyrelsesformændene vurderer, at det primært er skolens ledelse og ansatte, der står for implementeringen af reformen. I er 85 % af skolebestyrelsesformændene enten helt (46 %) eller delvist (39 %) enige i, at det primært er skolens ledelse og ansatte, der står for implementeringen. Andelen stiger til 90 % i 2015 (hvoraf 53 % er helt enige og 37 % er delvist enige i udsagnet) og til 95 % i 2016 (hvoraf 56 % er helt enige og 39 % er delvist enige). Der er imidlertid ikke tale om en statistisk signifikant forskel, omend p-værdien er tæt på 0,05. Tabel 15 Det er primært skolens ledelse og ansatte, der står for implementeringen af reformen Helt enig % % % Delvist enig % % % Neutral 6 6 % 5 4 % 3 2 % Delvist uenig 6 6 % 7 5 % 4 3 % Helt uenig 4 4 % 2 1 % 0 0 % Ved ikke 0 0 % 0 0 % 0 0 % Total % % % Note: I år lød spørgsmålsformuleringen: Vi har i skolebestyrelsen haft stor indflydelse på, hvordan folkeskolereformen skal implementeres. Spørgsmålsformuleringen i år 2015 og 2016 fremgår af overskriften. Note: En Chi2-test viser, at der ikke er en signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,088). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Ifølge skolebestyrelsesformændene er skolernes ledelser generelt meget positive over for reformen (se tabellen nedenfor). Langt størstedelen af skolebestyrelsesformændene erklærer sig således helt eller delvist enige i, at skolens ledelse generelt er positiv over for reformen. I gør det sig gældende for 87 % (58 % er helt enige, og 29 % er delvist enige), 89 % i 2015 (55 % er helt enige, og 34 % er delvist enige) og 91 % i 2016 (59 % er helt enige, og 32 % er helt enige). Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 19\n22 Tabel 16 Skolens ledelse er generelt positiv over for reformen Helt enig % % % Delvist enig % % % Neutral % 13 9 % 11 8 % Delvist uenig 2 2 % 2 1 % 1 1 % Helt uenig 0 0 % 1 1 % 0 0 % Ved ikke 1 1 % 1 1 % 1 1 % Total % % % Note: I år lød spørgsmålsformuleringen: Skolens ledelse har generelt været positiv over for reformen. Spørgsmålsformuleringen i år 2015 og 2016 fremgår af overskriften. Note: En Chi2-test viser, at der ikke er en signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,836). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Ligesom skolernes ledelser er forældrerepræsentanterne i skolebestyrelsen ifølge respondenterne positivt stemt over for reformen. Som det fremgår af nedenstående tabel, er forældrerepræsentanterne imidlertid en anelse mindre positivt stemt over for reformen end skolernes ledelser. I er 75 % af skolebestyrelsesformændene enten helt (31 %) eller delvist (44 %) enige i, at forældrerepræsentanterne i skolebestyrelsen generelt er positive over for reformen. I 2015 er 78 % af skolebestyrelsesformændene helt (33 %) eller delvist (45 %) enige i det, mens det samme gør sig gældende for 71 % af skolebestyrelsesformændene i 2016 (19 % er helt enige, og 52 % er delvist enige). Det fremgår ligeledes af tabellen nedenfor, at der i perioden ses et mindre fald i andelen af skolebestyrelsesformænd, der erklærer sig helt enige, og en mindre stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der erklærer sig delvist enige. Det kan pege i retning af, at forældrerepræsentanterne er blevet en anelse mindre positive over for reformen i perioden Der er ganske vist ikke tale om en signifikant forskel årene imellem. Tabel 17 Forældrerepræsentanterne i skolebestyrelsen er generelt positive over for reformen Helt enig % % % Delvist enig % % % Neutral % % % Delvist uenig 7 7 % 11 8 % 13 9 % Helt uenig 4 4 % 4 3 % 4 3 % Ved ikke 1 1 % 2 1 % 0 0 % Total % % % Note: I år lød spørgsmålsformuleringen: Forældrerepræsentanter i skolebestyrelsen har generelt været positive over for reformen. Spørgsmålsformuleringen i år 2015 og 2016 fremgår af overskriften. Note: En Chi2-test viser, at der ikke er en signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,595). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Skolebestyrelsesformændene er i ligeledes blevet bedt om at forholde sig til en række spørgsmål vedrørende implementeringen af folkeskolereformen og behovet for forandring i folkeskolen. Skolebestyrelsesformændenes svar på disse spørgsmål fremgår af appendiks A. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 20\n23 5 Samarbejdet i skolebestyrelsen Skolebestyrelsesformændene er blevet stillet en række spørgsmål vedrørende samarbejdet i skolebestyrelsen. Herunder skolebestyrelsens vurdering af samarbejdet og enigheden i skolebestyrelsen generelt og konkret med hensyn til bl.a. implementeringen af folkeskolereformen samt mål og principper for ændringer på skolen. Overordnet viser tabellerne i dette kapitel, at langt størstedelen af skolebestyrelsesformændene vurderer, at der er et godt samarbejde og stor enighed i skolebestyrelserne både generelt set og konkret med hensyn til implementeringen af folkeskolereformen. Derudover ses der i perioden en statistisk signifikant stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der vurderer, at der i skolebestyrelsen er et godt samarbejde om implementeringen af folkeskolereformen. I den kvalitative undersøgelse bliver det bl.a. muligt at kaste lys over udviklingen i skolebestyrelsernes samarbejde om implementeringen af folkeskolereformen, herunder at opnå en mere nuanceret forståelse af, hvorvidt folkeskolereformen har skabt ændrede betingelser for samarbejdet, og hvad der kan siges at ligge til grund for stigningen i andelen af skolebestyrelsesformænd, der i løbet af de første to år af implementeringsfasen oplever at have et godt samarbejde i skolebestyrelsen. Skolebestyrelsesformændene er blevet bedt om at vurdere samarbejdet i skolebestyrelsen. Af nedenstående tabel fremgår det, at stort set samtlige bestyrelsesformænd i høj grad vurderer, at der er et godt samarbejde i skolebestyrelsen. Det ses ved, at det i er 93 % af skolebestyrelsesformændene, der er enten helt (68 %) eller delvist (25 %) enige i, at der er et godt samarbejde i skolebestyrelsen. I 2015 er 94 % enten helt (69 %) eller delvist (25 %) enige, mens det i 2016 er 96 % af skolebestyrelsesformændene, der er helt (75 %) eller delvist (21 %) enige. Fordelingen i skolebestyrelsesformændenes oplevelse af et godt samarbejde i skolebestyrelsen er således stabilt i hele perioden Tabel 18 Der er et generelt godt samarbejde i skolebestyrelsen Helt enig % % % Delvist enig % % % Neutral 7 7 % 6 4 % 3 2 % Delvist uenig 1 1 % 3 2 % 2 1 % Helt uenig 0 0 % 0 0 % 0 0 % Ved ikke 0 0 % 0 0 % 0 0 % Total % % % Note: En Chi2-test viser, at der ikke er signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,455). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 21\n24 Ligesom skolebestyrelsesformændene vurderer, at samarbejdet i skolebestyrelserne er godt, er det ligeledes skolebestyrelsesformændenes oplevelse, at der generelt er bred enighed i skolebestyrelserne (se tabellen nedenfor). I er 90 % af skolebestyrelsesformændene enten helt (34 %) eller delvist (56 %) enige i, at der generelt er stor enighed i skolebestyrelsen. I 2015 gør det sig gældende for 82 % (27 % er helt enige, og 55 % er delvist enige) og i 2016 for 87 % (34 % er helt enige, og 53 % er delvist enige). Hvis man sammenligner med besvarelserne i tabellen ovenfor vedrørende det generelt gode samarbejde i skolebestyrelserne, ses det, at andelen af skolebestyrelsesformænd, der erklærer sig helt enige, gennemgående er større, når der er blevet spurgt om det generelle samarbejde, end når der spørges om den generelle enighed i skolebestyrelsen. Dette kan indikere, at skolebestyrelsesformændene ikke udelukkende betragter et godt samarbejde som et enigt samarbejde men at et godt samarbejde i skolebestyrelserne sagtens kan være præget af uenighed blandt medlemmerne af skolebestyrelsen. Tabel 19 Der er generelt stor enighed i skolebestyrelsen