Rejser til Kalkan, Den tyrkiske sydkyst | SignaTours.dk\nVelkommen til en af Antalyas bedst bevarede hemmeligheder! Kalkan er tilbagelænet, sofistikeret og autentisk tyrkisk, og her finder du essensen af alt det bedste ved Tyrkiet, uden den travlhed og de menneskemængder, der kendetegner de mest populære resorts.\nDen charmerende by ved Middelhavet er spredt ud omkring en vidunderligt smuk bugt, og uanset, om du er ude efter lange dage på stranden eller vil udforske tyrkisk historie, kultur og natur, er du kommet til det rette sted. Sug solens stråler til dig på Patara Strand eller Kalamarbugten, tag på eventyr i de ældgamle ruiner i Xanthos, lad dig synke ned i den totale afslapning i de varme kilder i Pamukkale, og lad børnene slå sig løs i Skovparken Tlos Yaka. Hvis alt dette ikke er nok, er du ovenikøbet tæt på Kas, som er et andet resort i den lidt mindre størrelsesorden. Her finder du endnu flere strande, barer og restauranter.\nSeværdigheder på din ferie i Kalkan\nNår du rejser til Kalkan, vil du hurtigt opdage, at byens fantastiske beliggenhed med udsigt over en spektakulær bugt er blandt dens største fortrin. Andre store plusser i dens karakterbog er de fremragende sandstrande og det charmerende historiske kvarter. Din ferie i Kalkan kan bestå af stort lige, hvad du har lyst til. Du kan slappe af på stranden, tage en slentretur gennem de ældgamle gader og studere de spændende butikker, nyde en elegant middag på en restaurant med tagterrasse eller sidde længe over en cocktail eller to på en sofistikeret strandbar og nyde de lune aftener. Du er også tæt på den særdeles imponerende og interessante arkæologiske udgravning i Xanthos, som var hovedstad for den ældgamle civilisation Lykien og er udnævnt som UNESCO-verdensarv.\nHer ender din historiske udforskning af Tyrkiet dog ikke, for du kommer også nemt til fascinerende seværdigheder som den fortryllende, sunkne by Simena og de ældgamle klippegrave i Tlos. Hvis du er i det modige hjørne, så prøv en heftig omgang river rafting i Saklikentkløften, eller tag på jeep-safari i det rå, bakkede landskab omkring Kalkan.\nEn rejse til Kalkan er fyldt med kultur og historie\nKalkan ligger lige i hjertet af den del af Tyrkiet, der tidligere hed Lykien, og området er tætpakket med spektakulære ruiner. Først og fremmest den tidligere hovedstad Xanthos, som er udnævnt til UNESCO-verdensarv. Her bærer ruinerne af et enormt amfiteater vidnesbyrd om byens tidligere betydning. Patara byder også på interessante ruiner fra oldtiden, inklusive en byzantinsk basilica og Hadrians Mur. I Tlos kan du beundre den fantastiske udsigt fra byens acropolis, der kroner bakkerne, og besøge utroligt spændende klippegrave. Og så er der den dybt fascinerende, sunkne by Simena, der blev ødelagt af et voldsomt jordskælv for næsten 2.000 år siden.\nNyd solen på de vidunderlige sandstrande\nFerie i Antalya handler selvfølgelig meget om at gå på stranden, og i Kalkan har du masser af valgmuligheder. Denne by ved havet har alt fra isolerede bugter til familievenlige strande. Den pittoreske Kaputas Strand er nok den mest populære, og det er let at se hvorfor. Den ligger mellem resorterne Kalkan og Kas, og dens hvide sand og klare, turkise vand danner de perfekte rammer om din dag på stranden, uanset om du vil solbade, svømme eller lege med børnene. Den større Patara Strand er en favorit blandt både lokale og turister, og ligger lige på den tyrkiske riviera, tæt på ruinerne fra oldtidscivilisationen Lykien. Gear ned på den dejlige Kalkan Strand med hvide småsten og blåt flag, eller tag rundt om kysten til Kalamarbugten. Kalkan er også populært blandt dykkere, takket være de farverige koralrev og det maritime liv.\nGlæd dig til lækker mad og drikke på din rejse til Kalkan\nPå din ferie her på 'Den Turkise Kyst' kan du se frem til at nyde velsmagende, autentisk mad på de mange restauranter i hyggelige Kalkan. Start dit måltid med lækre, tyrkiske 'meze', som kan inkludere den krydrede tomatdip 'antep ezmesi'. Retter med lammekød er meget populære her i den sydlige del af Tyrkiet - eksempelvis den lokale favorit 'lam tandir'. Du kan også prøve lammekød med 'haydari' til; en yoghurt med mint og hvidløg. Hvis det skal være virkelig autentisk tyrkisk, er 'manti' et must; en ret, der primært består af dumplings, som er krydret med peber og hældt over med yoghurt.\nTil frokost kan du med fordel vælge 'gozleme', tyrkiske fladbrød, før du nipper til en sød, tyrkisk 'shekerli'-kaffe. Ørred, som lokalt hedder 'alabalik' er en favorit i Kalkan, så du får rig lejlighed til at nyde enkle fiskeretter. Ingen ferie i Tyrkiet er naturligvis komplet uden baklava til dessert, som akkompagneres perfekt af et glas raki.\nDu finder ikke mange natklubber i denne charmerende by ved havet, men det betyder ikke, at der ikke sker en masse i Kalkan efter mørkets frembrud. Der er et stort udvalg af restauranter med tagterrasser spredt rundt på resortet, så du kan med lethed gå op og få dig en cocktail eller et glas raki, mens du nyder udsigten over Antalya efter solnedgang. Mange barer har et stort udvalg af live musik, hvilket er en fin måde at få et indblik i lokal, tyrkisk kultur på. Der er også nogle fremragende klubber på stranden, af hvilke mange nås med farverigt malede både, der sejler fra havnen. Du kunne også overveje at hoppe på et solnedgangs-cruise på en 'gulet', en af de traditionelle, lokale sejlbåde, og nippe til cocktails og høre musik, mens du nyder synet af den smukke solnedgang over havet.\nKalkan er ideel, hvis du er på udkik efter en prisvenlig og afslappet familieferie. Du og børnene får det sjovt i solen på Kalkan Strand, som byder på krystalklart vand og fine faciliteter, lige fra livreddere til udlejning af liggestole og parasoller. Udvalget af familievenlige restauranter og caféer er også stort i Kalkan. Tag evt. en dag på den nærliggende Patara Strand, hvor du kan bygge sandslotte og svømme, og hvis du er heldig få et glimt af de truede karetteskildpadder, der lever her. Hvis du får lyst til en pause fra strandlivet, så overvej en dag i Tlos Yaka Skovpark, som er en populær attraktion. Det skyldes ikke kun, at vandløbene i parken er fyldt med fisk og vandfald, men også, at atmosfæren er dejligt afslappet og sjov, med restauranter, barer og familievenlige aktivitetsmuligheder.\nMed de romantiske udsigter over Middelhavet og Taurus-bjergene, samt et enormt udvalg af aktiviteter at vælge mellem, er Kalkan en fantastisk rejsedestination for dig, der vil på en romantisk parferie til Tyrkiet. Et besøg i berømte Pamukkale er en perfekt dagstur for to. Dette naturlige fænomen består af kaskader af hvide klipper (navnet betyder 'bomulds-slotte'), omgivet af vidundelige, naturligt varme kilder og mudderbade, hvor du kan dyppe dig og geare helt ned i krop og sind. Du kunne også overveje en romantisk tur i månelyset på et traditionelt 'gulat'-sejlskib, eller besøge en af de eksklusive strandklubber, som du kommer ud til via en sejltur med en gratis båd fra havnen.\nAktiv ferie i Kalkan\nLad dig ikke narre af, at dette tyrkiske resorts stil er traditionel. Ferie i Kalkan er ensbetydende med masser af underholdningsmuligheder. Til at begynde med bør du ikke gå glip af en tur til Saklikentkløften tæt på Fethiye. Den ligger ca. en halv times kørsel fra Kalkan, men er bestemt turen værd. Pak et par sko, der kan tåle vand, og gå en tur gennem en af verdens dybeste kløfter, inden du tager en dukkert i pool'en med flodvand. Er du ude efter endnu mere eventyr, kan du også give dig i kast med en uforglemmelig omgang rafting i kløften, hvor du i fuld fart kan suse ned med strømmen og derefter nyde et afslappende muddermad for enden af floden. Jeep-safarier gennem Kalkans rå, bakkede landskaber, bådture på havet og kanosejlads på floderne er også inden for din rækkevidde, når du holder ferie i Kalkan.\nLæs mere om Kalkan


Flere lejer bolig via Airbnb i København: Overborgmester vil have strammere loft over udlejningsdage\n11. mar. 2018 Kl. 15:02\n- En del af udlejerne må forventes at få en indtjening, der gør, at de kan sidde i boligerne alene frem for at leje et eller flere værelser ud.\n- Det kan resultere i færre værelser til langtidsudlejning til for eksempel studerende, lyder det i analysen.\n- Deløkonomien er kommet for at blive, men vi skal passe på, at det ikke presser det i forvejen pressede boligmarkedet i København og tager boliger fra dem, der gerne vil bo i København permanent, siger han.\n- Det vil gøre, at det alene er, når man som boligejer selv er på ferie, at man kan udleje sin bolig. Loftet bør være 60 dage, som vi kender fra Amsterdam, siger han.


ProTruck køber ny Volvo FH13 med 3-akslet blokvogn: ProTruck A/S Hyster Gaffeltruck\nProTruck køber ny Volvo FH13 med 3-akslet blokvogn\nProTruck A/S har pr.1. juli 2016 købt og idriftsat en ny og større lastbil nr. 2 med en specialbygget 3-akslet maskintrailer. Valget faldt igen på en Volvo FH13 leveret gennem Volvo Århus\nProTruck A/S har pr.1. juli 2016 købt og idriftsat en ny og større lastbil nr. 2 med en specialbygget 3-akslet maskintrailer. Valget faldt igen på en Volvo FH13 leveret gennem Volvo Århus, denne gang en FH13-460 3-akslet trækker som kobles sammen med en skræddersyet tysk produceret 3-akslet maskintrailer med ultra-lav seng og overbygning på den forreste del af repos.\nBåde lastbil og sættevogn er ProTruck og UnikTruck branded med markant logo og navn, som du let genkender, når der leveres Hyster truck i hele landet.\nDen nye ekvipage betjenes af salgschauffør Klaus Jakobsen, som servicerer kunder med store og små gaffeltruck i både ind- og udland. Investeringen markerer også en styrket satsning på at kunne reagere hurtigt og fleksibelt på kundernes ønsker, uanset om behovet er en lille eller meget stor gaffeltruck. Med dette vogntog kan ProTruck nu fleksibelt køre alt fra en 800 kilo stabler til en 25 ton gaffeltruck med en egenvægt på op til 32 ton - og dét helt uden brug af eksterne ressourcer. Det er ambitionen, at dette skal give endnu større fleksibilitet og hurtighed, når en kunde har behov for truck, materiel eller hurtig hjælp ved nedbrud.\nMaskintraileren er bygget med 2 aktivt drejende og én fast aksel. Alle aksler er 11 ton Sauer aksler og sættevognen indregistreres med 2 sæt nummerplader. Ét sæt til brug som normal hurtigløber og ét andet sæt til brug som decideret blokvogn. Det første sæt anvendes ved almindelig daglig kørsel, og blokvognspladerne anvendes ved kørsel med store og tunge maskiner.\nSættevognen er i øvrigt kendetegnet ved at den er bygget helt specifikt efter ProTrucks egne ønsker og behov.\nEkvipagen er i lighed med virksomhedens øvrige lastbiler opbygget i tæt samarbejde med Volvo Århus og opbygger-specialisten Øgaard i Nørre Snede.\nVi glæder os til på denne måde yderligere at optimere vores service overfor vore kunder.


