Trykteknikker – kpvalgfri.nu\nVores valgfag på modul H og I har omhandlet kreative udtryksformer – Billede og værkstedsarbejde. Af modulerne er vi blevet inspireret til at lave tryk med mønstre, som kan tilpasses forskellige brugergrupper indenfor social- og specialområdet, idet mønstre inviterer brugeren til at udtrykke sig gennem fantasi og indre billeder. Man kan danne mønstre med alle materialer og det er muligt at tilpasse aktiviteten til brugere i alle aldre og niveauer. Ved arbejdet med tryk og mønstre har brugerne god mulighed for at eksperimentere med sine egne impulser og følelser. Mønstre er ligeledes også en god mulighed for fordybelse i arbejdsprocessen uden tanke for bedømmelse af det færdige produkt.\nMed afsæt i Malcolm Ross har vi set nærmere på den skabende proces. Ross mener at al form for æstetisk virksomhed udspringer ved brug af fantasi og kreativitet, til at udtrykke indre følelser og oplevelser. Hertil anvendes et givent medie (Sørensen, 2006).\nRoss’ didaktiske model for skabende proces tager udgangspunkt i fire elementer; kreativitet, fantasi, impuls og medie. Disse arbejder sammen i en dynamisk proces, hvor de fire elementer er afhængige af hinanden og påvirkes frem og tilbage.\nVi kan bruge Malcolm Ross’ didaktiske model til at tilrettelægge og fuldføre æstetisk virksomhed, med det formål at udfolde kreativitet og fantasi hos en brugergruppe. Vi har tilrettelagt en aktivitet, hvori vi som ovennævnt har valgt at fordybe os i tryk. I den forbindelse har vi arbejdet med to forskellige trykteknikker: Fladtryk- og højtryksteknik.\nHer har vi valgt at lave monotypi med snor og maling. Monotypi er betegnelsen for et tryk der kun kan laves én gang. Det er altså ikke muligt at gentage samme tryk eller genbruge materialer til at skabe et identisk udtryk. Til dette skal bruges en gammel bog, to stykker karton, en snor og maling.\nArbejdsprocessen med monotypi er spændende, da det ikke er til at vide nøjagtig hvordan det færdige produkt kommer til at se ud.\nArbejdet med højtryk foregår på et materiale som er højt og man kan ridse ellers skære fuger i det, således at trykket fremstår på det højeste af materialet. Højtryk er mest kendt som linoleumstryk der er meget udbredt i folkeskolen, men som også kan udføres med andre ting. Polystyren er et blødt materiale som fås i flere tykkelser, der nemt kan\nskæres ud eller ridses i.\nNår først grundpladen er lavet, kan den i modsætning til monotypien, bruges igen og igen og med forskellige farvekombinationer.\nMan skal ved højtryk være opmærksom på, at resultatet bliver spejlvendt når det trykkes.\nLitteratur: Sørensen, M. (2006). Æstetik og uddannelsestænkning I: Æstetik og læring s.144-149. København: Hans Reitzels Forlag.\nGruppe 10 – Marie Berg, Michelle von Jessen, Sebbastian Zetterwall & Pia Bormlund\n#SOS, CPE16o-KU12V, didaktik, fladtryk, grafisk, grafisk tryk, højtryk, Kreative udtryksformer – billede og værkstedsarbejde, Kreativitet, KU12V, Malcolm Ross, monotypi, mønster, plantryk, Social og Special, tryk, trykmetoder


Sundt sødt af Pia Krøyer\nSå er der godt nyt til alle os som elsker søde sager. Pia Krøyer har udgivet en bog med titlen "Sundt sødt", der er fyldt med alternativ til slik, kager, is, desserter mv.\nPia Krøyer erstatter blandt andet det almindelige sukker med alternativer, så man stadigvæk bevarer den søde smag. Desuden undgår hun at bruge hvede i opskrifterne. Det vil sige at opskrifterne er således ikke kun interessante for os, der gerne vil tabe os, men også for diabetikere og glutenallergikere\nI bogen er der opskrifter på alt fra drikke til snacks, is og kager som f.eks. mangodrøm-ispinde, dobbelte chokoladekiks, blåbærmuffins og sprøde nøddedrømme. For ikke at tale om blandet superfood som bær og nødder (mandler, goji, acai, tørrede blåbær), hibiscussaftevand, limonade sodavand, bounty kokoskugler og en indbydende mandel-lime-bar.\nBogen er også rar at have ved hånden hvis man har børn, der går i skole eller børnehave hvor det efterhånden flere steder er forbudt at servere kager og slik ved fødselsdage eller lignende. Her har man nogle sunde acceptable alternativer.\nAlle disse lækkerier er præsenteret med flotte billeder af fotografen Line Falck, og i et flot layout.\nSundt sødt af Pia Krøyer er blandt andet set til 99 kr. hos Netto. Bogen er udgivet på Politikens forlag.


EUR-Lex - 52002XG0614(01) - EN - EUR-Lex\nEUR-Lex - 52002XG0614(01) - EN\nDetaljeret arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa\nOJ C 142, 14.6.2002, p. 1–22 (ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT, FI, SV)\nEF-Tidende nr. C 142 af 14/06/2002 s. 0001 - 0022\nPolitisk samarbejde om de fremtidige mål for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa\nDet politiske samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse har med godkendelsen den 14. februar af arbejdsprogrammet for uddannelsessystemernes fremtidige mål taget fart i EU. Det sætter fokus på følgende tre strategiske mål, der er opdelt i 13 tilknyttede mål:\n- forbedring af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes kvalitet og effektivitet i EU,\n- lette adgangen for alle til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne,\n- gøre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne åbne over for den videre verden.\nPolitiske fremskridt i samarbejdet om uddannelse og erhvervsuddannelse kan yde et afgørende bidrag til den vellykkede gennemførelse af Lissabon-strategien, som det erkendes i Kommissionens sammenfattende rapport, der skal forelægges Det Europæiske Råd i Barcelona. Det bredere sigte med uddannelsessystemerne skal fortsat anerkendes for at sikre, at systemerne bidrager fuldt ud til Lissabon-målene, og for at opnå den støtte fra undervisere og samfundet som helhed, som er absolut nødvendig. På baggrund heraf anmoder Rådet og Kommissionen i fællesskab om, at uddannelse og erhvervsuddannelse nu anerkendes udtrykkeligt som et centralt prioriteret område i Lissabon-strategien.\nRådet og Kommissionen understreger, at de er besluttet på at give et omfattende svar på de udfordringer, som vidensamfundet, globaliseringen og udvidelsen af EU udgør, og derfor sætter sig ambitiøse, men realistiske mål. Til gavn for borgerne og EU som helhed skal følgende gennemføres på uddannelsesområdet inden 2010:\n- der skal opnås den højeste kvalitet inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, og Europa vil blive anerkendt som en global reference på grund af sine uddannelsessystemers og -institutioners kvalitet og relevans,\n- uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa skal være tilstrækkeligt kompatible til, at borgerne kan bevæge sig fra det ene til det andet og drage fordel af deres forskelligartethed,\n- personer med kvalifikationer, viden og færdigheder, der er erhvervet et eller andet sted i Europa, skal kunne få dette godkendt i hele EU med henblik på en karriere og yderligere læring,\n- europæere i alle aldre skal have adgang til livslang læring,\n- Europa skal være åbent for samarbejde til gensidig fordel med alle andre regioner og skal være det foretrukne sted for studerende, videnskabsmænd og forskere fra andre regioner i verden.\nArbejdet med de tre mål, der vedrører nye grundlæggende færdigheder, informationsteknologi og matematik, naturvidenskabelige fag og teknologi er allerede i gang, og der vil blive iværksat foranstaltninger vedrørende alle de andre mål senest i 2003. Hvis de vedtagne mål skal nås, vil det kræve et samarbejde om politikkerne under anvendelse af den nye åbne koordinationsmetode for at øge den ekstra fordel ved en europæisk indsats i overensstemmelse med traktatens artikel 149 og 150. Som grundlag herfor bør der fastlægges fælles ønsker og mål, god praksis bør udbredes, og fremskridtene bør måles ved hjælp af vedtagne instrumenter, der sammenligner resultater både mellem de europæiske lande og med resten af verden. På det næste uformelle møde mellem EU's og kandidatlandenes undervisningsministre i Bratislava i juni 2002 vil der blive udarbejdet ordninger, så kandidatlandene også kan deltage. Rådet (uddannelse) vil sammen med Kommissionen have ansvaret for styring af og kontrol med strategien som helhed. Den næste fælles rapport forventes forelagt for Det Europæiske Råd i 2004.\n1.1. På mødet i Lissabon i marts 2000 erkendte Det Europæiske Råd, at EU står over for en helt ny situation som følge af globaliseringen og de udfordringer, som en ny videnbaseret økonomi frembyder, og fastlagde et strategisk mål for 2010, nemlig at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Det Europæiske Råd understregede, at disse ændringer kræver ikke blot en radikal forandring af den europæiske økonomi, men også et ambitiøst program for modernisering af de sociale velfærdssystemer og uddannelsessystemerne, og bad samtidig Rådet (uddannelse) "om - med henblik på at bidrage til Luxembourg-processen og Cardiff-processen og forelægge Det Europæiske Råd en generel rapport i foråret 2001 - mere overordnet at overveje de konkrete mål for uddannelsessystemerne, idet der skal fokuseres på fælles problemer og prioriteter, samtidig med at den nationale mangfoldighed respekteres."\n1.2. Rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål blev forelagt for Det Europæiske Råd i Stockholm i marts 2001. Den indeholdt følgende tre strategiske mål, som der er enighed om og som opdeles i 13 tilknyttede mål:\nI Stockholm-konklusionerne anmodes der om, at opfølgningen af uddannelsessystemernes fremtidige mål fortsættes, og at der forelægges et arbejdsprogram på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2002, herunder en vurdering af opfyldelsen af målene inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode og i et globalt perspektiv.