Helt enig % % % Delvist enig % % % Neutral 4 4 % % 12 9 % Delvist uenig 5 5 % 8 6 % 7 5 % Helt uenig 2 2 % 3 2 % 0 0 % Ved ikke 0 0 % 0 0 % 0 0 % Total % % % Note: En Chi2-test viser, at der ikke er signifikant forskel på fordelingen af besvarelser i de tre år (p = 0,32). Note: Chi2-testen er foretaget med sammenslåede kategorier, således at helt enig og delvist enig er slået sammen, mens delvist uenig og helt uenig er slået sammen. Ved ikke er sorteret fra. Skolebestyrelsesformændene er ligeledes blevet bedt om at vurdere skolebestyrelsens samarbejde konkret med hensyn til implementeringen af folkeskolereformen. Skolebestyrelsesformændenes svar fremgår af tabellen nedenfor. Der ses en stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der erklærer sig helt eller delvist enige i, at der er et godt samarbejde om implementeringen af folkeskolereformen. I gør det sig gældende for 75 % af skolebestyrelsesformændene (46 % helt og 29 % delvist enige), i 2015 for 80 % af skolebestyrelsesformændene (48 % helt og 32 % delvist enige) og i 2016 for 86 % af skolebestyrelsesformændene (59 % helt og 27 % delvist enige). I perioden ses således en statistisk signifikant stigning i andelen af skolebestyrelsesformænd, der er enten helt eller delvist enige i, at der er et godt samarbejde om implementeringen af folkeskolereformen. Tabel 20 Der har i skolebestyrelsen været et godt samarbejde om implementering af folkeskolereformen Helt enig % % % Delvist enig % % % Neutral % % % Delvist uenig 9 9 % 5 3 % 5 4 % Helt uenig 4 4 % 1 1 % 0 0 % Fortsættes næste side Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 22\nSkolebestyrelsens rolle i den nye skole. Analyserapport\nSkolebestyrelsens rolle i den nye skole Analyserapport Skolebestyrelsens rolle i den nye skole Analyserapport 2017 Skolebestyrelsens rolle i den nye skole 2017 Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse


Ibis Hamburg Airport - Sammenlign Hotelpriser Hamburg\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Tyskland > Hoteller i Hamburg > Ibis Hamburg Airport\nIbis Hamburg AirportAlsterkrugchaussee 445, Hamburg, Tyskland Vis kort\nIbis Hamburg Airport: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 2 stjerner i Hamburg, Tyskland.\nMed en beliggenhed i Hamburg, byder Ibis Hamburg Airport på indkvartering til fordelagtige priser. Med de adskillige faciliteter, tilbyder dette moderne hotel renseri og vækning.Hotellet rummer 157 værelser og er blevet renoveret for nylig. Hotellets flersprogede stab er til rådighed for at hjælpe med lokal viden når Hamburg skal udforskes.Ibis Hamburg Airport tilbyder rummelige og moderne værelser, der har kabel/satellit-tv, hårtørrer og brusebad. Samtlige værelser er forsynede med faciliteter som bl.a eget badeværelse, strygefaciliteter og varme.Nyd en afslappende drink i hotellets hyggelige lounge bar før middagen på restauranten. Hvis du ikke er sikker på, hvor i området du skal gå hen for at få morgenmad, så kan du vælge at få morgenmaden bragt ind på værelset.Ibis Hamburg Airport er 20 minutters gang fra Alster flod og Lufthansa Technik AG. Hamborg Havn, St. Pauli Landing Stages og Reeperbahn findes under 20 minutters kørsel fra hotellet.\nBrugere, som kiggede på Ibis Hamburg Airport kiggede også på disse 2 stjerner Hamburg hoteller:\nGenerel vurdering: 8/10Rengøring: 8.59/10Service: 8.28/10Udstyr: 8/10Beliggenhed: 8/10Mad: 7.84/10Værelser: 8.05/10baseret på 1884 anmeldelser\nNærmeste hotellerAirport Hostel


Som ansat på et privat opholdssted er du underlagt samme tavshedspligt, som hvis du var ansat på en offentlig institution.\nReglerne om tavshedspligt skal sikre, at du kun udveksler fortrolige oplysninger om børn og unge og deres familier med andre fagpersoner, når det er nødvendigt for, at I kan udføre jeres arbejde.\nDe vigtigste regler om tavshedspligt fremgår af straffeloven og forvaltningsloven. Herudover er opbevaring og udveksling af oplysninger også reguleret af GDPR-reglerne. Der er tale om komplicerede regler og hvis du er i tvivl om, hvorvidt du må behandle eller videregive en oplysning så søg rådgivning hos ledelsen. Det kan have alvorlige konsekvenser at forbryde sig mod disse regler, så spørg hellere en gang for meget end en gang for lidt.\nTavshedspligten gælder kun fortrolige oplysninger. Ønsker du at videregive en oplysning, som ikke er fortrolig, kan du videregive den uden samtykke. Der er dog en glidende overgang til fortrolige oplysninger, så vær opmærksom på reglerne så snart du vil drøfte et barn eller en ung.\nFortrolige oplysninger er oplysninger om en person, som personen kan have interesse i at beskytte mod videregivelse til andre. Nogle oplysninger har ifølge lovgivningen en mere fortrolig karakter end andre oplysninger.\nFortrolige oplysninger kan deles op i to grupper: private og personlige oplysninger.\nPrivate oplysninger er oplysninger, der ikke er umiddelbart tilgængelige for andre, som kommer i kontakt med barnet eller den unge og familien. Disse oplysninger kan i nogle tilfælde gives videre til offentlige myndigheder, når myndigheden har behov for oplysningen for at kunne træffe en afgørelse.\nPrivate oplysninger er fx:\nRace, religion, hudfarve, fx. at forældrene er Jehovas Vidner.\nPolitiske og foreningsmæssige forhold.\nSeksuelle forhold, fx. at moderen er homoseksuel.\nStrafbare forhold, fx. at faderen afsoner fængselsstraf.\nHelbredsforhold og misbrug af nydelsesmidler eller lignende, fx at forældrene eller den unge er psykisk syg eller har et misbrug af alkohol.\nAt der er store sociale problemer i familien, fx at forældrene er voldelige over for hinanden, eller at der er indgivet anmeldelse for seksuelt misbrug.\nPersonlige oplysninger er fx.:\nFamiliemæssige forhold, fx hvem af forældrene der har forældremyndigheden.\nØkonomiske forhold, fx at familien får særligt børnetilskud.\nBarnets eller den unges uddannelsesforhold.\nForældrenes arbejds- og ansættelsesforhold, fx at en af forældrene er arbejdsløs.\nForældrenes boligforhold, fx. at der er risiko for, at boligen går på tvangsauktion.\nHvis du uberettiget videregiver en tavshedsbelagt oplysning, kan din arbejdsgiver sanktionere denne tjenesteforseelse med en ansættelsesretlig sanktion (advarsel, afskedigelse eller bortvisning afhængig af forseelsens grovhed). Herudover kan uberettiget videregivelse af fortrolige oplysninger straffes med bøde eller fængsel.\nBrud på tavshedspligten kan ske såvel ved en aktiv som ved en passiv handling. En aktiv handling kan eksempelvis være, at du fortæller en bekendt om tavshedspligtbelagte forhold. En passiv handling kan fx. være, at du har taget fortrolige oplysninger med hjem og opbevarer dem på uforsvarlig vis, således at uvedkommende får kendskab til oplysningerne.\nTavshedspligt efter ansættelsesforholdets ophør\nDin tavshedspligt består også efter ansættelsesforholdets ophør.


ghd Danmark | 2016 september\n29. september 2016 In Behind the scenes By Emilie Delance\nSneak Peek – Julekollektionen her her snart!\nVi har det næsten som juleaften! På mandag afslører vi nemlig hele vores julekollektion :D. Du kan godt glæde dig! Kollektionen er fyldt med skønne gaveæsker og limited edition pakker. Her kan du få et lille sneak peek…noget som er elegant, sort og kobberfarvet.\nSneak peek på glimmerlæber Sneak peek på noget lyserødt Sneak Peek på Wera’s test af ghd advanced split end therapy Sneak Peek på Trude Desirè’s ghd Look\n26. september 2016 In Giveaways By Emilie Delance\nTak til alle der deltog i vores fødselsdagskonkurrence om en valgfri styler! Den heldige vinder blev Simone Olsen som har ønsket sig en Platinum Styler i sort! Stort tillykke, der er en mail på vej til dig. Hvad går du og ønsker dig fra ghd? Fortæl os gerne hvad du synes vi skal udlodde til vores næste giveaway :).\nVinderen blev… Vinderen blev… Vinderen blev…. Vinderen blev….