Fortsætter-hundetræning er for hunde og ejere, der har gået på hvalpe- eller begynderhold hos FunkyDogs eller tilsvarende. Spørg, hvis du er i tvivl.\nFokus er mest på de almindelige lydighedsøvelser, der er brugbare i din hverdag. Her arbejdes også med øvelser fra Dansk Kennelklubs lydighedsprogram, og der snuses til hundesporten Rally et par af gangene.\nPå dette kursus arbejdes der bl.a. med\n'plads', 'stå', 'dæk på afstand', 'næseprøve', 'spring' 'lineføring' og ikke mindst det, der kaldes selvkontrol, hvor hunden lærer, at den f.eks. skal blive liggende, selvom der sker noget omkring den.\nDet er absolut ikke ualmindeligt, at man tager dette hold flere gange.\nDe tidligere indlærte øvelser finpudses, og der føjes flere til, så som 'apport', 'stillingsskift mellem stå, sit, dæk, fri', 'fremadsending', 'stop under indkald' og 'stå, sit, og dæk under gang' og flere andre øvelser inspireret af DKK's lydighedsprogram.\nPå alle fortsætter-holdene er der selvfølgelig også forskellige samarbejdsøvelser.\nDer vil ikke være mulighed for leg efter træningen, da tiden bruges på træning.\nFor Annes kurser se på facebook: https://www.facebook.com/clickthedog.dk/


» 1800 Tallet Tøj online\nStørstedelen af firmaer på nettet udlover nu et stort udvalg af leveringstyper. En af de mest benyttede er i vore dage levering til en pakkeshop, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente produkterne når det passer ind i din hverdag. Muligheden er altså vældig bekvem, samt desuden ydermere den mest betalelige leveringstype ved køb af 1800 Tallet Tøj.\nDu kunne alternativt planlægge at få pakken bragt hjem til hvor du bor eller til når du er på job. Løsningen viser sig oftest en smule mere omkostningsfuld, men endda vældig ligetil. Den mindst kostelige leveringsform vil dog altid være at du selv henter produkterne, men den mulighed er betinget af at du bor nærved internet selskabets arbejdslager.\nFragtperioden på er naturligvis super relevant i tilfælde af at du mangler produkterne med det samme, og herved er det selvfølgelig meningsfuldt at man ser nærmere på den estimerede leveringsdato ved det pågældende produkt.\nEn masse internet shops frembyder 1 dags fragt på en masse produkter, eksempelvis 1800 Tallet Tøj, hvilket nødvendiggør at ordren indsendes forinden et aftalt tidspunkt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få ordren pakket forinden de pakkeansatte drager hjemad.\nNogle enkelte online forretninger byder på levering uden gebyr, men oftest stiller det krav om at der indkøbes for et fastsat beløb. I øvrigt må du vælge den mest betalelige løsning til levering, hvilket ofte – uden hensyn til om du er nær Taastrup, Rønne eller Skagen – er at få fragtfirmaet til at bringe dine produkter til et udleveringssted.\nDet er i dag super problemfrit for købere at finde frem til de bedste priser på tværs af outlets på nettet, og derfor har flertallet af internet selskaber i Danmark ikke kunne slippe for at stampe salgsværdien på mange af deres varer – til børn og babyer, samt til mænd og kvinder – betragteligt, og endda nogle gange byde på levering uden beregning.\nDog kan det til hver en tid vise sig indbringende at eftergå nogle internet forhandlere efter tilbud på 1800 Tallet Tøj forud for at du handler, således at du er sikker på at modtage den prisbilligste pris.\nDu må alligevel være så påvagt, at når en butik på nettet markedsfører deres produkter til en pris der kan virke besynderligt attraktiv, så bør det undertiden være et karakteristika der viser en uærlig internet butik. Køb med gængse betalingskort er dog omfattet af en regel, som assisterer en overfor snydagtige online virksomheder.\nGenerelt tilråder vi kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du udnytte et afdragstilbud fra fx ViaBill, hvis du foretrækker at godtgøre regningen ude i fremtiden.\nForinden folk handler i en webbutik kan man egentlig sætte sig ind i e-butikkens handelsvilkår, det er dog ofte ikke specielt ophidsende.\nEt nemmere alternativ er at se om internet webshoppen er e-mærke tilsluttet, fordi det kan være en angivelse af at internet butikken efterkommer dansk lovgivning, tillige med at internet selskabet en gang i mellem vurderes af eksperter der forstår de gældende vilkår. Dette er desuden en god mulighed for en hjælpende hånd, når du udsættes for udfordringer med din ordre.\nDerudover er det godt at køber er klar over de fundamentale bestemmelser der kan spille ind i forbindelse med handlen, f.eks. hvilken ombytningspolitik online webshoppen anvender. I den sammenhæng er det tillige relevant, at man når som helst beholder sin ordremail, så man til enhver tid kan påvise ordren af 1800 Tallet Tøj, uden hensyn til om du søger et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot fører til evigt habile muligheder for at betragte en stor portion forhenværende kunders synspunkter og derved er det prisværdigt, at du gransker e-handlens ratings af 1800 Tallet Tøj inden du placerer din ordre.\nFacebook forærer dig tillige stort set troværdige genveje til at få indtryk af internet forretningens troværdighed. Tilmed ses endda online virksomheder som tilbyder kunderne at sammensætte en omtale af ordreforløbet, hvilket lige så vel bør benyttes til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nVores side er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har samarbejdsaftaler med diverse online forretninger i form af at vi introducerer firmaernes produkter, og høster godtgørelse når de brugere vi sender videre gennemfører en bestilling.\nInformationer angående tilbud og internet varehuse i Danmark understøttes løbende, men vi kan ikke stilles ansvarlig for justeringer der er iværksat siden vi senest opdaterede de viste oplysninger.


Camere Helios i San Giovanni Rotondo til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVIa San Giovanni Battista 8, San Giovanni Rotondo City Center, San Giovanni Rotondo, Italien, 71013 - Se på kort\nMere om Camere Helios\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Camere Helios et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge San Giovanni Rotondo. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nCamere Helios tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i San Giovanni Rotondo. Dette hotels bedste faciliteter omfatter reception åben hele døgnet, handicapfaciliteter.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, ventilator, fjernsyn, toiletsager, bruser. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Camere Helios.\nAlle slags rejsende (54) Par (30) Rejsende alene (2) Familie med små børn (15) Familie med store børn (2) Gruppe (5)


Portræt: Bernie Sanders – venstrefløjens nye rockstjerne - Altinget: usa\nAvisens 8. årgang, onsdag den 14. november 2018, opdateret kl. 5:00\nAf Annegrethe Rasmussen | 9. oktober 2015 kl. 6:40 | 2 kommentarer Print\nDen demokratiske præsidentkandidat Bernie Sanders er med sin notoriske vrissenhed, krøllede jakkesæt og en amerikansk version af skandinavisk socialisme blevet en elsket kultfigur blandt USA's venstreorienterede unge. (Foto: berniesanders.com)\nPORTRÆT: Over 20 millioner amerikanere vil se favoritten Hillary Clinton debattere med rivalen Bernie Sanders, når den første demokratiske præsidentdebat finder sted på tirsdag. Sanders er en 74-årig dårligt klædt, brysk herre, der har gjort Skandinavien mainstream og socialisme til et plus-ord blandt USA’s millenials.\nWASHINGTON DC – Amerikanerne kan ikke lide politiske kroninger eller helgenkåringer, hvilket man eksempelvis kunne se, da den liberale stat Massachusetts i 2010 skulle vælge ny senator efter Ted Kennedys død.\nDen republikanske outsider Scott Brown vandt; den demokratiske kandidat, statsanklager Martha Coakley - der havde hvilet på sin forgængers politiske laurbær - tabte det demokratiske arvesølv på gulvet med et brag, der gav genlyd over hele USA.\nLæren er: Tag vælgerne for givet, og du er garanteret at tabe. Det gælder også ved primærvalg, og det er derfor i bedste overensstemmelse med den amerikanske demokratiske tradition og ikke spor underligt, at den demokratiske førstedame Hillary Clinton lige nu kæmper med at holde sin førerposition i feltet.\nEn vrissen gammel mands brandtaler\nDet usædvanlige er udfordreren. Bernie Sanders er 74-år gammel, notorisk vranten selverklæret demokratisk socialist, der med sit sjuskede jakkesæt, sit halvlange uredte hvide hår og en årelang karriere som politisk paria bag sig, normalt ville anses som i bedste fald et underholdende og lettere eksotisk indslag i Kongressens polerede kulisser.\nDet er da også sådan Sanders, staten Vermonts ene senator, er blevet set som i årevis, også selv om han er populær i sin progressive hjemstat, hvor han er tidligere borgmester i byen Burlington. Her blev han valgt i 1980 – i øvrigt som uafhængig kandidat - under Ronald Reagans glansperiode, og her blev han senere i 1990 valgt som kongresmedlem til Repræsentanternes Hus.\nHan blev genvalgt syv gange, inden han i 2006 blev kåret med en enorm vælgertilslutning som en\nud af staten Vermonts i alt to senatorer, igen som uafhængig. Han har lovet at han ikke vil stille op som uafhængig i 2016, hvis han skulle tabe til Clinton.\nI Senatet har Sanders ikke opnået de store politiske resultater. Han går stort set aldrig på kompromis, og hans mest kendte bedrift er en otte en halv time lang, indigneret dundertale, han holdt i 2010, der indlagde ham til berømmelse i det venstreliberale miljø i USA. Filibuster-talen var en protest mod Obama-regeringens fortsættelse af George W. Bushs særlige skattelettelser for de rigeste.\nTalen er senere udkommet som bog med den for Sanders klassiske titel, ”The Speech: A Historic Filibuster on Corporate Greed and the Decline of Our Middle Class.”\nKlassisk fordi netop kampen mod social og økonomisk ulighed og forsvaret for USA’s skrantende middelklasse er Sanders’ absolutte politiske varemærke. Hans svaghed er omvendt minoritetsvælgerne – en gruppe, som Clinton har sat sig på, og som vil være Sanders’ store udfordring senere i primærvalget, især sydpå.\nKompromis med John McCain\nDømt ude af USA’s kommentatorkorps\nMen en ting er at være populær i et helt bestemt og nøje afgrænset, lille, venstreorienteret segment i USA’s brogede vælgermasse; noget ganske andet er det at stille op til posten som præsident i verdens førende supermagt.\nDet kræver normalt en appel til midten af amerikansk politik såvel som enorme summer af penge. Sanders havde ingen af delene, da han den 26. maj erklærede sit kandidatur netop i Burlington. Klapsalverne var pæne – det var jo også byens tidligere borgmester og statens ene senator, der talte – men de politiske kommentatorer i USA’s nationale medier var nøjagtig lige så hånlige og afvisende, som dem, der i det danske kom partistifter Uffe Elbæk til del:\n”Ingen chancer,” ”håbløst kandidatur” og ”et bevis på, hvor nemt Hillary Clinton vil få det”, var den helt entydige dom.\nMen så skete der noget overraskende. Sanders, der på intet tidspunkt har ændret sin tilgang til at føre kampagne – han holder brandtaler stort set uden at se på sine notater, afskyr såvel den velpolstrede elite som brugen af teleprompter, noget han i øvrigt deler med en anden populær og populistisk kandidat, Donald Trump – begyndte at blive populær med lynets hast. Også til trods for at han er notorisk elendig til smalltalk; det interesserer ham ikke, han krammer ingen babyer og nægter at tage imod penge fra de kontroversielle SuperPacs, som alle andre kandidater bruger (igen bortset fra Trump); sagen derimod interesserer ham altid.\nVælgerne elsker det autentiske\nSpørger man i fokusgrupper er det præcis denne upolerede facon – kombineret med et stigende fokus på ulighed, der også kom frem ved den korte tilslutning til og interesse for græsrodsbevægelsen Occupy Wall Street for nogle år siden – der ligger bag hans popularitet.\nSanders scorer tårnhøjt på autenticitet eller ægthed om man vil. En enorm styrke i politik over hele verden, der i Danmark har bragt så forskellige skikkelser som Pia Kjærsgaard, Marianne Jelved, Johanne Schmidt-Nielsen og Søren Pind fremad. Vælgerne kan lugte på lang afstand, når politikere siger, hvad de både tænker og mener.\nDette er samtidig Hillary Clintons allerstørste og velkendte svaghed. I fokusgrupper og opinionsmålinger lyder det igen og igen, at vælgerne forbinder hende med værdier som ”uærlig og utroværdig”, en poleret professionalisme, som Clinton-kampagnen selvfølgelig iscenesætter som ”erfaring”, men som den amerikanske vælger anno 2015 tager afstand fra. Det er ikke så besynderligt, fordi netop politikere med denne etiket i de seneste år ikke har produceret resultater i Washington. Vælgerne tørster efter noget nyt.