\n1.3. Vedlagte detaljerede arbejdsprogram blev vedtaget af Rådet og Kommissionen i fællesskab den 14. februar 2002. Det indeholder de nøglespørgsmål, der skal behandles for at nå de tre strategiske mål og de 13 tilknyttede mål der er enighed om. Det omhandler forskellige elementer og uddannelsesniveauer, fra grundlæggende kvalifikationer til erhvervsuddannelse og videregående uddannelse med særlig vægt på princippet om livslang læring. Det udpeger de vigtigste instrumenter, der vil blive anvendt til at måle fremskridtene og sammenligne Europas resultater såvel internt som med andre dele af verden.\n1.4. På dette grundlag forelægger Rådet (uddannelse) og Kommissionen i fællesskab denne rapport for Det Europæiske Råd på mødet i Barcelona i marts 2002. I rapporten understreges den væsentlige rolle, som uddannelse og erhvervsuddannelse spiller for en højnelse af europæernes kvalifikationsniveau og dermed ikke blot for opfølgningen af Lissabon-konklusionerne, men også i indsatsen for at opfylde borgernes og samfundets bredere behov. Denne fælles rapport afspejler Rådets og Kommissionens engagement i og ambitioner for uddannelse og erhvervsuddannelse som en fundamental del af det europæiske vidensområde. Endelig indeholder den en beskrivelse af, hvordan der skal gøres fremskridt under anvendelse af den åbne koordinationsmåde på uddannelse og erhvervsuddannelse i henhold til traktatens artikel 149 og 150 (jf. afsnit 4 og 5 nedenfor).\n2. Uddannelse og erhvervsuddannelse, et prioriteret nøgleområde i Lissabon-strategien\n2.1. Siden Det Europæiske Råds møde i Lissabon for to år siden er der taget mange initiativer i medlemsstaterne og på europæisk plan, og der er allerede opnået væsentlige resultater med hensyn til mobilitet, livslang læring, erhvervskompetencegivende uddannelse, videregående uddannelse, kvalitetsevaluering og -sikring, e-læring og internationalt samarbejde.\nEfter den omfattende høring om livslang læring forelagde Kommissionen i november 2001 Europa-Parlamentet og Rådet en meddelelse om livslang læring som et grundprincip i uddannelse og erhvervsuddannelse og med konkrete prioriterede aktioner. Handlingsplanen vedrørende e-læring er under gennemførelse, og der er oprettet to fora, der skal beskæftige sig med hhv. gennemsigtigheden i erhvervsmæssige kvalifikationer og erhvervsuddannelsens kvalitet.\nDet Europæiske Sprogår i 2001 understregede betydningen af sproglig mangfoldighed i uddannelse og erhvervsuddannelse i Europa. Bologna-processen, der skal gøre europæiske videregående uddannelser lettere at sammenligne og mere attraktive, blev videreført på ministerkonferencen i Prag i maj 2001, og Rådet (uddannelse) ser det som en støtte for arbejdet med de fremtidige mål for uddannelsessystemerne i EU.\nMeddelelsen om øget samarbejde med tredjelande inden for videregående uddannelse blev forelagt for Rådet og Europa-Parlamentet i september 2001, og overvejelserne om den afgørende rolle, som uddannelsessamarbejde i almindelighed kan spille på tværs af politiske og kulturelle skel, er siden blevet udvidet. Hvidbogen om ungdom indeholder betragtninger om både den formelle og den non-formelle uddannelses rolle. Endelig har Kommissionen for nylig foreslået en handlingsplan på grundlag af rapporten fra den Taskforce på Højt Plan vedrørende Kvalifikationer og Mobilitet, der blev nedsat efter Det Europæiske Råds møde i Stockholm.\n2.2. Siden Det Europæiske Råds møde i Lissabon har alle disse begivenheder og initiativer vist, at udviklingen af uddannelsessystemerne i den livslange lærings- og globaliseringens perspektiv i stadig højere grad er blevet anerkendt som en afgørende faktor for Europas fremtid i en tid, hvor der lægges vægt på viden.\n2.3. Uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne skal gennemgå en forandring i betragtning af udfordringerne fra vidensamfundet og globaliseringen, men de har også bredere formål og et bredere ansvar over for samfundet. De spiller en vigtig rolle i opbygningen af social samhørighed, i forebyggelse af forskelsbehandling, udstødelse, racisme og fremmedhad og dermed i fremme af tolerance og respekt for menneskerettighederne.\nUddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes rolle i udbredelsen af de grundlæggende værdier, som de europæiske samfund har til fælles, understreges både i rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål og i meddelelsen om livslang læring. I begge dokumenter understreges det også, at de generelle mål, som et samfund sætter for uddannelse og erhvervsuddannelse, går langt videre end til at ruste europæerne til deres arbejdsliv, idet de også skal bidrage til deres personlige udvikling, således at de kan få et bedre liv og blive aktive borgere i demokratiske samfund, der respekterer kulturel og sproglig mangfoldighed.\nRådet (uddannelse) og Kommissionen bekræfter på ny, at selv om uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne spiller en afgørende rolle i Lissabon-strategien, omfatter deres rolle mere end blot at være instrumenter til at gøre befolkningen beskæftigelsesegnet. Systemernes bredere mission skal fortsat anerkendes for at sikre, at de bidrager fuldt ud til Lissabon-målene, og at uddannelseskredsene og samfundet som helhed yder den støtte, der er så vigtig.\n2.4. De mange begivenheder, der har fundet sted, og de initiativer, der er taget på uddannelsesområdet viser områdets voksende betydning, men antallet af initiativerne, deres forskelligartethed og de mange bindeled til andre politikker (navnlig beskæftigelsesstrategien og strategien for bekæmpelse af social udstødelse) har øget behovet for større strategisk sammenhæng. Rådet og Kommissionen vil koncentrere deres indsats om ved hjælp af dette omfattende arbejdsprogram at indføre en konsekvent ramme, der sikrer denne sammenhæng i de forskellige grene af uddannelsespolitikken i Det Europæiske Fællesskab.\n2.5. Rådet og Kommissionen anmoder om, at et uddannelses- og erhvervsuddannelsesområde nu udtrykkeligt anerkendes som et prioriteret nøgleområde i Lissabon-strategien. Dette ville sende det klare budskab, at uanset hvor effektive politikkerne på andre områder er, vil EU kun kunne blive verdens førende videnbaserede økonomi på grundlag af et afgørende bidrag fra uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne som faktorer i økonomisk vækst, innovation, holdbar beskæftigelsesegnethed og social samhørighed. Undervisningsministrene erkender deres ansvar i denne proces og bekræfter på ny, at de er fast besluttede på at tage udfordringen op.\n3. Prøve at nå ambitiøse, men realistiske mål\n3.1. Ud over at følge Det Europæiske Råds opfordring til at arbejde med fælles mål for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og fremlægge et fælles, detaljeret arbejdsprogram er Rådet og Kommissionen fast besluttede på at tage alle nødvendige initiativer til en samlet reaktion på de udfordringer, som vidensamfundet og globaliseringen samt EU's udvidelse udgør.\n3.2. Rådet og Kommissionen sætter sig derfor nogle ambitiøse, men realistiske mål, som også bør deles af de lande, der tiltræder EU i de kommende år. Til gavn for borgerne og EU som helhed skal følgende opnås inden for uddannelse og erhvervsuddannelse inden 2010:\n1) Der skal opnås den højeste kvalitet inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, og Europa vil blive anerkendt som en global reference på grund af sine uddannelsessystemers og -institutioners kvalitet og relevans\n2) Uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa skal være tilstrækkeligt kompatible til, at borgerne kan bevæge sig fra det ene til det andet og drage fordel af deres forskelligartethed\n3) Personer med kvalifikationer, viden og færdigheder der er erhvervet et eller andet sted i Europa skal kunne få dem godkendt i hele EU med henblik på en karriere og yderligere læring\n4) europæere i alle aldre skal have adgang til livslang læring\n5) Europa skal være åbent for samarbejde til gensidig fordel med alle andre regioner og skal være det foretrukne sted for studerende, videnskabsmænd og forskere fra andre regioner i verden.\n4. Vejen frem: anvendelse af den åbne koordinationsmetode på uddannelse og erhvervsuddannelse\n4.1. Den nye åbne koordinationsmetode vil blive anvendt som et instrument i udviklingen af en sammenhængende, samlet strategi på uddannelsesområdet i henhold til traktatens artikel 149 og 150. I Lissabon-konklusionerne defineres den åbne koordinationsmetode som et middel til at udbrede god praksis og opnå større konvergens hen imod EU's vigtigste mål, og det anføres, at den skal være en fuldt decentraliseret tilgang ved hjælp af forskellige former for partnerskab og skal hjælpe medlemsstaterne til gradvis at udvikle deres egne politikker.\nDen åbne koordinationsmetode vil trække på redskaber såsom indikatorer og benchmarks samt sammenligning af god praksis, periodisk tilsyn, evaluering og peer review osv., der tilrettelægges som gensidige læreprocesser.\n4.2. I det detaljerede arbejdsprogram er de tre strategiske mål opdelt i 13 mål og 42 nøglespørgsmål, der afspejler det brede spektrum af områder, der er forbundet med uddannelse og erhvervsuddannelse. Arbejdet med gennemførelsen er allerede indledt for så vidt angår tre mål (vedrørende nye grundlæggende færdigheder, informationsteknologi og matematik, naturvidenskabelige fag og teknologi). Det vil blive indledt i løbet af 2002 eller 2003 for de andre ti efter den aftalte tidsplan. Arbejdet med alle målene vil således være indledt i 2004.\n4.3. Den åbne koordinationsmetode vil blive anvendt for hvert af disse mål, hvorved de får større gennemslagskraft på europæisk plan. Den vil dog blive anvendt forskelligt på de forskellige mål, således at de mest hensigtsmæssige redskaber anvendes i hvert enkelt tilfælde. Derved bliver det muligt at fokusere indsatsen og bruge de begrænsede finansielle og menneskelige ressourcer på den mest effektive måde. Der vil blive ført tilsyn med fremskridtene over hele linjen, idet der i hvert enkelt tilfælde anvendes de bedst egnede kvantitative og/eller kvalitative redskaber, der er til rådighed.