Europaudvalget økofin Bilag 1 Offentligt - PDF\nDownload "Europaudvalget 2005 2666 - økofin Bilag 1 Offentligt"\n1 Europaudvalget økofin Bilag 1 Offentligt Medlemmerne af Folketingets Europaudvalg og deres stedfortrædere Bilag Journalnummer Kontor C.2-0 EUK 27. maj 2005 Til underretning for Folketingets Europaudvalg vedlægges Finansministeriets notat om de punkter, der forventes optaget på dagsordenen for rådsmøde (økonomi- og finansministre) den 7. juni 2005.\n2 2 27. maj CHM Samlenotat vedr. rådsmødet (ECOFIN) den 7. juni Forberedelse af Det Europæiske Råd den juni - De overordnede økonomisk-politiske retningslinjer (BEPG) side 3 (KOM(2005)141) 2. Stabilitets- og Vækstpagten: a) Ophævelse af proceduren for uforholdsmæssigt store underskud vedrørende Nederlandene side 12 b) (evt.) Revision af forordningerne 1466/97 og 1467/97 side Euromønter side 21 Rådskonklusioner 4. Statistisk - Europæisk strategi for ledelse og ansvar vedrørende statistik for offentlige finanser side 24 Rådskonklusioner 5. Finansiering af ulandsbistand side 27 (KOM(2005) 133, SEK(2005)453, SEK(2005)454) 6. Finansielle tjenesteydelser: a) Genforsikring side 33 (KOM(2004)273) b) 3. hvidvaskdirektiv (notat herom følger snarest muligt) c) 4. og 7. selskabsdirektiv (notat herom følger snarest muligt) 7. Skat: a) Rentebeskatningsdirektivet status side 36 b) Nedsat moms side 38 (KOM(2003)397, KOM(2005)136) c) Rapport fra adfærdskodeksgruppen side 51\n3 3 d) Rente-/royaltydirektivet side (evt.) De finansielle perspektiver side 57 (KOM(2004)101, KOM(2004)487, KOM(2004)498) 9. Kommissionens ændringsforslag nr. 3 til EU s 2005-budget a-punkt side 63 (SEK(2005)548) 10. Kommissionens ændringsforslag nr. 4 til EU s 2005-budget a-punkt side 66 (SEK(2005)650) 11. EF-domstolens praksis på skatteområdet (notat herom snarest muligt)\n4 4 Dagsordenspunkt 1: Forberedelse af Det Europæiske Råd den juni De overordnede økonomisk-politiske retningslinjer KOM(2005)141 Resumé: Kommissionen har den 12. april 2005 offentliggjort en meddelelse vedrørende de integrerede retningslinjer for vækst og job , herunder en henstilling om de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer (BEPG) (jf. traktatens artikel 99), og et forslag til en Rådsbeslutning om retningslinjerne for medlemslandenes beskæftigelsespolitikker (jf. traktatens artikel 128), der efter behandling i de relevante rådsformationer ventes godkendt på Det Europæiske Råd og vedtaget af hhv. Rådet (økonomi- og finansministre) og Rådet (beskæftigelses- og socialministre). Det nye koncept med tre-årige integrerede retningslinjer er en gennemførelse af DER s beslutning den marts 2005 om midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien, herunder om bedre styring af strategien. ECOFIN ventes på rådsmødet den 7. juni 2005 på grundlag af Kommissionens henstilling at vedtage sit udkast til de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer med henblik på godkendelse af DER den juni Baggrund Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den marts 2005 fastslår i relation til midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien, at Rådet på baggrund af Det Europæiske Råds konklusioner skal vedtage et sæt integrerede retningslinjer bestående af to elementer: de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer (BEPG) og retningslinjerne for beskæftigelsen. Da BEPG er det generelle instrument for samordning af de økonomiske politikker, bør de fortsat omfatte hele viften af makro- og mikroøkonomiske politikker og beskæftigelsespolitikkerne, for så vidt der er et samspil mellem disse og de økonomiske politikker; BEPG skal sikre den generelle økonomiske sammenhæng mellem strategiens tre dimensioner. Som led i at sikre at de tiltag, som EU og medlemslandene vedtager, bedre bidrager til at fremme vækst og beskæftigelsen i Europa besluttede stats- og regeringscheferne på forårstopmødet den marts 2005 at forbedre styringen af Lissabon-strategien. Hensigten var at gøre det lettere at prioritere samtidigt med at den overordnede balance og synergi mellem strategiens 3 dimensioner blev respekteret, og processen blev rationaliseret. På baggrund af konklusionerne fra forårstopmødet har Kommissionen således i nærværende meddelelse (KOM(2005)141) af 12. april 2005 fremlagt forslag til integrerede retningslinier for fremme af vækst og beskæftigelse i EU. På grundlag af disse retningslinier skal medlemslandene fastlægge nationale reformprogrammer og Kommissionen skal fremlægge et program for Fællesskabets foranstaltninger, som skal fremme væksten og beskæftigelsen. De integrerede retningslinier samler dels de overordnede økonomiskpolitiske retningslinier, dels retningslinierne for beskæftigelsen i et samlet dokument for derved at præsentere en mere klar vision for hvordan de udfordringer som EU står overfor kan håndteres. De integrerede retningslinier udmønter således den nye tre årige Lissabon-cyklus, som derved dækker perioden De integrerede retningslinier behandles på møder i Rådet (konkurrenceevnemin i- stre) den 10. maj, Rådet (uddannelse og ungdom) den 24. maj, Rådet (beskæftige l- ses- og socialministre) den juni, og ECOFIN den 7. juni, forud for godkendel-\n5 5 se af Det Europæiske Råd den juni 2005, som forberedes af Rådet (generelle anliggender) den 23. maj og den 13. juni.. Efterfølgende vedtages de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer af Rådet (økonomi- og finansministre), mens beskæftigelsesretningslinjerne vedtages af Rådet (beskæftigelses- og socialministre). Hjemmelsgrundlag De integrerede retningslinier vil blive vedtaget i henhold til de foreskrevne procedurer i Traktatens artikel 99 og 128. Indhold Kommissionen har den 12. april 2005 offentliggjort en meddelelse vedrørende de integrerede retningslinjer for vækst og job , herunder en henstilling om de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer (BEPG), jf. traktatens artikel 99, og et forslag til en Rådsbeslutning om retningslinjerne for medlemslandenes beskæftigelsespolitikker, jf. traktatens artikel 128. Kommissionens oplæg til integrerede retningslinjer består af dels de overordnede økonomiskpolitiske retningslinjer i form af makroøkonomiske retningslinjer og mikroøkonomiske retningslinjer og dels beskæftigelsesretningslinjerne, jf. oversigt. Oversigt: De integrerede retningslinjer for vækst og job ( ) Makroøkonomiske retningslinjer 1 At sikre økonomisk stabilitet for holdbar vækst 2 At sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed 3 At fremme en vækst- og beskæftigelsesorienteret og efficient allokering af ressourcer 4 At fremme en styrket sammenhæng mellem makroøkonomisk politik og strukturpolitik samt beskæftigelsespolitik 5 At bidrage til en dynamisk og velfungerende ØMU 6 At sikre at lønudvikling bidrager til makroøkonomisk stabilitet og vækst\n6 6 Mikroøkonomiske retningslinjer 7 At øge og forbedre investeringer i F&U, særligt fra den private sektor 8 At fremme alle former for innovation 9 At styrke de konkurrencemæssige fordele for den industrielle base 10 At facilitere spredning og effektiv anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (ICT) og at udbygge et rummeligt informationssamfund 11 At fremme en bæredygtig anvendelse af ressourcer og styrke synergierne mellem miljøbeskyttelse og vækst 12 At udvide og uddybe det indre marked 13 At sikre åbne og kompetitive markeder indenfor og udenfor Europa, og at høste fordelene ved globaliseringen 14 At skabe et mere kompetitivt erhvervsmiljø og at opfordre til privat initiativ gennem bedre regulering 15 At fremme iværksætterkulturen og at skabe et miljø fremmende for små og mellemstore virksomheder 16 At udvide, forbedre og sammenkæde europæisk infrastruktur og færdiggøre prioriterede grænseoverskridende projekter DE OVERORDNEDE ØKONOMISK-POLITISKE RETNINGS-LINJER (BEPG) ECOFIN ventes på grundlag af Kommissionens henstilling og bidragene fra de øvrige berørte rådsformationer at vedtage overordnede økonomisk-politiske retningslinjer med flg. hovedindhold: Makroøkonomiske politikker for vækst og job Retningslinje 1: At sikre økonomisk stabilitet for holdbar vækst EU-landene bør leve op til deres mellemfristede budgetmålsætninger, og i det omfang denne målsætning endnu ikke er opfyldt gennemføre de nødvendige tiltag i overensstemmelse med Stabilitets- og Vækstpagten, og landene bør samtidig undgå procyklisk finanspolitik. Lande med uforholdsmæssigt store underskud bør iværksætte effektive tiltag for at sikre en hurtig korrektion af underskuddene. Lande med uholdbare underskud på betalingsbalancen bør korrigere dem i kraft af strukturreformer, styrket konkurrenceevne, og eventuelt finanspolitik. Retningslinje 2: At sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed EU-landene bør i lyset af de skønnede omkostninger knyttet til de aldrende befolkninger styrke de offentlige finanser gennem gældsreduktion og reformer af bl.a. pensions- og sundhedssystemer, der sikrer at de er finansielt holdbare og opfylder deres sociale mål, samt højere beskæftigelse og arbejdsudbud for bl.a. kvinder og traditionelt udstødte grupper og fremme en livslang tilgang til arbejde.\n7 7 Retningslinje 3: At fremme en vækst- og beskæftigelsesorienteret og efficient allokering af ressourcer EU-landene bør under overholdelse af retningslinjerne om økonomisk stabilitet og holdbarhed sikre en sammensætning af de offentlige udgifter, der fremmer vækst og tilpasse skattestrukturer for at styrke vækstpotentialet, og sikre mekanismer til vurdering af forholdet mellem offentlige udgifter og opnåelsen af politiske mål, og sikre den overordnede sammenhæng mellem forskellige reformer. Retningslinje 4: At sikre at lønudviklingen bidrager til makroøkonomisk stabilitet og vækst EU-landene bør tilskynde til de rette rammebetingelser for løndannelse, med fuld respekt for de sociale parters rolle, med henblik på at fremme en udvikling i arbejdskraftomkostninger, der er konsistent med prisstabilitet og udviklingen i arbejdsproduktivitet på mellemlang sigt, idet der bør tages højde for forskelle i kvalifikationer og lokale arbejdsmarkedsforhold. Retningslinje 5: At fremme en styrket sammenhæng mellem makroøkonomisk politik og strukturpolitik samt beskæftigelsespolitik EU-landene bør gennemføre reformer, der øger vækstpotentialet og understøtter en sund makroøkonomisk ramme gennem øget fleksibilitet, mobilitet og tilpasningsevne på arbejds- og produktmarkeder som reaktion på globaliseringen, teknologiske fremskridt, efterspørgselsskift og ændringer i konjunkturforhold. Retningslinje 6: At bidrage til en dynamisk og velfungerende ØMU Eurolandene bør sikre en bedre koordination af deres økonomiske politik, og særligt fokusere på finanspolitisk holdbarhed i fuld overensstemmelse med Stabilitets- og Vækstpagten, og bidrage til et policy mix, der støtter konjunkturfremgang og er forenelig med prisstabilitet og dermed styrker tilliden hos erhvervslivet og forbrugerne på kort sigt og samtidig er forenelig med holdbar vækst på lang sigt, og gå videre med strukturreformer, der forbedrer euroområdets langsigtede potentielle vækst og forbedrer dets produktivitet, konkurrenceevne og tilpasningsevne i forhold til asymmetriske chok, idet der bør lægges særlig vægt på beskæftigelsespolitik. Eurolandene bør endvidere sikre, at euroområdets indflydelse i det globale økonomiske system er i overensstemmelse med dets økonomiske vægt. Mikroøkonomiske reformer rettet mod styrkelse af Europas vækstpotentiale Retningslinje 7: At øge og forbedre investeringer i F&U, særligt fra den private sektor 3-procentsmålet for investeringer i F&U i 2010 bekræftes med en passende deling mellem offentlig og privat F&U, og medlemslandene vil fastlægge mellemliggende mål. EU-landene bør udvikle tiltag for at fremme F&U, særligt privat F&U, gennem: 1) styrkede rammebetingelserne og sikring af, at virksomheder opererer i tilstrækkeligt kompetitive og attraktive markeder, 2) mere effektive og efficiente offentlige udgifter til F&U og udvikling af offentligt-private partnerskaber, 3) udvikling og styrkelse af excellence-centre af uddannelses- og forskningsinstitutioner i medlemslandene, og forbedring af samarbejde og overførsel af teknologi mellem offentlige forskningsenheder og private foretagender, 4) udvikling og bedre udnyttelse af incitamenter for privat F&U, 5) modernisering af ledelse på forskningsinstitutioner og universiteter, 6) sikring af et tilstrækkeligt ud-\n8 8 bud af kvalificerede forskere gennem flere studerende i videnskabs-, teknik- og ingeniørfag samt styrket karriereudvikling og mobilitet af forskere på tværs af lande og sektorer. Retningslinje 8: At fremme alle former for innovation EU-landene bør fokusere på 1) forbedringer af supportservices for innovation, særligt udbredelse og teknologioverførsel, 2) skabelse og udvikling af innovationsenheder, netværk m.v., der sammenknytter universiteter, forskningsinstitutioner og virksomheder, herunder på regionalt og lokalt niveau for at reducere teknoligigabet mellem regioner, 3) fremme af grænseoverskridende viden-overførsel, herunder gennem udenlandske direkte investeringer, 4) fremme af offentlige indkøb af innovative produkter og servies, 5) bedre adgang til indenlandsk og international finansiering, og 6) veldefinerede intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder løsning af udestående problemer for Fællesskabs-patentet. Retningslinje 9: At styrke de konkurrencemæssige fordele for den industrielle base Europa har behov for en solid industriel base på hele sit område. En moderne og aktiv industripolitik bør bidrage til gode rammebetingelser for fremstillingserhverv og service. Landene bør som start definere merværdi- og konkurrenceevnefaktorer i centrale industrisektorer. EU-landene bør også fokusere på udviklingen af nye teknologier og markeder. Det indebærer særligt forpligtelse til fremme af nye teknoligiinitiativer baseret på offentligt-private partnerskaber, herunder etablering og implementering af fælles europæiske teknologiinitiativer og samarbejde mellem medlemslande, der bidrager til håndtering af ufuldkommenheder på markeder. Det indebærer også skabelse og udvikling af af netværk af lokale klynger på tværs af EU med større involvering af små og mellemstore virksomheder. Retningslinje 10: At facilitere spredning og effektiv anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (ICT) og at udbygge et rummeligt informationssamfund EU-landene bør 1) opfordre til anvendelse af ICT i den offentlige service og i husholdninger, 2) sikre de nødvendige rammer for de relaterede ændringer i organisationen af arbejde i økonomien, 3) fremme en stærk europæiske tilstedeværelse i centrale segmenter af ICT, opfordre til udvikling af stærke ICT-industrier og velfungerende markeder, 5) sikre sikkerhed i netværk og information, samt konvergens og interoperabilitet for at etablere et informationsområde uden grænser, 6) udbrede bredbånd, herunder for dårligt stillede regioner, for at udvikle videnøkonomien. Retningslinje 11: At fremme en bæredygtig anvendelse af ressourcer og styrke synergierne mellem miljøbeskyttelse og vækst EU-landene bør 1) prioritere øget energieffektivitet samt udviklingen af nye og bæredygtige energikilder og spredning af miljøvenlig og øko-efficiente teknologier, dels a) i det indre marked, særligt inden for transport og energi, for at reducere den europæiske økonomis sårbarhed over for olieprissvingninger, og dels b) i forhold til resten af verden som en sektor med betydeligt eksportpotentiale, 2) fremme internalisering af miljømæssige omkostninger og afkobling af økonomisk vækst og miljøforringelser, 3) fortsætte kampen mod klimaændringer ved at implementere Kyoto-målene på en omkostningseffektiv måde. Implementeringen af disse prioriteter bør være i overensstemmelse med eksisterende europæisk lovgivning og med tiltag og instrumenter foreslået i handlingsplanen for miljøteknologi (Environmental Technologies Action Plan, ETAP). Retningslinje 12: At udvide og uddybe det indre marked EU-landene bør 1) fremskynde gennemførelse af direktiver vedrørende det indre marked, 2) prioritere en bedre gennemførelse af lovgivning vedrørende det indre marked, 3) fjerne hindringer for grænseoverskridende aktiviteter, 4) anvende EU s regler for offentlige indkøb effektivt, 5) fremme et fuldt operationelt indre marked for services, mens den europæiske sociale model fasthol-\n9 9 des, 6) fremskynde den finansielle integration gennem implementering og håndhævelse af den finansielle handlingsplan. Retningslinje 13: At sikre åbne og kompetitive markeder indenfor og udenfor Europa, og at høste fordelene ved globaliseringen EU-landene bør prioritere fjernelsen af lovgivningsmæssige og handelsmæssige samt andre barrierer, der hæmmer konkurrence, 2), en mere effektiv håndhævelse af konkurrencepolitik, 3) selektiv gennemgang af markedsforhold og lovgivning for at identificere og fjerne hindringer for konkurrence og markedsadgang, 4) reduktionen i statsstøtte, der forvrider konkurrencen, 5) omprioritering af statsstøtte til fordel for visse horisontale mål, 6) fremme den eksterne åbenhed, også i en multilateral kontekst. EU-landene bør også fuldt ud implementere de aftalte tiltag for at åbne netværksindustrier for konkurrence for at sikre effektiv konkurrence på europæiske integrerede markeder. Samtidig spiller udbudet af services af generel økonomisk interesse en vigtig rolle. Retningslinje 14: At skabe et mere kompetitivt erhvervsmiljø og at opfordre til privat initiativ gennem bedre regulering EU-landene bør 1) reducere den administrative byrde på erhvervslivet, 2) forbedre kvalitet i lovgivningen gennem systematisk og grundig vurdering af dens økonomiske, sociale og miljømæssige effekter, mens der tages højde for og gøres fremskridt i målingen af den administrative byrde forbundet med reguleringen, herunder i relation til håndhævelse, 3) opfordre virksomheder til at udvikle deres sociale ansvar. Retningslinje 15: At fremme iværksætterkulturen og at skabe et miljø fremmende for små og mellemstore virksomheder EU-landene bør 1) forbedre adgangen til finansiering for at fremme etablering og vækst af små og mellemstore virksomheder, 2) styrke de økonomiske incitamenter, herunder gennem forenkling af skattesystemerne og reduktion af ikke-lønmæssige arbejdskraftomkostninger, 3) styrke det innovative potentiale hos små og mellemstore virksomheder, og 4) tilbyde relevant supportservice for at fremme virksomheds-etablering og vækst i overensstemmelse med Charteret for små og mellemstore virksomheder. EU-landene bør endvidere styrke iværksætterkultur i uddannelser og efteruddannelser. De bør også fremme mulighederne for ændringer i ejerforhold, om nødvendigt revidere konkurslovgivning og forbedre retsprocesser vedrørende blandt andet virksomhedsomstruktureringer. Retningslinje 16: At udvide, forbedre og sammenkæde europæisk infrastruktur og færdiggøre prioriterede grænseoverskridende projekter Formålet er særligt at styrke integration af de nationale markeder i det udvidede EU. EUlandene bør 1) udvikle passende og ressourceefficiente infrastrukturer i forhold til transport, energi samt informations- og kommunikationsteknologi særligt dem inkluderet i TEN-netværkene ved at supplere Fællesskabsmekanismer som en vigtig betingelse for at sikre en succesfuld åbning af netværksindustrier for konkurrence, 2) overveje udviklingen af offentligt-private partnerskaber, 3) overveje passende infrastrukturprissystemer, der internaliserer miljømæssige omkostninger for at sikre en efficient anvendelse af infrastrukturer og udvikling af en bæredygtig modal balance.\n10 10 Nærhedsprincippet Medlemslandene har selv ansvaret for deres økonomiske politikker, herunder makroøkonomisk og mikroøkonomisk politik samt beskæftigelsespolitik, men skal ifølge traktaten betragte deres økonomiske politikker som spørgsmål af fælles interesse og samordne dem i Rådet i kraft af de overordnede økonomisk politiske retningslinjer, jf. traktatens artikel 99, og retningslinjerne for medlemslandenes beskæftigelsespolitikker, jf. traktatens artikel 128. Da retningslinierne er eksplicit hjemlet i traktaten finder regeringen at sagen er i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Gældende dansk ret og forslagets konsekvenser herfor De overordnede økonomisk-politiske retningslinier har i sig selv ingen lovgivningsmæssige konsekvenser. Forslagets konsekvenser for statsfinanserne, samfundsøkonomien, miljøet eller beskyttelsesniveauet De overordnede økonomisk-politiske retningslinier ventes ikke i sig selv at have konsekvenser for statsfinanserne, samfundsøkonomien, miljøet eller beskyttelsesniveauet. Gennemførelse af retningslinierne forventes at have positive samfundsøkonomiske og miljømæssige konsekvenser. Forelæggelse for Folketingets Europaudvalg Udkastet til de overordnede økonomisk-politiske retningslinier til behandling på ECOFIN den 7. juni 2005 har ikke tidligere været forelagt Folketingets Europaudvalg. Kommissionens henstilling om de overordnede økonomisk-politiske retningslinier, der indgår i Kommissionens meddelelse om de integrerede retningslinjer for vækst og job , blev forud for ECOFIN den 12. april 2005 forelagt Folketingets Europaudvalg til orientering. Holdning Vedrørende dansk holdning Fra dansk side støttes de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer ( ), udarbejdet af Rådet på grundlag af Kommissionens meddelelse vedrørende de integrerede retningslinjer for vækst og job , med henblik på godkendelse af Det Europæiske Råd og efterfølgende vedtagelse af ECOFIN. Fra dansk side bifalder man integrationen af de eksisterende retningslinjer. Fra dansk side lægges der vægt på, at retningslinjerne har den størst mulige effekt i forhold til gennemførelsen af økonomisk politik, der bidrager til at nå Fællesskabets mål, at integrationen af retningslinierne bidrager til at opfylde traktatens krav om, at beskæftigelsesretningslinierne er i overensstemmelse (konsistente) med de overordnede økonomisk-politiske retningslinier, samt finder det hensigtsmæssigt, at alle relevante rådsformationer har bidraget til formulering og skal bidrage til gennemførelse af de integrerede retningslinier. Fra dansk side lægges endvidere vægt på, at de integrerede retningslinier afspejler de danske prioriteter op til forårstopmødet og de konklusioner, som blev vedtaget på forårstopmødet, herunder at BEPG skal sikre konsistens i den økonomiske politik. Fra dansk side arbejder man for, at de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer afspejler regeringens prioriteter vedr. styrkelse af forskning og udvikling og etableringen af et europæisk videnområde, og sikring af konsistens mellem makropolitik, mikropolitik og beskæftigelsespolitik, herunder at strukturreformer bidrager til finanspolitisk holdbarhed på lang sigt og inden for\n11 11 disse rammer et styrket fokus på arbejdsmarkedsreformer, der fremmer fleksibilitet og incitamenter til øget arbejdsudbud og beskæftigelse. Fra dansk side finder man, at retningslinjerne er et rimeligt kompromis. Vedrørende andre landes holdning De øvrige EU-lande ventes at støtte Rådets udkast til de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer ( ) som grundlag for en styrket indsats for vækst og beskæftigelse i Europa.\n12 12 Dagsordenspunkt 2 a): Stabilitets- og Vækstpagten Ophævelse af proceduren for uforholdsmæssigt store underskud vedrørende Nederlandene Resumé: Rådet ventes at vedtage en beslutning under Traktatens artikel , der ophæver proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud i forhold til Nederlandene, idet Nederlandene har korrigeret sit uforholdsmæssigt store underskud i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. juni Baggrund Nederlandenes offentlige budgetunderskud udgjorde 3,2 pct. af BNP i 2003, hvilket er over Traktatens referenceværdi for budgetunderskuddet på 3 pct. af BNP. Kommissionens prognose af 7. april 2004 skønnede endvidere, at underskuddet også vil overskride 3- procentsgrænsen i ECOFIN vedtog på rådsmødet den 2. juni 2004 på grundlag af henstillinger fra Kommissionen - en Rådsbeslutning om eksistensen af et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene, jf. Traktatens artikel en Rådshenstilling til Nederlandene om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, jf. Traktatens artikel Rådshenstillingen til Nederlandene anbefaler flg.: - de nederlandske myndigheder bør bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort budgetunderskud til ophør senest i Rådet fastlægger en frist til den 2. oktober 2004 (4 måneder efter henstillingen) for den nederlandske regerings iværksættelse af korrigerende foranstaltninger for 2005, hovedsageligt af strukturel karakter, svarende til 0,5 pct. af BNP (d.v.s. en forbedring af den konjunkturrensede saldo på 0,5 pct. af BNP fra 2004 til 2005). - Rådet opfordrer kraftigt de nederlandske myndigheder til at sikre, at budgetkonsolideringen rettet mod en budgetstilling tæt på balance eller i overskud fastholdes efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, særligt i kraft af en reduktion af det konjunkturrensede underskud på mindst 0,5 pct. af BNP per år. Rådshenstillingen blev offentliggjort efter aftale med den nederlandske regering. ECOFIN drøftede på rådsmødet den 21. oktober 2004 Nederlandenes opfølgning på henstillingen i lyset af 4-månedersfristen for iværksættelse af tiltag, og noterede, at den nederlandske regerings tiltag på dette tidspunkt synes tilstrækkelige til at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i Den nederlandske regering havde således den 16. april 2004 (kort efter offentliggørelsen af underskuddet på 3,2 pct. af BNP) vedtaget en pakke med budgetforbedringer svarende til ca. 0,5 pct. af BNP i 2004 i tillæg til besparelsestiltagene indeholdt i budgettet for 2004 med det formål at bringe underskuddet ned under 3 pct. af BNP allerede i Omkring halvdelen af denne pakke havde en permanent budgetforbedrende effekt. Den nederlandske regering havde endvidere den 21. september præsenteret Parlamentet for 2005-budgettet, der kort efter blev vedtaget med mindre ændringer. Tiltagene i 2005-budgettet (som inkluderer den permanente effekt af pakken fra 16. april 2004) skønnedes at give en budget-\n13 13 forbedring på i alt 0,5 pct. af BNP i Tiltagene vurderedes generelt at have en permanent effekt. På grundlag af denne information blev det i forbindelse med ECOFIN den 21. oktober 2004 vurderet, at den nederlandske regering i overensstemmelse med henstillingen og inden for dennes tidsfrist havde iværksat korrigerende foranstaltninger, hovedsageligt af strukturel karakter, svarende til 0,5 pct. af BNP i 2005, m.h.p. at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i Indhold Kommissionen har den 18. maj 2005 offentliggjort en henstilling under Traktatens artikel med henblik på en rådsbeslutning om ophævelse af proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud for Nederlandene, som ventes behandlet på ECOFIN den 7. juni Baggrunden for Kommissionens henstilling er, at Nederlandenes budgetunderskud for 2004 blev opgjort til 2,5 pct. af BNP i forbindelse med notifikationerne af 1. marts 2005 og efterfølgende revideret til 2,3 pct. af BNP, jf tabel 1. Nederlandene har således bragt sit faktiske underskud ned under 3 pct. af BNP ét år før henstillingens tidsfrist. Det faktiske 2004-underskud er lavere end skønnet på 3,0 pct. af BNP i det nederlandske 2005-budget og stabilitetsprogram af november 2004 og skønnet på 2,9 pct. af BNP i Kommissionens efterårsprognose af oktober 2004, idet skatteindtægterne var højere end ventet og udgiftsvæksten var lavere end ventet.\n14 14 Tabel 1. Nederlandenes budgetsaldo og gæld, Pct. af BNP Offentlig budgetsaldo -1,9-3,2-2,3-2,1-1,6 Indtægter 45,9 45,8 45,5 45,8 47,6 Udgifter 47,8 49,0 48,0 47,9 49,3 Konjunkturrenset saldo -2,3-2,0-1,2-0,4 0,0 Offentlig gæld 52,6 54,3 55,7 57,6 57,9 Real BNP-vækst (pct.) 0,6-0,9 1,3 1,0 2,0 Output gap (pct.) 0,5-1,9-1,9-2,5-2,4 Kilde: Kommissionen/Eurostat Den nederlandske regerings mål for de offentlige finanser i 2005 er et underskud på 2,1 pct. af BNP, mens Kommissionens forårsprognose af april 2005 skønner et underskud på 2,0 pct. af BNP i 2005 og 1,6 pct. af BNP i Det strukturelle (konjunkturrensede) underskud blev reduceret fra 2,0 pct. af BNP i 2003 til 1,2 pct. af BNP i 2004 og ventes reduceret yderligere til 0,4 pct. af BNP i 2005, således at der i givet fald gennemføres en strukturel budgetforbedring på 0,8 procentenheder to år i træk, i alt 1,6 pct. af BNP inden for henstillingens tidsfrist. Den strukturelle budgetforbedring er således større end henstillingens anbefaling om en forbedring på 0,5 pct. af BNP (i 2005 / efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud) og vil indebære, at Nederlandene overholder Stabilitets- og Vækstpagtens mellemfristede målsætning om et budget tæt på balance eller i overskud i Det forhold, at den strukturelle saldo ligger på et bedre niveau og forbedres mere end den faktiske saldo skyldes den svage nederlandske konjunkturudvikling, hvor output gap forringes fra 1,9 pct. af BNP i 2003 og 2004 til ca. 2,5 pct. i 2005 og Den offentlige gæld skønnes at stige fra 55,7 pct. af BNP i 2004 til hhv. 57,6 og 57,9 pct. af BNP i 2005 og 2006, således at gældskvoten holdes under Traktatens referenceværdi på 60 pct. af BNP. ECOFIN ventes på grundlag af Kommissionens henstilling at vedtage en beslutning under Traktatens artikel , der fastslår: - Korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i Nederlandene er ud fra en overordnet vurdering blevet fuldført i 2004 i overensstemmelse med henstillingen under artikel af 2. juni Rådsbeslutningen under artikel om eksistens af et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene ophæves. ECOFIN træffer afgørelser vedrørende artikel med et flertal på to tredjedele af sine medlemmers stemmer som vægtet i henhold til artikel 205, idet stemmer afgivet af det berørte land in casu Nederlandene dog ikke medregnes. Statsfinansielle og lovgivningsmæssige konsekvenser Sagen har ingen statsfinansielle eller lovgivningsmæssige konsekvenser.\n15 15 Nærhedsprincippet Ikke relevant. Forelæggelse for Folketingets Europaudvalg Sagen har ikke tidligere været forelagt Folketingets Europaudvalg. Iværksættelse af proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud for Nederlandene i form af Rådets henstilling under artikel blev forud for ECOFIN den 2. juni 2004 forelagt Folketingets Europaudvalg m.h.p. forhandlingsoplæg, og Rådets drøftelse af Nederlandenes opfølgning på henstillingen inden for 4-månedersfristen for iværksættelse af tiltag blev forud for ECOFIN den 21. oktober 2004 forelagt Folketingets Europaudvalg m.h.p. orienering. Holdning Vedrørende dansk holdning Fra dansk side støttes en rådsbeslutning under Traktatens artikel , der ophæver proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud i forhold til Nederlandene. Fra dansk side ser man positivt på, at Nederlandene har sikret en effektiv korrektion af sit uforholdsmæssigt store underskud i overensstemmelse med Stabilitets- og Vækstpagten (et år før henstillingens tidsfrist), og at dette er sket som led i en samlet finanspolitisk konsolideringsstrategi rettet mod strukturel balance på de offentlige finanser og finanspolitisk holdbarhed på lang sigt der er vigtig for at sikre den samlet set bedst mulige udvikling i nederlandsk økonomi. Vedrørende andre landes holdning EU-landene ventes generelt at støtte en rådsbeslutning under Traktatens artikel , der ophæver proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud i forhold til Nederlandene.\n16 16 Dagsordenspunkt 2 b): Revision af Stabilitets- og Vækstpagtens forordninger (1466/97 og 1467/97) Baggrund ECOFIN vedtog den 20. marts 2005 en rapport om bedre gennemførelse af Stabilitets- og Vækstpagten, som efterfølgende blev godkendt af Det Europæiske Råd den marts 2005, der tilsluttede sig rapportens konklusioner og forslag og opfordrede Kommissionen til hurtigt at fremsætte forslag til ændring af Stabilitets- og Vækstpagtens forordninger. I opfølgning på DER s konklusioner offentliggjorde Kommissionen den 25. april sit forslag til udmøntning af ECOFIN-rapporten i form af to forordningsforslag om ændring af Pagtens to forordninger om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (forordning 1466/66) og fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (forordning 1466/67), samt en supplerende politisk aftale i form af en revideret adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammer. Sagen drøftes aktuelt i en ad hoc Rådsarbejdsgruppe om Stabilitets- og Vækstpagten, hvor det luxembourgske formandskab på grundlag af Kommissionens forslag og i lyset af drøftelserne mellem EU-landene har fremlagt kompromisforslag til ændring af Pagtens to forordninger og adfærdskodeks. Indhold ECOFIN ventes på rådsmødet den 7. juni 2005 at drøfte udmøntningen af ECOFIN-rapporten i ændringer af Pagtens to forordninger og adfærdskodeks. Hovedelementerne i ECOFIN-rapporten, som skal udmøntes i ændringer af Pagten m.v., er flg.: 1. Styrket governance Rapporten fastslår en række vejledende principper for styrket governance med fokus på styrket samarbejde og kommunikation mellem Rådet, Kommissionen og EU-landene, samt styrket kvalitet af statistik og prognoser.\n17 17 2. Styrkelse af den præventive del af Stabilitets- og Vækstpagten 2.1 Den mellemfristede målsætning (MTO) om en budgetsaldo tæt på balance eller i overskud De mellemfristede budgetmålsætninger differentieres og kan afvige fra princippet om budgetter tæt på balance eller i overskud, idet MTO vil være lempeligere, desto lavere gæld og desto højere potentiel vækst. MTO bør altid indebære en tilstrækkelig sikkerhedsmargin i forhold til 3-procentsgrænsen for det faktiske underskud i det enkelte år. Landenes MTO er kan revideres hvert fjerde år. For eurolande og ERMII-lande gælder der, at lande med høj gæld eller lav potentiel vækst skal sigte på balance eller overskud, mens lande med lav gæld eller høj potentiel vækst kan have underskud på op til ca. 1% af BNP. MTO bør inddrage fremtidige udgifter relateret til aldring, således at MTO fastlægges i lyset af den samlede finanspolitiske holdbarhed på lang sigt, når Rådet senere måtte træffe beslutning herom på grundlag af en Kommissions-rapport ultimo Tilpasning til den mellemfristede målsætning (MTO) EU-landene bør tage skridt til at overholde deres mellemfristede målsætning; indsatsen bør være større i gode tider, men kan være mere begrænset i dårlige tider. Eurolande og ERM-II-lande bør sigte mod en årlig forbedring af den konjunkturrensede saldo på som udgangspunkt 0,5 pct. af BNP. Gode tider defineres som udgangspunkt som perioder, hvor output overstiger sit potentielle niveau. Lande, der ikke følger denne tilpasning til MTO skal forklare årsagerne til deres afvigelse i deres stabilitets- og konvergensprogrammer. Kommissionen vil udstede direkte politikanbefalinger for at opfordre landene til at overholde princippet for tilpasning til MTO. Politikanbefalingerne erstattes af ( early warnings ) i overensstemmelse med Forfatningstraktaten, når den træder i kraft. 2.3 Strukturreformer Der tillades en midlertidig afvigelse fra MTO eller afvigelse fra tilpasningen til MTO for lande, der gennemfører visse strukturreformer, nemlig større reformer, der har direkte positive budgeteffekter på længere sigt, herunder ved at styrke vækstpotentialet. Der tages særligt hensyn til pensionsreformer med omlægninger fra offentlige skattefinansierede til fondsbaserede ordninger. Der bør altid være en sikkerhedsmargin i forhold til 3- procentsgrænsen. 3. Forbedret gennemførelse af proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud (EDP): 3.1 Kommissionens rapport vedr. iværksættelse af proceduren (artikel 104.3) Rådet og Kommissionen er fast besluttet på at fastholde 3-procentskriteriet for underskuddet og 60-procentskriteriet for gælden. Traktaten (artikel 104.3) indebærer i tilfælde af en overskridelse af 3-procentskriteriet, at Kommissionen udarbejder en rapport, hvor der\n18 18 skal tages hensyn til alle relevante faktorer. Rådet foreslår en klargøring af konceptet alle andre relevante faktorer. Alvorligt økonomisk tilbageslag Definitionen på et exceptionelt økonomisk tilbageslag ændres, så et land kan få en undtagelse fra proceduren for uforholdsmæssigt store underskud, hvis der er en negativ real BNP-vækst eller et akkumuleret tab af output som følge af en længere periode, hvor væksten er lav i forhold til den potentielle vækst (den eksisterende regel indebærer undtagelse ved vækst på 2%, og mulig undtagelse ved vækst på -0,75%), idet underskuddet stadig skal være tæt på 3 pct. af BNP og overskridelsen midlertidig. 3.2 Alle andre relevante faktorer Traktaten (artikel 104.3) indebærer i tilfælde af en overskridelse af 3-procentskriteriet, at i Kommissionens rapport tages der ligeledes hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt. Rapporten slår fast, at alle disse relevante faktorer skal med i en balanceret overordnet vurdering. Rapporten slår endvidere fast, at Kommissionens rapport skal tage hensyn til landets mellemfristede økonomiske situation (især potentiel vækst, konjunkturforhold, politikker på Lissabon-dagsordenen og politikker til fremme af R&D og innovation) og budgetmæssige situation (især indsats for budgetkonsolidering i gode tider, holdbarhed, offentlige investeringer og 'kvaliteten' af offentlige udgifter). Der vil endvidere blive taget hensyn til andre faktorer, som efter det pågældende lands opfattelse er relevante for en omfattende kvalitativ vurdering af overskridelsen af 3-procentsgrænsen. Der skal tages særligt hensyn til budgetmæssigt indsats for at øge eller fastholde et højt niveau for finansielle bidrag til fremme af international solidaritet og opnåelse af europæiske politikmål, herunder i særlig grad Europas samling, hvis den har en negativ effekt på vækst og de finanspolitiske byrder for en medlemsstat. Der skal klart ikke laves nogen ny definition af referenceværdien for budgetunderskuddet via fratrækning af bestemte udgiftsposter. Hensyntagen til de relevante faktorer i de skridt i proceduren, der leder frem til beslutningen om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud (fra til 104.6) er fuldt betinget af før der tages højde for andre relevante faktorer det overordnede princip om, at overskridelsen skal være midlertidig og at underskuddet fortsat er tæt på 3 pct. af BNP. De relevante faktorer vil også blive vurderet i de videre trin i EDP, bortset fra , hvor Rådet beslutter, om landet har korrigeret det uforholdsmæssigt store underskud og ophæver proceduren. 3.3 Pensionsreformer Rådet og Kommissionen vil, i vurderingen af, om et uforholdsmæssigt stort underskud er blevet korrigeret, vurdere underskuddet under hensyntagen til kortsigtede nettoomkostninger ved pensionsreformer med omlægninger fra offentlige skattefinansierede til fonds-\n19 19 baserede ordninger. Vurderingen af underskuddet vil tage hensyn til omkostningerne i fem år, eller fem år efter 2004 for lande, der allerede har lavet sådanne reformer, med gradvis årlig udfasning, idet der tages hensyn til hhv. 100, 80, 60, 40 og 20 pct. af omkostningerne. 3.4 Øget fokus på gæld og holdbarhed Rapporten slår fast, at der sættes øget fokus på Traktat-kriteriet om, at gælden ikke må overstige 60 pct. af BNP, medmindre den mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien med tilfredsstillende hastighed. Rådet vil give anbefalinger om gældsreduktion i sine udtalelser om stabilitets- og konvergensprogrammer. 3.5 Tidsfristerne for at gennemføre budgettiltag Fristen for Rådets beslutning om eksistens af et uforholdsmæssigt stort underskud udskydes, så beslutningen skal træffes inden for fire måneder (i stedet for tre måneder) efter landenes indberetninger om offentlige finanser. Tidsfrist for at gennemføre budgettiltag i opfølgning på henstillinger under Traktatens forlænges fra 4 til 6 måneder, Rådets frist for at følge en beslutning under Traktatens (om efterlevelse af en henstilling) op med et pålæg under Traktatens forlænges fra 1 til 2 måneder, og tidsfrist for tiltag i opfølgning på et pålæg under Traktatens forlænges fra 2 til 4 måneder. 3.6 Tidsfrist for korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud Der indføres mulighed for, at en henstillings tidsfrist for at bringe et underskud ned under 3 pct. af BNP gøres afhængig af alle andre relevante faktorer og som udgangspunkt fortsat fastsættes til året efter, eller ét år senere, afhængig af særlige omstændigheder. Lande med uforholdsmæssigt store underskud bør som udgangspunkt sikre en årlig forbedring af den konjunkturrensede saldo på mindst 0,5 pct. af BNP, og tidsfristen vil tage højde herfor Revision af tidsfrister Der indføres mulighed for, at Rådet hvis et land har leveret de anbefalede budgettiltag, men ikke det anbefalede resultat på saldoen p.g.a. uventet lav vækst kan vedtage en ny henstilling eller et nyt pålæg med en ny frist i stedet for at gå videre til næste trin i proceduren. Statsfinansielle og lovgivningsmæssige konsekvenser Sagen har ingen statsfinansielle eller lovgivningsmæssige konsekvenser. Nærhedsprincippet Ikke relevant. Forelæggelse for Folketingets Europaudvalg Sagen har ikke tidligere været forelagt Folketingets Europaudvalg. EU-landenes drøftelser om Stabilitets- og Vækstpagten, der resulterede i ECOFIN-rapporten til DER, blev forelagt Folketingets Europaudvalg til orientering forud for ECOFIN den 16. november 2004 og ECOFIN den 18. januar 2005 samt ECOFIN den 17. februar 2005, og til forhandlingsoplæg forud for ECO- FIN den 8. marts 2005.\n20 20 Holdning Vedrørende danske holdning Fra dansk side vil man i overensstemmelse med holdningen i relation til ECOFIN s drøftelser og rapport om Stabilitets- og Vækstpagten støtte forslag til ændring af Stabilitets- og Vækstpagtens forordninger og adfærdskodeks, der sikrer legal konsistens og fastholder de balancerede intentioner i ECOFIN-rapporten om Stabilitets- og Vækstpagten godkendt på DER den marts Vedrørende andre landes holdning ECOFIN ventes at søge enighed om en ændring af Stabilitets- og Vækstpagten m.v. på basis af et forslag fra formandskabet, der søger at fastholde balancen i forhold til ECOFIN-rapporten til DER om Stabilitets- og Vækstpagten.\n21 21 Dagsordenspunkt 3: Euromønter Baggrund og Indhold EFC har på sine møder hhv april og maj behandlet en række spørgsmål vedrørende euromønter herunder spørgsmål vedrørende mønternes design og iværksættelsen af europroduktion i de nye EU-lande. På ECOFIN 7. juni 2005 ventes tre emner vedr. euromønter at blive behandlet; det drejer sig om 1) verifikation af euromønters ægthed samt behandling af euromønter, der er uegnede til cirkulation, 2) retningslinier for den nationale side på euromønter samt 3) ændring af den fælles side på euromønter. 1) Verifikation af euromønters ægthed samt behandling af euromønter, der er uegnede til cirkulation. I henhold til rådsforordning (EØF) 1338/2001 er kredit- og andre former for institutioner, involveret i sorteringen og distribueringen af eurosedler og -mønter, forpligtede til at tilbagetrække disse, såfremt der er begrundet mistanke om, at de er forfalskede, og overrække dem til de rette nationale myndigheder. I forbindelse med verifikationer af mønters ægthed ved automatisk sortering, frasorteres udover forfalskninger også ægte mønter, som ikke længere er egnede til omløb. For indeværende er der ingen fælles metode til at sikre at forfalskede mønter bliver opdaget og tilbagetrukket fra omløb. Endvidere er der ingen fælles regler for, hvordan nationale myndigheder håndterer og udskifter ægte, men uegnede, mønter. På den baggrund har Kommissionen (OLAF European Anti-Fraud Office) fremsat forslag til fælles regler for verifikation af mønters ægthed og behandlingen af ægte, men uegnede mønter. Vedrørende verifikationen af mønters ægthed, foreslås anvendt tekniske minimumsretningslinier, som medlemsstaterne kan anvende på frivillig basis. Som et næste skridt overvejer Kommissionen at fremsætte udkast til en henstilling på området. Udskillelsen af mønter uegnet til omløb hænger tæt sammen med processen forbundet med at identificere forfalskede mønter. I forhold til mønter, der er uegnede til omløb, er der udeståender med hensyn til indpakning ved indsendelse af de uegnede mønter samt håndteringsgebyr forbundet med udskiftning af uegnede mønter. Kommissionen (OLAF) foreslår en overgangsperiode, hvor landene kan fritage virksomheder fra at betale håndteringsgebyr, og anvende nationale indpakningsstandarder. Der er foreslået udarbejdet en henstilling om reglerne på området, som efter en prøveperiode kan blive udmøntet i lovgivning. 2) Retningslinier for den nationale side på euromønter. Der er allerede visse regler for fælles elementer på den nationale side af euromønterne, men for at styrke den overordnede sammenhæng i euromønterne (særligt pga. at antallet af forskellige nationale sider vil stige som følge af nye medlemsstater samt muligheden for at udstede erindringsmønter) foreslår Kommissionen (på baggrund af kommentarer fra Euro Coin Sub-Committee (ECSC)) vedtaget yderligere fælles retningslinier for den nationale side. Det drejer sig om følgende:\n22 22 - Klar identifikation på den nationale side af, hvilket land mønten kommer fra (både pga. flere lande, og at mønterne bliver spredt ud over hele EU). I praksis ved at landets navn eller forkortelsen herfor sættes på den nationale side. - Den nationale side skal hverken indeholde navnet på valutaen eller møntens pålydende værdi (disse oplysninger er allerede på den fælles side). - Indføre en konsultationsprocedure på alle euromønter, før nationale designs formelt bliver godkendt (gælder allerede for euro-erindringsmønter). Da der kun er tale om rådgivning, er det fortsat den enkelte medlemsstat alene, der afgør, hvordan designet på den nationale side skal se ud (som dog skal være i overensstemmelse med retningslinierne). De fælles retningslinier for den nationale side på euromønter vil blive fastlagt i en anbefaling fra Kommissionen. Eksisterende nationale sider vil ikke blive påvirket af ændringen. 3) Ændring af den fælles side på euromønter. Optagelsen af de nye lande i EU 1. maj 2004 vil formentlig medføre en udvidelse af euroområdet indenfor en overskuelig fremtid, når de nye lande opfylder kriterierne for deltagelse. Seks af de nye lande, Estland, Letland, Litauen, Slovenien, Cypern og Malta, er allerede optaget i ERM II, og flere planlægger indtræden i eurozonen i begyndelsen af 2007 Litauen allerede 1. januar Den forventede snarlige udvidelse af eurozonen har givet anledning til et forslag om en ændring af den fælles side på euromønterne (med undtagelse af 1-, 2- og 5-eurocent), så den afspejler det udvidede euroområde og ikke, som det eksisterende design, kun afspejler EU15. Det konkrete design indebærer, at hele Europa (over til Uralbjergene) skal afbildes på de pågældende euromønter. Designet inkluderer dermed de 4 nye kandidatlande samt potentielle kandidatlande. På mødet i EFC 28. april 2005 var der opbakning til en løsning, hvor de kommende eurolande vil kunne udbyde mønter med 'hele Europa', fra den dag de introducerer euromønter. De nuværende eurolande vil ligeledes introducere den nye fælles side i deres løbende produktion af euromønter samtidig med de nye lande. Der vil dog blive en overgangsfase, således at eksisterende mønter med EU-15 afbildet på den fælles side løbende udfases i takt med trykningen af nye mønter. ECOFIN ventes at opnå enighed om en konklusion, der udtrykker generel støtte til Kommissionens forslag til fælles regler for verifikation af mønters ægthed og behandlingen af ægte, men uegnede mønter samt konklusioner der støtter fælles retningslinier for euromønternes nationale side samt ændring af den fælles side på euromønterne, så de afspejler det udvidede EU. Statsfinansielle og lovgivningsmæssige konsekvenser Meddelelsen har ikke statsfinansielle eller lovgivningsmæssige konsekvenser, da Danmark ikke deltager i ØMU ens 3. fase. Nærhedsprincippet Ikke relevant.\n23 23 Forelæggelse for Folketingets Europaudvalg Sagerne har ikke tidligere været forelagt Folketingets Europaudvalg. Holdning Vedrørende dansk holdning Danmark tager afgørelsen til efterretning på grund af forbeholdet vedrørende Den Økonomiske og Monetære Union. Vedrørende andre landes holdning Det forventes, at Rådet kan nå til enighed om rådskonklusioner om fælles regler for verifikation af mønters ægthed og behandlingen af ægte, men uegnede mønter samt om fælles retningslinier for euromønternes nationale side samt ændring af den fælles side på euromønterne, så de afspejler det udvidede EU.\n24 24 Dagsordenspunkt 4: Statistik Europæisk strategi for ledelse og ansvar vedrørende statistik for offentlige finanser Baggrund Den enkelte medlemsstats overholdelse af budgetdisciplin vurderes i EU-regi på basis af kriterierne for størrelsen af budgetunderskuddet i pct. af BNP og den offentlige gæld i pct. af BNP. For at sikre en tilfredsstillende implementering af overvågningsproceduren af de enkelte medlemsstaters finanspolitik er kvaliteten af statistiske budgetdata derfor afgørende. Der har været eksempler på betydelige revisioner af data for de offentlige finanser, herunder senest i forbindelse med de betydelige revisioner i tallene for de offentlige finanser i Grækenland. Som opfølgning herpå, samt ECOFIN s konklusioner 2. juni 2004 om overvågningen og kvaliteten af data for offentlige finanser og Kommissionens meddelelse 3. september 2004 om at styrke implementeringen af Stabilitets- og vækstpagten, offentliggjorde Kommissionen 22. december 2004 en meddelelse om en europæisk strategi for statistik for offentlige finanser. Strategien indeholdt tiltag inden for tre hovedpunkter: 1) udbygning af regelsættet, 2) styrkelse af Eurostats og Generaldirektoratet for økonomi og finans ressourcer og 3) fastsættelse af EU-standarder for nationale statistikinstitutter og Eurostat. På den baggrund vedtog Kommissionen et forslag til ændring af forordning 1 den 2. marts 2005, som relaterer sig til de to første hovedpunkter i strategien for statistik for offentlige finanser vedrørende kvaliteten af statistiske data i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud og indførelsen af nye dybdegående kontrolbesøg i medlemsstaterne. 29. april fremsatte Kommissionen desuden retningslinier vedr. implementeringen af forordningen. Endvidere vil Kommissionen fremsætte en henstilling ( Code of Practice ) vedrørende uafhængighed, integritet og ansvarlighed for nationale og Fællesskabets statistikmyndigheder. Indhold Kommissionens forslag til forordning af 2. marts 2005 indeholder tre overordnede punkter: 1) Skabe et retligt grundlag for de eksisterende best pratices vedrørende indsamling og rapportering af data. 2) Skabe en mere systematisk fremgangsmåde i overvågningen af datakvalitet ved at tillade dybdegående kontrolbesøg, udover de besøg, der allerede gennemføres regelmæssigt. 3) Skabe mere transparens, og dermed ansvarlighed, i hele processen både på nationalt og Kommissions-niveau. Herunder offentliggørelsen af rapporterede data samt oplysninger om kilder og metoder anvendt i indsamlingen af data. Kommissionen forslag til forordning af 2. marts 2005 behandles af EFC maj EFC forventer at hilse Kommissions arbejde på området, herunder de fleste tiltag, velkommen, med kommentarer til følgende elementer: 1) dybdegående kontrolbesøg, 2) prioritering af statistiske behov, 3) Code of Practice, 4) etablering af høj-niveau rådgivende gruppe og 5) Eurostats personaleressourcer. 1 Forslag til forord ning til ændring af Forordning (EC) No 3605/ 93 om statistiske datas kvalitet i sa m- menhæng med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud.\n25 25 1) Dybdegående kontrolbesøg. Kontrolbesøgene skal holde sig inden for det statistiske område, hvilket skal afspejles i sammensætningen af delegationerne. Der er behov for tæt koordinering mellem de relevante fora, herunder særligt EFC. Vedrørende gennemførelsen af kontrolbesøgene bør der diskuteres forskellige aspekter fx vedrørende statistisk fortrolighed. 2) Prioritering af statistiske behov. Der er behov for at få fastlagt den rette balance mellem fordelene ved forbedret statistikkvalitet og omkostningerne forbundet hermed i form af administrative byrder. Endvidere er der behov for at reducere kravene til mængden af data på områder, hvor det er muligt for at frigøre ressourcer til kvalitetssikring og udvikling af mere påtrængende statistikker. Relevans i forhold til politiktilrettelæggelse i EU og ØMU bør være de overordnede kriterier, som statistikbehov vurderes på baggrund af. EFC påpeger, at fordele og omkostninger i forbindelse med prioriteringen af statistiske behov nøje skal afvejes samt afspejles i anvendt metode og implementering. Denne proces bør fremskyndes og ske med fuld inddragelse af de forslag til procedurer, som fremkom i rapporten fra Task Force Improved Priority Setting 3) Code of Practice. EFC hilser generelt Code of Practice velkommen, men fremhæver, at der er behov for at få uddybet de praktiske detaljer om dens implementering. 4) Etablering af høj-niveau rådgivende gruppe. EFC anerkender nytten af at etablere en høj-niveau rådgivende gruppe, med politisk synlighed og kapacitet til at fremme uafhængighed, integritet og ansvar i Eurostat og det Europæiske Statistiske System (ESS). Det er imidlertid vigtigt at klargøre en sådan gruppes rolle, beføjelser og sammensætning. EFC mener ikke, at en rådgivende gruppe bør erstatte CEIES (European Advisory Committee on Statistical Information in the Economic and Social Spheres). 5) Eurostats personaleressourcer. For at sikre Eurostats professionelle uafhængighed og troværdighed, er det vigtigt, at Eurostat besidder en tilstrækkelig operationel kapacitet. Med dette formål in mente, skal Eurostat inden for rammen have tilstrækkelige uafhængighed i beslutninger vedrørende fordelingen af personaleressourcer. ECOFIN ventes at opnå enighed om en konklusion, der udtrykker generel støtte til Kommissionens forslag til forordning under hensyn til kommentarerne fra EFC, jf. ovenfor. Kommissionens forslag til ændring af forordning bør respektere, at kapaciteten til at styrke kvaliteten skal ses i sammenhæng med muligheden for at frigøre ressourcer i forlængelse af rådskonklusionerne af 2. juni 2004 om at balancere de statistiske prioriteringer. Det vil samtidig kunne reducere respondentbyrden.\n26 26 Statsfinansielle og lovgivningsmæssige konsekvenser Ændring af forordning (EC) No 3605/93 vil medføre udgifter i størrelsesordenen 0,4 mio. kr. for Danmarks Statistik som følge af blandt andet den nye form for kontrolbesøg samt omkostninger til øget dokumentation. Nærhedsprincippet Meddelelsen vedrører initiativer, der skal styrke troværdigheden af statistikproduktionen i EU. Det er initiativer, der nødvendigvis må tages på EU-niveau, og regeringen skønner på den baggrund, at sagen er i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Forelæggelse for Folketingets Europaudvalg Kommissionens meddelelse om en europæisk strategi for ledelse og ansvar vedrørende statistik har været forelagt Folketingets Europaudvalg til orientering forud for mødet i ECOFIN den 17. februar Holdning Vedrørende dansk holdning Fra dansk side støtter man generelt initiativer, der kan styrke overvågningen og pålideligheden af statistik for offentlige finanser, samt effektive initiativer til nedbringelse af statistikkrav med henblik på frigørelse af ressourcer blandt andet til styrkelse af statistik om offentlige finanser. Vedrørende andre landes holdning Det forventes, at Rådet kan nå til enighed om rådskonklusioner om styrkelse af effektiviteten og pålideligheden af det europæiske statistiske system. Dagsordenspunkt 5: Finansiering af ulandsbistand Resumé: Rådet (ECOFIN) ventes den 7. juni 2005 i forlængelse af det uformelle ECOFIN den maj 2005 at drøfte muligheden for en fælles bruttopakke for finansiering af ulandsbistand, herunder de forskellige delelementer. Baggrund: Opfyldelse af FN s mål for ulandsbistand og supplerende forslag til finansiering af ulandsbistand har gentagne gange været drøftet på ECOFIN og senest på det uformelle møde den maj I opfølgning heraf og som led i EU s forberedelse forud for FN s topmøde i september 2005, hvor stats- og regeringsledere mødes for at gøre status over opfyldelsen af 2015-Målene, ventes der på rådsmødet (ECOFIN) den 7. juni endnu en drøftelse af finansiering af ulandsbistand, herunder muligheden for en fælles EU position på dette område. Drøftelsen ventes at tage udgangspunkt i en analyse fra Kommissionen. Hensigten er at kunne præsentere en samlet bruttopakke af initiativer, som EU-landene kan bruge som en fælles referenceramme, men hvor alle lande ikke behøver at deltage aktivt i alle delelementer. De forskellige finansieringsmekanismer skal ses som et supplement til landenes nuværende ODA (official deve-\n27 27 lopment aid) i et forsøg på at øge den samlede udviklingsbistand med henblik på at nå Målene fastlagt på FN s topmøde i På rådsmødet (GAERC) den maj 2005 blev der vedtaget rådskonklusioner vedrørende bl.a. nye ODA mål og overvejelser om innovative finansieringsmuligheder. Desuden gav EU tilsagn om, at ville arbejde for at finde løsninger på udviklingslandenes gældsbyrder, at øge effektiviteten af bistanden og at støtte udviklingslandene under Doha-runden. Medlemslandenes bistandsniveau: På Monterrey konferencen i 2002 forpligtede det internationale donorsamfund sig til gradvist at øge ODA til FN s målsætning på 0,7 pct. af BNI i EU's medlemsstater besluttede herefter ved det Europæiske Råds møde i Barcelona (2002) så hurtigt som muligt at tage konkrete skridt for at nå dette mål. EU-landene blev enige om, at de medlemsstater, som endnu ikke opfyldte målet på 0,7 procent af BNI, skulle øge deres bistand til mindst 0,33 procent i Målet er et fælles EU-gennemsnit på 0,39 procent i Udviklingen efter 2002 viser, at det er sandsynligt, at EU når 0,42 pct. ODA/BNI i Af det samlede ODA-niveau for OECD på 78,6 mia. USD i 2004 bidrog EU med 42,9 mia. USD (dvs. ca. 55 pct.). Af de seneste ODA-opgørelser ses det, at kun fire medlemslande (Luxembourg, Holland, Sverige og Danmark) opfyldte FN s 0,7 pct. målsætning i I sammenligning hermed havde lande som Italien og Tyskland et bistandsniveau på hhv. 0,15 pct. og 0,28 pct. i Flere af EU10 landene havde et bistandsniveau på ca. 0,05 pct. af BNI i Figur 1: Ulandsbistand som pct. af BNI for EU15 i 2004 Rådskonklusionerne fra GAERC den maj 2005 indeholder en individuel forpligtigelse for EU15 til at opnå en bistandsprocent på 0,51 pct. af BNI i EU10 skal tilstræbe et mål på 0,17 pct. i Dette sammenholdt med, at flere lande allerede yder mere end 0,7 pct. vil samlet give en EU-bistandsprocent på 0,56 pct. i 2010 og en stigning i EU s samlede bistand fra målene omfatter: Bekæmpelse af fattigdom og sult (halvere andelen som lever for mindre en én dollar om d agen og andelen som lever i hungersnød), sikring af grundudd annelse for alle, fremme ligestilling, reducere børnedødelighed, reducere d ødeligheden blandt gravide og fødende kvinder, standse udbredelse af HIV/ AIDS, malaria mv., sikre miljøvenlig og bæredygtig udvikling og o pbygge et globalt partnerskab for udvikling.\nArbejdsmarkedsudvalget, Socialudvalget, Udenrigsudvalget, Europaudvalget 2005 AMU Alm.del Bilag 98, SOU Alm.del Bilag 104, URU Alm.del Bilag 94, KOM (2005) 0141 Bilag 1 Offentligt Medlemmerne af Folketingets