\nSocialisme er ikke længere et fyord\nDertil kan man lægge den ideologiske komponent: Termen ”demokratisk socialist” har mistet sin slagkraft som bussemand og skræmmebillede især blandt de yngste vælgere, der for manges vedkommende ikke lige ved, hvad Berlinmuren var (eller er ligeglade), og for hvem ord som Gulag, USSR eller Stalin ikke ræsonnerer negativt længere. Det er til stor ærgrelse for konservative medier som Fox News, hvor ”kommunist” fortsat er nok til at lukke munden på enhver liberal debattør.\nDe venstreorienterede unge, der også er varme tilhængere af højere mindsteløn, elsker Sanders (der vil sætte denne op til 15 dollar i timen). De elsker ham måske nok på samme måde, som de tilbeder andre liberale ældre – højesteretsdommer Ruth Bader Ginsberg nyder samme popularitet, og overfor hende er Sanders en årsunge, hun er 82 og still going strong – men det er effektivt, uanset om der er en følelse af corny idoldyrkelse på linje med den beundring, de samme unge nærer for Rolling Stones eller Leonard Cohen.\nSanders er cool – og pengene vælter ind\nSanders er simpelt hen dømt cool i de amerikanske gymnasie- og universitetsmiljøer, og ved hans vælgermøder er der nu alenlange køer af især studerende, der står på nakken af hinanden for at snuppe en Selfie med den ældre senator.\n”Feel the Bern” er den hippe catchphrase, som unge i de amerikanske venstreorienterede enklaver (læs: storbyerne og i de liberale stater i New England) render rundt med på T-shirts og badges. Den, som breder sig som bumper stickers – den amerikanske valgkamps velkendte klistermærker - på deres forældres biler og kaffekrus.\nLæg dertil, at pengene – der blev set af alle som en stor forhindring for Sanders’ kandidatur – strømmer ind. Det gør, at al snak om ikke at tage ham alvorligt nu er brat forstummet blandt de selvsikre kommentatorer. Det gælder også hos Clinton-kampagnen, hvor man i tredje kvartal kun lige akkurat slog den aldrende senator med to millioner dollar. Sanders indsamlede 26 millioner dollar (alle via smådonationer fra borgerne – gennemsnitsbeløbet for en donation til Sanders ligger på 25 dollar), mens Clinton kunne sætte 28 millioner til side.\nDerudover har Clinton det problem, at hendes penge mestendels stammer fra store, etablerede givere, der grundet de amerikanske valgkampagnelove ikke kan give mere senere i kampagnen. Det kan Sanders’ givere. Mens der fortsat er stor forskel på totalbeløbet (Sanders har 40 millioner, Clinton har indsamlet 75 millioner), så har spidskandidaten haft større udgifter til blandt andet en større stab og flere videoproduktioner, og derfor har de to kampagner næsten samme beløb i pengekassen lige nu. Sanders har 26 millioner, Clinton har 32 millioner.\nAlt dette betyder selvklart ikke, at Sanders vil vinde. Det regner de færreste med, og Clinton fører også fortsat stort med omkring 14 procentpoints; men i juli førte hun med 50, og det ser nu ud til, at Sanders vil vinde i New Hampshire med sikkerhed og muligvis i Iowa, der er den første stat, som stemmer i primærvalget 1. februar 2016.\nSocialdemokratiske mærkesager på stribe\nMen hvad er så Sanders’ mærkesager? De har været de samme i årevis, men som nævnt tidligere passer de nu blot bedre til tidsånden. Diagnosen lyder, at det amerikanske politiske system er grundlæggede sygt – det er lagt an til gavn for rige og magtfulde på bekostning af alle andre - det er beskeden.\nSanders’ svar vil være velkendte for enhver dansker, og ikke kun i Socialdemokratiet og ud til venstre. Øverst på listen står universel sundhedspleje, noget Clinton engang gik ind for selv - og fejlede med som førstedame under præsident Bill Clinton. Sanders ønsker også en model for børnepasning, der er kopieret fra det skandinaviske daginstitutions-system samt barsels- og familieorlov for alle - noget der ikke findes i USA. Han går ind for, at al undervisning på offentlige universiteter skal være gratis, at de sociale ydelser sættes op – de fleste andre ønsker at trimme disse udgifter. Og naturligvis ønsker han også at hæve skatterne for dem, ”der har råd til at betale,” USA’s rigeste med andre ord. Det er igen et ønske, han står ret alene med – ikke fordi Hillary Clinton ikke går ind for det også, men hun har ikke sagt det endnu. På andre områder derimod – blandt andet modstanden mod handelsaftaler (se anden artikel i denne uges nyhedsbrev) og mod olierørledningen Keystone XL, har hun derimod lagt sig op ad Sanders.\nHertil kommer en tilbageholdende sikkerheds- og udenrigspolitik og en miljøpolitik, der vil glæde enhver grøn græsrodsorganisations hjerte. Sander er også skeptisk overfor frihandel og er efter lidt vaklen i geledderne blevet opmærksom på problemer i USA med racisme og et vaklende fængselssystem.\nDet er en slet skjult hemmelighed, at hans kampagne er meget ”hvid”, og det er da også en af de udfordringer, han slås med i konkurrencen med Hillary Clinton. En af de eneste gange, Bernie Sanders er blevet buhet af ved et møde, var ved et møde med græsrodsbevægelsen, ”Black Lives Matter,” hvor han noget irriteret og meget karakteristisk bad en råbende aktivist om at ”holde kæft, indtil du har fået ordet.”\nDemokratisk primærvalgsdebat tirsdag\nDer er med andre ord lagt op til en virkelig spændende diskussion på tirsdag, når CNN er vært for den første demokratiske primærvalgsdebat. Deltagerne er, udover Hillary Clinton og Bernie Sanders, Martin O’Malley (tidligere guvernør for staten Maryland) og den tidligere senator Jim Webb på 69 år. Webb er også tidligere marineminister under Ronald Reagan og prisvindende journalist. Udsendelsen vil blive sendt live over hele verden kl. 20:30 amerikansk østkysttid (hvilket er kl. 02:30 i Danmark).\nSanders – hvis valgkampagne har sloganet "A political revolution is coming” – har nægtet at angribe Clinton.\nSå sent som i sidste uge sagde han irriteret (hvilket han ofte er) til en reporter, at ”jeg er godt klar over, at I gerne vil have mig til at sige noget grimt om Hillary Clinton. Men det gør jeg ikke. Jeg har kendt hende i over 30 år, jeg respekterer hende, vores politiske uenigheder er velkendte. Jeg foretrækker at tale om, hvad jeg går ind for, og at angribe republikanerne.”\nEndnu et ’autentisk pletskud’ fra Sanders mente medierne efterfølgende.\nSjovt nok kan det nogen gange være nok at være sig selv i politik – især hvis ingen andre er det.\nPræcisering: Dele af denne artikel bygger på en artikel fra The New Yorker. Altinget beklager, at dette ikke fremgik tydeligere, da artiklen blev udgivet. Læs mere om sagen her.\nForrige artikel Clinton vender sig mod største frihandelsaftale i nyere tid Næste artikel Hillarys store aften\nDet må vist være en svipser, når Marianne Jelved her gøres til en autentisk og ærlig person. Hun er temmelig speget, floromvunden, og har det med at tale med flere tunger. Er nogen i tvivl, så se interviewet med i hende i Deadline fra dette forår, hvor hun skulle gøre rede for hvorfor hun ikke havde besøgt den kinesiske systemkritik Wei-Wei, da hun var i Beijing.\nEt venstreorienteret USA ???\nMan kan næsten ikke tro det. Men hvor ville det være dejligt, hvis 'en hver er sin egen lykkes smed' - filosofien blev aflyst af en mere solidarisk en. Jeg håber bare at DK og resten af Skandinavien så ikke drifter af til det modsatte. Især med vores nye blå regering.\nMen hip hip hurra for Bernie Sanders og de unge amerikanere der vil stemme på ham!


Asylans�gere m� p� kurser i vestlig seksualmoral\n7. sep. 2013 KL. 00.01 68'erne er en gennemhullet skydeskive\nopr�r. Vi b�r huske, at vi har meget at sige 68'erne tak for. - Foto: LARS HANSEN (arkiv)\nIngen generation i Danmark har fyldt s� meget i samfundsdebatten de sidste 40 �r som 68’erne. De blev hyldet som frihedss�gende hippier, der redefinerede forstokkede opdragelsesmetoder og satte sp�rgsm�lstegn ved samfundsstrukturerne. Senere blev de anklaget for at v�re for optaget af f�llesskabet til at kunne engagere sig i det n�re – og dermed for at svigte familien. Og ved at udn�vne arven fra 68 til ’smagsdommeri’ og ’rundkredsp�dagogik’ gjorde Anders Fogh Rasmussen dem til effektiv kanonf�de for sin v�rdikamp. L�S OGS�Katrine Marie Guldager g�r regnskabet op med 68’erne.\nI sommerserien om opv�kst og holdninger bragte vi her i sektionen interview med forfatteren Katrine Marie Guldager og med Amalie Lyhne, seniorr�dgiver i Liberal Alliance, begge b�rn af 68’ere og pr�gede af det. Katrine Marie Guldager har p� fornem vis sat temaerne til debat i sine romaner. Hun stemmer fortsat p� Enhedslisten af fordelingspolitiske �rsager, mens Lyhne har draget en anden konsekvens: �Faktisk videref�rer jeg jo mine for�ldres opr�rstrang. Mine for�ldre gjorde opr�r mod de normer, de blev f�dt ind i, de ville bryde ud af de sn�rende b�nd, i forhold til hvordan man skulle leve. Jeg g�r jo pr�cis det samme. I gamle dage ville jeg klart have v�ret r�d. Dengang var der brug for et r�dt opr�r – blandt andet mod sn�rende normer og fattigdom. Nu er der brug for noget andet�, siger hun. L�S OGS�Liberalist: �Som barn oplevede jeg venstrefl�jens hykleri�\nKulturelt, samfundsm�ssigt og socialt har der v�ret brug for en modreaktion til de fejl, som 68’erne begik. Var det ikke tiltr�ngt med en revitalisering af princippet om rettigheder og pligter, s� vi kunne minde hinanden om, at statskassen ikke er som tegneseriefiguren Gammelpots vads�k? Amalie Kestler Fogh Rasmussens regeringer udnyttede behovet for gr�nsedragning til at redefinere ideen om det gode liv – og om velf�rdsstatens andel i det.\nResultatet er, at det nu handler mere om ’mig og mine’ og mindre om vores ansvar for hinanden. Jeg er selv barn af 68’ere – f�dt ind i ’socialismens vugge’, som en af mine for�ldres medkollektivister morsomt formulerede det, da jeg for nylig m�dte hende for f�rste gang, siden jeg var baby. Jeg har selv haft brug for at s�tte en del sp�rgsm�lstegn: Hvorfor pr�dikede 68’erne tolerance, n�r de ofte ikke var s�rlig tolerante over for folk, der havde andre meninger end dem? Er ideen om fri k�rlighed ikke bare en stor, fed illusion? Og har de borgerlige ikke en pointe i, at gr�nserne for statens rolle over for det enkelte menneske m�tte diskuteres? Var det ikke tiltr�ngt med en revitalisering af princippet om rettigheder og pligter, s� vi kunne minde hinanden om, at statskassen ikke er som tegneseriefiguren Gammelpots vads�k; altid fyldt med det, vi lige st�r og mangler? De begik fejl. Men de gjorde sandelig ogs� det modsatte! 68’erne var af gode grunde optagede af at �ndre samfundet. L�S OGS�Hold op med at sk�lde ud p� 68'erne 1) De voksede op i en tid, hvor fysiske t�sk var et g�ngs disciplineringsmiddel i b�de skole og hjem. Det var helt i orden at sl� p� b�rn, for ellers blev de fr�kke og uopdragne. De, der som mine for�ldre blev l�rere, gjorde op med denne p�dagogik: frygt skulle ikke v�re foruds�tning for l�ring. 2) Der var meget f� af arbejderklassens b�rn, som kom til de videreg�ende uddannelser – det var bare ikke almindeligt, at gymnasierne rekrutterede elever fra skoler i arbejderkvarteret. Begge mine for�ldre var de f�rste i deres familier til at g� p� gymnasiet. 3) P� universiteterne blev der k�mpet for medindflydelse og medbestemmelse – noget der indtil da var en by i Rusland. 4) Der blev sagt fra over for datidens patriarkalske familiestruktur, hvor faderen ofte holdt hele familien i baglommen, fordi det var ham, der tjente pengene. Uddannelse blev vejen til �konomisk selvst�ndighed og frig�relse. Kollektiverne dukkede op og udfordrede k�nsrollerne og familiem�nstre. L�S OGS�Nutidens unge giver 68'erne baghjul\nJeg ville aldrig sidde her og skrive ledere og signaturer i denne avis, hvis det ikke var for 68. Mine mandlige kollegaer ville se mindre til deres b�rn, hvis det ikke var for 68. M�ske eleverne i folkeskolen stadig ville f� t�sk og n�re en s� overdreven respekt for autoriteter, at kreativitet og opbygning af identitet led under det. Vi b�r huske, at vi har meget at sige 68 tak for. Og ja, s� er der noget, vi kan sige nej tak til. Vi kan tage det gode med os og efterlade det mindre gode p� bagperronen i formuleringen af dr�mmen om fremtidens gode liv. Men skal vi ikke snart holde op med at l�gge ansvaret for alskens samfundsskavanker 40 �r tilbage? 68-generationen er en gennemhullet skydeskive. F� fuld adgang til politiken.dk. Abonn�r for at f� fuld adgang til politiken.dk, med inspirerende artikler, opdateret nyhedsoverblik og begavet underholdning. Se priser - Spar 37 %\nSENESTE Debat\tNummer to er den f�rste vinder i New Hampshire\nFeministerne i Danmark tr�nger til et faktatjek\nRelaterede artikler Rifbjerg: De stangreaktion�re som de nye frisindede? Gu er de da ej!\nBliver opg�ret med konkurrencelivet min generations 68-opr�r?\nDet er altid synd for nogen i Politiken\nEr et nyt ungdomsopr�r p� vej?\nKatrine Marie Guldager fort�ller mesterligt om det evige livtag med familien\n68'erne har skabt en gr�nseoverskridende uh�flighed\nHold op med at sk�lde ud p� 68'erne Nutidens unge giver 68'erne baghjul\nKatrine Marie Guldager g�r regnskabet op med 68’erne.\nDet diskrete generationsopg�r i Guldagers nye novellesamling har ramt anmelderne dybt.