\n5. En samlet strategi for uddannelse og erhvervsuddannelse\n5.1. Som led i den åbne koordinationsmetode vil der blive gennemført en samlet strategi som beskrevet i vedlagte detaljerede arbejdsprogram. Den skal bestå i to hovedområder, nemlig arbejdet med fælles udfordringer, der skal støtte medlemsstaternes indsats for at forbedre deres egne uddannelsessystemer, og bestræbelser på at udnytte potentialet i grænseoverskridende aktiviteter inden for uddannelse og erhvervsuddannelse.\nGennemførelsen af arbejdsprogrammet vil give sammenhæng i de forskellige sektorpolitikker på uddannelsesområdet og samtidig tage hensyn til bidragene fra disse og til det spørgsmål, der er det centrale punkt i dem. Specifikke eller nye aktionsområder som dem, der foreslås i Kommissionens meddelelse om livslang læring, vil ikke føre til, at der iværksættes en parallel koordinationsproces, men vil, når det er relevant, blive indarbejdet i de tre strategiske og de 13 tilknyttede mål i programmet.\n5.2. Gennemførelsen af det detaljerede arbejdsprogram vil også blive støttet af andre former for europæisk samarbejde, såsom fællesskabsprogrammer, handlingsplaner, besøg af beslutningstagere, sammenlignende og sonderende undersøgelser, statistiske og andre undersøgelser, pilotprojekter m.m. Mange af disse bygger på og supplerer arbejdet i andre internationale organisationer (såsom OECD og Europarådet), net, samarbejdsordninger eller pilotprojekter mellem medlemsstaterne eller med kandidatlande (f.eks. om holdbar professionalisering eller grundlæggende færdigheder).\n5.3. Desuden vil der blive søgt synergi med andre aktiviteter, især vedrørende øget gennemsigtighed, anerkendelse og kvalitetssikring i alle sektorer af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i EU og med andre EU-aktiviteter såsom forskning.\nDet samme gælder aktiviteter, der gennemføres uden for EU-regi, som f.eks. Bologna-processen eller Lissabon-konventionen om anerkendelse af videregående uddannelser.\n5.4. Rådet (uddannelse) vil i samarbejde med Kommissionen styre og overvåge strategien og gennemførelsesprocessen som helhed i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra november 2001 om opfølgning af rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål. En rapport om fremskridtene vil blive forelagt for Det Europæiske Råd på forårsmødet i 2004.\n6. Åbning af processen for andre europæiske lande\nDet Europæiske Råd besluttede allerede på mødet i Stockholm i marts 2001, at kandidatlandene skal inddrages i Lissabon-strategiens mål og procedurer. Ændring og reform af uddannelsessystemerne kræver et mellem- til langsigtet perspektiv, og der skal straks indledes en dialog på disse områder, ikke mindst fordi kandidatlandene på mange områder kan bidrage med eksempler på god praksis. Der vil blive udarbejdet ordninger for deres faktiske deltagelse i denne proces på det ordinære møde mellem undervisningsministrene fra EU og kandidatlandene, der finder sted i juni 2002 i Bratislava.\nDETALJERET ARBEJDSPROGRAM FOR GENNEMFØRELSEN AF DE 13 MÅL\nFORBEDRING AF UDDANNELSES- OG ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMERNES KVALITET OG EFFEKTIVITET I EU\nMÅL 1.1 - FORBEDRING AF LÆRERES OG UNDERVISERES GRUNDUDDANNELSE OG EFTER- OG VIDEREUDDANNELSE\nAdgang til viden er af den største betydning i et videnbaseret samfund. Lærere og undervisere er derfor nøglefigurer i enhver strategi, der tager sigte på at stimulere samfundets og økonomiens udvikling. At tiltrække og fastholde velkvalificerede og motiverede personer i undervisningssektoren, som har massive ansættelsesbehov, fordi et stort antal lærere nærmer sig pensionsalderen, er på kort og mellemlang sigt en prioritet i de fleste europæiske lande.\nHvis det skal lykkes Europa at nå dette mål, hvilket bliver stadig vanskeligere i Europa som helhed, er det nødvendigt at forbedre den støtte, der gives lærere og undervisere i forbindelse med de ændringer, deres rolle undergår, og i forbindelse med ændringerne i offentlighedens opfattelse af dem; der skal være almindelig enighed, også blandt lærerne og underviserne, om, hvilke kvalifikationer de alle skal have.\n1. Indkredse de færdigheder, som lærere og undervisere bør have i betragtning af deres skiftende rolle i det videnbaserede samfund\n2. Skabe de rette betingelser for, at lærere og undervisere støttes på en passende måde, mens de tilpasser sig det videnbaserede samfunds udfordringer, herunder gennem deres grunduddannelse og gennem efter- og videreuddannelse set i den livslange lærings perspektiv\n3. Sikre en tilstrækkelig tilgang til lærererhvervet inden for alle undervisningsfag og på alle niveauer samt opfylde erhvervets behov på længere sigt ved at gøre erhvervet som lærer eller underviser endnu mere attraktivt\n4. Tiltrække ansøgere til erhvervet som lærer og underviser, som har erhvervsmæssig erfaring inden for andre områder\nB. Tilrettelæggelse af opfølgningen\na) Startperiode: i løbet af 2002 (2. etape).\nb) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):\n- mangel på/overskud af kvalificerede lærere og undervisere på arbejdsmarkedet,\n- udviklingen i antallet af ansøgere til uddannelsesprogrammer (lærere og undervisere),\n- procentdel af lærerne og underviserne, der tager videreuddannelse.\nc) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):\n- evaluering af uddannelsesprogrammer for lærere og undervisere,\n- krav til lærer- og underviseruddannelsen på de forskellige uddannelsesniveauer,\n- medtagelse af følgende områder i studie- og uddannelsesplaner: IKT, fremmedsprog, den europæiske dimension i uddannelsen og interkulturel uddannelse,\n- forfremmelsessystemer inden for lærererhvervet,\n- forbedring af lærernes arbejdsvilkår.\nMÅL 1.2 - UDVIKLING AF FÆRDIGHEDER MED HENBLIK PÅ DET VIDENBASEREDE SAMFUND\nI EU er der i øjeblikket ingen fælles opfattelse af, hvad grundlæggende færdigheder er. For mange har "grundlæggende" stærke overtoner af talforståelse og læsefærdighed, og ordet "færdigheder" opfattes generelt ikke som holdninger, evner og viden på samme måde som "kompetence". Kommissionen er ved at udarbejde det første dokument om, hvad nøglekompetencer kunne være. Under hensyntagen både til konklusionerne fra Lissabon-topmødet og undervisnings- og forskningsministrenes uformelle møde i Uppsala samt vilje til livslang læring, til personlig indsats og kulturelle dimensioner kunne nøglekompetencerne være sammensat af følgende hovedelementer:\nLæsefærdighed og talforståelse (grundlæggende færdigheder)\nGrundlæggende kompetence i matematik, videnskab og teknologi\nIKT-kompetence og brug af teknologi\nUndervisningens kvalitet er et afgørende kriterium for erhvervelsen af nøglekompetencerne. Der skal derfor være en tæt forbindelse med mål 1.1 "Forbedring af læreres og underviseres uddannelse".\nAt sikre og overvåge, at alle erhverver nøglekompetencer kræver, at der udformes egnede læseplaner for dem, der går i skole, og sørges for adgang til og effektiv brug af muligheder for livslang læring for voksne, idet der lægges særlig vægt på ugunstigt stillede grupper.\nNøglekompetencer skal valideres med passende instrumenter. Der skal gennemføres et systematisk arbejde på disse områder, selv om en evaluering kan være vanskelig på nogle områder som for eksempel erhvervelse af sociale færdigheder. Disse områder er imidlertid nødvendige af hensyn til social samhørighed og aktivt borgerskab.\n1. Fastlæggelse af nye grundlæggende færdigheder og hvorledes disse færdigheder sammen med de traditionelle grundlæggende færdigheder kan integreres bedre i læseplanerne, læres og opretholdes livet igennem\n2. At gøre adgang til grundlæggende færdigheder mulig for alle, herunder vanskeligt stillede personer, personer med særlige behov, personer der forlader skolen uden afgangseksamen og voksne lærende\n3. Bedre mulighed for officiel validering af grundlæggende færdigheder med henblik på at fremme efter- og videreuddannelse og beskæftigelsesegnethed\na) Startperiode: anden halvdel af 2001 (1. etape).\n- personer, der gennemfører uddannelse på sekundærtrinnet,\n- efter- og videreuddannelse for lærere på områder med nye kompetencebehov,\n- niveauer for læsefærdighed (PISA),\n- niveauer for talforståelse og matematikfærdigheder (PISA),\n- niveauer for at lære at lære,\n- procentdel af voksne, der ikke har afsluttet en uddannelse på sekundærtrinnet, som har deltaget i en form for voksenundervisning, pr. aldersgruppe.\n- udbytte af og resultater på modersmålet, fremmedsprog og matematik frem til afslutningen af den obligatoriske skolegang,\n- udviklingen i læsefærdighed og talforståelse i skolerne og i voksenundervisningen.\nMÅL 1.3 - ADGANG TIL IKT FOR ALLE\nAdgang til fyldestgørende udstyr og software til undervisningsformål som foreslået under det første nøglespørgsmål kræver en indsats på flere punkter. Alle skoler skal have en passende infrastruktur, hvilket er en af forudsætningerne for en kvalitetsuddannelse, der omfatter fuld IKT-kompetence. Hertil hører udstyr, bredbåndskommunikation (Internet/Intranet) og almindelig vedligeholdelse. Der skal også leveres tjenester og indhold, der svarer til de mange forskellige undervisningsbehov: digitalt undervisningsindhold af høj kvalitet, software til undervisningsformål, fjerntjenester og lokale (virtuelle/reelle) tjenester, forskellige former for vejledning, passende undervisningsniveauer og støtte fra ledelsen.\nDer er andre afgørende forudsætninger for bedst mulig brug af innovativ undervisning- og læringsteknik baseret på IKT, som det understreges i det andet nøglespørgsmål:\n- IKT bør anvendes til at højne uddannelsens kvalitet. Der er behov for at udforme en praksis, hvor IKT har en positiv indvirkning på undervisning og læring, således at uddannelsessystemerne kommer til at omfatte metoder, der har den lærende i centrum, og som tager fuldt hensyn til de studerendes forskellige læringsmetoder og pædagogiske behov. I den forbindelse er det vigtigt at støtte lærerne i deres stadig mere omfattende roller.