SVIMMELHED - INTERN MEDICIN\nAt danne: Positiv svimmelhed, svimmelhed, svimmelhed,\nengelsk: Svimmelhed, svimmelhed\nSom svimmelhed man betegner modstridende oplysninger om forskellige Senseorganer til hjerne. Oplysninger fra øjne, balanceorganet i øret (øre) og positionssensorer (sensorer, proprioceptorer) af muskulatur, sener og led.\nHos sunde mennesker sendes informationen fra disse organer til hjernen, behandles og gøres opmærksom på kroppens aktuelle position. Man kan endda kunstigt "slukke" et organ, f.eks. lukker øjnene og bevæger sig fra en stående til en liggende position. Øjnene bemærkede ikke ændringen, men vi opfatter stadig, at vores krop nu er i vandret retning.\nEnhver, der lider af svimmelhed, beskriver følelsen af at svinge eller vende sig. Ikke selv bevæger han sig, men genstande og miljøet bevæger sig omkring ham.\nSvimmelhed eller svimmelhed?\nsvimmelhed bruges populært meget upræcist og til en række forskellige lidelser. De udtryk, der bruges på engelsk "svimmelhed"Til den faktiske systemiske svimmelhed og"svimmelhed”For usystemisk svimmelhed eller døsighed giver en mere præcis opdeling.\nVed systemisk svimmelhed (svimmelhed) årsagen findes i området omkring Balanceorgel, i området af hjernestammen eller i området af lillehjernen. Patienter med systemisk svimmelhed rapporterer en svimmelhed med den tilsyneladende vendende bevægelse af deres miljø, med en svimmelhed i en elevator, en følelse af at være i en elevator og løftes eller sænkes i processen, eller en svimmelhed med følelsen af at miste jorden under dine fødder.\nVed usystemisk svimmelhed årsagen findes uden for ligevægtssystemet. Patienter med usystemisk svimmelhed rapporterer en "At blive sort foran dine øjne", Følelse af usikkerhed og Døsighed.\nHvilke former for svimmelhed er der?\nAngreb svimmelhed Kontinuerlig svimmelhed\nSvimmelhed med hørehæmning\nSvimmelhed kan være forårsaget af følgende faktorer eller sygdomme:\nBlodtryk / cirkulation (cirkulation og svimmelhed)\nHovedpine (hovedpine og svimmelhed)\nKvalme (svimmelhed med kvalme / svimmelhed og opkast)\nGraviditet (svimmelhed under graviditet)\nSvimmelhed fra angst / stress\nSkader eller spændinger i nakkemusklerne\nSygdom eller skade på cervikal rygsøjle (cervical rygsyndrom)\nBeningen paroxysmal posiøs vertigo (BPLS) / godartet positionsvink\nSvimmelhed fra øresygdomme\nSyre i indre øre (Vestibulopathy)\nBetændelse i ligevægtsnerven (Vestibulær neuritis)\nSkjoldbruskkirtlen som en årsag til svimmelhed\nPladsbesættende processer, tumorer, skader, brud (brud) i det indre øre\nSygdomme fra området neurologi / intern medicin\nSvimmelhed fra alkohol\nMere information om emnet: Svimmelhed forårsager\nsvimmelhed er ikke et sjældent symptom. Mere end ti procent af alle besøg på familielægen skyldes svimmelhed. Bare kl ældre mennesker svimmelhed kan forekomme ofte.\nSvimmelhed er et slags alarmsignal i vores krop, der indikerer, at der er noget i Hjernen eller vores balanceorgan fungerer ikke korrekt. For at vores følelse af balance skal fungere godt, skal vores hjerne og vores ligevægtsorgan i det indre øre være tilstrækkeligt forsynet med ilt og næringsstoffer, dvs. forsynes med blod.\nAf denne grund, for eksempel, også en lavt blodtryk en Årsag svimmelhed.\nSvimmelhed er ofte forårsaget af en neurologisk årsag. Men også Medicin, alkohol, andre underliggende sygdomme eller psykologisk stress kan føre til svimmelhed.\nHvis du er svimmel, skal du også tænke på ligevægtsorganet, som er placeret i det indre øre. På grund af forstyrrelser i det indre øre kan det for eksempel føre til den såkaldte Menieres sygdom komme. Årsagen til dette er endnu ikke klart afklaret. Typisk lider menière af tinnitus (biplyd i ørerne), svimmelhed og ensidig høretab.\nSelv med en Betændelse i balancenerven, den såkaldte vestibulære neuritis, svimmelhed er et symptom. Typisk manifesterer svimmelheden ved vestibulær neuritis sig i form af permanent svimmelhed, der kan vare i dage til uger, hvilket naturligvis er meget stressende for patienten. Derudover er der ofte en udtalt tendens til at falde, kvalme og ustabilitet i at stå og gå. Efter cirka fire til fem uger senest svimmelheden igen, enten fordi behandlingen har fungeret, eller fordi den sunde side har erstattet den syge sides funktion.\nEndvidere kan svimmelheden også være forårsaget af en bilateral Vestibulopathy forårsaget. Med denne sygdom er det på begge sider Balanceorgelsåvel som dele af ligevægtsnerverne beskadiget. Den underliggende årsag til dette er normalt ikke kendt. Patienter kan derved have en Svimlende og en roterende svimmelhed der udløses ofte af visse bevægelser. Dette er ofte sammensat af en Synshandicap (Svimmelhed og synsforstyrrelser). Symptomerne forværres også i mørke. Mens de sidder og ligger, har patienter færre symptomer.\nForuden ligevægtsorganet, der er placeret i det indre øre, kan dette også øre sig selv, som årsagen til den omtvistede svimmelhed. For eksempel kan dette være en del af en Indre øreinfektion (Labyrinthitis) forekommer. En infektion i det indre øre kan også ledsages af ørebetændelse, feber, træthed, ensidig høretab eller tinnitus. I de fleste tilfælde er en infektion i det indre øre forårsaget af vira eller bakterier. Tumorer eller toksiner fører også sjældent til infektioner i det indre øre.\nNogle gange forvandles et otitis-medie til en indre øreinfektion. Ved en Otitis medier hvis svimmelhed typisk ikke forekommer, hvis den gør det, skal dette altid ses som et advarselsskilt. I dette tilfælde bør øre-, næse- og halsspecialisten definitivt konsulteres.\nOgså Ligevægt nervetumorer kan føre til svimmelhed. Den mest typiske tumor til dette er den såkaldte Akustisk neuroma. Den akustiske neuroma er en godartet tumor, der præsenterer sig de vigtigste symptomer på ensidigt høretab og tinnitus. Svimmelhed er ofte et resultat af en traumatisk hjerneskade, som ofte er forårsaget af en bilulykke eller lignende.\nGenerelt adskiller man en perifer fra en central svimmelhed. Klassificeringen af perifer vertigo hører for eksempel Menieres sygdom og Vestibulær neuritis, dvs. årsager, der ikke stammer direkte i hjernen.\nVed central svimmelhed dog ligger den Årsag i hjernen. Dette kan fx være i nervekernerne, der er ansvarlige for ligevægtsorganet, ligevægtscentret eller i lillehjernen. De vigtigste årsager til central svimmelhed er cirkulationsforstyrrelser i hjernen, såsom i forbindelse med et slagtilfælde.\nUd over cirkulationsforstyrrelser er der også Betændelse i hjernen, som i Multipel sclerose og tumorer, der er tale om. Et typisk tegn på central svimmelhed er, at det er sig selv vaklen manifesterer sig og forekommer ikke i form af svimmelhed, da det typisk forekommer med perifer vertigo.\nI nogle mennesker, der er under Migræneanfald lider af svimmelhed på samme tid, man taler om en vestibulær migræne.\nEr ikke ligevægtsorganet eller en underliggende sygdom eller lignende ansvarlig for svimmelheden, men psyke, man taler om et ikke-organisk, psykogen eller somatoform svimmelhed. Dette kommer for eksempel i sammenhæng med Angstlidelser foran.\nSvimmelheden går med en døsighed og sløret syn i form af Sløret- eller Dobbelt syn hånd i hånd, kan dette også opnås ved en forkert justerede briller skal udløses. Nogle gange ledsages dette også af hovedpine og en følelse af tryk i øjnene. Dette er kendt som okulær svimmelhed.