Lokalopgør har mere på spil end sportslige resultater | AVISEN\nLokalopgør har mere på spil end sportslige resultater\n11:30 - 5. oktober 2019\nI denne uge står der lokalbrag på menuen. Torsdag vandt FC Fredericia på udebane mod Kolding – og selvsamme nabo står for skud når Fredericia HK lørdag skal spille kamp i Primo Tours Ligaen igen. Men hvad er det egentlig der er på spil når man møder sine lokalrivaler?\nDet lette svar er point. Torsdag var der tre point med hjem – og lørdag kan FHK tage yderligere to point med hjem til fæstningsbyen. Men der er meget mere på spil, også mere end mange lige går og tror.\nJeg elsker en god håndboldkamp, og mine kollegaer sætter også stor pris på en god fodboldkamp. Lokalopgørene er dog altid noget specielt, og kan gøre selv en dårlig kamp god, en ikke velspillet kamp til årets kamp. Hvordan kan det nu lige lade sig gøre?\nLæs også: Hallo, sport er følelser!\nLad mig starte med at tage jer med et andet sted hen, for min gode kollega, Sportsredaktør Patrick Viborg Andersen, har tidligere skrevet om nogle af alle de følelser der er i sport, og her er noget jeg synes vi skal dvæle ved, når det kommer til denne snak om lokalopgør.\n“Det betyder alt for dem, at der står nogle fans og følger dem i tykt og tyndt, og det samme burde alle hold føle og give noget tilbage med jubel. Sport er følelser, og det skal vi huske”, skrev Sportsredaktøren tilbage i juni, da Dolberg undlod at juble – og det amerikanske kvindelandshold jublede lidt for meget. For sport er følelser, og der er mange følelser med.\nNetop følelser er der også mange af på spil i de her lokalopgør. Da FC Fredericia tidligere i denne sæson var på tur til deres lokalrivaler fra Vejle Boldklub var det med ‘Alle Hader Vejle’-trøjer, fuldt udebaneafsnit og intens stemning. Stemningen blev måske en kende for intens, men det er en anden diskussion. Der var opbakning til fæstningsbyens helte, og der var buh-råb og pibekoncerter mod Vejle.\nDet handler nemlig om følelser, for det er stort set aldrig det bedste hold der vinder disse kampe, det er dem der vil vinde lige lidt mere end de andre. Det er dem der bliver båret frem af en larmende fanklub, det er dem der ikke lader sig provokere, der vinder.\nInden jeg lukker ned for debatten om vigtigheden af lokalopgør, så lad mig tage jer med på en rejse. Vi skal omkring 10 år tilbage, tilbage til jeg selv ikke var andet end en ung dreng, der elskede alle dele af håndboldspillet.\nFor siden dengang har vi stort set hvert år løbet ind i netop KIF. Vi har haft tætte opgør, men vi har dælme også fået vores omgang tæv i hallerne mod syd. Men vi har altid været lige lidt ekstra spændte når vi gik ind til disse kampe, der har altid lige været lidt ekstra på spil. Det er dybt indgroet i mig, at KIF er dem vi ikke kan lide – og som vi altid kan finde 10-15 og sågar 20% ekstra i tanken for at vinde.\nDet er hvad jeg håber at se, når Fredericia Håndboldklub efter 9 år igen kan spille imod lokalrivalerne fra KIF. Og hvem ved, måske får vi mere af dette at se?


TIM FRANK ANDERSEN - Dansk Markedsføring\nI de første år af Tims karriere fra 1993 var han reklamechef i Baltica og udviklingschef hos BBDO. I perioden 1997-2007 sad Tim som CEO, først i Framfab og fra 2003 i Where2Go. I 2006 stiftede Tim In2media, hvor han i dag fungerer som Partner & Chairman. Derudover er Tim engageret i bestyrelsesarbejde og har blandt andet siddet som bestyrelsesmedlem i Lauritz.com, Su Misura og Running26.\nTim Frank Andersen er en passioneret ambassadør og foregangsmand for nye digitale muligheder og en af de mest innovative digitale profiler i feltet. Tim har været på den digitale arena siden midten af 1990’erne og var bl.a. i 2006 medstifter af det succesfulde digitale konsulentbureau In2media, som i dag høster international anerkendelse. Tim har en stor passion for sit felt og har både evnerne til samt et oprigtigt ønske om at rådgive virksomheder og kollegaer ift., hvordan man agerer i den 4. industrielle revolution. Med Tims evige gåpåmod, lidenskab og høje faglige niveau er han en uundgåelig profil på dette års The M List.\nBåde In2media, Insilico og Baby leverede deres bedste resultat nogensinde på både top- og bundlinie samtidig med, at kvaliteten på det arbejde der er blevet lavet, har været super højt. Det er jeg meget stolt over at have været en del af.\nJeg er overrasket over, hvor svært det stadig er for virksomheder at komme i gang med at eksekvere digitale innovationsprojekter, på trods af at intentionen klart er til stede.\nVi kigger ind i et marked, hvor flere og flere spillere ønsker at markere sig. Vi skal til stadighed være på tæerne for at beholde vores markedsposition\nVia en lang række digitale tjenester, via mine kolleger og på SXSW.\nJeg mener stadig, at vi alle kan blive bedre til at synliggøre den værdi, vi skaber i de enkelte projekter. Og jeg så gerne flere projekter, hvor aflønningen var afhængig af de skabte resultater.\nJeg håber, at vi kan fastholde en høj kvalitet på vores løsninger, og at vi kan fortsætte med at tiltrække projekter, hvor vores arbejde gør en reel forskel for brugerne. Derudover håber jeg, at vi kommer igang med endnu flere radikale innovationsprojekter i tæt samarbejde med de virksomheder, vi samarbejder med.


YOKOHAMA DÆKKER BREDT | Motorsportdanmark\n, man bliver altid i så godt humør når man møder op til en afdeling i Yokohama Mesterskabet.\nHer er der plads til alle, nogle kører serien som test til DM, andre kører serien ’seriøst’, prøven i det enkle løb er altid en god en, der er en afslappet stemning og folk med kærligheden og hang til rally, det er bare så feed.\nSLAGELSE AUTO SPORT, som stod for prøven ved Stigsnæs, en professionel klub hvor der er masser af godt humør, prøven de havde fundet var feed og vejret var fedt, jamen – let the fun begine.\nDer var tilmeldt knap 60 mandskaber, flot deltagerliste, og løbet blev kørt i det flotteste solskins vejr.\nON TOP, GENERELT\nset efter sidste kørte heat, var det Anders Lysen/Line Nedergaard i Suzuki Swift R+ som trods halvanden års pause fra ruskindsrattet der kørte sejren i mål. På dagen viste Anders speeden og stabiliteten, og vandt med den lille margen på 0,818 sekund, og ja han var en glad gut efter løbet.\n, altså parret på andenpladsen generelt var, Marco Gersager/Carina Møller i Skoda Fabia R5, de brugte løbet til test af dæk og opsætning.\n”Selvfølgelig ville vi gerne have vundet, men fokus var test af især dæk, og her vandt vi guldet, set ud fra vores eget teams synspunkt, jeg er meget tilfreds med dagens indsats og udbytte heraf”, citat Marco Gersager.\nSVENSK _ på tredjepladsen, Robin Svensson/Jörgen Jönsson i Ford Fiesta R5 Ev2, absolut en fed bil.\nEXIT , en anden svensker Håkan Oddshammer i Ford Fiesta nåede kun ned af traileren, inden den igen måtte på traileren, det var trist.\nDE UNGE DRENGE, i RC4 regi klassen, der kom, kørte og sejrende, Mathias Christiansen/Sabrina M Sørensen i den nye Peugeot 208 Rally4, også her var manden bag rattet yders tilfreds. Hurtigst i bulder klassen samt 4’er generelt, hurtigste bil med træk på kun to hjul.\n”Prøven var særdeles god træning til DM, og jeg fik meget input med herfra, både i forhold til bilen og min egen performance”, sagde Mathias efter løbet.\nTRODS flækkede bremseskiver, hvor der kom nye på, så viste Casper Olsen hans uomtvistelige talent bag et rat, da han i hans nye Ford Fiesta kørte andenpladsen hjem i 1600klassen (klasse 4 i YM) samt syvende pladsen generelt.\n”Det kostede i starten det med bremseskiverne, men bilen kører fantastisk, og vi bliver et godt makkerpar, men jeg gad godt have de helt rigtige dæk, så ville det blive endnu bedre, men jeg er yderst tilfreds med min nye køremaskine, den er fed”, citat Casper Olsen.\nJESPER SEEHUSEN/Mathilde A Seehusen i Renault Clio viste også speeden på dagen, og en klassesejr samt sjette pladsen generelt, joo han var godt tilfreds.\nTRODS en tørstig bil, og ikke målt på Benzin men på vand forbrug, så vandt John Fredriksen/Thomas Holm Hansen klassen i deres brutale BMW, og femtepladsen generelt var også tilfredsstillende for Team Hyllinge Racing.\nFlemming Hansen/ Preben Godtfredsen i Ford Escort MK2 Rs2000 vist også klassen, og vandt den også, den bil lyder godt, ser godt ud, og Flemming bruger den fuldt ud.\nPeer Hougs Talbot Sunbeam Lotus er et studie i en rallybil lavet efter alle kunstens (og reglements) regler, en fryd for øjet og en nydelse for øregangene, og han giver dæleme også gas.\nHenning Søgaard i hans BMW viser også sine evner bag rattet, han har absolut ikke glemt kunsten i at køre hurtige linjer, det ser godt ud.\nThomas Andersen/Silas Marboe i Peugeot 208 blev hurtigste suge motor i 1600 klassen, de slog ellers hurtige Oliver Saust/Peter Rasmussen i Opel Adam. Thomas kørte virkelig godt denne dag, og oven i hans egen guld kørsel, så vandt Brøndby IF også det danske mesterskab i fodbold, vi spiler denne sang her til ære for Thomas og Brøndby IF _ https://www.youtube.com/watch?v=dQw4w9WgXcQ\nNY BIL, til Niels Johansen, han har endelig fået sin Citroën C2R2, og hans gamle Peugeot 106 Kitcar har Sten Bartelsen købt, to handler, to glade ’drenge’, det er dejligt.\nCOMEBACK, var der også til Kenneth Petersen/Finn Richardt i Skoda Fabia Super 2000, dejligt med dette glade team tilbage og en absolut fed bil.\nDet eneste som manglede, var de fantastiske pølser, men Corona har stadig sit tag på Danmark, men Yokohama Mesterskabet kører videre i højt gear, og det er bare 10-4.\nEt godt arrangement af SAS, og alle deltagerne gav den godt med gas.\nPS, prøven skulle blive endnu bedre næste år, stay tuned.


Så skal der kælkes - Avisen.dk\nSå skal der kælkes\nKælkevejr · Så er det nu, kælken skal findes frem, for fredag er sneen væk. Medmindre du har din egen bakke i baghaven, findes der masser af kælkemuligheder i København. Se Nyhedsavisens kælkeguide\nI børnehaven Mælkebøtten på Margretheholmen i København er børnene glade for tiden. Mandag dalede der pludselig store, tunge snefnug ned fra himlen, og børnene trykkede snuderne mod ruden, mens de iagttog, at deres legeplads langsomt blev tildækket af en blød, hvid dyne. Flyverdragt, luffer, huer og støvler blev fundet frem, og så skulle der tumles.\n»Det bedste ved sneen er, at man kan kælke,« siger Emma.\nHun er fem år og er travlt optaget med at lave verdens bedste snelagkage sammen med Liv. Liv er kun tre og et halvt år gammel, men det gør ikke så meget.\n»Og snemænd med gulerodsnæser,« tilføjer Liv og standser sin løbende næse med tungen.\nBag de to piger er William og Jens Jakob i gang med at teste børnehavens egen kælkebakke. Den er ikke ret lang, men de kan få ganske god fart på alligevel, og de morer sig gevaldigt med at drøne ind i en træstub neden for bakken.\nHos dagligvarebutikkerne blev sneen også modtaget med kyshånd. Salget af kælke havde næsten været lig med nul frem til mandag, men endelig kom vejrguderne med en løsning på det problem.\n»Det skal ikke være nogen hemmelighed, at salget af bobslæder, som er vores primære vare, når det drejer sig om kælke, ikke har været ret godt frem til nu. Hvis vi udelukkende levede af at sælge bobslæder, så ville det ikke se godt ud.\nNu kom der heldigvis lidt gang i salget mandag på grund af sneen, og derfor håber vi naturligvis på, at der falder noget mere,« siger Erik Eisenberg, informationschef, Dansk Supermarked.\nHan oplyser, at prisen på en bobslæde er omkring 100 kroner.\nHos Coop Danmark glæder man sig også over sneen.\n»For os startede salget først rigtig i går (mandag, red.). Vi solgte næsten dobbelt så mange bobslæder på én dag, som i resten af 2007,« siger Jens Juul Nielsen, informationsdirektør, Coop Danmark.\nMen de skal nok ikke glæde sig for tidligt, for fredag er sneen højst sandsynligt væk igen.\nOle Månsson, vagthavende hos DMI, fortæller, at sneen vil blive liggende i hovedstadsområdet et par dage endnu, men fra natten til fredag skulle menuen stå på regn og slud i store dele af landet.


Fede fælge hele året rundt - smsbutler\nFede fælge er ikke kun noget du har på om sommeren, de kan nemlig sagtens sidde på bilen om vinteren.\nNår det kommer til fede alufælge er det for mange noget der sidder på bilen om sommeren. Om vinteren kommer der så stålfælge med vinterdæk på bilen, der ikke gør den spændende at kigge på.\nDer er dog ikke virkelig nogen grund til at tage de flotte alufælge af bilen. Du kan nemlig uden problemer køre med dem om vinteren. Dette gælder både for dem der har helårsdæk på såvel som vinterdæk.\nHvis det er muligt, hvorfor vælge nogle så de grimme stålfælge ?\nDer er et par grunde til at nogle stadig vælge de sorte kedelige stålfælge. De er nemlig i mange tilfælde billigere. Det er dog ikke altid at stålfælge er den billigste løsning. Alt efter hvilken bil du har, så kan det endda være alufælge er billigere. Det der er vigtigt her er hvilken størrelse du skal have på. Kører din bil med små fælge, kan det nemt være at alu varianten er lige så billig som stålfælge.\nStålfælge findes for det meste i 13″ til 17″. Kører din bil minimum med fælge der er større end dette. Hvilket mange SUV’er og elbiler tit gør. Så kan det være du slet ikke kan få stålfælge på. Ved biler der kræver store fælge er du en vej vist. Her er du tvunget til at køre med alufælge.\nNår du skal vælge de rette alufælge er der et par ting du skal være opmærksom på. En af de ting der er vigtigst er at finde en fælge der passer på bilen. Dette giver næsten sig selv. Det næste er at finde en der passer til den rette dækstørrelse. Skal du køre med et 205/55-16″ er det nok ikke klogt at vælge 10″ bredde fælge. Det sidste du skal være opmærksom på er at få den rigtige overflade. Når det kommer til fælge der skal køre om vinteren bør de ikke have poleret overflade, da disse tit bliver grimme efter kort tid.