\n- Det er vigtigt at vurdere, om og hvordan IKT faktisk udnyttes fuldt ud, og hvordan IKT indvirker på resultaterne af læringsprocesserne i form af tilegnelse af kompetence og viden.\n- Der er behov for at støtte beslutningstagerne på alle niveauer, når de skal takle aktuelle uddannelsespolitiske spørgsmål såsom integrering af nye lærende, innovation og europæisk og internationalt samarbejde, og de bør have de nødvendige midler til at gennemføre ændringer i læseplanen som følge af IKT.\nEndelig blev der i beskæftigelsesretningslinjerne for 2001 mindet om følgende:\n- alle skoler skal have internetforbindelse og være udstyret med multimedieressourcer inden udgangen af 2001,\n- det nødvendige antal lærere skal inden udgangen af 2002 være uddannet i at anvende disse teknologier, så alle elever kan få mulighed for at erhverve sig et bredt kendskab til IT.\n1. Adgang til fyldestgørende udstyr og software til undervisningsformål, så IKT og eLearning-processer kan anvendes bedst muligt i uddannelses- og erhvervsuddannelsessammenhænge\n2. Tilskyndelse til bedst mulig brug af innovativ undervisnings- og læringsteknik på grundlag af IKT\n- procentdel af lærerne, der er uddannet i at bruge IKT i skolerne,\n- procentdel af elever og studerende, der bruger IKT i deres studier,\n- procentdel af timer i uddannelsesinstitutioner, hvor der anvendes IKT.\n- kvalitetshardware og -software i skolerne,\n- anvendelse af IKT i forskellige fag,\n- anvendelse af IKT i non-formel uddannelse,\n- kvalitativ vurdering af anvendelsen af IKT i undervisningen.\nMÅL 1.4 - FORØGELSE AF TILGANGEN TIL NATURVIDENSKABELIGE OG TEKNISKE STUDIER\nDen naturvidenskabelige og teknologiske udvikling er af fundamental værdi for et konkurrencepræget vidensamfund. Der bliver stadig større behov for almen og specialiseret naturvidenskabelig eller teknologisk viden i arbejds- og dagliglivet, i offentlige debatter og i forbindelse med beslutningstagning og lovgivning. Alle borgere har brug for et grundlæggende kendskab til matematik, naturvidenskab og teknologi. Hvis Europa skal opretholde, eller forbedre, sin position i verden og opfylde Lissabon-målene, må det gøre mere for at tilskynde børn og unge til at interessere sig mere for naturvidenskab og matematik og for at sikre, at de, der allerede arbejder med naturvidenskab og forskning, er så tilfredse med deres karriere, muligheder og løn, at de bliver. I den forbindelse bør der arbejdes for en ligelig deltagelse af begge køn.\nPå det uformelle møde mellem undervisnings- og forskningsministrene i Uppsala (marts 2001) blev det understreget, at det er vigtigt at øge rekrutteringen til de naturvidenskabelige og teknologiske fag, bl.a. ved en generel fornyelse af den anvendte pædagogik og tættere forbindelser til arbejdslivet og erhvervslivet i hele uddannelses- og erhvervsuddanelsessystemet. Dette ville bidrage til opbygningen af det europæiske forskningsrum.\n1. Øge interessen for matematik, naturvidenskab og teknologi fra en tidlig alder\n2. Motivere flere unge til at vælge at studere og arbejde inden for matematik, naturvidenskab og teknologi, især inden for forskning og naturvidenskabelige discipliner, hvor der er mangel på kvalificeret arbejdskraft, på kort og mellemlang sigt, navnlig gennem udformning af strategier for uddannelses- og erhvervsvejledning og -rådgivning\n3. Forbedre ligevægten mellem kønnene inden for matematik, naturvidenskab og teknologi\n4. Sikre et tilstrækkeligt antal kvalificerede lærere inden for matematik og naturvidenskabelige og tekniske fag\n- stigningen i tilgangen til kurser i matematik, naturvidenskab og teknologi (øverste sekundærtrin på højt niveau og videregående uddannelser, efter køn),\n- stigningen i antallet af personer, der tager afgangseksamen i matematik, naturvidenskab og teknologi, efter køn,\n- stigningen i antallet af naturvidenskabsfolk og ingeniører i samfundet, efter køn,\n- stigningen i antallet af uddannede lærere i matematik, naturvidenskab og teknologi (sekundærtrinnet).\n- indførelse af naturvidenskabelige og tekniske fag i undervisningen på sekundærtrinnet,\n- udviklingsstrategier med sigte på skolernes indsats med hensyn til at tilskynde eleverne til at tage naturfag, teknologi og matematik og til at tilbyde undervisning i disse fag.\nMÅL 1.5 - DEN BEDST MULIGE ANVENDELSE AF RESSOURCERNE\nDet vil forøge det samlede behov for investering i uddannelse og erhvervsuddannelse, hvis målet om at tilbyde livsbred og livslang læring i det videnbaserede samfund skal opfyldes. Dette gælder for de offentlige udgifter til menneskelige ressourcer, udgifterne i private virksomheder og den enkeltes investeringer. Men selv om der generelt sker stramninger i de offentlige finanser i EU-landene, har Europa ikke råd til at bremse på dette område. I Lissabon-konklusionerne(1) anføres det, at investeringerne pr. indbygger i menneskelige ressourcer bør øges betydeligt hvert år, og det påpeges, at den europæiske økonomis fremtid i meget høj grad er afhængig af de europæiske borgeres færdigheder, og at det er nødvendigt at ajourføre disse færdigheder løbende, hvilket er et karakteristisk træk ved det videnbaserede samfund. På den anden side er det nødvendigt, at uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren bruger presset på de offentlige finanser til at tilskynde til, at ressourcerne anvendes og fordeles så effektivt som muligt, og at der opnås det højst mulige kvalitetsniveau.\n1. Øge investeringen i menneskelige ressourcer og sikre en retfærdig og effektiv fordeling af de midler, der er til rådighed, for at lette adgangen til og styrke kvaliteten i uddannelsen og erhvervsuddannelsen\n2. Støtte udviklingen af kompatible systemer til sikring af kvaliteten, som respekterer mangfoldigheden i Europa\n3. Udvikle mulighederne for partnerskaber mellem det offentlige og den private sektor\n- selvevaluering til forbedring af uddannelsens kvalitet,\n- offentlige og private udgifter til uddannelse (strukturindikator).\nLETTE ADGANGEN FOR ALLE TIL UDDANNELSES- OG ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMERNE\nMÅL 2.1 - ET ÅBENT UDDANNELSESMILJØ\nOmstillingen til et videnbaseret samfund indebærer, at adgangen til uddannelse og erhvervsuddannelse forenkles og gøres mere demokratisk, og at overgangen fra en del af uddannelsessystemet til en anden gøres lettere. Samtidig er det nødvendigt at gøre arbejde tilgængeligt for så bredt et udsnit af befolkningen som muligt og forøge ikke blot beskæftigelsesfrekvensen, men også det generelle kompetenceniveau. Den komplekse karakter af vore uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer skyldes som regel, at man har ønsket at gøre kvalifikationssystemerne så gode som muligt; de bør imidlertid forenkles, så mennesker, der har behov for at flytte fra en del af systemet til en anden, kan anvende deres tidligere indsats og resultater og få en rimelig meritoverførsel.\n1. Udvide adgangen til livslang læring gennem information, rådgivning og vejledning om alle de uddannelsesmuligheder, der er til rådighed\n2. Tilbyde uddannelse og erhvervsuddannelse, som voksne faktisk kan deltage i, og som giver dem mulighed for at kombinere deres deltagelse i uddannelsen med andre ansvarsområder og aktiviteter\n3. Sikre, at uddannelse er tilgængelig for alle, som et middel til at tage det videnbaserede samfunds udfordring op\n4. Befordre fleksible læringsforløb for alle\n5. Fremme af net af uddannelsesinstitutioner på forskellige niveauer inden for livslang læring\na) Startperiode: mellem anden halvdel af 2002 og udgangen af 2003 (3. etape).\n- procentdel af befolkningen mellem 25 og 64 år, der deltager i uddannelse og erhvervsuddannelse (strukturindikator).\n- mulighederne for børnepasning og fleksible undervisningstider for lærende,\n- mulighederne for uddannelsesorlov for arbejdstagere,\n- godskrivning af tidligere uddannelse,\n- finansieringsordninger og incitamenter for voksne.\nMÅL 2.2 - GØRE DET MERE ATTRAKTIVT AT LÆRE\nHvis man vil gøre det attraktivt at lære hele livet igennem, skal man først og fremmest gøre læring relevant for den enkelte. Alle bør i en tidlig alder forstå betydningen af uddannelse og erhvervsuddannelse hele livet igennem. Uddannelsessystemerne spiller en væsentlig rolle i denne sammenhæng, men også familien, de lokale myndigheder og arbejdsgiverne skal spille en betydelig rolle, hvis det skal lykkes at gøre læring til en del af alle menneskers aktivitet. Det skal gøres attraktivt at lære, hvis den ønskede øgede beskæftigelse skal kombineres med det høje kompetenceniveau, der er behov for. Mennesker, der ikke mener, at det har nogen værdi for dem selv at videreuddanne sig, vil aldrig gøre sig de nødvendige anstrengelser, og dermed vil det høje kompetenceniveau, der er behov for i det videnbaserede samfund som erkendt af Det Europæiske Råd i Lissabon aldrig blive nået.\nMålet i beskæftigelsesretningslinjerne for 2001 om at halvere antallet af 18-24-årige, der kun har gennemført en uddannelse på det laveste sekundærniveau, og som ikke er under uddannelse og erhvervsuddannelse inden 2010, er en måde til at måle, om unge voksne finder uddannelse attraktiv.\n1. Tilskynde unge til at fortsætte deres uddannelse eller erhvervsuddannelse efter afslutningen af den obligatoriske skolegang og motivere voksne til at deltage i læring senere i livet\n2. Udvikle metoder til officiel validering af kompetence erhvervet gennem non-formel læring\n3. Finde metoder til at gøre læring mere attraktivt, både inden og uden for de formelle uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer\n4. Fremme af en kultur med læring for alle og øge bevidstheden hos potentielle lærende om de sociale og økonomiske fordele ved læring\n- procentdel af arbejdstiden, som arbejdstagere tilbringer med efter- og videreuddannelse pr. aldersgruppe,\n- deltagelse i videregående uddannelse,\n- andel af befolkningen i alderen 18-24, der kun har gennemført en uddannelse på det laveste sekundærniveau, og som ikke er under uddannelse eller erhvervsuddannelse (strukturindikator).