\nSvimmelhed kan også overvejes Bivirkning af medicin forekomme. Typisk for dette er beroligende midler og sovepiller. Endvidere kan svimmelhed også forekomme med lægemidler såsom antidepressiva, antiepileptika, muskelafslappende midler, antibiotika, diuretika og lægemidler til det kardiovaskulære system.\nEn almindelig årsag til midlertidig svimmelhed er selvfølgelig det alkohol (Svimmelhed og alkohol). Fordi alkohol har en Indflydelse på vores cerebellumsom spiller en vigtig rolle i (fint)Koordinering af bevægelser overtager i vores krop. Derfor fører overdreven alkoholforbrug til stigende ustabilitet, når du står og går. På et tidspunkt når alkoholen også vores ligevægtsorgan, så det kommer til en svimmelhed.\nSvimmelhed kan også forekomme i sammenhæng med andre underliggende sygdomme, såsom polyneuropatisom kan forekomme på et avanceret stadium af sukkerforstyrrelse eller alkoholisme. Ved øgede sukkerniveauer i blodet bliver stadig mere perifere nerver angrebethvorved vores følelse af berøring lider. Derudover får vores hjerne mindre information om placeringen af vores led og muskler via disse nerver, hvilket er vigtigt for målrettede bevægelser og vores koordinering. Generelt kan en polyneuropati også føre til en ustabil holdning og gang, hvilket er ledsaget af svimmelhed.\nUd over polyneuropati, også en nederste eller en også højt blodtryk føre til svimmelhed. Dette er også typisk for en lavt blodtrykhvis du for eksempel ikke har drukket nok eller står for hurtigt op fra et sæde, så hjernen kort forsynes med for lidt blod, fordi meget blod er sunket i dine ben, når du sidder. I tekniske termer taler man om ortostatisk hypotension.\nSiden det cerebellum er vores organ til koordinering og planlægning af bevægelser, det forekommer derfor logisk også i sygdomme, der påvirker cerebellum, såsom Cerebellær atrofidvs. en vævskrympning af lillehjernen til svimmelhed. Dette manifesterer sig derefter normalt på en svingende og ikke-roterende måde.\nUd over de allerede nævnte årsager er der også årsager, der er langt mere uskadelige og som normalt kun forekommer i kort tid. Disse inkluderer f.eks Vertigo, hvis du er bange for højder eller svimmelheden, der opstår efter en karruseltur. Selv med en søsyge eller kvalme under kørsel (bevægelsessyg), forekommer ofte svimmelhed.\nBlodtryk / cirkulation\nCirculationsforstyrrelser såsom blodtryk, der er for højt eller for lavt, kan forårsage svimmelhed.\nSvimmelheden kan ledsages af kvalme, besvimelse, hovedpine og mange andre symptomer.\nGodartet paroxymal positivt svimmelhed\nDen godartede paroxysmale positionelle svimmelhed er forårsaget af en forstyrrelse i ligevægtsorganet (vestibulært organ). Partikler aflejres her i det halvcirkelformede kanalsystem (se anatomi i øret) i ligevægtsorganet (canalolithiasis). Den bageste halvcirkelformede kanal påvirkes hyppigst. De frit bevægelige partikler i det halvcirkelformede kanalsystem skifter, når hovedet bevæges i retning af den halvcirkelformede kanal og afbøjer kamulaen der. Koppen er en gelatinøs struktur, der er ansvarlig for hovedets opfattelse af bevægelse. Hvis den er forkert afbøjet af partiklerne, sender den forkerte oplysninger om hovedpositionen til hjernen.\nPå grund af den modstridende information mellem det påvirkede og det sunde balanceorgan på den anden side fører hoved- og kropbevægelser til ubehagelige svimmelhedsanfald, der kan vare i op til et minut.\nDerudover lider patienten af øjenbevægelsesforstyrrelser (nystagmus) og ikke sjældent af kvalme og opkast.\nI tilfælde af positionel svimmelhed kan specielle øvelser også hjælpe derhjemme.\nFor mere information læse artiklen: Positiv svimmelhedsøvelser\nIndre øre sygdomme, vestibulopati\nSygdomme i det indre øre inkluderer betændelser, der enten forekommer lokalt eller er blevet overført gennem andre organer. En mellemøreinfektion (otitis media), oseøs inflammation (f.eks. Mastoiditis) og hjernehindesygdomme kan sprede sig til det indre øre og irritere ligevægtsorganet der på en sådan måde, at svimmelhed kan forekomme.\nDu kan finde mere information på vores hjemmeside:\nSvimmelhed forårsaget af det indre øre\nAf Menieres sygdom påvirker overvejende Mænd i middelalderen. Mærkbart forekommer det ofte hos vegetativt ustabile patienter efter psykologisk stress, vejrforandringer, alkohol, koffein - og misbrug af nikotin eller efter almindelige infektioner. En alvorlig forekommer med intervaller svimmelhed på, som derudover understøttes af Ring i ørerne (tinnitus) og en diffus, bomuldslignende følelse af tryk i øret.\nEfter flere angreb, a Høretab under hørestesten (audiogram, tonelydmetri, høretest) skal etableres. Sådanne angreb varer fra minutter til timer. Årsagen er stadig uklar, men mistænkes for en forstyrrelse i væskerne i ligevægtsorganet (endolymfe / perilymph) og deres sammensætning (elektrolytskift).\nYderligere information er tilgængelig under vores emne: Menieres sygdom\nBetændelse i ligevægtsnerverne / vestibulær neuritis\nEn betændelse i nerven, der er ansvarlig for at overføre information fra ligevægtsorganet til hjernen (vestibular nerv) kan udløse permanent svimmelhed med en tendens til at falde til den modsatte side.\nSådanne betændelser er blevet udløst af vira eller forekommer spontant og uden en påviselig årsag (idiopatisk).\nDen såkaldte vestibulære neuritis, labyrintsvigt, er en akut begivenhed, som normalt kan kompenseres centralt efter uger senest. På grund af inflammatoriske processer i den vestibulære nerve (ligevægtsnerven) går følelsen af ligevægt tabt på den ene side. Det kommer til svimmelhed, svedtendens, tendens til at falde og ufrivillige øjenbevægelser (spontan nystagmus). Meget sengeleje hjælper her i akutte situationer. Svimmelhedsmedicin vil lindre symptomerne. Gode resultater opnås med glucocorticoid methylprednisolon. Terapi med infusioner med vasodilatatorer (vasodilaterende medikamenter) er også mulig. Hvorvidt infusionsterapien opnår betydelig succes er noget kontroversielt. Disse to former for terapi bruges også til behandling af tinnitus.\nDette er en Forbindelse mellem det indre øre og mellemøret med udgangen til den såkaldte perilymfe, en væske fundet i det indre øre. Årsagen til dette kan være Infektioner, Trauma men også misdannelser være. Kirurgi udføres sjældent her. I de fleste tilfælde er terapi for den underliggende sygdom, såsom en infektion, og vent-og-se-adfærd tilstrækkelig. Generelt hjælper sengeleje og a Løfter hovedet. Børn påvirkes oftere af perilymfistler end voksne.\nDenne særlige form for migræne er mere almindelig hos børn og unge voksne. Det får sit navn fra det faktum, at involvering af den store basilar arterie fører til dens udvikling. Disse migræne er kendetegnet ved symptomer som nedsat tale, nedsat syn, svimmelhed, ataksi, høretab og nedsat bevidsthed. Denne lidelse kan føre til det såkaldte lock-in syndrom. Dette er fuldstændig immobilitet med fuld opmærksomhed. Kun lodret øjenbevægelse kan være mulig. Denne tilstand varer i ca. 2 til 30 minutter. Også her består terapien af migræneprofylakse.\nDu er måske også interesseret i dette emne: migræne\nSpænding eller skade på nakkemusklerne\nHalsen er et meget følsomt område af kroppen. Det kan hurtigt overstrækkes eller forkert indlæses og skal modstå meget stress i hverdagen. Når alt kommer til alt bærer han sit hoved, der er i bevægelse næsten døgnet rundt.