Frankering Post | Effektivisér med automatisk frankering\nFå fordele med frankering\nFrankering har aldrig været så nemt og fordelagtigt som nu\nDanastar har i mere end 50 år leveret postsystemer til danske virksomheder af den schweiziske producent Frama. Når det kommer til frankering og post, leverer Danastar de bedste frankeringsløsninger til hele Danmark, Grønland og Færøerne.\nCapacent har for nylig foretaget en undersøgelse for Post Danmark, der viser, at 60% af danskerne foretrækker at modtage en fysisk faktura, frem for at modtage den på e-mail. Samtidig øger den fysiske faktura betalingsvilligheden, og derfor vil det være en fordel for mange virksomheder at investere i en frankeringsmaskine.\nNedenfor kan du læse mere om frankering og:\nCredit Lock – Post Danmarks nye afregningssystem\nCredit Lock Standard\nFramaOnline – Danastars forbindelse til Post Danmarks Credit Lock\nCredit Lock er et nyt afregningssystem, som blev indført af Post Danmark i 2005. Der er to frankeringsmuligheder; du kan enten vælge Credit Lock Standard, hvor du betaler forud, eller som alternativ kreditløsningen Credit Lock Plus.\nDet fungerer således, at du enten indsætter ét beløb til frankering eller vælger en kreditaftale med Post Danmark. På denne måde får du tilsendt en samlet faktura over dit forbrug, selvom din virksomhed har mere end én frankeringsmaskine. Credit Lock effektiviserer betalingsprocessen og gør din frankering nemmere og mere overskuelig. FramaOnline samarbejder naturligvis med Credit Lock.\nFramaOnline er Danastars løsning, der arbejder sammen med Post Danmarks Credit Lock. FramaOnline varetager forskellige funktioner, såsom at opdatere frankeringsmaskinen med nyeste software og postprodukter. Denne tjeneste giver desuden en lang række andre fordele til Danastars kunder; disse inden for sikkerhed, service og fremtidssikret teknologi. FramaOnline styres fra Danastars hovedkvarter i Hellerup. Datacentret ligger i topsikrede bygninger i Schweiz med 24 timers systemovervågning, der sikrer dig optimal driftsikkerhed.\nBestil din frankeringsmaskine med direkte opkobling til Credit Lock gennem FramaOnline.\nRing på telefon 39 61 18 04 eller send en e-mail til danastar@danastar.dk\nMed de kontinuerlige prisstigninger på frimærkefrankerede breve, kan din virksomhed rent faktisk spare penge i investeringen af en frankeringsløsning fra Danastar. Et brev der er frankeret med et frimærke vil fra april 2011 koste fra 8 kr., mens et maskinfrankeret brev blot vil koste 6,50 kr. Investerer du i en frankeringsmaskine, vil det derfor hurtigt tjene sig hjem. En artikel fra Post Danmark viser, at et frankeret brev har en mere seriøs virkning end ved brug af e-mail. Med en løsning fra Danastar, kan din frankering klares hurtigt, nemt og ikke mindst billigt. Derudover får dine forsendelser et mere professionelt udseende, og du kan reklamere for din virksomhed med påtrykt logo direkte på kuverten.\nFordele ved frankering med frankeringsmaskine:\nBilligere end frimærkefrankering\nGratis reklameplads for din virksomhed på hver forsendelse\nBedre overblik og mere tid til vigtigere opgaver\nAltid korrekt frankering\nDanastar imødekommer alle behov inden for frankering, og vi tilbyder markedets bedste produkter. Frama lægger stor vægt på løbende produktudvikling, hvilket sikrer dig, at Danastar altid leverer de bedste og nyeste frankeringsløsninger. Vores yderst attraktive frankeringsprodukter er kendte for deres holdbarhed og pålidelighed, da vi hos Danastar ikke går på kompromis med kvaliteten. Tilfredse kunder er en mærkesag for os, og derfor kan du stole trygt på, at du får de mest optimale frankeringsløsninger med Danastar.\nHos Danastar går vi som nævnt meget op i, at vores kunder er tilfredse. Heldigvis viser talrige uafhængige undersøgelser, at vi konstant ligger i toppen, hvad angår tilfredshed med vores løsninger inden for frankering.\nFrankering behøver ikke at være en besværlig og tidskrævende faktor for din forretning. Med en løsning fra Danastar, kan du spare både tid og penge.\nKontakt Danastar på telefon 39 61 18 04 eller på danastar@danastar.dk


19 Social- og Sundhedsudvalget i alt Heraf "råderumspulje" Social- og Sundhedsudvalget - serviceudgifter i alt Social- og Sundhedsudvalget - aktivitetsbestemt Social- og Sundhedsudvalget - nettoudgift ældreboliger Social- og Sundhedsudvalget - overførselsudgifter i alt Sundhed og Omsorg - i alt Sundhed og Omsorg - serviceudgifter i alt Heraf "råderumspulje" Korrigeret Overførsler fra budget ekskl. overførsler 2015 til Budgetopfølgning pr. 31. maj netto Andel Oprindeligt overført budget 2016 til anlæg Forbrug Forbrugs % 2016 i.f.t. korrigeret budget ekskl. overførsler Forbrugs % 2015 i.f.t. regnskab ultimo maj Forbrugs % 2014 i.f.t. regnskab ultimo maj Forbrugs % 2013 i.f.t. regnskab ultimo maj Forventet regnskab 2016 Afvigelse mellem korrigereet budget ekskl. overførsler og forventet Resultat sidste månedsopgø relse ,88 39,56 39,28 39, ,33 44,04 43,59 43, ,61 23,80 24,44 23, ,36 74,97 84,48 75, ,80 41,63 41,63 41, ,24 39,73 38, ,49 46,10 44,17 45, Beboelse ,00 69,01 62,17 57, Kommunal genoptræning og vedligeholdelsestræning ,49 35,69 44,39 44, Vederlagsfri behandling hos fysio- terapeut ,46 40,70 37,22 32, Kommunal tandpleje ,79 48,66 34,78 50, Sundhedsfremme og forebyggelse ,02 22,29 31,95 41, Andre sundhedsudgifter ,63 29,21 14,66 35, Pleje og omsorg mv. af ældre og handicappede ,64 46,99 45,04 46, Forebyggende indsats for ældre og handicappede ,80 65,40 41,44 42, Plejehjem og beskyttede boliger 0, Hjælpemidler, forbrugsgoder, boligindretning og befordring ,67 42,67 39,30 38, Plejevederlag og hjælp til sygeartikler o.lign. ved pasning ,91 25,59 29,10 46, Rådgivning og rådgivningsinstitutioner ######### 38,62 37,40 43, Botilbud for personer med særlige sociale problemer (pgf ,09 58,38 56,94 62, Alkoholbehandling og behandlingshjemfor alkoholskadede (sund ,86 44,11 34,77 37, Behandling af stofmisbruger (servicelovens pgf. 101 og sundh ,00 42,67 39,09 31, Botilbud til længerevarende ophold (pgf. 108) ,36 29,57 29,61 31, Botilbud til midlertidigt ophold (pgf. 107) ,86-44,34 232,69 69, Side 19\n20 Side 20 Korrigeret Overførsler fra budget ekskl. overførsler 2015 til Andel Oprindeligt overført budget 2016 til anlæg Forbrug Forbrugs % 2016 i.f.t. korrigeret budget ekskl. overførsler Forbrugs % 2015 i.f.t. regnskab ultimo maj Forbrugs % 2014 i.f.t. regnskab ultimo maj Forbrugs % 2013 i.f.t. regnskab ultimo maj Forventet regnskab 2016 Afvigelse mellem korrigereet budget ekskl. overførsler og forventet Resultat sidste månedsopgø relse Kontaktperson- og ledsageordninger (pgf. 45, 97-99) ,09 41,26 42,25 42, Øvrige sociale formål ,02 83,80 70,92 74, Handicap og Psykiatri - i alt Handicap og Psykiatri - serviceudgifter i alt Heraf "råderumspulje" ,55 40,70 42,68 39, ,02 40,51 42,67 39, Andre faste ejendomme ,99 36,59 30,95 13, Specialpædagogisk bistand til voksne ,39 26,02 30,95 13, Pleje og omsorg mv. af ældre og handicappede ,17 43,96 45,95 40, Forebyggende indsats for ældre og handicappede ,12 35,96 41,58 40, Rådgivning og rådgivningsinstitutioner ,15 80,16 45,36 62, Botilbud til længerevarende ophold (pgf. 108) ,31 35,30 38,63 33, Botilbud til midlertidigt ophold (pgf. 107) ,41 40,66 39,30 44, Kontaktperson- og ledsageordninger (pgf. 45, 97-99) ,17 37,79 38,19 44, Beskyttet beskæftigelse (pgf. 103) ,67 31,66 47,05 36, Aktivitets- og samværstilbud (pgf. 104) ,99 40, Handicap og Psykiatri - overførselsudgifter i alt Heraf "råderumspulje" ,10 43,69 43,69 87, Sociale formål ,10 43,69 43,69 87, Service og digitalisering (Social- og Sundhedsudv.) ,33 42,06 40,88 40, Borgerservice (Social- og Sundhedsudv.) - serviceudgifter ,50 39,23 34,51 35, Heraf "råderumspulje" Andre sundhedsudgifter ,68 40,31 34,50 35, Øvrige sociale formål ,45 21,47 35,18 24, Borgerservice (Social- og Sundhedsudv.) - overførselsudgifter i alt Heraf "råderumspulje" ,11 41,58 41,58 40, Personlige tillæg ,04 33,33 33,33 30, Boligydelse til pensionister ,04 42,61 42,61 42, Boligsikring ,90 43,83 43,83 43, Aktivitetsbestemt medfinansiering af ,61 23,80 24,44 23, sundhedsvæsenet 0\n21 Aktivitetsbestemt medfinansiering afsundhedsvæsenet Ældreboliger i alt Sundhed og Omsorg Korrigeret Overførsler fra budget ekskl. overførsler 2015 til Andel Oprindeligt overført budget 2016 til anlæg Forbrug Forbrugs % 2016 i.f.t. korrigeret budget ekskl. overførsler Forbrugs % 2015 i.f.t. regnskab ultimo maj Forbrugs % 2014 i.f.t. regnskab ultimo maj Forbrugs % 2013 i.f.t. regnskab ultimo maj Forventet regnskab 2016 Afvigelse mellem korrigereet budget ekskl. overførsler og forventet Resultat sidste månedsopgø relse ,61 23,80 24,44 23, ,88 74,97 84,48 75, ,70 40,71 49,39 38, Ældreboliger ,70 40,71 49,39 38, Handicap og Psykiatri , Ældreboliger ,71 32, Ældreboliger, Sundhed og Omsorg ,92 68,98 80,63 66, Ældreboliger ,92 68,98 80,63 66, Ældreboliger, Voksenhandicap og Soc ,40 63,00 58,30 60, Ældreboliger ,40 63,00 58,30 60, Side 21\n23 Side 23 Sundhed og Omsorg Budgetopfølgning pr. 31. maj 2016 på drift - netto Korr. budget ekskl. overførsler 2016 Overførsler fra 2015 til 2016 Andel Oprindeligt overført til budget / 2016 anlæg Forbrug Forbrugs % 2015 i f.t. korrigeret budget ekskl. overførsler Forventet regnskab 2016 Afvigelse mellem korrigeret budget ekskl. overførsler og forventet regnskab Resultat sidste månedsopgørelse , heraf buffer/råderumspulje Beboelse , Kommunal genoptræning og vedligeholdelsestræning , Kræftrehabilitering , Træning , Sundhedscenter Vest , Vederlagsfri behandling hos fysioterapeut , Kommunal tandpleje , Sundhedsfremme og forebyggelse , Pulje til Sundhedsfremme og forebyggelse , Sundhedsfremme og forebyggelse , Andre sundhedsudgifter (hospice) , Ældreboliger , Pleje og omsorg mv. af ældre og handicappede , Fællesudgifter/indtægter, Pleje/omsorg , Praktisk bistand og pleje "UDE" , Praktisk bistand og pleje "INDE" , Madservice, fælles , Hjemmesygepleje , Hjemmepl. biler reklamefin. toldmomset , Ledelse , Træning , Tilskud til personlig og praktisk hjælp , Faglig Drift og Udvikling , Elever , Fælles sundhedsindsats , Områdekontoret , Rindum Plejehjem , Plejehjemmet Klokkebjerg , Friplejehjemmet Stauning , Forebyggende indsats for ældre og handicappede , Forebyggende hjemmebesøg , Misbrugsafd. - Udslusning og bostøtte 85, SCV , Leje af aflastningsboliger , Aktivitetscenter Nord - Grønnegade og Holmeg ,\n24 Korr. budget ekskl. overførsler 2016 Overførsler fra 2015 til 2016 Andel Oprindeligt overført til budget / 2016 anlæg Forbrug Forbrugs % 2015 i f.t. korrigeret budget ekskl. overførsler Forventet regnskab 2016 Afvigelse mellem korrigeret budget ekskl. overførsler og forventet regnskab Resultat sidste månedsopgørelse Plejehjem og beskyttede boliger , Hjælpemidler, forbrugsgoder, boligindretning og befordring , Plejevederlag og hjælp til sygeartikler o.lign. ved pasning , Botilbud for personer med særlige sociale problemer (pgf. 110) , Alkoholbehandling og behandlingshjemfor alkoholskadede (sund , Behandling af stofmisbruger (servicelovens pgf. 101 og sundh , Botilbud til længerevarende ophold (pgf. 108) , Længerevarende ophold 108, S&O , Længerevarende ophold 108, SCV , Botilbud til midlertidigt ophold (pgf. 107) , Kontaktperson- og ledsageordninger (pgf. 45, 97-99) , Korr. budget ekskl. overførsler 2016 Overførsler fra 2015 til 2016 Andel Oprindeligt overført til budget / 2016 anlæg Forbrug Forbrugs % 2015 i f.t. korrigeret budget ekskl. overførsler Forventet regnskab 2016 Afvigelse mellem korrigeret budget ekskl. overførsler og forventet regnskab Resultat sidste månedsopgørelse , heraf buffer/råderumspulje Aktivitetsbestemt medfinansiering afsundhedsvæsenet , Side 24 2\n26 = mindre udgifter eller merindtægter Beløb er i hele tusinde Specialteam i Handicap og Psykiatri Korrigeret budget ekskl. overførsler 2016 Budgetopfølgning pr. 31. maj netto Overførsler fra 2015 til 2016 Andel overført til anlæg Oprindeligt budget Forbrug Forbrugs % 2016 i.f.t. korrigeret budget ekskl. overførsler Forventet regnskab 2016 Afvigelse mellem korrigeret budget ekskl. overførsler og forventet regnskab Resultat sidste