Flotte produkter i grøn til borddækning og bordpynt (2)\n6 stk. Fodbold Grøn tema Slikposer\n4,50 kr\tLæg i kurv\nPerlekæde med lysegrønne facetperler 1,80m\n6,00 kr\tLæg i kurv\nGrøn gavekortæske til pengegaver\n8,00 kr\tSe mere\nRosenblade 100 stk limegrøn silke\nRosa og mintgrøn "Baby" tekst til bordpynt konfetti 15 gr.\nKuglelys mat 6 cm. Grøn brændetid 10 timer.\nKuglelys med lak 6 cm. Mintgrøn brændetid 10 timer.\nPynte diamanter 100 stk. Grønne 12mm.\nSatinbånd 6mm x 25m Lime med prikker\nKuglelys mat 6 cm. Lysegrøn brændetid 10 timer.\nPynte diamanter 100 stk. Lysegrøn 12mm.\nLimegrøn rund 18" folieballon\n9,00 kr\tSe mere\nGrøn rund 18" folieballon\nGrønt hjerte 18" folieballon\nGrøn Stjerne 18" folieballon\nLime Grøn Stjerne 18" folieballon\nLime grøn hjerte 18" folieballon\nTyl i Grøn 0,15 x 9 meter.\n10,00 kr\tLæg i kurv\nTyl i Mintgrøn 0,15 x 9 meter.\nTyl i Limegrøn 0,15 x 9 meter.\nSatinbånd 12mm x 25m Mintgrøn - Glat silkelook\nSatinbånd 12mm x 25m Mørke Grøn - Glat silkelook\nSatinbånd 12mm x 25m Grøn - Glat silkelook\nSatinbånd 12mm x 25m Lime - Glat silkelook\nNæste Viser 25 - 48 af 272