\n- efter- og videreuddannelseskurser med henblik på at motivere lærende,\n- muligheden for at følge kurser på åbne uddannelser, online- eller fjernundervisning,\n- validering af den erhvervede kompetence.\nMÅL 2.3 - STØTTE AKTIVT MEDBORGERSKAB, LIGE MULIGHEDER OG SOCIAL SAMHØRIGHED\nUddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer spiller en vigtig rolle som støtte for de demokratiske samfund i Europa. Alle borgere bør have lige adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse. Medlemsstaterne skal varetage sårbare gruppers behov, især behovene hos handicappede og personer, der har vanskeligt ved at lære, og personer, der bor på landet eller i fjernere områder, eller som har vanskeligt ved at forene deres arbejds- og familiemæssige forpligtelser. Det er ikke acceptabelt, at et betydeligt antal mennesker forlader uddannelsessystemet i utide og derefter mangler de væsentlige grundlæggende færdigheder og kvalifikationer, der er nødvendige for at kunne deltage aktivt i samfundet, medmindre man accepterer det tab for samfundet og for økonomien, som deres ubrugte potentiale repræsenterer. Andre aspekter, som vedrører borgerskab, ligestilling og social samhørighed, udgør i sig selv en væsentlig dimension af uddannelse og erhvervsuddannelse.\nEt specifikt mål, som medlemsstaterne allerede har vedtaget i henhold til Lissabon-konklusionerne, er, at antallet af 18-24-årige, der kun har gennemført en uddannelse på det laveste sekundærniveau, og som ikke er under uddannelse eller erhvervsuddannelse, skal halveres inden 2010 (beskæftigelsesretningslinjerne for 2001, nr. 4).\n1. Undervisning af alle skolens parter i demokratiske værdier og demokratisk deltagelse skal fremmes med henblik på at forberede folk til aktivt medborgerskab\n2. Overvejelser om lige muligheder skal integreres fuldstændigt i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og deres mål\n3. De dårligst stillede eller de, der i øjeblikket har mindst udbytte af uddannelsessystemet, skal have lige adgang til at erhverve færdigheder og motiveres til at deltage i læring.\n- deltagelse af elever, forældre og andre interessenter i ledelsen af skolen,\n- ligestilling mellem mænd og kvinder inden for videregående uddannelser og efteruddannelse,\n- modeller for ugunstigt stillede gruppers integrering i og adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse; modeller for, hvordan de kan tilskyndes til at erhverve formelle kvalifikationer.\nGØRE UDDANNELSE OG ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMERNE ÅBNE OVER FOR DEN VIDERE VERDEN\nMÅL 3.1 - STYRKELSE AF FORBINDELSERNE MED ERHVERVSLIVET, FORSKNINGEN OG SAMFUNDET I ALMINDELIGHED\nUddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa har gjort store fremskridt i det seneste tiår, men de er på mange måder stadig selvcentreret. Der er behov for et større samarbejde med en lang række forskellige aktører i erhvervslivet, inden for forskningen og i samfundet i det hele taget, herunder arbejdsmarkedets parter. Uddannelsesinstitutionerne har brug for denne kontakt for selv at blive lærende institutioner og være åbne over for ændringer i omverdenen, bidrag, idéer og talent, og for fortsat at være relevante for de menneskers tilværelse, de arbejder for. Dette vil sætte institutionerne i stand til at stimulere den igangsætterånd, som studenter og elever har behov for. Alle i samfundet, der har en interesse i uddannelse og erhvervsuddannelse, skal være i stand til at yde et bidrag, og uddannelsesinstitutionerne skal være åbne og i stand til at modtage de intellektuelle og praktiske bidrag, verden uden for dem kan yde.\n1. Fremme af tæt samarbejde mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og samfundet i almindelighed\n2. Etablering af partnerskaber mellem alle typer uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, virksomheder og forskningsfaciliteter til gavn for alle parter(2)\n3. Fremme af de relevante interessenters rolle i udvikling af erhvervsuddannelse, herunder grunduddannelsen, og læring på arbejdspladsen\na) Startperiode: mellem 2. halvdel af 2002 og udgangen af 2003 (3. fase).\n- procentdel af studerende og lærlinge på grunduddannelsen, der er omfattet af praktikordninger (vekseluddannelse).\n- forældrenes deltagelse i skolens dagligdag og i børnenes skolegang generelt,\n- lokale repræsentanters deltagelse i skolens dagligdag,\n- samarbejde mellem skoler og lokale organisationer,\n- samarbejde mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og erhvervsvirksomheder, f.eks. om praktik og lærepladser,\n- læreres deltagelse i uddannelser, der tilrettelægges og gennemføres i samarbejde med erhvervslivet,\n- beskrivende undersøgelser af, hvordan uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner forsøger at tiltrække og inddrage personer, der i øjeblikket står uden for uddannelsessystemerne.\nMÅL 3.2 - UDVIKLING AF IVÆRKSÆTTERÅND\nUddannelsen og erhvervsuddannelsen bør give eleverne en forståelse af iværksætteråndens værdi og forsyne dem med vellykkede eksempler på iværksætterkultur, få dem til at forstå værdien af risikovillighed og af behovet for, at alle er i besiddelse af initiativsans. De ændringer i samfundet og i økonomien, som det videnbaserede samfund vil medføre, og den nuværende tendens til, at økonomien kommer til at hvile på tjenesteydelser, vil give millioner af enkeltpersoner mulighed for at starte deres egen virksomhed, og dette bør studenterne se som en opnåelig karrieremulighed. I de seneste år er det blevet anerkendt, at det er vigtigt at udvikle nye former for virksomheder, der ofte tager deres udgangspunkt i lokale samfunds behov. At udvikle iværksætterånden er vigtigt både for individdet, for økonomien og for samfundet som helhed.\nAt fremme uddannelse i iværksætterkultur og selvstændig virksomhed er også et mål i beskæftigelsesretningslinjerne for 2001 (nr. 9).\n1. Fremme af initiativ og kreativitet i hele uddannelsessystemet for at udvikle iværksætterånden ("entrepreneurship")\n2. Lette tilegnelsen af de færdigheder, der er nødvendige for at etablere og drive egen virksomhed\n- fremme af selvstændig virksomhed i forskellige sektorer i vidensøkonomien (især for 25-35-årige),\n- procentdel af uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, der tilbyder rådgivning og vejledning i at starte egen virksomhed.\n- kvalitativ vurdering af unge nyuddannede, der starter egen virksomhed, efter økonomisk sektor; disse virksomheders levedygtighed,\n- fremme af selvstændig erhvervsvirksomhed,\n- undervisning i iværksætterkultur på forskellige uddannelsestrin.\nMÅL 3.3 - FORBEDRING AF UNDERVISNINGEN I FREMMEDSPROG\nEuropas mangfoldighed kommer først og fremmest til udtryk i dets sprog. Hvis Europa skal drage nytte af denne mangfoldighed, er borgerne nødt til at kunne kommunikere med hinanden. Kendskab til fremmede sprog er en del af de grundlæggende færdigheder, som det videnbaserede samfund i Europa gør påkrævet. Som hovedregel bør alle være i stand til at tale to fremmedsprog. Undervisningen i fremmedsprog, også sprogundervisning af børn i en tidlig alder når det er hensigtsmæssigt, skal forbedres. Det betyder, at metoderne i fremmedsprogundervisningen skal forbedres, og at kontakten mellem lærerne og eleverne og de fremmedsprog, de arbejder med, skal styrkes. Uddannelsen af sproglærere er derfor af central betydning for dette mål.\nSiden 1995 har Fællesskabet flere gange fremmet målene vedrørende tilegnelse af andre sprog end modersmålet (Rådets resolutioner af 31. marts 1995 og 14. februar 2002 samt henstillingen om mobilitet af 10. juli 2001). Målene i henstillingen og resolutionerne kunne konkret nås ved en betydelig reduktion af antallet af borgere over 15 år, der ikke kan andre sprog end deres modersmål.\n1. Tilskynde alle til at lære to eller eventuelt flere sprog ud over deres modersmål, og øge bevidstheden om betydningen af at lære fremmedsprog på ethvert alderstrin\n2. Tilskynde skoler og erhvervsuddannelsesinstitutioner til at anvende effektive metoder i undervisningen og motivere til fortsat læring af sprog senere i livet\nRådet og Kommissionen noterer sig, at der ikke foreligger pålidelige data om unge menneskers kendskab til fremmedsprog; der skal derfor arbejdes videre med at skaffe disse. I mellemtiden vedtages følgende vejledende liste:\n- procentdel af elever og studerende, der lærer at tale to fremmedsprog flydende(3),\n- procentdel af sproglærere, der har deltaget i grunduddannelse eller efter- og videreuddannelse, der omfatter mobilitet og direkte kontakt med det sprog/den kultur, de underviser i.\n- metoder i tilrettelæggelsen af sprogundervisningen,\n- tidlig sprogindlæring,\n- metoder til fremme af tilegnelse af fremmedsprog.\nMÅL 3.4 - ØGE MOBILITET OG UDVEKSLINGER\nMobilitet bidrager til at skabe en fornemmelse af at have et tilhørsforhold til Europa, til at udvikle en europæisk bevidsthed og et europæisk borgerskab. Mobiliteten giver de unge mulighed for at styrke deres personlige kvalifikationer og deres beskæftigelsesegnethed, og den giver endvidere underviserne mulighed for at udvide deres erfaringer og styrke deres kompetence. I et stadigt mere komplekst Europa er det nødvendigt at anvende alle til rådighed stående midler på den mest effektive måde, så borgerne, og især de unge borgere, kan identificere sig med Europa. Mobilitet inden for alle former for uddannelse, herunder ph.d.-forskeruddannelse, bidrager ligeledes til etablering af et europæisk område for uddannelse og erhvervsuddannelse og kan bidrage til gennemførelsen af det europæiske forskningsrum.\nEU har allerede skabt et solidt grundlag på dette felt. Programmerne Socrates, Leonardo og Ungdom og støtte til forskeres mobilitet er områder, hvor EU's aktioner indtager en førerstilling på verdensplan, også selv om denne konkrete erfaring viser, at mobilitet som redskab endnu ikke har ydet det, det kunne, til støtte for Lissabon-målet.