Skrevet af Louise Mercedes Frank, louise-mercedes@norrbom.com. Fotos: Kristina Havbo Kongsgaard på 30. april 2018 . i Tema & Profiler\nDet er formiddag, varmt og vindstille, da jeg parkerer bilen på gaden mellem skolen og parken i Algarrobo. Her venter Vibeke Bekke mig. Hun demonstrerer med det samme sit vid om byen, da hun lægger ud med at fortælle, at byens park er indrettet med eksotiske planter, og ved et nærmere eftersyn kan jeg godt se, at planterne skiller sig ud fra dem, jeg normalt ser på Costa del Sol.\nVibeke fører mig målrettet gennem af byens første små gader, og jeg følger efter hende ind i en lille bagerbutik, hvor jeg får stukket en indpakket kage i hånden. Vibeke forklarer, at det er ’Tortas de Algarrobo’ – en mandelkage med olivenolie, som skulle være helt speciel for byen. Hun peger på en hjørneejendom med en rund facade, der plejede at huse fabrikken, der producerede dem. Men pga. kagernes stigende popularitet, har ejendommen måttet vige for andre, større produktionslokaler.\nDa jeg sætter tænderne i denne torta, forstår jeg med det samme årsagen til populariteten – de smager fantastisk! Men man skal vogte sig for kopier, fortæller Vibeke. Der er nemlig flere producenter, der prøver at gøre Algarrobo kunsten efter. Hvis man vil være sikker på, at få rigtige tortas fra Algarrobo, skal man sikre sig, at der står, at de er producerede i byen af samme navn.\nGumlende på tortas bevæger vi os længere ind i byen og passerer det, der for mange år siden var borgmesterens bolig. Vibeke fortæller, at boligen i dag er lavet om til sognegård, men at der stadig er celler nedenunder boligerne fra dengang, man brugte det til at sætte byens tyveknægte og forbrydere ind og ruske tremmer i borgmesterens kælder.\nEn by man bliver lokal i\n”Algarrobo er et sted, man bosætter sig, hvis man ønsker at integrere sig,” fortæller Vibeke, og mens vi går rundt i byen, hilses Vibeke velkommen af rigtig mange mennesker, som hun da også svarer på meget velklingende spansk. Alle skal de opdateres om, hvad der sker i hendes liv – Vibeke bor nemlig ikke i byen længere. ”Jeg boede her i otte år, men pga. min fibromyalgi (en gigtform, red.), som gør, at jeg har svært ved at gå på trapper nogle dage, måtte jeg flytte. Jeg kunne nemlig ikke få en bolig, med tilhørende garage,” fortæller Vibeke.\nVibeke flyttede til Spanien så snart hendes yngste datter var blevet 18 år. ”Jeg havde været på Montebello to gange og oplevet, hvor meget bedre jeg fik det, dels af genoptræningen men også af det varmere klima. Fra kun at kunne gå 50 meter, kunne jeg gå 1,5 km efter at have opholdt mig nogle uger i Spanien. Min yngste datter havde ikke lyst til at flytte med, så jeg flyttede, da hun var blevet 18.\nOg Algarrobo har, som rigtig spanske landsbyer, mange trapper, der forbinder de skæve niveauer med hinanden. Faktisk er der så mange vinkler og højdeforskelle på gaderne, at jeg allerede efter få gader komplet har mistet orienteringen.\nVibeke kender heldigvis hvert et gadehjørne og fører os ufortrødent videre og hen til en smuk vandpost. ”Der plejede at være tre smukke gamle haner, men nu er der kun én tilbage, og den er ikke nær så køn som de gamle,” fortæller hun. Det har at gøre med, at byens indbyggere før i tiden hentede det meste af deres vand fra disse poster, men i dag har de fleste indlagt rent drikkevand i boligerne.\nDe lokale beboere hilser venligt, når vi passerer hinanden i gaderne. ”Faktisk taler nogle af de gamle beboere med en dialekt, der er svært at forstå selv for andalusiere. Det er fordi, nogle af de gamle mauriske udtryk er gået i arv gennem generationer her i landsbyen,” fortæller Vibeke.\n”Algarrobo er en lille by, men man kan få alt her,” siger Vibeke, og vi passerer da også apotek og lægehus og adskillige frisører og købmænd.\nSom noget af det sidste på dagens tur når vi op til byens kirkegård, som ligger på det højeste punkt. Her ligger en lille landsbykirke og et fint lille anlæg. Og så er der en fantastisk udsigt.\nJeg kan se, at man bliver gammel i Algarrobo, da jeg kaster et nærmere syn på gravpladserne, der ifølge spansk skik og brug ikke er gravet ned, men derimod opstillet på rad og række som sarkofager. Det er høje aldre, der er noteret på de blankpolerede sten.\nGenerelt er de små gader ganske besatte med blomsterkrukker og planter, og skønt vi ikke er mere end fire kilometer fra kysten og ikke mere end 50 minutter fra de omgivelser, jeg er vant til, er der alligevel mange af planterne, jeg aldrig har set før. Det kan ikke udelukkes, at La Danesas udsendte kom hjem med et par aflæggere diskret listet ned i tasken.\nDet har været et dejligt besøg i en rigtig charmerende landsby, som Vibeke stadig besøger tit. Især fordi hendes veninde nu bor i hendes gamle lejlighed. Og noget tyder på, at Vibeke nok engang skal vende tilbage til Algarrobo: ”Kommer der en lejlighed ledig med parkering, så slår jeg til,” slutter Vibeke med at konkludere, inden hun fortsætter gåturen alene i Algarrobos stejle gader.