Med Kvium i biografen | Det Danske Filminstitut\nMed Kvium i biografen\nDANSKE PREMIERER. "Det Skinbarlige Øje", der skildrer maler Michael Kvium får biografpremiere. På DR2 vises "Identitetstyveriet" den 1. oktober. Dokumentaren fortæller historien om Thomas Altheimer, som får stjålet sin identitet af sin tidligere ven og kunstnerkollega Claus Beck-Nielsen.\n24. september 2013 Anna Winding-Lauesen\n25. september: Det Skinbarlige Øje\nPeter Klitgaard har de seneste tre år filmet Michael Kvium i hans atelier. Det er blevet til mere end 30 timers optagelser, hvor vi ser værkerne blive til. Materialet er klippet ned til en dokumentarfilm på 1 time med fokus på den kunstneriske proces. Filmen skildrer, hvordan tanker og idéer bliver til titler, skitser og tegninger for til sidst at ende på lærredet som malerier. Ved at følge processen og tilblivelsen af værkerne åbner filmen op for de personlige og kunsthistoriske lag, der ligger til grund for Michael Kviums malerier.\nFilmen kan ses i Grand Teatret den 25. september med Politiken Plus. For alle andre kan billetter bestilles fra den 28. september.\nFilmen er produceret af Dino Raymond Hansen for Opus Film med lanceringsstøtte fra Det Danske Filminstitut.\n1. oktober: Identitetstyveriet\nDR2 Dokumania kl. 20.30\nDa Thomas Altheimer lægger sag an mod sin tidligere ven og kunstnerkollega Claus Beck-Nielsen for med bogen "Suverænen" at stjæle Altheimers identitet, sender det Altheimer ind i en mental labyrint af Kafkasks paranoia. Virkelighed og fiktion smelter sammen, og Altheimer må desperat søge efter en vej ud.\nFilmen er instrueret af Max Kestner og produceret af Carsten Holst for Globus Film med støtte fra Det Danske Filminstitut.\nLæs interview med Max Kestner "Et tyvstjålet liv"\nDa Thomas Altheimer lægger sag an mod sin tidligere ven og kunstnerkollega Claus Bech-Nielsen for med bogen "Suverænen" at stjæle Altheimers identitet, sender det Altheimer ind i en mental labyrint af Kafkasks paranoia. Virkelighed og fiktion smelter sammen, og Altheimer må desperat søge efter en vej ud.\nInstruktør. Født 5/5 1969. Uddannet tv-tilrettelægger fra Den Danske Filmskole i 1997.