\nSkader på livmoderhalsryggen kan være let at en hovedpine og svimmelhed at lede. Meget ofte er de enkle og enkle Spænding i nakkemusklerneforårsager disse ubehagelige symptomer. Halsen kan være ved mangel på motion eller en ubehagelig hovedpositionvære lidt anspændt, for eksempel når du udfører kontorarbejde. Aflastning kan opnås gennem enkle øvelser, der slapper af i nakken. I langt de fleste tilfælde kan din familielæge vise dig disse øvelser. I tilfælde af alvorlig spænding, Fysioterapeut Med Massage Hjælp.\nFor at beskytte nakken skal man frem for alt andet Undgå at arbejde overhead. Også en matchende nakkepude kan gøre det meget godt. varme generelt giver god lettelse for spændinger, herunder nakkeproblemer. Endelig kan en spændt hals også forekomme i meget stressende situationer Afslapningsteknikker hjælpe med at fjerne ubehag.\nSygdom eller skade på livmoderhalsryggen\nDet Cervical rygsøjle inkluderer hvirvel imellem hoved og Thorakale ryghvirvler. Det handler om syv ryghvirvler, hvoraf de to første, Atlas og Akse, adskiller sig fra resten af ryghvirvlerne. De dannes sammen med Kranium knogler øvre og nedre hovedled, og lad hovedet bevæge sig mod rygsøjlen. Cervical rygsøjlen er meget fleksibel og kan let blive skadet i en ulykke. Det er sikret med forskellige ligamenter, hvoraf de vigtigste er aliarbåndene. Disse såkaldte vingebånd sikrer hovedledet i sin position og begrænser bevægelse.\nTraumatiske skader på livmoderhalsryggen er ret almindelige og fører til de berørte svimmelhed. Især Whiplash-skadersom for eksempel sker i ulykker i vejtrafik, kan føre til dette. En såkaldt Whiplash bevægelse det ledbåndede apparat i hovedleddet er skadet. Dette fører til ustabilitet i det, hvilket derefter forårsager svimmelhed. Denne ustabilitet skyldes a Brud eller en Overstrækning af ligamentstrukturer mellem skallens base (Occipital knogle) og de to første ryghvirvler (Atlas og Axis). De allerede nævnte er især almindelige Aliar ligamenterder har begunstiget vingebåndene. Hvis Fælles kapsel tårer, bevægelsen af hovedet mod rygsøjlen er ikke længere tilstrækkelig begrænset. Dette resulterer i en forskydning af hovedet mod den cervikale rygsøjle eller i værste fald en subluksation mellem Atlas og Axis. Dette er en ufuldstændig forskydning af samling. Denne subluxation kan forårsage en såkaldt basilar indtryk. Et basilar indtryk er en opadgående forskydning af cervikale rygsøjlen mod bunden af kraniet. De første virvler kan lægge pres på Hjernestamme øvelse og sådan en typisk Hjernestammesymptomer udløser. Disse hjernestammesymptomer hører normalt til svimmelhed, Visuelle forstyrrelser og Vigilance-lidelser (fra blændet til somnolent).\nTil undersøgelse af livmoderhalsryggen, palpering (Nøgler af lægen) det CT og MR. Sjældent kan andre sygdomme i livmoderhalsryggen også forårsage svimmelhed. metastaser i livmoderhalsryggen kan disse beskadige og forårsage svimmelhed.\nOgså kroniske sygdomme hvordan Hernierede diske i livmoderhalsryggen, osteoporose og osteomalaci kan være årsager til svimmelhed. Dette er dog mindre ofte tilfældet.\nHoldningsfejl i Rygrad, især Cervical rygsøjle, kan arterier til hovedet (aa.Intervertebrales, Aa. Carotider) irriterer sig på en sådan måde, at en iltmangel i området i centralnervesystemet (CNS / Hjerne) resultater.\nPatienterne beskriver dem også som ledsagende symptomer en hovedpine (Cephalgia), stiv nakke og smerter i livmoderhalsryggen.\nDet Cervikal rygsyndrom opstår ofte som et resultat af degenerative ændringer af Cervical rygsøjle. Andre årsager Piskesmæld, Tumorer, muskelspænding, Operationer på livmoderhalsryggen eller Hernierede diske i livmoderhalsryggen repræsentere.\nEt cervikal rygsyndrom forårsager primært Smerte i Hals- og skulderområdetder stråler ind i armene og kan føre til følelsesløshed der. Et cervikal rygsyndrom kan også ledsages af andre symptomer, såsom en hovedpine, Synssygdomme eller svimmelhed .\nAf svimmelhed ved Cervikal rygsyndrom opstår som et resultat af en konflikt i behandlingen af information, der sendes til hjernen fra forskellige dele af kroppen. I området med nakkemusklerne er der sensoriske celler, der transmitterer information til justering af kroppens balance. På Spænding i nakkeområdet eller på basis af degenerative ændringer, kan ujævnheder og ændringer i kropsholdning forekomme. Af Sensoriske celler er derefter relateret til rumlig placering og position forkerte oplysninger til det hjerne videresendt med oplysningerne fra Balanceorgel og Synsorgan er i konflikt. Resultatet er svimmelhed og usikkerhed. Patienterne beskriver svimmelheden, der opstår som usikkerhed, især når Stå og Gå opstår. Af svimmelhed indfries Følelse af at svaje og en mild, vedvarende tilstand af døsighed. Dette svimmelhed er i mange tilfælde permanent til stede, undertiden lidt mere og undertiden mindre og er ikke afhængig af visse bevægelser eller aktiviteter.\nOfte forbundet med en hovedpine kan han svimmelhed patienten med en Cervikal rygsyndrom begrænse alvorligt, da Opmærksomhed og koncentration nedsat måske.\nÆndringer i cervikale hvirvler eller tumorøse ændringer af stoffet kan Fartøjerder fører blodet i kroppens cirkulation til hjernen, komprimere eller snøre. Dette vil reducere blodtilførslen til hjernen, og det vil resultere i en Underforsyning af hjernen Med ilt. Dette kan også gøre dig svimmel og uvel.\nPatienter ved a Cervikal rygsyndrom på grund af muskelspænding De cervikale rygsøjlere udvikler ofte også svimmelhedder lavede akut stress resulterer i hverdagen. I sådanne situationer kan du også Anfald af svimmelhed forekomme. For at lindre svimmelheden er først og fremmest fysisk aktivitet og fysioterapiøvelser giver mening. På denne måde kan mulig spænding frigøres, og eventuelle fejl kan kompenseres.\nRum-besættende processer, tumor\nEN pladsforbrugende proces (svulst) i området til Auditive og balance nerver (Akustisk neuroma) kan føre til irritation eller tab af ligevægtsinformationen. En diagnose stilles med en Computertomogram (CT) af Kranium stillet.\nSkader, pauser (brud)\nI ulykker, hvor kranium Berørt, kan det blive en Temporal knoglebrud (Kranikben af det Indre øre omgiver) kommer. Ligevægtssystemet er mekanisk beskadiget her. Ved at forklare ulykkesforløbet, symptomerne og a Computertomografi en pålidelig diagnose kan stilles.\nSygdomme fra området intern medicin / neurologi\nStyrke Udsving i blodtrykket og Hjertearytmier kan føre til en utilstrækkelig tilførsel af ilt til hjernen, ligevægtsorganet og på lang sigt Balance nerver at lede.\nHar samme virkning Medicin mod højt blodtryk (Antihypertensive stoffer, antihypertensive stoffer) og Medicin mod depression (Antidepressiva) og visse sovepillerBenzodiazepiner).\nEn svær metabolisk ubalance (hypoglykæmi / hyperglykæmi) som et resultat af ubehandlet Diabetes (Diabetes mellitus) elektrolytbalancen (balance mellem ioner i kroppen, fx natrium, kalium, calcium) forstyrrer kroppen og forårsager svimmelhedssymptomer.\nDerudover Diabetes mellitus (Diabetes) en sensorisk lidelse i ekstremiteterne fører til en opfattelsesforstyrrelse i jorden og ledspositionerne (polyneuropati med proprioceptive lidelser).