\nMange andre fællesskabsinitiativer, som f.eks. handlingsplanen om mobilitet, der blev godkendt af Det Europæiske Råd i Nice, Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om samme emne, oprettelsen af en taskforce om nye europæiske arbejdsmarkeder, som blev understøttet af Det Europæiske Råd i Stockholm, viser mobilitetens betydning og den politiske anerkendelse af dette forhold. De nye aktiviteter vil blive gennemført i snævert samarbejde med mobilitetsinitiativerne i det europæiske forskningsrum.\nDer findes specifikke mål i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon (nr. 13 vedrørende forskermobilitet og nr. 26 vedrørende mobilitet for studerende, lærere og uddannelses- og forskningspersonale).\n1. Sikre den bredest mulige adgang til mobilitet for personer og for uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, herunder dem der har de mindre privilegerede elever, og begrænse de resterende hindringer for mobilitet\n2. Overvåge omfanget, retningerne, frekvensen samt de kvalitative aspekter af mobilitetsstrømmene tværs over Europa\n3. Lette validering og anerkendelse af kompetence, der erhverves under mobiliteten\n4. Udbrede kendskabet til og anerkendelsen af europæiske uddannelser og erhvervsuddannelser i verden samt gøre dem mere tiltrækkende for studerende, akademikere og forskere fra andre verdensdele\na) Startperiode: i løbet af 2002 (2. fase).\n- andel af nationale studerende og praktikanter, som foretager en del af deres studier i et andet EU-land eller i et tredjeland,\n- andel af lærere, forskere og akademikere fra andre EU-lande, som er beskæftigede på forskellige uddannelsesniveauer,\n- antal og fordeling af studerende og praktikanter inden for uddannelse og erhvervsuddannelse fra EU-lande og tredjelande.\n- finansiering, deltagelse og geografisk fordeling af EU- og nationale udvekslingsprogrammer,\n- sociale fordele, f.eks. i forbindelse med kollektiv trafik, museer, mv., for personer under mobiliteten,\n- evaluering af resultaterne og udviklingen vedrørende Europass,\n- oplysning om tilbud og vilkår i forbindelse med mobilitet i EU og medlemsstaterne,\n- ECTS (det europæiske meritoverførselssystem) inden for erhvervsuddannelse,\n- udvikling af et "supplement til erhvervsuddannelsescertifikater" (svarende til supplementer til eksamensbeviser inden for de videregående uddannelser),\n- mulighed for at medtage national støtte under studie- og praktikophold i udlandet.\nMÅL 3.5 - STYRKELSE AF DET EUROPÆISKE SAMARBEJDE\nI det nye europæiske vidensamfund skal borgerne kunne lære og arbejde overalt i Europa og drage den fulde nytte af deres kvalifikationer, uanset hvor de befinder sig. Især inden for de videregående uddannelser arbejdes der allerede med at nedbryde hindringer for mobilitet og sikre anerkendelse af kvalifikationer, både gennem EU-redskaber (som f.eks. det europæiske meritoverførselssystem ECTS eller universitetspartnerskaber inden for Socrates-programmet) og gennem "Bologna-processen". På mange områder er der imidlertid stadig et stort arbejde at gøre. Universiteter og højere læreanstalter samt andre uddannelsesmyndigheder må derfor tilskyndes til at udvikle mere kompatible kvalifikationssystemer overalt i Europa og en fælles opfattelse af, hvad der er det mindste kvalitetsniveau, der kræves for at opnå godkendelse. Politikkerne vedrørende transparens og anerkendelse af kvalifikationer skal styrkes. Udviklingen af fælles eksaminer og kvalifikationer samt af godkendelsessystemer skal støttes, hvis uddannelses- og erhvervsinstitutioner i Europa skal anerkendes i hele verden som ekspertisecentre.\n1. Øge effektiviteten og afkorte forløbet af anerkendelsesprocessen med henblik på videregående studier, erhvervsuddannelse og beskæftigelse i hele Europa\n2. Fremme samarbejde mellem ansvarlige organisationer og myndigheder med henblik på at gøre kvalitetssikring og godskrivningssystemer mere kompatible\n3. Fremme gennemsigtigheden i oplysningerne om uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder og -strukturer med henblik på at skabe et åbent europæisk område for uddannelse\n4. Fremme den europæiske dimension i undervisning og erhvervsuddannelse\n- andel af universitetsstuderende, ph.d.-studerende og forskere, som fortsætter deres studier i et andet EU-land eller i et tredjeland,\n- procentdel af kandidater, der tager fælles eksaminer i Europa,\n- procentdel af studerende og praktikanter inden for ECTS eller Europass og/eller som erhverver supplement til eksamensbevis inden for de videregående uddannelser/supplement til erhvervsuddannelsescertifikater.\n- fremme af godskrivning i videregående uddannelser,\n- fremme af internationalt anerkendte fælles kurser og grader i Europa; fremme af relevante initiativer,\n- inddragelse af den europæiske dimension i uddannelse og erhvervsuddannelse.\nTIDSPLAN FOR INDLEDNINGEN AF OPFØLGNINGSARBEJDET FOR MÅLENE\nFase 1 (starter: 2. halvdel af 2001)\nMål 1.2. - Udvikling af færdigheder med henblik på det videnbaserede samfund\nMål 1.3. - Adgang til IKT for alle\nMål 1.4. - Forøgelse af tilgangen til naturvidenskabelige og tekniske studier\nFase 2 (starter: i løbet af 2002)\nMål 1.1. - Forbedring af læreres og underviseres grunduddannelse og efter- og videreuddannelse\nMål 1.5. - Den bedst mulige anvendelse af ressourcerne\nMål 2.3. - Støtte aktivt medborgerskab, lige muligheder og social samhørighed\nMål 3.4. - Øge mobilitet og udvekslinger\nMål 3.5. - Styrkelse af det europæiske samarbejde\nFase 3 (starter: mellem 2. halvdel af 2002 og udgangen af 2003)\nMål 2.1. - Et åbent uddannelsesmiljø\nMål 2.2. - Gøre det mere attraktivt at lære\nMål 3.1. - Styrkelse af forbindelserne med erhvervslivet, forskningen og samfundet som helhed\nMål 3.2. - Udvikling af iværksætterånd\nMål 3.3. - Forbedring af undervisningen i fremmedsprog\nI slutningen af 2002 vil de første resultater af indikatorerne og i relevante tilfælde benchmarkene vedrørende fase 1 foreligge. De første resultater vedrørende fase 2 vil foreligge i midten af 2003 og vedrørende fase 3 i slutningen af 2003.\nResultaterne vedrørende erfaringsudveksling vedrørende fase 1 forventes at foreligge i slutningen af 2003. Medlemsstaterne vil desuden iværksætte peer reviews.\nEn midtvejsrapport om gennemførelsen af arbejdsplanen vil blive forelagt Det Europæiske Råd i foråret 2004 af Rådet og Kommissionen i fællesskab.\nModel til brug for opfølgningen af kvantitative indikatorer til støtte for gennemførelsen af målene ved hjælp af den åbne koordinationsmetode\nPISA, OECD, 2001\nAntal kandidater som procentdel af det samlede antal (2000 for de fleste lande)\nEurostat, UOE dataindsamling 2000 - foreløbige data\nOffentlige udgifter til uddannelse som procent af BNP((På grundlag af den strukturelle indikator (http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostat& product=1-ir010-EN& mode=download)))\na) Eurostat, UOE.\na) Studerende på ISCED 5, 6 / samlede antal studerende.\nb) (Antal adspurgte 25-34-årige med uddannelse <=ISCED2) / samlede antal adspurgte 25-34-årige.\nMÅL 2.3 - STØTTE ET AKTIVT MEDBORGERSKAB, LIGE MULIGHEDER OG SOCIAL SAMHØRIGHED\nLFS (Strukturel indikator: elever, der forlader skolen tidligt).\n(1) punkt 26, første afsnit.\n(2) Jf. Lissabon-konklusionerne, punkt 26, tredje led.\n(3) Som f.eks. når op på niveau B2 i Europarådets fælles europæiske referenceramme.


Kilde: Dorte Bærentzen, Familieterapeuten.org\nDen første forelskelse er forlængst væk. Tilbage er en kærlighed, der måske er ved at drukne i rutiner og praktisk arbejde. Læs her, hvordan du igen kan få lyst til at holde din mand i hånden og glimtvis få mavesugene tilbage.\nVi kender dem godt. De der par, som selv efter 10-15 år sammen helt naturligt kysser og krammer hinanden flere gange hver dag. Simpelthen fordi de ikke kan lade være. Vi kender også de par, der efter bare et par år på samme matrikel knap kan huske den andens øjenfarve. Og ja, så lever de fleste i sådan et parforhold, hvor vi efter mindst en håndfuld år sammen stadig elsker hinanden, hvilket jo er skønt, men hvor vi samtidig kan blive usigeligt triste ved tanken om aldrig mere at skulle opleve forelskelsens berusende fjollethed.\nOg nej, hvis du har i sinde at blive i dit parforhold, så bliver du ikke forelsket i din mand igen, men du kan genoplive de varme og kærlige følelser, som din mand og dig havde, da I gik fra at være forelskede til at føle kærlighed til hinanden. Og det er bestemt lige så godt, som forelskelse. I hvert fald, hvis man skal tro familieterapeut Dorte Bærentzen. Hun siger, at forelskelsesfasen typisk varer 3-4 måneder. Det er en fase fyldt med urealistisk tænkning, hvor vi ikke ser fejl hos den anden, men til gengæld kan komme helt op at køre over, at den udkårne og en selv begge kan lide leverpostej og er venstrehåndede. Efter 4 måneder lander vi så med begge ben på jorden, og det er her, det viser sig, om forelskelsen kan transformeres til kærlighed. Gør den det, så passer den ikke sig selv.\n“Kærlighed skal passes og plejes, ellers taber vi nærheden og de varme tanker og følelser for vores partner. Her er det ikke nok, at sige: “Jeg elsker dig” med blikket rettet mod Tv’et. . Når kærlighed bare bliver noget, man siger, så flader den ud” Kærlighed, der ikke udmønter sig i konkret handling, er ikke noget værd, siger Dorte Bærentzen.\nDer kan være flere grunde til, at et parforhold bliver følelsesmæssigt “tamt”. Den typiske er, at vi mellem opvask, forældremøder, bleskift og havearbejde ikke har samme overskud til hinanden, som før vi blev tynget af ansvar, forpligtelser og flekslån. Og så bliver det, selv for kærlighed, hverdag. Dér hvor der så virkelig skal arbejdes for at genoplive de varme følelser til sin mand, er dér, hvor arbejdsfællesskabet også er fyldt med ophobede irritationer og usagte følelser.