Større og bedre VW Touran\nVW Touran er vokset på alle leder. Den kører bedre end den gamle, og den er væsentligt forbedret på stort set alle punkter. Bortset fra instrumentbordet\nIndtil for få år siden skrev VW ‘PD’ ud for deres dieselmotorer. Det stod for pumpedyse, som var den indsprøjtningsteknologi, de foretrak i mange år. Senere kom der til at stå ‘CR’ for Commonrail.\nI dag skriver de ‘SCR’ for Selective Catalytic Reduction for at vise, at det er den nyeste dieselgeneration med AdBlue og ingen snyd, der ligger under hjelmen.\nSelv om der næppe er grund til at tvivle mere på Guds vildledte børn fra Wolfsburg, så er det nu alligevel rart lige at blive mindet om det. Produkterne fejler i hvert fald ikke noget.\nBMW 2 GT – supervan\nRenault Espace i topgear\nOg det gør nyeste generation af VW Touran i hvert fald ikke. Større rummelighed, bedre langtursegenskaber og priser der udfordrer de mest iøjnefaldende konkurrenter fra Ford, PSA, Renault og BMW.\nVolkswagen har videreudviklet konceptet i anden generation af Touran. Den er baseret på MQB-modulplatformen, der har gjort det muligt at designe en MPV med længere akselafstand, kortere udhæng og bedre udnyttelse af pladsen indvendigt. Samtidigt har den tabt sig op til 62 kg afhængigt af version.\nGodt 11 centimeter længere er der mellem akslerne i forhold til den gamle VW Touran. Men det er ikke gået ud over udhænget; faktisk er den totale længde vokset med 13 centimer. På hvide plader betyder det bedre plads på bagsæderne, hvilket har været den primære mission for VW. Men uanset pladernes farve så giver den længere akselafstand en roligere kørestil på de lange stræk, og det er jo de færreste Touran-førere, der tager sådan en balje med til track-day på den lokale speedway.\nPladsen i kassen\nFor varebils-udgaverne er resultatet, at gulvet i varerummet er endt på hele 169 cm i længden, samtidigt med at der er lige over en meter mellem skærmkasserne. Det giver et samlet varerum på næsten to kubikmeter til en læssekant på 64 cm.\nDrømmemål for udfarende sælgere.\nVW ombygger kun deres personbilertil varebiler på bestilling, så vi må indtil videre nøjes med en prøvetur i en personbil, men den giver et fint billede at pladsen i kassen\nAlting – instrumentbord og førerplads inklusive – fremstår med traditionel VW-karaktér stramt og sporty. Men der er stadig mange knapper med små, hvide bogstaver. Passat’en, vi testede for et par måneder siden, har den samme midterkonsol, men den testede Passat havde en profil i børstet alulook, så de sorte knapper fremstår i bedre kontrast.\nPassat har også fået et smukt, langstrakt instrumentbord, som af uforklarlige årsager ikke er monteret i Touran. Her er stadig de gamle luftdyser i midten, som afbryder de elegante linjer, som ellers går igen i både Golf og Passat.\nRent æstetisk kunne man måske godt forestille sig, at VW tager sig lidt bedre tid til at kigge konkurrenterne over skuldrene i fremtidens Touran’er. Trenden går imod mere stilrene førermiljøer, hvor mere og mere betjening af ikke direkte kørselsrelateret udstyr flyttes til touchskærme.\nDe konservative designere i Wolfsburg har tilsyneladende valgt at tage udviklende i små bidder, så vi kan have noget at glæde os til.\nBetjeningen af touchskærmen er eller helt upåklagelig. Den reagerer hurtigt på menuknapperne på siderne, og det samme gælder for undermenuerne. Men af én eller anden årsag vil de ikke inkludere klimaanlægget i den digitale betjening.\nMere diesel på vej\nIndtil videre kan der kun leveres en enkelt dieselmodel i Danmark. Det er en 190-hestes 2.0 TDI med DSG-gear. Senere kommer også 1.6 TDI med 120 hk og en 2.0 TDI med 150 hk, som er den, Altomvarebiler.dk har prøvekørt et par timer uden læs.\nFå dieselmotorer fungerer med så stor naturlighed som Volkswagens. (Vi gider ikke flere jokes om Diesel-gate). Den lille 1,6’er er det naturlige valg for den, der kører lange stræk på motorvejen. 2,0’eren er rar at smække foran de tungere læs; specielt hvis du har meget bykørsel. Men den stærke 190’er er for dem, der gerne vil have kraftoverskud til enhver situation.\nMen motorhistorien behøver ikke at stoppe her. Benzinprogrammet er komplet til levering nu, og det strækker sig fra den 110-hestes 1.2 TSI over 1.4 TSI med 150 hk og den bredskuldrede 1,8’er med 180 hk. Alle er opgivet til et snit på mindst 17,5 km/l, så helt ude i skoven er det jo ikke, hvis kørselsbehovet ellers tillader det.\nVi bringer senere en komplet test af den nye Touran, når vi har prøvet den med læs og fået en masse kilometer i benene på den.\nVi ser rødt i trafikken