\nI Multipel sklerose (MS, spredt encephalitis) Betændelse i ligevægtsnerven kan også forårsage svimmelhedssymptomer.\nOgså migræne (migræne) rapporter ud over stærke en hovedpine fra svimmelhed og Døsighed.\nAngst / stress som årsag til svimmelhed\nDet er vanskeligt at sige med sikkerhed, om svimmelhed kun kan være forårsaget af stress eller frygt. Bare fordi du ikke altid kan finde en organisk årsag til stress, betyder det ikke, at årsagen er rent psykogen.\nDet er imidlertid sandt, at meget stressede og stressende situationer kan få dig til at føle dig let eller svimmel. Ofte er der også symptomer som åndenød eller følelsen af impotens. Dette er imidlertid akutte begivenheder, der primært udløses af hyperventilering.\nVisse psykiske sygdomme såsom panikanfald og angstlidelser er forbundet med et meget højt niveau af stress. Sådanne panikanfald eller angstanfald fører ofte til en ond cirkel af frygt, stress, svimmelhed og åndenød. Det vides imidlertid ikke detaljeret, hvad de nøjagtige årsager er. I sådanne situationer kan det hjælpe ikke at flygte fra situationen, men at komme igennem den i fred. Man må ikke udvikle undgåelsesadfærd af frygt. Det er vigtigt at holde vejrtrækning regelmæssigt og roligt. Prøv at slappe af så godt du kan. Dette reducerer dit stressniveau og forhindrer symptomer som svimmelhed og åndenød.\nYderligere information om emnet findes på: Svimmelhed fra stress\nDen "tilsyneladende bevægelse" af miljøet, som patienten opfatter som svimmelhed, fører til den berørte person frygt fra fald og mulige skader, der kan være resultatet af det.\nEnhver, der nogensinde har været på et skib i bølgende sø kender virkningen af konstant svajende. kvalme og opkast og sved og Racing hjerte er typiske symptomer, svimmelhed medfører.\nLæs også: Svimmelhed og racinghjerte\nSvimmelhed kan ledsages af en række forskellige symptomer. Disse inkluderer:\nKvalme og svimmelhed optræder ofte sammen. Et pludseligt stærkt svimmelhed at have kvalme uden andre symptomer kan være det Svigt i ligevægtsorganet tale og er en grund til at gå til klinikken med det samme.\nHvis der imidlertid ikke findes nogen årsag i ligevægtsorganet, udføres neurologiske undersøgelser. Fordi svimmelhed og kvalme også kan være årsagen i hjerne at have. Bakterielle eller virale infektioner, Hjernestammeinfarkt, Tumorer og Betændelse kan være årsagssammenhæng.\nMen også en fobisk svimmelhed uden en fysisk årsag kan tænkes. Årsagen er her psykisk karakter. Sådanne svimmelheder forekommer ofte i sammenhæng med Angst og paniklidelser på. De forekommer ofte på offentlige steder, men deres type og rytme varierer fra patient til patient. I en sådan psykologiske årsager er Psykoterapi og måske Antidepressiva den valgte terapi.\nsvimmelhed og kvalme er dog Ikke altid et udtryk for en alvorlig sygdom. Der er situationer, hvor de forekommer ofte, for eksempel i graviditet eller i Overgangsalderen.\nI de første tre måneder af graviditeten er kvalme og svimmelhed mere almindelige. Overgangsalderen kan også ledsages af disse ubehagelige symptomer.\nDog er den mest almindelige den såkaldte svimmelhed ledsaget af kvalme og opkast. Dette er normalt svimmelhed med en vestibulær årsag. Dette betyder, at svimmelheden skyldes skade på det vestibulære apparat (balanceorgan) i det indre øre. De mest almindelige årsager her er godartet paroxysmal positionel svimmelhed (BPPV) og en Rejse kinetose. Paroxysmal positionel svimmelhed er en Forstyrrelse af ligevægtsorganet, hvor de mindste krystaller, de såkaldte halvcirkelformede kanaler, irriterer det vestibulære apparat og således forårsager svimmelhed. Dette forekommer også når du ligger og er af kvalme og opkast ledsaget.\nEN Rejse kinetose (køresyge) alle har sandsynligvis oplevet det mindst en gang i livet. Usædvanlige og frem for alt snoede veje bevægelser såsom at køre en bil, flyve eller rejse med skib kan gøre det Indre øre irritere kraftigt. Da disse bevægelser er vanskelige at bruge med øjne kan følge, der opstår uoverensstemmelser i hjernen, som derefter fører til forstyrret stimulusopfattelse. Resultatet er svimmelhed Med kvalme og Opkastning.\nHovedpine er et temmelig ikke-specifikt symptom. De kan have mange årsager, lige fra daglige ting som stress eller en influenzalignende infektion til ondartede sygdomme som kræft.\nHovedpine ledsages ofte af en følelse af svimmelhed eller svimmelhed. Migræne er en almindelig årsag til hovedpine og svimmelhed.\nMigræne er en neurologisk sygdom, der forårsager hyppige hovedpineangreb. Derudover er der symptomer som kvalme, opkast, fotofobi (lysfølsomhed) og svimmelhed. Børn med migræne lider også især af svimmelhed.\nAndre årsager til svimmelhed med hovedpine er ondartede sygdomme i hjernen, dvs. hjernesvulster. Dette er pladsforbrugende processer, der kan udløse neurologiske lidelser, såsom synsforstyrrelser, hovedpine, svimmelhed eller endda kvalme. Andre pladsbesættende processer såsom intrakraniel blødning (f.eks. Subarachnoid blødning) eller vandretention i hovedet (hydrocephalus) kan forårsage sådanne symptomer.\nTraumatiske skader på hovedet og cervikale rygsøjler fører også til hovedpine og svimmelhed. Infektiøse sygdomme som influenzainfektioner eller gastrointestinale infektioner kan også forårsage hovedpine og svimmelhed, afhængigt af sværhedsgraden af deres forløb. Men dette behøver ikke være tilfældet. Meningitis eller svær otitis media og infektion i indre øre kan også være mulige årsager. Endelig er der naturligvis sygdomme i det vestibulære apparat (ligevægtsorgan), der viser sådanne symptomer. Som regel dominerer imidlertid svimmelhed uden hovedpine. Så du kan se, at årsagerne kan være meget forskellige, selvfølgelig terapien.\nLæs mere om emnet: Svimmelhed og hovedpine eller svimmelhed og migræne - hvilken sygdom ligger bag det?\nVores øjne og orienteringen i rummet eller vores balance er tæt knyttet til hinanden. Af denne grund kan symptomer som svimmelhed og sløret syn ofte optræde sammen.\nSvimmelheden kan ofte være forbundet med synsforstyrrelser. Årsagen hertil er for eksempel sammenklumpning af linsen, også kendt som grå stær, som normalt forekommer med stigende alder. Vi anbefaler derfor, at du også ser på følgende artikler:\nClapboard i alderdom\nDet graviditet er en meget speciel situation for en kvinde. Det repræsenterer en ekstraordinær situation, der stiller høje krav til den kvindelige krop. Af Hormonal balance omarrangeres for at give barnet mulighed for at udvikle sig. Blodstrømmen i kvindens krop ændrer sig, da det voksende barn nu også skal plejes. Kort sagt: alt i kroppen er nu centreret om udviklingen af det ufødte barn.\nDesværre handler graviditet ikke alt om behagelige aspekter, Graviditetsklager er ret almindelige og behøver ikke nødvendigvis at være forbundet med komplikationer. Bare ind første trimester af graviditeten der kan være øget svimmelhed. Også kvalme er ganske almindelig her.\nÅrsager til svimmelhed kan a lavt blodtryk (Hypotension) eller a Fald i blodsukkerniveauet være. Også rejser sig for hurtigt eller en Overophedning af gravide kvinder, kan Svimmelhed udløser. Jo længere graviditeten skrider frem, jo mere plads tager den livmoder i maven. Det presser på de omgivende blodkar og kan især ringere vena cava (Mindre vena cava) at klemme. Af Blodstrøm til hjertet bliver så vanskelig. Dette kan også gøre dig svimmel.