månedsopgørelse Samlet resultat Handicap og Psykiatri - serviceudgifter Heraf "råderumspulje" Køb af pladser Salg af pladser Hjælpeordninger SEL 95 og Kontaktperson/ledsageordn.SEL 97og Øvrige driftskonti Demografi og strategi m.v Effektiviseringsbidrag Handicap og Psykiatri - overførselsudgifter Merudgifter 100 inkl. 50% statsrefusion Side 26\n28 Service & Digitalisering under Social- og sundhedsudvalget Korr. budget kr. Oprindeligt budget / kr. Forbrug kr. Forbrugs % 2016 Forventet regnskab 2016 Afvigelse mellem korrigeret budget og forventet regnskab Resultat sidste månedsopgørelse Funktion DKK DKK DKK Andre sundhedsudgifter , Personlige tillæg , Boligydelse til pensionister , Boligsikring , Øvrige sociale formål , Side 28\n30 NOTAT Til Kopi Fra Line Loldrup Emne Udvikling i sager og udgifter Handicap og Psykiatri Telefon E-post Dato 10. juni 2016 Sagsnummer Udviklingen i antal brugere og udgifter Fagområdet har udarbejdet fire grafer, der viser udviklingen i antal brugere og udgifter. Antal helårspersoner kan rumme samme person flere gange, idet én person kan få mere end én ydelse. Antal I alt kr , , , , , Side 30\n31 Grafen viser de samlede udgifter over år samt antal helårspersoner, der enten er placeret i Handicap og Psykiatris egne tilbud eller købte pladser udenfor kommunen. Grafen indeholder alle tilbud dvs. både botilbud, dagtilbud, bostøtte, hjælpeordninger mv. Som det ses, er antallet af helårspersoner steget. Udgifterne er faldet fra 2012 til 2014, hvorefter de er steget. I forhold til sidste måned er antal helårspersoner steget fra 1.470,2 til 1.480,3 helårspersoner, og prisen er steget fra kr. til kr. Antal Ialt kr , , , , , Grafen viser de samlede indtægter for alle de tilbudstyper, der sælges samt antal helårspersoner i disse tilbud. Antallet af helårspersoner samt indtægterne er faldet. I forhold til sidste måned er antal helårspersoner uændret, og indtægterne er steget fra kr. til kr. 2 Side 31\n32 I alt Antal kr , , , , , Grafen viser antal helårspersoner og gennemsnitsudgifter i forhold til køb af botilbud i andre kommuner og i regioner. Gennemsnitsudgifterne er faldet frem til 2014, hvorefter de er steget og antallet af helårspersoner er steget frem til 2013 hvorefter de er faldet. I forhold til sidste måned er antal helårspersoner steget fra 159 til 159,7 helårspersoner, og gennemsnitsudgiften er steget fra kr. til kr. 3 Side 32\n33 Antal I alt kr , , , , , Grafen viser antal helårspersoner og gennemsnitsudgifter i forhold til egne botilbud. Af grafen fremgår, at antallet af helårspersoner er steget hvert år indtil 2015, hvorefter de er faldet og gennemsnitsudgifterne er steget frem til 2014, hvorefter de er faldet. I forhold til sidste måned er både antal helårspersoner og gennemsnitsprisen uændret. 4 Side 33\n35 R A P P O R T Det fremtidige arbejde med ressourceforløb Side 35\n36 RAPPORTTITEL Side 2 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning Baggrund Status på arbejdet med ressourceforløb Målgruppen for ressourceforløb Ministeriets beskrivelse af målgruppen Lokale prioriteringer i forhold til målgruppen Fælles tværgående effektmål Indholdet i ressourceforløbene De fremtidige arbejdsgange i sagsbehandlingen Programbudgettering... 8 Side 36\n37 RAPPORTTITEL Side 3 1. Indledning 1.1. Baggrund Ressourceforløbene er indført som led i førtidspensions- og fleksjobreformen fra Målgruppen er personer, som har så komplekse problemer, at de er i risiko for at blive tilkendt førtidspension. Et centralt element i førtidspensionsreformen er således, at personer under 40 år som udgangspunkt ikke skal have tilkendt førtidspension. Indsatsen i ressourceforløb skal være tværfaglig og sammenhængende og skal hjælpe personen videre mod selvforsørgelse. Der skal med andre ord i højere grad være fokus på de ressourcer, som den enkelte har, og den måde disse kan udvikles på. Når en person visiteres til ressourceforløb, stopper den hidtidige ydelse. Vedkommende skal i stedet have ressourceforløbsydelse. Borgere kan visiteres til ressourceforløb som varer et til fem år med mulighed for flere på hinanden følgende forløb, hvis dette findes relevant. Et ressourceforløb vil ofte bestå af både beskæftigelsestilbud, sociale tilbud og sundhedsmæssige tilbud, som bliver kombineret og koordineret i forhold til borgerens indsatsplan. Tilbud i et ressourceforløb, kan f.eks. være mentorstøtte, bevilling af fysioterapi, massage, psykolog eller søvnterapi via Integrationsnet, funktionsbeskrivelse via Sundhedscenter Vest, højskoleophold, sociale værkstedstilbud, støtte gennem andre fagområder f.eks. Børn og Familie, støtteforanstaltninger via Handicap og Psykiatri, ligesom det kan være virksomhedspraktik, opkvalificering med kurser og lignende. Som hjælp til at komme gennem ressourceforløbet, får borgeren én gennemgående koordinerende sagsbehandler, som har ansvaret for at varetage borgerens sag. Der er i Beskæftigelse i Ringkøbing-Skjern kommune seks medarbejdere, som er koordinerende sagsbehandlere for borgere i ressourceforløb. En af dem er også mødeleder i Rehabiliteringsteamet Status på arbejdet med ressourceforløb Pr. december 2015 har der været 215 ressourceforløbssager, hvoraf der er 185 aktive ressourceforløbssager. Tabellen nedenfor viser den ydelse, som de 185 borgere, der er i et ressourceforløb, kommer fra: Side 37\n38 RAPPORTTITEL Side 4 Sygedagpenge 60 Diverse 23 Ledighedsydelse 17 Kontanthjælp 53 Uddannelseshjælp 18 Sygedagpenge/fleksjob 1 Revalidering 12 Ingen ydelse 2 30 sager er afsluttede, og de er afsluttet til følgende: 14 til førtidspension 9 til fleksjob, hvor af de 5 gik direkte i et fleksjob og 4 kom på ledighedsydelse 4 er fraflyttet kommunen 1 er kommet i ordinært arbejde 1 er kommet i revalidering til ordinært arbejde 1 er afgået ved døden 2. Målgruppen for ressourceforløb 2.1. Ministeriets beskrivelse af målgruppen Det fremgår af en orienteringsskrivelse fra Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, at Målgruppen for ressourceforløb vil typisk være personer, der kommer fra kontanthjælp eller sygedagpenge, og hvis arbejdsevne er så begrænset, at de er i risiko for at få tilkendt førtidspension, hvis der ikke gøres en ekstra, tværfaglig indsats for at understøtte vejen mod job eller uddannelse. Målgruppen kan også være personer, der ikke nødvendigvis har en varig begrænsning i deres arbejdsevne. De er derimod aktuelt udfordret af komplekse problemer i form af fx helbredsproblemer, misbrug, sociale forhold m.v. og vurderes derfor ikke at kunne komme i job eller uddannelse på kort eller mellemlangt sigt. Visitation til ressourceforløb vil altid bero på en konkret og individuel vurdering af den enkeltes situation. Visitation til ressourceforløb forudsætter, at borgeren har sammensatte, komplekse problemer udover ledighed, der vil kræve en tværgående indsats i forhold til 1) beskæftigelse/uddannelse, 2) det sociale område og/eller 3) sundhedsområdet. Herudover gælder, at en eller flere af følgende betingelser skal være opfyldt: Side 38\n39 RAPPORTTITEL Side 5 Personen har været længerevarende på offentlig forsørgelse og fx har haft svært ved at få fodfæste i uddannelsessystemet eller på arbejdsmarkedet. Personen har deltaget i en indsats rettet mod uddannelse og/eller job. Fx er der udarbejdet en UU-plan, en jobplan, revalidering eller en indsats som led i sygedagpengeopfølgning, uden at det har haft den ønskede effekt. Kommunen vurderer, at der er behov for en længevarende indsats, førend uddannelse/job er et realistisk mål. Sammenfattende viser ovenstående beskrivelse, at målgruppen for ressourceforløb er kendetegnet ved en betydelig funktionsevnebegrænsning, der gør det nødvendigt med en længerevarende indsats, inden de pågældende borgere kan komme ud på arbejdsmarkedet Lokale prioriteringer i forhold til målgruppen Ringkøbing-Skjern Kommune ønsker fremadrettet at foretage en lokal prioritering i målgruppen for ressourceforløb med henblik på at opnå den størst mulige positive effekt af forløbene. Den lokale prioritering baserer sig på kommunens hidtidige erfaringer med ressourceforløbene og bygger på tre elementer: 1) En lokal definition af målgruppen for ressourceforløb 2) En beskrivelse af hvilke borgere der fremadrettet skal tilbydes førtidspension fra starten og således ikke skal tilbydes ressourceforløb 3) En beskrivelse af hvilke borgere der fremadrettet ikke skal tilbydes ressourceforløb men i stedet håndteres på anden vis Lokal definition af målgruppen for ressourceforløb Målgruppen for ressourceforløb defineres som personer med komplekse problemstillinger, dvs. hvor der i løsning af problemstillingerne er et potentiale i at inddrage kompetencer fra minimum to fagområder. Typiske borgere i målgruppen vil være: Yngre personer for hvem normalindsatsen ikke skønnes at være tilstrækkelig eller er forsøgt uden held Borgere med lettere psykiske lidelser, hvor andre mulige tiltag er forsøgt Personer, der er motiverede for at blive en del af arbejdsmarkedet Hvilke borgere skal fremadrettet tilbydes førtidspension fra starten og således ikke tilbydes ressourceforløb? Side 39\n40 RAPPORTTITEL Side 6 Borgere, der fremadrettet skal tilbydes førtidspension fra starten og således ikke tilbydes ressourceforløb, inkluderer: Personer med alvorlig og uhelbredelig sygdom Borgere med svær psykisk sygdom, hvor behandlingsmulighederne er udtømte, eller hvor det kan give forværring i den psykiske sygdom, hvis der iværksættes foranstaltninger. Traumatiserede flygtninge, der allerede har været igennem traumebehandling Unge multihandicappede Borgere med betydelige sociale problemer, som ikke har kunnet løses trods talrige indsatser Der er i folketinget fremsat lovforslag L 145 Forslag til lov om ændring af lov om social pension og lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v. Med lovforslaget undtages visse sager om førtidspension fra kravet om forelæggelse for rehabiliteringsteamet. Det drejer sig om følgende to sagstyper: Ansøgningssager, hvor kommunerne vurderer, at det er utvivlsomt, at borgeren ikke opfylder betingelserne for tilkendelse af førtidspension Sager om tilkendelse af førtidspension, hvor kommunerne vurderer, at personen er så syg eller har så betydelige funktionsnedsættelser, at det er helt åbenbart formålsløst at forsøge at udvikle arbejdsevnen. Lovforslaget understøtter således ovenstående beskrivelse af, hvilke borgere der i Ringkøbing-Skjern Kommune fremadrettet tilbydes førtidspension fra starten og således ikke tilbydes ressourceforløb. 3. behandling af lovforslaget forventes den 19. maj Hvilke borgere skal fremadrettet ikke tilbydes ressourceforløb men i stedet håndteres på anden vis? Borgere, der fremadrettet ikke skal tilbydes ressourceforløb men i stedet håndteres på anden vis, inkluderer: Personer der er meget fastlåste i deres situation, f.eks.: o En del af gruppen af Borgere med funktionelle lidelser, dvs. lidelser, hvor der er fysiske symptomer af mild til svær grad men hvor der objektiv ikke kan findes en årsag til smerterne o Personer med en lav grad af motivation for at blive en del af arbejdsmarkedet o Borgere med en særlig historik f.eks. personer der hele deres voksenliv har været på kontanthjælp Borgere der har modtaget ledighedsydelse i over 78 uger Personer der har modtaget kontanthjælp i over 5 år Side 40\n41 RAPPORTTITEL Side 7 Elever på Særligt Tilrettelagt Ungdomsuddannelse (STU) (aktuelt er der ingen borgere i denne kategori i ressourceforløb) At disse borgere håndteres på anden vis betyder, at Ringkøbing-Skjern Kommune fremadrettet ikke tilbyder dem et længerevarende ressourceforløb. I stedet tilbydes borgerne typisk en håndholdt beskæftigelsesindsats, som er mindre omfattende og kompleks end ressourceforløbene. 