Dansk byggeri | ServicePal\nUanset om din virksomhed befinder sig inde for anlægsentreprenør eller byggemateriale branchen muliggør ServicePal at udføre modtagekontrol, proceskontrol, tilbudskladder og fakturering på en hurtig og professionel måde\nServicePal en nem og effektiv måde at få klaret det nødvendige papirarbejde på jobbet, så dine kunder sikres korrekt og professionel service og dine medarbejdere sikres overblik og styring af arbejdet. Det eneste der kræves for, at blive en papirløs virksomhed, er en iPad og en ServicePal app.\nMed ServicePal har du både mulighed for at anvende standardformularer til modtagekontrol, proceskontrol, tilbudskladder og fakturering eller du kan nemt selv designe formularer, som passer til præcis din virksomhed og dens behov.\nUanset om du driver en snedkervirksomhed, trappefabrikant, en brolægningsvirksomhed eller noget helt andet kan du hurtigt designe formularer med dit virksomhedslogo som medarbejderne nemt kan bruge på jobbet og som sikrer professionalisme og overblik.\nI modtagekontrollen indhentes kundeinformationerne automatisk. Det er også muligt at anføre entreprise, sags nummer og rapport nummer, så du og dine medarbejdere hurtigt kan finde sagen igen.\nStandardformularen giver også mulighed for nemt at kunne udfylde forskellige oplysninger om kontrollen. Der kan også hurtigt tages billeder med iPad’en til dokumentation, som vil blive en del af modtagekontrolformularen.\nDu og dine medarbejdere kan altså nemt anføre information og dokumentation om specifikke materialer, der kan have stor betydning for byggesagen.\nI proceskontrollen indhentes kundeoplysningerne igen automatisk. Der kan også anføres information om arbejdssted.\nHerefter kan alt informationen om kontrollen beskrives herunder blandt andet dato, omfang og metode.\nTil sidst er der igen mulighed for at inkludere fotodokumentation, som nemt og hurtigt kan opfanges på jobbet med iPad’en.\nServicePal gør det muligt for dig at give din kunde en tilbudskladde med et professionelt udseende og dit virksomhedslogo.