\nMen hvad kan du gøre med disse svimmelheder under graviditeten? Og kan de forhindres? Først og fremmest er det vigtigt At stabilisere cirkulationen. Den gravide kvinde skal være først sæt dig ned eller læg dignår hun føler sig ustabil. Men det kan også Svimmelhed, når du ligger komme. På denne måde forhindrer det også et fald, der kan skade barnet. Generelt er det vigtigt at stole på en afbalanceret og regelmæssig diæt at være opmærksom. Gravide kvinder skal have en bid at spise hver par timer for at holde deres blodsukkerniveau konstant. Dette hjælper Anfald af svimmelhed at forhindre. De skal også passe på ikke at komme op af sengen eller en stol for hurtigt. EN tilstrækkelig hydrering er også meget vigtig. Vi anbefaler ca. 2 til 3 liter vand, te eller juice. Vekslende bade og tilstrækkelig øvelse også med til at holde cirkulationen stabil. Imidlertid skal der udvises forsigtighed, når du træner, især i avanceret graviditet. Motion eller sport skal være meget blid og ikke anstrengende. Det handler bare om at få cyklen til at gå. Tilstrækkelige pauser er et absolut must!\nNormalt er en svimmelhed noget normalt i graviditeten, især i begyndelsen af dette. Svimmelheden aftager normalt efter første trimester, så resten af graviditeten er mere behagelig. På vedvarende svimmelhed og en stærk Døsighed men skal altid være en læge være informeret. Især når andre symptomer kan lide Visuelle forstyrrelser eller en hovedpine Derudover anbefales det at kontakte en læge.\nSvimmelhed, når du ligger\nsvimmelhed, af æglæggende forekommer kan have mange forskellige årsager. Næste organiske lidelser, såsom en Afsporing af blodtryk eller en til lavt blodsukkerniveau, kan også mental stress eller meget stress komme i tvivl som en trigger.\nEn af de mest almindelige årsager til svimmelhed, når du ligger, er godartet positioneret svimmelhed. Dette er en godartet, anfaldslignende forekomst svimmelhedforårsaget af en forstyrrelse i ligevægtsorganet. Der dannes små øresten, som når hovedet bevæger sig Sensoriske celler i det indre øre irritere og dermed udløse svimmelheden.\nDe pludselige Vertigo angreb gå ofte med kvalme og Opkastning hånd i hånd. Det Vertigo angreb tilslutte Ændringer i position, især når man drejer, mens man sover, eller når man rejser sig fra en liggende stilling, samt med hovedbevægelser af enhver art (se: Svimmelhed om morgenen). Svimmelheden forsvinder normalt efter et par uger.\nImidlertid effektive kundeemner behandling til en hurtigere frihed fra symptomer. Gennem en målrettet vom læge udført, Opbevaringstræning de små øresten, der forårsager svimmelhed, når du ligger, kan fjernes.\nSvimmelhed, når du ligger kan også være for høj Alkoholforbrug forekomme. Gå gennem alkohol Vertigo angreb som forværres, når du ligger, især med lukkede øjne. Under en forgiftning med alkohol forekommer en midlertidigt Hæmning af nogle sensoriske celler i lillehjernen, hvilket gør det vanskeligt at matche kroppens placering og øjnens opfattelse korrekt.\nEksisterer i Spænding i hals- eller halsområdet, kan dette også føre til svimmelhed, når du ligger. Ved Spænding der sendes forkerte signaler fra musklerne til hjernen, som hjernen ikke kan behandle korrekt. Resultatet er svimmelhed. I dette tilfælde kan man bruge terapeutisk fysioterapiøvelser og Medicin fortsæt med at løsne musklerne.\nDerudover kan svimmelhed være forårsaget af at ligge i mange tilfælde Dysregulering af kroppens cirkulation opstå. Både en for lav og en også højt blodtryk kan også om natten svimmelhed at lede. På Gravid kvinde kan det ved at ligge øget pres Mindreværdige vena cava-aftryk forekommer i bughulen. Som et resultat kommer ikke nok blod tilbage til hjertet, hvilket resulterer i debut svimmelhed, Stakåndet og Racing hjerte, op til Svag kan lede. For at undgå dette bør kvinder med avancerede graviditet lang Lig på ryggen i det store hele undgå. Du rådes til at tage en position på venstre side af din krop, når du ligger.\nSvimmelhed hos børn\nSvimmelhed er heller ikke ualmindelig hos børn. Det anslås, at omkring 15% af skolebørn i Tyskland allerede har gennemgået en svimmelhedsepisode. Som regel er årsagerne til svimmelhed hos børn mere godartede. Er meget almindelige Migræneassocieret svimmelhed med børn. De udgør omkring 50% af børns sygdomme. Frekvensen er derfor ganske forskellig fra voksne. Nedenfor er en lille oversigt over de almindelige årsager til Anfald af svimmelhed med børn.\nGodartet paroxysmal svimmelhed hos børn\nI godartet paroxymal svimmelhed er små krystaller i Balanceorgel en utilstrækkelig irritation, der forårsager svimmelheden. Det kommer til korte angreb af svimmelhed 30 sekunder, når du bevæger hovedet. Selv hvis sygdommen kan løse spontant efter uger eller måneder, bør behandling påbegyndes. Positioneringsøvelser og Afslapningsteknikker kan hjælpe. Hvis kurset derudover er meget alvorligt, a Migræneprofylakse udføres.\nAuditiv nerv (nervus acousticus)\n2021 © https://lifeafterjob.com svimmelhed


Mc cnc aluminium bremse linje spændebånd holder til suzuki rm85 rm125 rm250 rmz250 rmz450 rmx450z drz400sm snavs cykel På tilbud! > Rabatter ~ Pro-arbejdstoj.dk\nForside > rabatter>>Mc CNC Aluminium Bremse Linje spændebånd Holder Til SUZUKI RM85 RM125 RM250 RMZ250 RMZ450 RMX450Z DRZ400SM Snavs Cykel\nMc CNC Aluminium Bremse Linje spændebånd Holder Til SUZUKI RM85 RM125 RM250 RMZ250 RMZ450 RMX450Z DRZ400SM Snavs Cykel\nrmz450, ren icloud, alcatel 1 x, suzuki vitara, pro taper, møtrik suzuki rm, drz400sm, gs500f, ekstra cykel holder, filter motorcycle\nSælges Med Logo\nEn Bremsen Linje Klemme Som Billeder\n1.Bedes du kontakte os via e-mail inden for 30 dage, hvis du har brug for en tilbagevenden. 2.Returvaren skal være i original stand, har sendt varen retur til den adresse, vi fortæller dig. 3.Købsprisen vil blive refunderet, men forsendelses omkostninger er ikke refunderbart hvis købere købe produkter i fejl ,skal køberne har råd til at vende tilbage shipping cost . 4.Købere kan kræve en fuld refusion omfatter shipping cost eller ændre produkter gratis, hvis vi sendt de forkerte produkter, ubesvarede pakke af rederiet , dårlig kvalitet eller produkter, der er gået i stykker under forsendelse(kræver klare billeder af produkter og pakker). 1.Shipping tid som følgende: 2. Måske vil der være en vis forsinkelse, som rederiet eller told, ønsker du at kontakte os, hvis forsinkelsen , men ikke til åben konflikt, da det ikke er vores fejl. 3. Når du vælger at sende med express, nogle gange er vi ikke vil sende med fragtmand, som du valgte , fordi der vil være nogle problemer med rydning af told, og måske er leveringstiden er ikke den hurtigste\nSpecielle Funktioner Bremsen Linje Klemme\nModel Navn 2106