3. Fælles tværgående effektmål Lov om en aktiv beskæftigelsesindsats har til formål at bidrage til et velfungerende arbejdsmarked ved bl.a. at støtte personer, der på grund af begrænsninger i arbejdsevnen har særlige behov for hjælp til at få arbejde. Ifølge lovgivningen er formålet med ressourceforløb således at få borgerne ud på arbejdsmarkedet. Det fælles tværgående effektmål for arbejdet med ressourceforløb i Ringkøbing-Skjern Kommune er derfor: Det fælles tværgående effektmål for arbejdet med ressourceforløb: Flest mulige borgere skal opnå en tilknytning til arbejdsmarkedet Dette betyder, at deltagerne i ressourceforløb efter endt forløb som udgangspunkt skal opnå en tilknytning til arbejdsmarkedet enten i form af ordinær beskæftigelse eller fleksjob. Imidlertid er det karakteristisk for målgruppen for ressourceforløb, at deltagernes arbejdsevne er stærkt begrænset, eller at de er udfordret af så komplekse problemer, at de vurderes ikke at kunne komme i job eller uddannelse på kort eller mellemlangt sigt. Det kan derfor give god mening at formulere nogle delmål for arbejdet med ressourceforløb. Naturens Rige udstikker en politisk retning om, at vi som kommune skal fremme borgernes mulighed for at tage ansvar for eget liv, og at vi skal sætte borgernes behov i centrum. I forlængelse heraf angiver Beskæftigelsespolitikken, at Vi møder borgeren anerkendende og fokuserer på borgerens ressourcer. Vi giver borgeren ansvar. Sammen udarbejder vi en målrettet plan, som hjælper borgeren ud af offentlig forsørgelse. Arbejdet med ressourceforløb skal således sætte borgernes behov i centrum. Det primære delmål for arbejdet med ressourceforløb er derfor: Det primære delmål for arbejdet med ressourceforløb: Side 41\n42 RAPPORTTITEL Side 8 Løsning af de problemstillinger som ud fra borgerens behov udgør de største forhindringer for, at den pågældende borger kan komme ind på arbejdsmarkedet. Ud over de problemstillinger, som borgeren selv definerer som centrale barrierer for, at borgeren kan komme ind på arbejdsmarkedet, kan man socialfagligt identificere nogle kompetencer, der er nødvendige for, at borgeren kan mestre eget liv. Det sekundære delmål for arbejdet med ressourceforløb er derfor: Det sekundære delmål for arbejdet med ressourceforløb: Styrkelse af borgerens evne til at mestre eget liv helbredsmæssigt, arbejdsrelateret og socialt Målet er således, at ressourceforløbene bidrager til, at borgeren i højere grad mestrer sin sygdom/livssituation, mestrer at indgå i et arbejdsfællesskab samt mestrer at indgå i sociale relationer, herunder en evt. forældrerolle. Der anvendes løbende progressionsmålinger for at kunne vurdere, om delmålene for ressourceforløbene bliver opfyldt. For at belyse, om dette er tilfældet, skal man kunne se, om der er bevægelse på de relevante parametre: Går det fremad (progression)? Går det tilbage (regression)? Er der stilstand (status quo)? 4. Indholdet i ressourceforløbene 5. De fremtidige arbejdsgange i sagsbehandlingen 6. Programbudgettering Side 42\n44 N O T A T Til Beskæftigelsesudvalget Kopi Fra Mads Laursen Emne Proces for udvikling af arbejdet med ressourceforløb Afdeling Politisk Administrativt Sekretariat Telefon E-post Dato 8. januar 2016 Sagsnummer Procesplan for udvikling af arbejdet med ressourceforløb Styregruppen for rehabiliteringsteamet besluttede på sit møde den 21. december 2015, at der igangsættes en ny proces med det formål at udvikle arbejdet med borgere med tilbud om ressourceforløb. Samtidig har Ringkøbing-Skjern, Slagelse og Haderslev kommuner etableret et tværgående samarbejde om styring af den kommunale ressourceanvendelse. Projektet sætter fokus på styring på effekterne af de tværgående kommunale indsatser. Styregruppen for rehabiliteringsteamet har givet sin opbakning til, at arbejdet med ressourceforløbene udpeges til at indgå i udviklingsprojektet i samarbejde med Slagelse og Haderslev kommuner, og at der således udarbejdes et oplæg til programbudgettering for arbejdet med ressourceforløb i Ringkøbing- Skjern Kommune. Formål Formålet med processen for udvikling af arbejdet med ressourceforløb er at fastlægge: Målgruppen for ressourceforløbene, idet forløbene skal have størst mulig positiv effekt Fælles tværgående effektmål for arbejdet med ressourceforløb Det fremtidige indhold i ressourceforløbene, dvs. de tværgående indsatser, der fremadrettet skal indgå i forløbene De fremtidige arbejdsgange, herunder et tidligt tværgående samarbejde om borgerne 1 Side 44\n45 Beslutningskompetencen i forhold til de tværgående indsatser i ressourceforløbene, således at disse kan iværksættes hurtigt og effektivt Opfølgningen på sagerne Programbudgettering for arbejdet med ressourceforløb Proces Processen for udvikling af arbejdet med ressourceforløb kan inddeles i tre faser. Den første fase strækker sig fra den 21. december 2015, hvor styregruppen besluttede at igangsætte processen, til Børne- og Familieudvalget samt Social- og Sundhedsudvalget orienteres om arbejdet på møderne i juni I den første fase er der fokus på at fastlægge: Målgruppen for ressourceforløbene Fælles tværgående effektmål for arbejdet med ressourceforløb På mødet i maj 2016 behandler Beskæftigelsesudvalget oplægget til målgruppe og fælles tværgående effektmål. Den anden fase strækker sig fra Børne- og Familieudvalget samt Social- og Sundhedsudvalget orienteres om arbejdet på møderne i juni 2016 til møderne i Beskæftigelsesudvalget, Børne- og Familieudvalget samt Social- og Sundhedsudvalget i december I den anden fase er der fokus på at fastlægge: Indholdet i ressourceforløbene, dvs. de tværgående indsatser der fremadrettet skal indgå i forløbene De fremtidige arbejdsgange, herunder et tidligt tværgående samarbejde om borgerne Beslutningskompetencen i forhold til de tværgående indsatser i ressourceforløbene, således at disse kan iværksættes hurtigt og effektivt Opfølgningen på sagerne Forsøg med programbudgettering På møderne i december 2016 behandler Beskæftigelsesudvalget, Børne- og Familieudvalget samt Social- og Sundhedsudvalget oplægget til indhold i ressourceforløbene, beslutningskompetencen i forhold til de tværgående indsatser samt forsøg med programbudgettering. Den tredje fase strækker sig fra møderne i Beskæftigelsesudvalget, Børne- og Familieudvalget samt Social- og Sundhedsudvalget i december 2016 til budgetkonferencen i august I denne fase afprøves den nye måde at arbejde med ressourceforløb, herunder den nye målgruppe, de fælles tværgående effektmål, det nytænkte indhold i ressourceforløbene, de nye arbejdsgange m.v. På baggrund af erfaringerne med den nye måde at arbejde med ressourceforløb udarbejdes der i foråret 2018 et nyt oplæg til det fremtidige arbejde med ressourceforløb. Oplægget indgår i den politiske budgetbehandling i Procesplan 2 Side 45\n46 Første fase: Tidspunkt 21. december 2015 Aktivitet Møde i styregruppen for rehabiliteringsteamet Styregruppen beslutter, at der igangsættes en ny proces for udvikling af arbejdet med borgere med tilbud om ressourceforløb. Styregruppen giver samtidig sin opbakning til, at Ringkøbing-Skjern Kommune arbejder på at indføre programbudgettering for arbejdet med ressourceforløb. 4. februar 2016 Processens forløb aftales Anette Ørbæk Andersen, direktør, Kim Ulv Christensen, fagchef for Beskæftigelse, samt Marianne Gramstrup, afdelingsleder for Social og Integration, aftaler processens forløb. 11. marts 2016 Workshop om udvikling af arbejdet med ressourceforløb Formålet med workshoppen var at give input til: Hvilken målgruppe, der er relevant for ressourceforløbene, hvis forløbene skal have størst mulig positiv effekt Fælles tværgående effektmål for arbejdet med ressourceforløb Deltagerne i workshoppen var medlemmerne af rehabiliteringsteamet samt styregruppen for rehabiliteringsteamet. 11. marts 21. april 2016 Udarbejdelse af oplæg til målgruppe og fælles tværgående effektmål for ressourceforløbene Der nedsættes en arbejdsgruppe bestående af Mads Laursen, udviklingskonsulent i Politisk Administrativt Sekretariat, Marianne Gramstrup, afdelingsleder for Social og Integration, Heidi Iversen, mødeleder i rehabiliteringsteamet, samt Søren Lind, økonomikonsulent. Arbejdsgruppen udformer et oplæg ud fra de input, der kom på workshoppen. Oplægget har fokus på: Målgruppen for ressourceforløbene Fælles tværgående effektmål 26. april 2016 Møde i styregruppen for rehabiliteringsteamet 3 Side 46\n47 Styregruppen for rehabiliteringsteamet behandler oplæg til målgruppe for ressourceforløb samt fælles tværgående effektmål. Oplægget rettes til. 27. april 4. maj maj 2016 Oplæg til målgruppe og fælles tværgående effektmål for ressourceforløbene er i høring i rehabiliteringsteamet Oplægget behandles pr. i styregruppen for rehabiliteringsteamet 30. maj 2016 Møde i Beskæftigelsesudvalget Beskæftigelsesudvalget behandler oplægget til målgruppe og fælles tværgående effektmål. Oplægget rettes til. 21. juni 2016 Møde i Børne- og Familieudvalget Børne- og Familieudvalget orienteres om det igangværende projekt vedrørende udvikling af arbejdet med ressourceforløb. 22. juni 2016 Møde i Social- og Sundhedsudvalget Social- og Sundhedsudvalget orienteres om det igangværende projekt vedrørende udvikling af arbejdet med ressourceforløb. 29. juni 2016 Møde i styregruppen for rehabiliteringsteamet Styregruppen for rehabiliteringsteamet tager stilling til anden fase af processen vedrørende udvikling af arbejdet med ressourceforløb. Anden fase: September 2016 Workshop om udvikling af arbejdet med ressourceforløb Formålet med workshoppen er at give input til: Indholdet i ressourceforløbene, dvs. de tværgående indsatser, der fremadrettet skal indgå i forløbene De fremtidige arbejdsgange, herunder et tidligt tværgående samarbejde om borgerne Beslutningskompetencen i forhold til de tværgående indsatser i ressourceforløbene, således at disse kan iværksættes hurtigt og effektivt Opfølgningen på sagerne 4 Side 47\n48 Forsøg med programbudgettering Deltagerne i workshoppen er medlemmerne af rehabiliteringsteamet samt styregruppen for rehabiliteringsteamet. September - december 2016 Udarbejdelse af oplæg til indholdet i ressourceforløbene, de fremtidige arbejdsgange, beslutningskompetencen, opfølgningen på sagerne samt forsøg med programbudgettering På baggrund af input fra workshoppen udarbejdes der et oplæg til indholdet i ressourceforløbene, de fremtidige arbejdsgange, beslutningskompetencen, opfølgningen på sagerne samt forsøg med programbudgettering. 14. december december december 2016 Møde i Social- og Sundhedsudvalget Social- og Sundhedsudvalget behandler oplægget til indholdet i ressourceforløbene, beslutningskompetencen i forhold til de tværgående indsatser samt forsøg med programbudgettering. Møde i Beskæftigelsesudvalget Beskæftigelsesudvalget behandler oplægget til indholdet i ressourceforløbene, beslutningskompetencen i forhold til de tværgående indsatser samt forsøg med programbudgettering. Møde i Børne- og Familieudvalget Børne- og Familieudvalget behandler oplægget til indholdet i ressourceforløbene, beslutningskompetencen i forhold til de tværgående indsatser samt forsøg med programbudgettering. Tredje fase: Januar - december 2017 Forsøg med den nye måde at arbejde med ressourceforløb Den nye måde at arbejde med ressourceforløb afprøves i praksis, herunder: Den nye målgruppe for ressourceforløbene De fælles tværgående effektmål Det nytænkte indhold i ressourceforløbene De fremtidige arbejdsgange, herunder et 5 Side 48\n49 tidligt tværgående samarbejde om borgerne Beslutningskompetencen i forhold til de tværgående indsatser i ressourceforløbene, således at disse kan iværksættes hurtigt og effektivt Opfølgningen på sagerne Forsøg med programbudgettering Den nye måde at arbejde med ressourceforløb evalueres løbende. Januar - april 2018 Udarbejdelse af et nyt oplæg til det fremtidige arbejde med ressourceforløb På bagrund af erfaringerne med den nye måde at arbejde med ressourceforløb udarbejdes der i et nyt oplæg til det fremtidige arbejde med ressourceforløb. Maj 2018 Møde i Beskæftigelsesudvalget Beskæftigelsesudvalget behandler det nye oplæg til det fremtidige arbejde med ressourceforløb. Maj 2018 Møde i Børne- og Familieudvalget Børne- og Familieudvalget behandler det nye oplæg til det fremtidige arbejde med ressourceforløb. Maj 2018 Møde i Social- og Sundhedsudvalget Børne- og Familieudvalget behandler det nye oplæg til det fremtidige arbejde med ressourceforløb. August 2018 Budgetkonference Byrådet forhandler budgettet for Side 49\n51 Pilotprojekt om digital planlægning i Hjemmeplejen - et analyse og optimeringsprojekt inkl. indkøb af biler til hjemmeplejen Analyse af Indkøb af kommunale biler til fire enheder Budget 18 Maj Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 51\n52 Budget Deloitte kan løse den skitserede opgave inden for de angivne tidsfrister og til en pris for pilotprojektet på kr. ekskl. moms og direkte udgifter. Det kræver en stram styring af projektet og at Ringkøbing-Skjern Kommune leverer en stærk projektleder, står for dataindsamlingen, bookning af møder m.v. efter nærmere aftale med Deloitte. 