Trænger du til et ordentligt tandeftersyn? - CafeSelina\nDet kan være, at det er ved at være den tid igen, hvor tænderne trænger til at blive tjekket efter. Uanset om du er grundig med tandbørsten eller har en tendens til at glemme den efter at være faldet i søvn på sofaen, så er det nødvendigt. Det er nemlig ikke kun huller, som tandlægerne har styr på. Selvom du børster godt, så kan du have skæve tænder eller misfarvninger, og det er det værd at få gjort noget ved det.\nFind en lokal tandlæge, som vil dig det bedste\nNår du skal finde den rigtige tandlæge, så kan det være en fordel at lede i dit lokalområde i eksempelvis Århus. Det gør det nemmere for dig at få dig selv overtalt til at tage af sted, hvis du selv bor i nærheden af tandlægen. Vælg derfor en tandlæge i Århus centrum eller omegn, så behøver du ikke at spekulere på transport. Du kan også altid stille de spørgsmål, som du eventuelt måtte brænde inde med. Det er også nemmere at få nogle gode tips og anbefalinger, hvis du har en tandlæge, som vil dig det godt.\nDer er mange danskere, som er utrygge ved at skulle til tandlægen – nogle er endda decideret bange for det. Derfor handler det om at vælge en tandlæge, som får dig til at føle dig tryg. Det er til alt held noget, som rigtig mange tandlæger i Århus er opmærksomme på, så de gør deres bedste for at skabe behagelige rammer for dig.\nDerfor er det en god idé at gå til tandlægen\nTandlæger kan hurtigt opdage, hvis der er huller eller noget lignende galt. Det vil også sige, at denne fagperson hurtigere vil kunne reagere, hvilket kan skåne dig for smerte og en generelt dyrere regning. Det skal dog ikke afskrække dig fra at tage af sted, for tandlægerne er vant til at se folk, som ikke har været til tandlæge længe. De kan dog stadig hjælpe og måske endda forbedre din livskvalitet.\nKategorier:\tAndet\t/ af admin oktober 18, 2020\nAt have et hus er noget mange mennesker gerne vil have. Ikke at skulle betale leje, men kun betale til ens lån er nemlig en rigtig god...