\n“Det pudsige er, at de egenskaber man oftest bliver irriteret over, er dem, vi i sin tid blev forelskede i. Da du mødte din kæreste, syntes du måske, at det var sødt og rigtigt mandigt, at han insisterede på at se fodbold tre timer hver lørdag eftermiddag og ikke gad drikke kaffe hos sin svigermor. Men, nu er lørdagsfodbolden bare irriterende. Her er det vigtigt at huske dig selv på, hvorfor du syntes, det var sødt engang. Måske du så kommer i tanke om, at hans insisteren på fodboldinteressen gjorde ham til helt sin egen og dermed attråværdig”, siger Dorte Bærentzen. Hun understreger, at det ikke er meningen, at vi bare skal acceptere hinandens gøren og laden, fordi vi syntes, det var tiltrækkende engang. Men, vi skal tage snakken i stedet for bare at ophobe irritation. Her kan det fx være en ide at aftale, at de tre timers Tv-kigning er okay, mod at manden så tager ungerne i Dyrehaven bagefter, så du også får tid til dig selv.\nUdover tankemæssigt at prøve at spole tiden tilbage og huske sig selv og sin partner på de ting, som engang frembragte kærlige følelser og handlinger, så tag kroppen til hjælp.\n“Kroppen husker. I langt de fleste parforhold holder man fx i starten hånd under gåture, i biografen, ja, lige så snart det er muligt. Prøv derfor igen at holde i hånd, og så kan det være, at man kan huske følelserne fra dengang, det var naturligt at gøre det”, fortæller Dorte Bærentzen. Hun tilføjer, at det i det hele taget er godt at gøre sig lige så umage med sig selv og sine handlinger, som i begyndelsen af forholdet. Det betyder bla. væk med gryderne fyldt med spaghetti og kødsovs fra middagsbordet og ind med de pæne skåle og retter, der viser, at man godt vil bruge tid på at forkæle hinanden og gøre sig umage med oplevelser. Mærk spændingen ved at have gjort sig umage, og spændingen ved at følge sin kærestes reaktion.\nPå den seksuelle front, er det ifølge familieterapeuten også vigtigt at huske hinanden på, hvad det var i måden, I var sammen på i starten, der gjorde, at I ville være sammen:\n“Her handler det oftest om lydhørhed. I unge forhold gør man alt for, at partneren skal have det rart, men hvis forholdet bliver fladt, så har man rent seksuelt også nok i sig selv. Ens egne behov kommer i fokus, og det bliver partneren altså på et tidspunkt træt af”. Genopdag hinanden og mærk glæden ved at glæde den anden!\nLæg mærke til hinanden - igen\nHvor lang tid er det så lige, at du skal gøre dig umage og nulre din mand i håret før sengetid, som du måske gjorde hver aften for ti år siden, inden I helt naturligt slår smut med øjenene til hinanden igen?\n“Det kan man ikke sætte en konkret tidsramme på. Jeg oplever i min konsultation, at nogle par har denne her fastfoodtanke med, at nu tager vi på spaweekend uden børn, får talt alting igennem og så kører vores forhold følelsesmæssigt på skinner igen. Det er desværre ikke rigtigt. Det tager tid at vinde hinandens hede blikke tilbage, og det tager tid, før det måske ikke føles helt forkert at sige: “Hvor er du pæn med den skjorte på”. Men jo flere gange I viser selv den mindste opmærksomhed i hverdagen overfor jeres partner, des hurtigere føler den anden sig set og elsket”, siger Dorte Bærentzen. Hun tilføjer, at hun absolut ikke taler for, at du skal stå iført sort lingeri og en rose i munden og tage imod din mand, når han kommer hjem fra arbejde. Eller at du selv skal forvente at blive overøst med dyre ringe og buketter. I stedet mener hun, at det er bedst at sætte ind på et helt lavpraktisk plan, at lægge mærke til manden. Ser han træt ud efter fyraften, og så faktisk give sig tid til at lytte til, hvordan hans dag er gået. Altså se hinanden. Ikke kun på overfladen men giv dig selv de 10 sek. det tager at se og mærke din livspartner. Kommenter det du ser og vis at det faktisk interesser dig, hvordan han har det. Det tager måske 30 sekunder men tro mig det vil gøre jer begge godt. Alle mennesker vil gerne ses og tages alvorligt af et andet menneske. Alle mennesker vil gerne have en betydning i et andet menneskes liv, så kast dig ud i det. Det er gratis og gør rigtig godt at sige: ”hvor bliver jeg glad når jeg ser på dig”\nFamilieterapeuten tror ikke altid at det er nok at der ”hvor der er en vilje, er der en vej”. Hun synes, at det er vigtigt, at vi med mellemrum kigger vores forhold efter i sømmene på samme måde, som vi kritisk betragter vores arbejde. Det vil sige stiller sig selv og hinanden spørgsmålet: “Er det dét her, jeg vil?”. Hvis begge parter derefter stadig tror på, at de kan genoplive deres kærlighed, så vil nogle par kunne klare skærene selv, mens andre kan have glæde af ganske få timer hos en familie eller parterapeut. som Dorte Bærentzen. De forhold, hvor udfordringen er allerstørst, mener hun er dem, hvor den døde kærlighed skyldes utroskab.\n“Efter mange års praksis kan jeg sige, at utroskab meget sjældent forekommer med mindre, der er en brist i respekten eller kærligheden i forholdet. Vælger man at prøve at blive sammen efter sådan et ultimativt tillidsbrud, så er det vigtigt, at utroskabsaffæren ikke er færdig, før begge parter er færdige med at bearbejde, det der er sket. Når man så melder: “Okay, så er jeg parat til at komme videre med os”, så er det ikke tilladt for den forsmåede at slå sin partner oven i hovedet med svigtet de næste 25 år. Så er det en afsluttet sag”, forklarer Dorte Bærentzen. Hun oplever dog også indimellem, at netop utroskab kan være det wake-up call, der gør, at to mennesker for alvor forholder sig til hinanden igen. Alligevel anbefaler Dorte Bærentzen ikke utroskab som vejen til at ryste op i gamle og glemte kærlige følelser. Uanset hvor, hvordan og hvor ofte utroskaben er begået et det et ultimativt tillidsbrud.\nAlarmklokker for et falmet forhold\nNiels Hausgaard fortæller i et af sine shows om et par, der har været sammen ude til et middagsselskab. Da de kommer hjem, siger manden: “Det er nu en dejlig karrysalat, Åse laver”. Hvis det er det eneste, I har at sige til hinanden efter en aften sammen i byen, så tyder det på at forholdet er så dødt som det kan blive.\nHvis din mand eller du ikke har så travlt med at komme hjem fra arbejde.\n-Hvis din mand eller du ikke har så travlt med at gå i seng samtidig.\nHvis du ikke en gang bliver irriteret eller gal over, at din partner er hele tiden er væk. Det er tegn på, at ligegyldigheden breder sig - og når I er ligegyldige for hinanden, så er der lang vej til det hede og kærlige forhold.\nFørstehjælp til falmede følelser\n-Spol tiden tilbage, og husk dig selv på, hvad det var, du faldt for. Kniber det med at huske, så tag kroppen til hjælp. Begynd igen at holde i hånd, kysse hinanden farvel og goddag og ligge i ske.\n-Det er ikke nok at sige, jeg elsker dig. Kærlighged skal udmønte sig i konkret handling. Lav en god middag, og kom med bemærkninger som: “Det er simpelthen så dejligt, at du gider slå græsset”, jeg bliver så glad og varm indeni når du kigger på mig på den måde eller “Du ser godt ud i den skjorte”. Kommentarerne viser, at du ser din partner, og når man bliver set, så er det også lettere selv at vise overskud og give positivt igen.


Flere bruger private socialrådgivere | TV2 Nord\nFlere nordjyder føler sig nu så klemte i det kommunale system, at de vælger at hyre professionel hjælp\nDe nordjyske borgere vælger i stigende grad at hyre professionel hjælp, når de skal møde en sagsbehandler fra deres kommune.\nSusanne Obel Frydkjær har været socialrådgiver i mere end 20 år. For fem år siden valgte hun at sige farvel som ansat i en kommune - og starte sin egen rådgivningsvirksomhed:\n- Jamen jeg stoppede i kommunen, fordi jeg oplevede at det kom til at handle mere og mere om økonomi i stedet for at sætte borgeren i centrum. Det forsvandt mere og mere, siger Susanne Obel Frydkjær.\nSiden Susanne Frydkjær begyndte for sig selv har hun aldrig manglet kunder - tvært imod.\n- Hvis jeg kunne jeg arbejde gratis havde jeg rigtig rigtig mange kunder, men jeg oplever helt klart, at der har været stigende bud efter mig i de fem år, hvor jeg har været selvstændig. Der er et større behov for at få en professionel bisidder, siger Susanne Obel Frydkjær\nIfølge en undersøgelse foretaget af Dansk Socialrådgiverforening bruger de kommunalt ansatte medlemmer i dag 80 procent af deres tid på administration - og altså kun 20 på at snakke med borgerne. Derfor stiger behovet for private rådgivere, og alene i Nordjylland er der nu 14 som Susanne Obel Frydkjær.\n- Det er jo bekymrende at systemet er blevet så komplekst og så svært at forstå for den enkelte borger, at man bliver nødt til at gå ud og købe sig til professionel hjælp i et system, der jo egentlig er skabt til at skulle hjælpe den enkelte borger, siger Mads Bilstrup, der er formand for Dansk Socialrådgiverforening i Nordjylland.\nSusanne Obel Frydkjær foretrækker at være selvstændig fremfor at være kommunal at ansat, men hun synes også selv, at systemet er ved at spille fallit.\n- Der burde slet ikke være brug for det jeg laver, siger den selvstændige rådgiver.


En ny opgørelse viser store forskelle mellem de danske pensionsselskabers evne til at skabe et godt afkast på pensionsopsparingen – Topdanmark tager førstepladsen med 8 procentpoint mere i afkast end det ringeste selskab. Det skriver Berlingske Business i en artikel 29. september 2015.\n”Ser vi på den lidt længere bane, er det Topdanmark, der ligger i spidsen. Deres risikoportefølje ligger meget tungt i danske aktier sammenlignet med den øvrige del af branchen, og i en periode, hvor danske aktier har outperformet alt og alle, har det altså givet stor værdi. PFA Pension er lige efter”, siger han ifølge Berlingske.\nResultatet og artiklen vækker stor glæde hos adm. Direktør i Topdanmark Liv, Brian Rothemejer Jacobsen:\n“Det er rigtig flot. Jeg er rigtig glad for, at vi holdt fast i vores investeringsstrategi, også dengang markederne under finanskrisen gik lidt imod os. Dertil kommer at Topdanmarks kapitalforvaltning har lavet et flot og stabilt arbejde til gavn for Topdanmarks pensionskunder.”