Dengang Garfield var lille og søød - kategori ehm langhåret huskat? - Foto og video - katte - Kattegale\nDengang Garfield var lille og søød - kategori ehm langhåret huskat?\nsystem 14. Juli 2012, 19:39 #1\nJeg kom til at se billederne fra dengang, da Garfield var lille og nuttet.\nOg inden jeg får en masse uhensigtsmæssige kommentarer, vil jeg sige, at jeg købte en mormis med 3 killinger - så de var ikke taget fra før tid :høhø:\nHvis i vil, kan i også få tillægsfotos af bror, søster og moderen\nMen her er min missemand som baby\nJeg beklager den noget svingende billedkvalitet.\nDet kan ske for enhver, at man bliver træt, og her er der dejligt blødt og varmt\nHvad mon der sker af spændende ting derude :?\nHer kan jeg holde øje med dem allesammen\nMIG??? Neeej jeg er altid sød\nStoooor farlig kuglepen\nSå lille bitte har jeg også været engang :høhø:\nHer er jeg sammen med brormand Magnus Mælkebar :love2:\nER jeg ikke dejlig?\nNeeeej jeg er slet ikke blevet noget af et stort skrummel :surrender1:\nkamikaze 14. Juli 2012, 19:47 #2\nFlot misling og flot voksen mis (ved godt det er den samme)\nsystem 14. Juli 2012, 19:49 #3\nDe var så nuttede som små mislinger\nsystem 14. Juli 2012, 20:09 #4\nHer er lige lidt bonusbilleder\nHvad er dog det, der hænger der bagi?\nHvordan kommer jeg derop ?\nIntet er så godt som søskendehygge\nMagnus og søster Ronja Røverdatter\nSidder mit hår godt nok?\nEr det mig, du vil have billeder af?\nHvad har de skarnsunger NU lavet\nEva 14. Juli 2012, 20:11 #5\nNøjj, hvor var han kær - og det var hans søskende også\nHan er bestemt også dejlig som voksen og han har også en meget smuk mor\nsystem 14. Juli 2012, 20:13 #6\n[QUOTE=Eva;895656]Nøjj, hvor var han kær - og det var hans søskende også\nHan er bestemt også dejlig som voksen og han har også en meget smuk mor [/QUOTE]\nJeg kom til at se billederne igennem i går, da jeg oprettede min himmelhund på hundegalleri, og så vakte det lige minder. Rigtig mange søde og sjove minder. Det var og er skønne skønne mislinger\nTrekkieGrrrl 14. Juli 2012, 20:46 #7\nSikke nogle herlige billeder Engang var han lille og nuttet! Nu er han stor og flot!\nsystem 14. Juli 2012, 20:47 #8\nMega 14. Juli 2012, 21:46 #9\nHvor er det nogle skønne billeder … og også herlige tekster\nMen Susanne, er jeres hund død, eller er det en tidligere hund, du har oprettet?\nsystem 14. Juli 2012, 21:51 #10\n[QUOTE=Mega;895726]Hvor er det nogle skønne billeder … og også herlige tekster\nMen Susanne, er jeres hund død, eller er det en tidligere hund, du har oprettet?[/QUOTE]\nDet var nogle rigtig små banditter, men de var også nogle rigtige hjerteknusere\nMax lever i bedste velgående, men vi har haft en collie inden ham, der hed Rollo\nHan hed egentlig Albert på stamtavlen, da det var hendes første og eneste kuld. Vi købte ham af en dyrlæge fra Sønderborg, og han blev 9 år gammel.\nTrekkieGrrrl 15. Juli 2012, 02:05 #11\n[QUOTE=DK Blackangel;895730]Mange tak.\nNåh ok… jeg blev helt nervøs da jeg så det på FB osse… Hunde ligner altså hinanden\nCollier er så pæne… Mandens drøm, hvis vi nogensinde sku’ ha’ en hund (hvilket vi ikke skal…) er en “minicollie” - Shetland Sheepdog… Eller alternativt… en Newfoundlænder :klapper: Så bli’r det ikke værre, vel? (selvom Newfoundlændere er søde!! De er bare … nogle skrumler)\nFinnFrode 15. Juli 2012, 05:12 #12\nDejlige billeder af dem alle sammen. Jeg kender godt det med at falde i svime over gamle billeder - og Garfield har da været en helt uimodståelig pelsbold som lillle. Men han er nu også en dejlig kat som voksen.\nDe røde tager altid ekstra point hos mig. Uretfærdigt mod alle andre, men sådan er det blevet efter vores Rudolf.\nBattlestar 15. Juli 2012, 05:55 #13\nSKØN fluffball du har der… hvor er han bare dejlig at se på… og herligt udtryk\nCecilie89 15. Juli 2012, 07:26 #14\nsystem 15. Juli 2012, 07:49 #15\n[QUOTE=TrekkieGrrrl;895773]Nåh ok… jeg blev helt nervøs da jeg så det på FB osse… Hunde ligner altså hinanden\nCollier er så pæne… Mandens drøm, hvis vi nogensinde sku’ ha’ en hund (hvilket vi ikke skal…) er en “minicollie” - Shetland Sheepdog… Eller alternativt… en Newfoundlænder :klapper: Så bli’r det ikke værre, vel? (selvom Newfoundlændere er søde!! De er bare … nogle skrumler)[/QUOTE]\nEeej nu stopper du altså\nMax er tricolor, og Rollo er zobel dark shadow\nEn Shetland Sheepdog er ikke en minicollie\nMen det er en skøn hund, den kan du rolig sige ja til.\nsystem 15. Juli 2012, 07:51 #16\n[QUOTE=FinnFrode;895781]Dejlige billeder af dem alle sammen. Jeg kender godt det med at falde i svime over gamle billeder - og Garfield har da været en helt uimodståelig pelsbold som lillle. Men han er nu også en dejlig kat som voksen.\nDe røde tager altid ekstra point hos mig. Uretfærdigt mod alle andre, men sådan er det blevet efter vores Rudolf. :)[/QUOTE]\nDe var så skønne som killinger, så jeg synes lige, at jeg ville dele med jer.\nRonja var nu også skøn, og hun flyttede da også først hjemmefra med 6 mdr.\nMagnus Mælkebar er korthåret, men nøøøj han var en kælefis af rang. Og som navnet antyder, var han den sidste ved mors mælkebar, da han ikke ville spise fast føde før ret sent.\nsystem 15. Juli 2012, 07:52 #17\nHan er også rigtig skøn, og jo ældre han bliver, jo mere lækker bliver han. Og han ved det :høhø:\nsystem 15. Juli 2012, 07:53 #18\nKiwa 15. Juli 2012, 08:36 #19\nHold nu op. Ved godt man ikke må favorisere når folk viser missebilleder for alle er jo skønne. Men altså de to der - de går da lige i hjertekuglen :love2:\nSikke nogle farver. Andre er til de helt “røde” misser men jeg kan godt li’ den tone der er i mislingen her. Nåh ja næsten alt med “sølv” ved folk vist godt, at jeg sukker helt vildt efter i forvejen.\nDejlige billeder allesammen - tak for kigget.\nsystem 15. Juli 2012, 10:21 #20\n[QUOTE=Kiwa;895900]Hold nu op. Ved godt man ikke må favorisere når folk viser missebilleder for alle er jo skønne. Men altså de to der - de går da lige i hjertekuglen :love2:\nMange tak, jeg kan også godt lide sølv, så jeg har en del sølvkatte efterhånden


Du er her: DDD.dk > Ansatte Dyrlægers Organisation > Tillidsrepræsentanter > AC klubber > Offentlig\nAC klub - offentlig\nErfaringerne viser, at tillidsrepræsentantens arbejde bliver forbedret, når baglandet fungerer. Det betyder, at klubdannelser generelt set er en fordel for aktiviteten som tillidsrepræsentant. Dels fordi man bedre kan følge, hvilke opgaver kollegerne på arbejdspladsen mener, at man som tillidsrepræsentant bør løse. Dels fordi kollegerne må formodes at ville medvirke til mere aktivt at gennemføre de ønskede aktiviteter, når de er tættere inddraget i beslutningsprocesserne.\nDet anbefales derfor, at tillidsrepræsentantens faglige arbejde på de enkelte arbejdspladser udspringer af klubarbejdet.\nKlubdannelser og klubaktivitet er i høj grad et emne, som må behandles i overensstemmelse med netop den politik, de enkelte medlemsorganisationer har på TR-området.\nAC's medlemsorganisationer har i enighed udarbejdet nogle fælles vejledende retningslinjer for dannelse af klubber, herunder nogle vejledende vedtægter. Disse følger nedenfor, men det skal understreges, at klubdannelser i henhold til denne vejledning og disse vedtægter under alle omstændigheder skal godkendes af den enkelte organisation, før de er gældende på arbejdspladserne.\n1) Vejledende standardvedtægt for AC-TR-klubber\nDisse vedtægter kan bruges de steder, hvor der er valgt (eller skal vælges) en AC-TR eller en AC-SA-TR (jf. afsnit II,9), og hvor klubmedlemmer er medlemmer af flere eller alle de på stedet repræsenterede AC-organisationer – i modsætning til\n2) Vejledende standardvedtægt for fælles TR-klubber\nHer udgøres klubbens medlemsgruppe af tillidsrepræsentanter for AC-organisationerne. Denne type klub vil typisk være hensigtsmæssig på større arbejdspladser.\nUdkast til vedtægt for ADO-klub