Ugens Fem Klik om Kina: Militær rumstation, kvinder og økonomisk krise | Kinablog\nUgens Fem Klik om Kina: Militær rumstation, kvinder og økonomisk krise\n• Det er ikke så underligt, at planerne om en ny 1.000 yuan pengeseddel er blevet droppet igen. For det ville i den grad få de kinesiske falskmøntnere til at klappe i hænderne. Hvis de altså overhovedet har tid til at klappe, for bølgen af falske 100 yuan sedler fortsætter med at give problemer i Kina. Hvor forbryderne nu er begyndt at reklamere for deres falsknerier med graffiti på husmure, så man selv kan købe sine egne falske sedler.\n• Kina er ved at bygge en bemandet militær rumstation. Og hvad går det egentlig ud på?\n• Rebecca MacKinnon har holdt forelæsning på Berkman Center for Internet and Society. Her er links til video, slideshow og artikler.\n• Kvinder spiller en stor rolle på landet i Kina. For eksempel fordi de bliver tilbage og passer landbruget, når manden rejser afsted for at finde arbejde på en fabrik langt fra hjemmet. Men kvindernes uddannelse er tit både kort og elendig. En ny NGO fra Beijing forsøger at gøre noget ved det, skriver China Crossroads i artiklen, hvor der også er interview via Youtube.\n• Vil det lykkes for Beijing at bevare væksten og manøvrere landet sikkert gennem krisen? Eller vil den nedbrudte infrastruktur, miljøproblemer og social uro stå i vejen? Her er en udveksling af e-mails mellem Minxin Pei og Jonathan Anderson.\n:: Tegningen er fra denne artikel på China Daily.\nTidligere indlægSyng rent: Kinas kulturministerium forbyder playback under koncerter\nNæste indlægForbudt i Kina: Religiøs bevægelse bruger pengesedler til at sprede budskabet


Nærvær | Arnold Busck\nAf Christian Minh Doky, Danni Travn, Chris Minh Doky\nHvordan skaber man nrvr i sit liv? Jagten p svaret har drevet den internationalt kendte og anerkendte jazzmusiker Chris Minh Doky verden rundt. Fra en flerkulturel opvkst p Nrrebro, over en tilvrelse frst i New Yorks uden en krone p lommen, siden i jazzens superliga - til i dag, hvor han forsger at slutte fred med sig selv og sine skyggesider.\nChris Minh Doky fortller om sex, drugs og jazz og de mange spndende mder, musikertilvrelsen har frt med sig - fra Miles Davis og Bill Clinton til Niels-Henning rsted Pedersen og Sanne Salomonsen. Om en familie, der ikke har vret som de flestes. Om at finde inspiration i alle sanser og nske at give den inspiration videre. Om at miste sig selv i sin sgen og finde sig selv igen - og ikke mindst om, hvordan svaret p det store sprgsml Hvordan skaber man nrvr i sit liv? hele tiden har ligget mellem hans hnder: i musikken. Undervejs beskriver han indgende sit forhold til netop musikken og fortller om den metode, han har udviklet til gte musikalsk sammenspil.\nNRVR er Chris Minh Dokys vilde livshistorie - blandet med en musikalsk opdagelsesrejse, der har lrt ham, hvordan man ved at stte sig selv p spil, turde give slip og lave flere fejl kan blive bedre til at vre til stede i nuet og opn strre nrvr i alle aspekter af livet.\n9788740022971 / 9788740022971


Tilskuerfremgang i FCM | TV MIDTVEST\nTilskuerfremgang i FCM\nSom den eneste klub i Superligaen har FC Midtjylland haft flere tilskuere end sidste sæson.\n06. jun 2011, kl. 17:11\nDet er ikke nogen stor fremgang, der er tale om, men det er dog en fremgang. Sidste sæson løste i snit 7107 tilskuere billet til MCH Arena. I år er det tal 7212. FC Midtjylland er altså den eneste klub i Superligaen, der har haft tilskuerfremgang i denne sæson.\n- Efter en række meget fine sæsoner rent tilskuermæssigt oplevede ligaen i sidste sæson et dyk. Derfor er det ekstra glædeligt, at det lykkedes os at øge interessen for kampene på MCH Arena. Målet for den kommende sæson er at øge tilskuertallet med yderligere 5 procent, siger koncerndirektør Søren Bach i en pressemeddelelse mandag.\nFC Midtjylland har denne sæson forsøgt, at gøre det mere attraktivt, at gå til fodbold i Herning. Blandt andet afholder klubben fodboldfester for de unge fans inden kampene, og arrangerer togture for samarbejdsklubberne, der ligger længste væk.\n- Et højt serviceniveau på vores storskærme med blandt andet højdepunkter og stillinger fra andre kampe er også med til at gøre produktet attraktivt. Folk er gæster til vores kamp. Men derfor vil de gerne vide, hvad der sker andre steder. Det styrker kun oplevelsen af den kamp, man selv ser, siger Søren Bach.\nMed i alt 122.599 tilskuere er FCM den fjerdestørste klub i Danmark. Listen toppes af mestrene fra FCK med 294.517 tilskuere.


højremshus | lex.dk – Den Store Danske\nHøjremshus. Konstruktionen, som den er udført i fiskerhuset fra Agger i Thy, nu på Frilandsmuseet.\nHøjremshus, bindingsværksbygning med en bærende konstruktion af træ, bestående af to indvendige rækker parallelle stolper, der bærer langsgående (høj)remme. De deler huset i et bredt midterskib og to smallere sideskibe (udskud). Taget bæres af højremmene, idet spærene står på disse med pålaskede stikspær over sideskibene ud på ydervæggene. Stolperne er parvis forbundet med gennemtappede bindbjælker og skråbånd. Højremshuset, der har aner i oldtiden, hører i Danmark i nyere tid til i Vendsyssel, Thy og Nordvestjylland. Konstruktionen er også anvendt til agerumslader i hele landet.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Ganshorn, Jørgen: højremshus i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/h%C3%B8jremshus


DJBFA præsenterer nyt A-ophold: Folk'n'Detail | DJBFA\nDJBFA præsenterer nyt A-ophold: Folk'n'Detail\nFredag, 1 marts, 2019\nFolk’n’Detail er et splinternyt A-ophold for folkemusik-komponister den 18.-22. august 2019. Arbejdsopholdet giver ny folk-inspiration og inkluderer deltagelse på Tønder Festival. Ansøg senest 28. marts.\nFolk’n’Detail er et A-ophold for folkemusik-komponister med fokus på den ”mageløse melodi & fantastiske frase”. På dette A-ophold skal der nørdes melodiske detaljer. Opholdet arrangeres af Kristine Heebøll og DJBFA. Opholdet er for komponister med erfaring inden for instrumental folkemusik.\nI folkemusikken er det fineste hædersmærke, at en melodi overgår til den store bank af fællesrepertoire, at komponisten bidrager til kulturarven i respekt for traditionen. Det er ret let bare at finde på noget nyt, ”lire en melodi af”, men hvad er det ved en melodi, som gør at den bliver brugt igen og igen? Hvordan finder man den rigtige balance af ”noget særligt” og ”banalus maximus”? Hvordan rammes den rigtige sværhedsgrad, så så mange instrumenter som muligt kan finde glæde ved at spille musikken?\nHvordan påvirker harmoniseringen den melodiske struktur? Hvordan kommer man videre, hvis man går helt kold? Hvordan anvendes de særlige folkemusikalske kvarttoner uden at udelukke funktionaliteten for visse instrumenter? Skal man lægge sig stramt op ad dansemusikken og respektere de mere eller mindre strikte former – eller skal man give fanden i funktionaliteten og bare give los? De spørgsmål vil vi arbejde med på Folk'n'Detail.\nInstruktørerne på Folk’n’Detail vil være en mangfoldig skare af de bedste komponister med en blanding af erfaring, nysgerrighed, mod til at gå nye veje samt forankring i den gamle musik, dansemusikken og det folkemusikalske sprog: Harald Haugaard (vio – DK), Ian Stephenson (gt – GB), Karen Tweed (accordion – GB), Fredrik Lundin (sax – DK) og Hans Kennemark (vio – S).\nDer vil være indspark, oplæg, inspiration og opgaver fra fem erfarne komponister. De vil give dig nye redskaber til at undersøge, forstå og udvikle dit musikalske skabende arbejde, og i en tryg atmosfære vil der blive åbnet nye veje for din kreativitet.\nDu vil blive bedt om at indsende melodier på forhånd, både en, som du anser for ”færdig” og en, du er villig til at bearbejde og arbejde videre med, med feedback fra en af instruktørerne. Alle instruktører er i spil alle dage, så du vil opleve at få forskellig input og refleksioner til din proces fra flere vinkler. Du vil både få tid til at arbejde alene og evt. i grupper, alt efter behov. Hver aften vil være helliget en åben ”værktøjskasse-seance”, hvor deltagerne på skift præsenterer deres proces/arbejde med mulighed for feedback fra instruktører og deltagere.\nVi skal spille, komponere, arbejde, overnatte og spise på Løgumkloster Højskole i Sønderjylland.\nPå Tønder Festival\nA-opholdet slutter af med, at vi drager til Tønder Festival onsdag den 21. august (armbånd til Tønder Festival er betalt). Torsdag den 22. august indtager vi Jamteltet, hvor instruktørholdet optræder, og deltagerne har mulighed for at vise noget af det, der er blevet skabt (hvis lysten er der, ingen tvang!).\nDerefter er der afrejse. Men deltagerne kan også netværke videre, hænge ud, inspireres af de store navne, jamme, komponere mere, lade sig fylde op af livet, festen og musikken under resten af festivalen. Blandt de optrædende navne på årets festival er Patty Griffin, Paul Cauthen, Lion Bear Fox, Dreamers' Circus og Kate Rusby.\nPå Tønder Festival er der indkvartering i eget telt på campingpladsen. Der er ikke inkluderet mad under festivalen.\nFakta om Folk'n'Detail\nStart: 18. august 2019 kl. 10 (mulighed for at ankomme 17. august kl 19 til aftensmad).\nSlut: 22. august 2019 kl. 19 (mulighed for ophold under hele festivalen, t.o.m. 25. august).\nSted: Løgumkloster Højskole / Tønder Festival.\nProjektleder: Kristine Heebøll.\nDJBFA stiller 15 pladser til rådighed på A-opholdet Folk'n'Detail, og du skal ansøge for at komme med. Opholdet er kunstnerisk kurateret, dvs. der er udvælgelse blandt ansøgerne for derigennem at sammensætte det bedste hold. Udvælgelsen foretages af Kristine Heebøll og Harald Haugaard.\nDer ansøges via DJBFA's ansøgningssystem. Anvend Google Chrome (eller Firefox) som browser. Opret en bruger, log ind og vælg "A-ophold". Her vil du blive bedt om at skrive en kort ansøgning med information om, hvorfor du gerne vil med på A-opholdet.\nHvad du forventer af din deltagelse på Folk’n’Detail.\nHvad er din erfaring med komposition inden for folkemusik.\nHvad/hvem er dine eventuelle inspirationskilder.\nAnsøgningsfrist: Torsdag den 28. marts 2019 kl. 23.59.\nHvis du har yderligere spørgsmål, så send en mail til projektleder Kristine Heebøll på info@kristineheeboll.dk.\n(Foto øverst: Kristine Heebøll og band på scenen. Fotograf: Ard Jongsman).


Ydelse i forbindelse med graviditet, fødsel og adoption\nSom lønmodtager er det en betingelse, at man\nhar været tilknyttet arbejdsmarkedet uafbrudt i de seneste 13 uger før sin barsel, og at man i denne periode har arbejdet mindst 120 timer, eller\nville have været berettiget til arbejdsløshedsdagpenge, en ydelse, der træder i stedet herfor, eller til midlertidig arbejdsmarkedsydelse, hvis der ikke havde været ret til barselsdagpenge,\nville have været berettiget til midlertidig arbejdsmarkedsydelse, jf. lov om arbejdsløshedsforsikring, hvis der ikke havde været ret til barselsdagpenge,\ner ansat i fleksjob efter § 70 c i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nSatser for barselsdagpenge\nSom mor kan man holde graviditetsorlov med barselsdagpenge i 4 uger, før man forventer at føde. Som mor har man desuden pligt til fravær fra arbejdet de første 2 uger efter fødslen. Derudover har man ret til yderligere 12 ugers fravær. Hvis man som mor opfylder beskæftigelseskravet, har man ret til barselsdagpenge de første 14 uger efter fødslen.\nFædre og medmødre har ret til at holde 2 ugers orlov i de første 14 uger efter barnets fødsel eller modtagelse i hjemmet. Lønmodtagere og selvstændigt erhvervsdrivende kan afholde de 2 ugers orlov fleksibelt.\nFor en lønmodtager betyder det, at der kan indgås aftale med arbejdsgiveren om, at orloven deles op. Det kan f.eks. aftales, at orloven afholdes i hele uger eller på enkelte dage inden for de første 14 uger efter barnets fødsel. Selvstændige kan frit placere de to ugers orlov inden for 14 ugers perioden.\nLedige skal holde de to ugers fædre- eller medmødreorlov i en sammenhængende periode efter barnets fødsel eller modtagelse i hjemmet.\nAdoptivforældre, der er lønmodtagere eller selvstændigt erhvervsdrivende, har den samme mulighed som biologiske forældre for at afholde de to ugers orlov fleksibelt, det vil sige, at orloven kan afholdes i ikke-sammenhængende perioder.\nLove og regler om barselsdagpenge\nBekendtgørelse om barselsdagpenge til søfarende (nyt vindue)\nBekendtgørelse om digital kommunikation via Nemrefusion (nyt vindue)\nBekendtgørelse om indbetaling af ATP-bidrag ved udbetaling af syge- og barselsdagpenge (nyt vindue)\nLov om ophævelse af lov om barselsudligning for selvstændigt erhvervsdrivende (nyt vindue)\nVejledninger om barselsdagpenge\nVejledning om EF-reglerne om social sikring – Del V Barsels-dagpenge (nyt vindue)\nInformation om barsel og ferie (nyt vindue)\nBarsel og orlov på borger.dk (nyt vindue)\nEn arbejdsgiver, der udbetaler hel eller delvis løn under en medarbejders barsel kan få refusion af barselsdagpengene.\nArbejdsgivers refusion ved sygdom og barsel