En million mink skal aflives - derfor spreder smitten sig hos dem | TV2 Nord\nEn million mink skal aflives - derfor spreder smitten sig hos dem\nDer er både en helt praktisk og en biologisk grund til, at smitten spreder sig hurtigt blandt mink, siger eksperter.\n01. okt 2020, kl. 20:44\nRegeringen har besluttet, at op mod 100 minkbesætninger og over en million dyr skal aflives på grund af coronavirus.\nDet meddelte fødevareminister Mogens Jensen (S) på et pressemøde torsdag, i kølvandet på, at der er konstateret smitte på 41 minkfarme i Nordjylland, mens 20 besætninger er under mistanke.\nOg spørger man overlæge og virolog på Statens Serum Institut Anders Fomsgaard er det ikke underligt, at smitten løber hurtigt blandt de pelsede dyr.\n- Minkene står jo snude mod snude ved siden af hinanden på de her besætninger. De holder jo ikke afstand. Så når én er smittet, spreder virussen sig hurtigt i hele flokken, siger han.\nFORLØBET MED MINK OG CORONAVIRUS\nVirus har tilpasset sig mink\nMen der er også en mere biologisk grund til, at lige netop mink bliver smittet, siger Peter Ben Embarek, der er ekspert i fødevarer og såkaldte zoonoser - infektionssygdomme, som overføres fra dyr til mennesker - hos Verdenssundhedsorganisationen, WHO.\nIfølge ham skyldes det, at virussen har tilpasset sig netop de pelsede dyr på samme måde, som den har gjort med mennesker.\n- Vi har heldigvis påvist, at mange af vores almindelige husdyr som køer, høns og grise ikke er følsomme over for sygdommen. Så risikoen for, at den spredes hos dem, er næsten lig med nul, siger Peter Ben Embarek.\nSmitter fra mink til mennesker\nTil gengæld betyder virussens tilpasning, at sygdommen kan smitte fra mink til mennesker, og det var grunden til den drastiske beslutning om at slå de mange besætninger af mink ned.\n- Vi anser det som så alvorligt et folkesundhedsmæssigt problem, at det vil være nødvendigt at aflive, sagde fødevareminister Mogens Jensen på torsdagens pressemøde.\nDanmark er verdens største minkavlernation. Og når man arbejder med mink, er man i tæt kontakt med dyrene, når man fodrer dem, plejer dem og renser burene. Derfor er der stor risiko for smitte her, lød det fra Kåre Mølbak, faglig direktør på Statens Serum Institut, på pressemødet.\n- De data, vi har, siger, at der er betydelig større risiko for at blive smittet, end hvis man er sygeplejerske eller læge, sagde han.\nNogle af de 96 tilfælde af coronavirus, der er blevet konstateret i Hjørring og Frederikshavn i løbet af den seneste uge, kan da også spores tilbage til mink.\nOpbakning fra minkavlerne\nOg selvom det medfører store omkostninger og besvær, bakker de danske minkavlere op om regeringens beslutning. Sådan lyder det fra Tage Pedersen, der er formand for Danske Minkavlere.\n- Det er en voldsom beslutning, som lige skal synke ind hos os allesammen. Det er et langt større omfang, end vi havde forventet, siger han og fortsætter:\n- Men vi bakker selvfølgelig fuldt op om det, når regeringen og myndighederne gør det. Det er der fuld forståelse for.\nFødevareminister:- Den enkelte minkavler vil blive kompenseret for det konkrete tab\nOgså Bjarne Pedersen, der er minkavler ved Sindal bakker op.\n- Min umiddelbare reaktion er, at det er den rigtige beslutning. Det jeg kan være bange for er, at man ikke går langt nok syd på, siger han.\nHvad har det af betydning for din forretning?\n- Det kommer meget an på, hvad kompensationen er. Men nu har jeg haft den her besætning i nogle år, og det går rigtig godt, så det er ærgerligt. Men set med de store briller, så er det nok den rigtige beslutning.\nDe berørte minkavlere vil af regeringen blive kompenseret for, at deres dyr skal aflives.\nDanmark lider stort nederlag i Jesper Jensens landstrænerdebut\nKongens datter vinder retten til prinsessetitel i Belgien\nplay 35-årig russisk spion: Idømmes tre års fængsel og udvisning på evig tid\nplay Regioner efterlyser 2,1 milliarder til presset sundhedsvæsen


lortebog. Alt om lortebog hos Forskningscenter Danmark\n15. december 2019: Velkommen til siden om lortebog, hvor du finder alt om lortebog. Vi forsker i søgeord. Forskningscenter Danmark har igennem de sidste 20 år forsket i søgeord. Vi udvikler, designer og gennemfører forsøg samt etablerer grundlag for implementerings- og evalueringsforskning. Indsatserne er rettet mod at fremme rammer og forudsætninger. Forskningscenter Danmark fokuserer på indsatser, der gennemføres i områder som kan implementeres med tilgængelige ressourcer. Centret gennemfører og evaluerer forsøg bl.a. ved opnåelse af kapacitetsudvikling Centrets forskningsstrategiske målsætninger ved at: opbygge faglig kompetence inden for området lortebog: søgeord og interventionsforskning på højeste internationale niveau udvikle og designe interventionsprogrammer samt skabe viden om effekt af fremmeindsatser, belyse muligheder og barrierer for implementering af lortebog samt bidrage til videreudvikling af teori om søgeord. Forskningscenter Danmark vil videreudvikle metoder til effektstudier i arenaer, hvor randomisering og kontrol er vanskelig, heri at yde forskningsbaseret rådgivning til interessenter. Vi vil udvikle værktøjer til brug for planlægning, lortebog, gennemførelse af indsatser og dokumentation. Forskning af højeste kvalitet og i samarbejde med Centrets forsøg bliver designet som kontrollerede og om muligt randomiserede forsøg med henblik på at skabe viden om effekt på højest mulige evidensniveau.\nDet viser sig, at studierne som udgangspunkt er baseret på lortebog, der giver mulighed for registerbaseret opfølgning af kort- og langtidseffekter. Adfærdsændringer og umiddelbare effekter bliver målt ved objektive målinger og test samt spørgeskemaer med brug af validerede spørgsmål. Planlægning og gennemførelse af indsatserne er baseret på anerkendte planlægningsmodeller, hvilket sikrer høj kvalitet, teknik og gennemsigtighed ved inddragelse af relevante interessenter og målgrupper. Der bliver gennemført implementeringsforskning, lortebog og procesevaluering for alle søgeord samt forsøg med henblik på vurdering af sammenhæng mellem indsats og effekt, vurdering af muligheder for forankring, herunder opnåelse af kapacitetsudvikling og lejerskab og vurdering af overførbarhed for søgeord. Lortebog rummer flere muligheder for de besøgende på hjemmesiden om lortebog i forhold til at optimere den processorale unit i nørnævnte enhed.\nEn fortolkning skal udføres for shopping på internettet, da dette giver hurtige og nemme løsninger for danske forbrugere. Når det kommer til anvendelse af lortebog halter seniorer generelt bagefter deres yngre kolleger. Men for danskere over 65 år, der ejer en smartphone, er det en befriende oplevelse at have en i lommen. Adspurgt om de føler, at deres telefon repræsenterer frihed eller binding, svarer 82% af senior smartphone-ejere, at deres smartphone giver større frihed sammenlignet med 64% i aldersgruppen 18 til 29 år. I modsætning hertil svarer 36% af voksne smartphone ejere under 30 år, at deres smartphone begrænser deres frihed, hvilket er det dobbelte i forhold til de 18% af voksne i alderen 65 og ældre, der valgte dette udtryk til at beskrive deres lortebog. Tilsvarende når de blev bedt om at beskrive deres smartphone som forbinder eller distraherende er ældre brugere signifikant mere tilbøjelige til at vælge forbinder som den bedste beskrivelse. På den anden side er yngre smartphone-brugere dobbelt så tilbøjelige som ældre at se deres telefon som distraherende. Her er en liste over alternative byer: København, Kigali, Accra, Athen, Dhaka, Kairo, Nouakchott, Lusaka, Tirana, Bangkok, Tegucigalpa, Saint George's, Khartoum, Yaren, Banjul, Male, Canberra, Tunis, Damaskus, Buenos Aires, Dublin, Bamako, N'Djamena, Manama, Belmopan, Santiago de Chile, Port Moresby, Thimphu, Roseau, San Marino, Ljubljana, Apia, Bagdad, Cayenne, Minsk, Castries\n15. december 2019: Forskningscenter Danmark fører digital forskning og driver innovation i teknologi. Vi forbinder discipliner, applikationer og beregninger for at fremskynde forskning og samarbejde inden for lortebog for universitetet, nationalt og internationalt. Centret indeholder en af verdens førende miljø, der gør det muligt for forskningssamarbejde, sammenknytning innovative teknologier på tværs af akademiske & kommercielle partnerskaber til at løse de store udfordringer i dag og i fremtiden. Siden oprettelsen i 2006 er Forskningscenter Danmark vokset til at være en internationalt prestigefyldte hold af over 50 tværfaglige forskere forpligtet til at accelerere forskning gennem lortebog teknologi. Centret er hjemsted for en bred portefølje af forskningsprojekter i videnskaberne, samfundsvidenskab, humaniora, teknologi og udvikling forskningsinfrastruktur. Vi er i øjeblikket samarbejder med over 20 forskningsenheder på tværs af universitetet, der fører et konsortium af seks lortebog grupper via e-Forskning Syd og opbygning forskningssamarbejder i USA, Australasien og Europa.\nForskning i centret er bygget på et tæt samarbejde med forskere fra forskellige discipliner. Ved at opfange og indarbejde eksisterende lortebog, leverer vi samlende teknologi og infrastruktur, der forbedrer og yderligere kapaciteter af hver enkelt forsker, der giver dem mulighed for at fremskynde deres forskning og besvare store spørgsmål hurtigere end nogensinde før. Underbygning for succesfuld forskning. Synergien mellem forskning og den teknologiske infrastruktur til at støtte det er et centralt fokus for e-Forskningscenter. Vores forskelligartede portefølje af projekter som lortebog sætter kravene til forskning computing infrastruktur inden nationalt og på internationalt niveau. Til dato e-forskningscenter har udviklet og støttet en række forskningsprojekter computing-tjenester, herunder forskning og udvikling af computersystemer (Microsoft Cluster, Cloud service & GPU klynge), distribueret databehandling lortebog (Volunteer Computing) og high-performance computing, gennem ARC , universitetets Advanced Research Computing Facility.\nBringer teknologiske og forskning ekspertise sammen. Centret omfatter specialister i en bred vifte af teknologier, der spænder fra den videnskabelige og visuel computing til e-infrastruktur og datalager og ledelse. Men for at danne succesfulde samarbejder er det vigtigt at se tingene fra mere end et teknisk perspektiv og vores team har ekspertise arbejder på tværs af en bred vifte af discipliner som lortebog. Disse omfatter blandt andre; de fysiske videnskaber og teknik: kunst, humaniora og samfundsvidenskab; energi og miljø; og de biologiske og medicinske videnskaber. Indførelse af nye måder at tænke på. Hvert år en række etablerede forskere, industrien ledere, praktikere og beslutningstagere i forskel eller udestående løfte bydes velkommen som en del af vores besøgende program. Dette er designet til at give lortebog mulighed for at samarbejde om udviklingen af innovative teknologier til at fremskynde forskningen i for eksempel: København, Niamey, Abidjan, Tasjkent, Bujumbura, Jakarta, Vilnius, Asmara, Tokyo, Monaco, Nuuk, Naypyidaw, Baku, Prag, Hanoi, Luxembourg, Chisinau, Castries, Freetown, Nicosia, Bern, Kiev, Praia, Tirana, Libreville, Dalap-Uliga-Darrit, Jerevan, Gaborone, Washington D.C., Montevideo, Zagreb, Lilongwe, Paris, Sofia, Bisjkek, Dhaka