2 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 52\n53 Budget Deloitte kan løse opgaven med pilotprojektet for et samlet honorar på kr. ekskl. moms, transport og udlæg Budgetoverblik Nedenfor fremgår Deloittes pris for det skitserede pilotprojekt for digital planlægning af hjemmeplejen. Prisen tilbydes som en fast pris, inklusive alle de skitserede analyser, leverancer, dataindsamlinger m.m. Efter drøftelse med Ringkøbing-Skjern Kommune vil projektet starte op i ultimo august 2016 og kan fuldføres på 3-4 måneder eksklusiv ferier. Deloitte har mulighed for en opstart i løbet af 2-4 uger. I budgettet er det antaget, at Ringkøbing-Skjern Kommune varetager den daglige interne projektledelse samt koordinering med kommunens afdelinger (fx mødebooking og dataindsamling m.v). Digital planlægning Pilotprojekt - Digital planlægning af hjemmeplejen inkl. indkøb af biler vs. Godtgørelse for hjemmeplejen Budget kr. Fordeling af timer på de enkelte faser Estimeret fordeling af projektets timer på hver af de fire faser kan ses henunder. Samlet set er der afsat 474 timer til projektets gennemførelse ud fra de aktiviteter der er beskrevet til tilbuddet. Fase Timeestimat fordelt på projektet faser Timerestimat Data Interview 100 Temaer/Scenaerier 125 Analyse 164 Anbefalinger - afrapportering 85 Timer i alt: 474 Ekstraordinær rabat kr. Samlet pris kr. Hertil kommer forventede omkostninger til transport og udlæg på kroner... 3 Effektivisering af kommunal befordring i Randers Kommune 2015 Deloitte Side 53\n54 Timeestimat på allokerede medarbejdere Deloitte kan løse opgaven for et samlet honorar på kr. ekskl. moms, transport og udlæg Herunder ses det forventede antal timer på de medarbejdere der forventes at skulle løse opgaven i Ringkøbing-Skjern Kommune. Tilbuddet er baseret på et timeestimat på 474 timer til nedenstående timesatser. Samlet set er der tale om en betydelig rabat i forhold til vores normale timepriser. Timeestimat fordelt på allokerede medarbejdere Konsulentkategori Pris/time Timer Budget Allan Kirk Partner (projektpartner) kr kr. Henrik Wiingreen Seniorkonsulent (projektleder) kr kr. Mette Dyrberg/ Jens P. Jensen Konsulent kr kr. Morten H. Pedersen Director (ekspertressource) kr kr. Rasmus Frederiksen Rapidis Aps 800 kr kr kr. Ekstraordinær rabat Tilbudt honorar i alt for pilotprojekt (ekskl. moms, transport og udlæg) kr kr. De konkrete roller for de enkelte medarbejdere fremgår af cv er i det oprindelige oplæg.. 4 Effektivisering af kommunal befordring i Randers Kommune 2015 Deloitte Side 54\n55 Budget Deloitte kan færdiggøre projektet om indkøb af kommunale biler til fire enheder for en fast merpris på kroner. Projektet er afbrudt to gange af RKSK, hvilket medfører et mindre merforbrug af timer til færdiggørelse Det er en forudsætning for at gøre projektet færdig til prisen, at det kører sideløbende med pilotprojektet i hjemmeplejen, for at kunne samle aktiviteter i de to projekter. 5 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 55\n56 Budget Deloitte kan løse den oprindelige opgave om indkøb af biler for en beskeden merpris på kroner, som skyldes de to udskydelser der har været. Budgetoverblik Nedenfor fremgår Deloittes pris for færdiggørelsen af det, af flere omgange, udskudte projekt om indkøb af kommunale biler i fire enheder. De fire enheder kan ses i nedenstående tabel Prisen tilbydes som en fast pris. I budgettet er det forudsat, at projektet udføres sideløbende med pilotprojektet om digital planlægning i hjemmeplejen samt, at Ringkøbing-Skjern Kommune varetager den daglige interne projektledelse samt koordinering med kommunens afdelinger (fx mødebooking og dataindsamling m.v). Det er en forudsætning for den skitserede pris, at opgaven løses sideløbende med et pilotprojekt, således aktiviteter i det to projekter kan samles på samme dage. Deloitte forventer at bruge maksimalt 100 timer på at løse den resterende del af projektet. Digital planlægning Analyse af Indkøb af kommunale biler fortsættelse af tidligere igangsat projekt. (4 enheder) De 4 enheder er: Dagtilbud & undervisning; Handicap & Psykiatri; Beskæftigelse og Børn & Familie Rest fra oprindelig budget Pris for færdiggørelse af projekt Budget kr kr kr. 6 Effektivisering af kommunal befordring i Randers Kommune 2015 Deloitte Side 56\n58 Analyse af Indkøb af kommunale biler til hjemmeplejen Pilotprojekt om digital planlægning i Hjemmeplejen - et analyse og optimeringsprojekt. Tilbud 27. april Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 58\n59 Indhold Analyse af indkøb af kommunale biler i stedet for kørsel i egen bil fortsættelse af projekt Formål og afgræsning af pilotprojekt om digital planlægning af hjemmeplejen Forslag til projektdesign og faser Implementering af anbefalinger i praksis. Budget mulige potentialer CV og referencer 2 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 59\n60 Ringkøbing-Skjern Kommune Analyse af indkøb af kommunale biler i stedet for godtgørelse for kørsel i egen bil 3 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 60\n61 Projektforslag om bedre brug af den kommunale bilflåde Spørgsmål og forslag til forløb Nedbringelse af godtgørelse for kørsel i egen bil Hvor og hvordan kan vi skifte fra godtgørelse til høj takst til lav takst og/eller kommunale biler? Potentiale: 1,2-2,5 mio. kroner/år (fra maj 2015-niveau). Forslag til forløb Vurdering af enheder med potentiale for skifte fra godtgørelse til kørsel i kommunal bil. Analyse af nuværende kørsel i egen bil. Opstilling af forslag til nedbringelse af godtgørelse (justering af kørselspolitik og indkøb af kommunale biler). Beregning af business case. Opstilling af implementeringsplan. Deltagende enheder Sundhed & Omsorg Handicap og Psykiatri* Beskæftigelse* Børn & Familie* Dagtilbud og Undervisning* De 4 enheder markeret med * kører et forløb samtidigt med projektet om digital planlægning i hjemmeplejen. Sundhed og Omsorg kører forskudt når pilotprojektet har vist hvilke potentialer der er for bilflådens størrelse. 4 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 61\n62 Pilotprojektets formål og afgrænsning Pilotprojektet skal både kigge bredt på hele kommunen på strukturelle områder, men også gå i dybden med det/de områder, som indgår direkte i pilotprojektet. Anbefalingerne skal kunne udrulles til hele RKSK som led i en stringent implementering. 5 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 62\n63 Pilotprojekt Formålet med pilotprojektet er at få en forsmag på effekterne af det store projekt. Til det formål, er det nødvendigt at have en klar afgrænsning. Formål Primært Vurdere potentialerne ved en mere effektiv kørselsplanlægning, herunder: Sekundært Minimere kørselsomkostninger. Nedbryde områdegrænser (autonomier). Reducere vikarbehov. Vurdere udfordringen ved brugen af det eksisterende planlægningsværktøj, der angiveligt ikke benyttes. Hvor er det skoen trykker? Er det praktisk brugbart? Afgrænsning 1-2 områder Begge skal være relativt store. Det ene skal være geografisk stort. Det andet skal være kompakt (befolkningstæt). Områderne skal være naboer. Endelig udvælgelse af områderne sker efter aftale med Ringkøbing-Skjen Kommune ved projektopstart Strukturanalyse Med afsæt i den eksisterende struktur (efter 11. maj), undersøges det hvorvidt en anden områdestruktur kan være med til at reducere logistikomkostningerne. I dag opereres der relativt autonomt i de seks (snart fem) områder. Ved at nedbryde områdegrænserne, er der et potentiale for at reducere logistikomkostningerne. En alternativ løsning til at nedbryde grænserne, vil være at bygge områderne op omkring de store byer. 6 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 63\n64 Forslag til projektplan og faser Målrettet dataindsamling, analyse af hjemmeplejens nuværende opgaveløsning giver mulighed for stringente anbefalinger der skal sikre en optimal planlægning af opgaverne fremadrettet. Arbejdet udføres i tæt samarbejde mellem RKSK, Deloitte og Rapidis. 7 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 64\n65 Overordnet projektforløb En struktureret tilgang, hvor en datadrevet proces med fokus på den nuværende opgaveløsning, samt mulighederne for en smartere planlægning analyseres Data/Interview Temaer/Scenarier Opgavetilgang Indsamling af data om opgaver, serviceniveauer, medarbejdere, andre ressourcer (køretøjer og maskiner) og nuværende tilrettelæggelse. Opstilling af scenarier til videre analyse (fx justerede serviceniveauer). It-baseret analyse. Drøftelse af resultater og vejen videre. Centrale spørgsmål i forbindelse med projekterne Plan for projektet Granskning af eksisterende proces-materiale Gennemførelse af planlægningsworkshop Analyse Anbefalinger/Afrapportering Hjemme- og sygeplejen Hvordan ser den effektive områdeopdeling ud? Hvilke udkørselsprincipper vil man have i forhold til medarbejdere (fx fast indmødested)? Hvor mange ressourcer kræver en effektivt tilrettelagt opgaveløsning? 8 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 65\n66 Datakatalog over opgaver m.m. En række data skal afdækkes og kortlægges for, at vi på en stringent måde kan få det nødvendige udgangspunkt for en optimeret udnyttelse og planlægning af opgaverne. Ressourcer (medarbejdere) Startlokation * (eller start ved første stop). Slutlokation. Starttid. Sluttid. Kvalifikationer. Omkostningsskalering. Transportmiddel. Opgaver Lokation den foregår på. Tidsvindue(r). Kvalifikationskrav til medarbejdere. Arbejdstid. Krav om låsning til bestemt medarbejder. Specielt for hjemmepleje: Foretrukket medarbejder. Dobbeltbesøg er det en opgave, der kræver flere medarbejdere. Er der en låsning til en anden opgave f.eks. medicin besøg kort efter morgenmand. *Lokationer angives i adresser eller allerhelst (X, Y) koordinater eller begge dele. 9 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 66\n67 Temaer Pilotprojektet skal ikke kun forholde sig til potentialer ved mere effektiv planlægning, men også de organisatoriske, ledelses- og systemmæssige forhold. Indmøde-model Skal hjemme- og sygeplejepersonale fortsat møde ind på det lokale center, eller bør ruterne starte hos den første borger? Vagtstrukturer I dag har de fleste medarbejdere en fast arbejdsuge på 30 timer. Er denne model optimal i forhold til behovet? Muligheder med IT Systemet (Avaleo Care, KMD-ejet) bruges til stam-/visiteringsdata og administration af ruter. Systemet kan bruges til planlægning. Hvad skal der til for at etablere digital planlægning? Beredskab I forbindelse med sygdom og nødkald omprioriteres og replanlægges opgaverne på daglig basis. Hvordan bør denne opgave løses og organiseres i fremtiden? Planlægningsprincipper Hvordan planlægges der i dag? Er der noget der hæmmer brugen af automatiske planlægningsværktøjer? Økonomiske konsekvenser Etablering og drift. IT-system. Geografisk opdeling. Distrikter og teams. Det er vigtigt at få klarlagt hvorvidt den nuværende struktur med 5 hjemmeplejedistrikter er den mest optimale opdeling. Implementering For at sikre de opridsede besparelsesinitiativer iværksættes effektivt, er det nødvendigt med en plan for implementeringen. Deloitte bistår RKSK med implementeringen efter aftale Kommunale biler Private biler versus kommunalt ejede biler som led i en optimeret planlægning af opgaverne beregnes det hvad den optimale bilpark for hjemmeplejen i RKSK er. Øvrige temaer Eventuelle relevante temaer der ikke er dækket af ovenstående, medtages herunder, efter en nærmere drøftelse med Ringkøbing-Skjern Kommune. 10 Tilbud Ringkøbing-Skjern Kommune 2016 Deloitte Side 67