Kim Kristensen, Author at POV • Page 2 of 3\nKim Kristensen (f. 1965) er uddannet journalist fra Danmarks Journalisthøjskole og har en M.A. i forsvars- og sikkerhedspolitik fra University of Hull. Han er tidligere mangeårig politisk journalist på nyhedsbureauet Ritzau og dagbladet Information og har senest arbejdet som nyhedsredaktør og redaktør på henholdsvis Solidaritet.dk og Netavisen Pio.\nHan er forfatter til biografierne "Bare kald mig Lene: Portræt af en politiker" (2009) og "Søren Søndergaard – professionel revolutionær” (2015) om henholdsvis den tidligere konservative formand og udenrigsminister og den tidligere europarlamentariker for Folkebevægelsen mod EU og nuværende EU-ordfører for Enhedslisten. Senest har Kim Kristensen skrevet ”Det hærdede stål: Historien om Enhedslistens første 25 år i Folketinget” (2019) om Liste Ø’s historie. Han er født og opvokset i Tranbjerg, en forstad til Aarhus, men bor i dag i Hellerup.\nKim Kristensen har skrevet 22 artikler.\nHemmeligheder og løgne: Spionskandale sætter søgelyset på statshemmeligheder\nSPIONSKANDALE // ANALYSE – Både den tidligere forsvarsminister og chefen for Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) er sigtet for at afsløre statshemmeligheder. Men hvor meget handler det egentlig om at beskytte hemmeligheder for andre stater? Og hvor meget om at hemmeligholde noget for den danske befolkning? Da jeg for nogle år siden skrev en biografi om trotskisten…\n19.01.2022 |Danmark· Forsvars- & sikkerhedspolitik\nFORMANDSSKIFTE // POLITIK – Kristian Thulesen Dahls beslutning om at stoppe som formand for Dansk Folkeparti kommer på det værst tænkelige tidspunkt. Partiet står overfor at skulle genopfinde sit politiske projekt, og de mulige formandskandidater er alle plagede af problemer. Sidste gang kunne formandsvalget ikke blive veltilrettelagt nok. Da Dansk Folkepartis daværende formand, Pia Kjærsgaard,…\nUNGDOMSBEVÆGELSER // INTERVIEW – Generation Identitær mener, at regeringen skylder den højreorienterede ungdomsbevægelse en undskyldning. Den socialdemokratiske regering har nemlig i dag taget “en ret vigtig del af vores udlændingepolitiske holdninger til sig,” lyder det. Men hvem er egentlig den kontroversielle ungdomsbevægelse, som med en række opsigtsvækkende aktioner og happenings forsøger at dæmme op for, hvad de ser…


Tirsdagsherrerne - Himmerland Golf Klub\nFor sæsonen 2020 er der valgt følgende bestyrelse:\nTlf. 20 96 06 34\ntlf. 29 43 49 90\ntlf. 21 74 23 92\ntlf. 29 67 12 58\nAlle herrespillere kan være med. Der er ingen handicapbegrænsning. Der spilles i en A- og i en B-række.\nGæster er velkomne mod at betale kr. 50.\naf Per Dalsgaard\nSå er vores Holstebrotur overstået. Det var en fantastisk tur, på 2 rigtig fine baner. Særligt Skovbanen, som vi spillede fredag var en stor fornøjelse - super layout og perfekt stand. Overnatning og middag foregik på hotel Schaumburg i Holstebro, hvor vi fik en udsøgt gourmet oplevelse og hygge til ud på natten.\nStort tak til alle deltagerne, for med højt humør at gøre turen mulig.\nOg en særlig tak til Jørgen, som var præmiesponsor med god vin til vinderne.\nVi tager hul på 2020-sæsonen på tirsdag den 19/5 (tilmelding via Golfbox) - MEN selvfølgelig med nogle Corona-restriktioner...\nDer laves blandt andet kun ét scorekort til hver bold. Spilleren med lavest handicap er den eneste, der håndterer kortet (= afhenter i Arkaden, skriver undervejs, afleverer efter runden)\nDet er fortsat ikke tilladt at samles mere end 10 personer. Dette skulle gerne ændres fra 8/6, men indtil da spises der ikke i samlet flok efterfølgende som vanligt. Men det er dog stadig muligt at få noget at spise efter runden - vi sidder bare ikke samlet, men efter de retningslinjer, som restauranten kan give os. Man skal derfor foreløbig ved tilmelding svare på, om man ønsker at spise efter runden, så denne bestilling kan gives til restauranten i god tid. Det er derfor ekstra vigtigt, at tilmeldingsfristen overholdes! Pris er i år kr. 125 og retterne bliver i stil med sidste år - nærmere info følger, men nu skal vi i gang!\nVi regner egentlig ikke med, at det er nødvendigt at påpege det, men gør det lige alligevel...\nHUSK helt generelt at overholde ALLE de givne retningslinjer og anbefalinger i forhold til begrænsning af smitte, herunder at blive hjemme, hvis du er syg eller har symptomer!\nVi ser frem til at komme i gang! Vi følger naturligvis udviklingen og kommer med tilpassede betingelser i henhold til de anbefalinger, vi får fra myndigheder og DGU.\nJørgen Brunsborg er sponsor for HOLE IN ONE-PRÆMIER, der går til den første, der præsterer hole in one på Old og den første, der præsterer hole in one på New. Hvis ingen laver hole in one i løbet af sæsonen, går præmien til den, der over all har været nærmest pinden i løbet af 2020 (på henholdsvis Old og New).\nHar du lyst til at være en del af Tirsdagsherrerne i 2020? Så kan du indmelde dig lige HER...\nFind Tirsdagsherrernes turneringer lige HER...\nEkstraordinært har Tirsdagsherrerne i år indsat nogle spilledage (tællende turneringer) i juli måned - nærmere betegnet 14/7 (New), 21/7 (Old) og 28/7 (New). Tilmelding via Golfbox ganske som vanligt, men der vil ikke være fællesspisning/præmieoverrækkelse før den sidste spilledag (28/7). Der er booket 4 tider fra kl. 15, så kom frisk og sommergolf med Tirsdagsherrerne. Tilmeldingsfristen er mandag kl. 09:00.\nTirsdagsherrernes årlige to-dages udflugt går denne gang til Holstebro. Læs mere HER...\nDato Hovedsponsor Pindsponsor Bane Spilleformat\n19.05.2020 Jørgen Brunsborg Jørgen Brunsborg Old Course\n26.05.2020 Bladcentralen, Aars Bladcentralen, Aars New Course\n02.06.2020 Larsen-Jensen Teknik Larsen-Jensen Teknik New Course Stableford\n09.06.2020 Global Weighing v/Sam Global Weighing v/Sam Old Course Stableford\n16.06.2020 Øgaard El Ernst Hansen New Course Stableford\n23.06.2020 Spar Nord Spar Nord Old Course Slagspil\n30.06.2020 Drejer Design Center Drejer Design Center New Course Stableford\n04.08.2020 Højfeldt El Højfeldt El Old Course Stableford\n11.08.2020 Peter Dahl Ernst Hansen New Course Stableford\n12.08.2020 Fru Kornborg, Løgstør snaps Udflugt\n18.08.2020 Elkjær A/S Elkjær A/S Old Course Stableford\n25.08.2020 Himmerland Golf Klub Himmerland Golf Klub New Course Stableford\n01.09.2020 Proshoppen Himmerland Proshoppen Himmerland Old Course Den Hårde Banan\n08.09.2020 Dagli' Brugsen, Hornum Dagli' Brugsen, Hornum New Course Stableford\n15.09.2020 Hornum Kro Preben Aaen Old Course Stableford\n22.09.2020 AutoAars AutoAars New Course Stableford\n29.09.2020 Hornum Murer og Entreprenør Old Course Afslutning\nNYT I ÅR...\nHole in one præmie på Old og på New\nJørgen Brunsborg er sponsor for en præmie, der går til den første. der præsterer hole in one på henholdsvis Old og New. Hvis ingen laver hole in one i løbet af sæsonen går præmien til den, der over all har været nærmest pinden i løbet af sæsonen (på henholdsvis Old og New).\nTillykke til Viggo, Svend, Jan Henrik, Sam, Flemming, Karsten og Lars!\nHOLE IN ONE NEW COURSE HUL 10\nTillykke til Ulrich!\nTillykke til Søren, Per, Flemming,\nPreben, Peter og Ulrich!\nTillykke til Svend, Preben, Viggo, Per, Bent og Georg!\nTillykke til Jørgen Peder, Arne, Ulrich, Flemming, Per og Per!


3 tips til at finde drømmerejsen billigt\nHus og leje\nUdvendig vedligeholdelse for husejeren\nSpar penge på hverdagsprodukter online\nHandel med kryptovaluta er spået til en stor fremtid\nSådan sparer du penge på bolighandlen\nEr det økonomisk dumt at spille casinospil på nettet?\nSådan får du en hyggeligere og mere økonomisk bolig\nSpar penge på solsejl og nyd livet udenfor i haven\nSådan arrangerer du en julefrokost på budget\nHvornår er det den rigtige tid at investere dine penge?\nVirksomhedsejer: Sådan sparer du penge på håndterminaler\nHome Ikke kategoriseret 3 tips til at finde drømmerejsen billigt\nPosted By: Web Administratoron: oktober 27, 2016 In: Ikke kategoriseretNo Comments\nEn rejse er en dyr post i budgettet, som oftest kræver, at man sparer op et godt stykke tid i forvejen. Når der er tale om en drømmerejse, gør dette sig i høj grad gældende, fordi en drømmerejse ofte er en anelse dyrere, da den giver mulighed for at udleve alle sine rejsedrømme. Når man har sparet op og er klar til at bestille sin drømmerejse, er der flere ting, man kan gøre for at få den så billig som muligt. I denne artikel, der er skrevet i samarbejde med CC Travel, får du tre tips til dette.\nUndersøg markedet grundigt\nDet første tip til at finde drømmerejsen billigt er at sammenligne priser. Dette gælder især sammenligning af priser fra forskellige rejseselskaber, men det involverer også brugen af rejsesøgemaskiner, og at man undersøger, om det kan betale sig at bestille via et rejseselskab eller ej.\nFør man kan begynde at sammenligne, skal man have gjort det klart, hvor man vil hen, hvad man ønsker, rejsen skal indeholde, og hvornår man vil afsted. Når disse ting er besluttet, kan man begynde at undersøge, hvad rejsen koster hos de forskellige rejseselskaber. Man kan sammenligne deres priser ved at få et tilbud fra dem eller ved at undersøge priserne på deres hjemmeside.\nBrug en rejsesøgemaskine\nNår man skal sammenligne priser, kan man med fordel gøre brug af en rejsesøgemaskine, som sammenligner priser, når man indtaster afrejsetidspunkt, destination og andre praktiske informationer. Vi og CC Travel foreslår, at du bruger Momondo til dette.\nUndersøg, om det kan betale sig at bestille via et rejseselskab\nDer kan være mange penge at spare, hvis man bestiller sin rejse uden om et rejseselskab. Når man booker via et rejseselskab, skal man nemlig betale for blandt andet administration og løn. Hvis man bestiller transport og hotel individuelt, skal man dog være opmærksom på, at der er mange flere ting, man selv skal sørge for, hvorfor det kræver ekstra tid.\nDet andet tip til at finde sin drømmerejse billigt er at bestille rejsen i god tid. Dette kan godt betale sig, fordi det giver større chance for, at man får drømmerejsen til en god pris, at man kan komme afsted på det ønskede tidspunkt, og at man kan bo på det hotel, man ønsker sig. Et godt tip er, at man mindst bør bestille rejsen én måned før afrejse, fordi rejsens pris stiger op til afrejse.\nRejs uden for skolernes ferie\nRejser er dyrest, når de ligger i skolernes ferie. Derfor kan det godt betale sig at rejse i ugen før eller uden for skolernes ferier. Man kan spare op til 50% ved at rejse i marts, maj eller september, og de penge man sparer, kan man bruge på lækker mad, et bedre hotel eller oplevelser på drømmerejsen.\nPå CC Travels facebook kan du se masser af billeder fra din potentielle drømmerejse, inden du beslutter dig for at rejse.\nDer er mange penge at spare på internettet\nSådan sparer du penge i hverdagen\nBrug glarmesteren ved nybyg\nA-kasse: Sådan vælger du den rette\nSpar penge på online handel\nSådan sparer du penge på dine tøjkøb\nSådan sparer du på dine transportomkostninger\nSådan kan du spare mange penge i 2015\nSK-Discount er artikelsiden for dig, som gerne vil have gode råd og tips omkring penge og privatøkonomi. Ud over de generelle spareråd kan du få mere specifikke råd omkring bolig og strøm - områder, hvor man potentielt kan spare rigtigt meget.\n2014 SK-Discount - alle rettigheder forbeholdes


mysmile Aktivt Kul Pulver er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i vores gruppe af varer Tandblegning. Vidste du, at du også får hele 30 dages returret. med din pakke når du køber din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin, mysmile Aktivt Kul Pulver hos onlineshoppen Shytobuy.dk, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Vi har håndplukket varerne og blandt dem, er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være dette produkt. Når du handler online, er varerne billigere, fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, er du stillet lidt bedre, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan faktisk sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n99 reviews for mysmile Aktivt Kul Pulver