Kommuner tvangsfodrer ansatte med E-boks | Version2\nKommuner tvangsfodrer ansatte med E-boks\nStadig flere kommuner tvinger deres ansatte til at få lønsedlen i E-boks for at gøde jorden for den digitale dokumentboks. E-boks sidder nu tungt på markedet for digitale lønsedler.\nMorten K. Thomsen@journamorten Fredag, 18. december 2009 - 11:09 8\nPostbuddet deler i disse dage decemberlønnen ud til medarbejderne i Ringkøbing-Skjern Kommune. Men fra januar bliver taskerne lidt lettere, for med årsskiftet går kommunen over til at sende alle lønsedler digitalt til medarbejdernes e-bokse.\n»Vi har valgt den løsning, der hedder en totaltilmelding, hvor alle uden undtagelser får lønnen i E-boks. Dem, der ikke har en E-boks i forvejen, bliver automatisk oprettet,« forklarer Johanne Holdgaard, der er afdelingsleder i Intern udvikling og Personale i Ringkøbing-Skjern Kommune.\nKommunen har udregnet nettobesparelsen med E-boks i forhold til postomdelte lønsedler til 200.000 kroner. I det beløb er fratrukket de 121.000 kroner, E-boks tager sig betalt for at overføre løndata fra KMD.\nAlle kommuner tilbyder i dag deres medarbejdere, at de kan få lønsedlen digitalt. Men den vestjyske kommune bliver nu nummer 31 i rækken af kommuner, der ikke længere giver medarbejderne valget mellem digitale og papir-lønsedler. Og flere kommuner vil inden længe følge trop, vurderer KL's konsulent i Center for Borgerbetjening og it-politik, Mathilde Aastrøm.\n»Det er helt sikkert en tendens, at flere og flere kommuner vil gøre lønsedlerne digitale. Det er jo måde at 'tage egen medicin' på, for når Dokumentboksen kommer ? og eDag3 til næste vinter ? så skal alle masseforsendelser ske elektronisk. Det har sat en masse ting som det her i gang i kommunerne,« siger Mathilde Aastrøm.\nE-boks har dermed allerede i dag monopollignende status på digitale lønsedler i det offentlige. De eneste undtagelser er Syddjurs og Rudersdal kommuner, der anvender den konkurrerende løsning Nempost fra firmaet Assemble.\n#1 Jesper Lund 18. december 2009 - 16:16\nDet offentliges digitale tvang\nDette er desværre bare starten på det offentliges digitale tvang. Statsansatte har været udsat for den samme tvang i flere år. Jeg kan kun opfordre alle offentligt ansatte til at printe lønsedlerne ud på arbejdsgiverens printer (helst en farveprinter), så besparelsen forsvinder.\nMan kan stadig få sin årsopgørelse fra SKAT på papir, men med det nye dummebøde system for restskatten, er man nødt til selv at beregne sin skat ultimo december for at undgå SKATs ågerrenter. Det vil i mange tilfælde kræve oplysninger som kun er tilgængelige i digital form, hvis man overhovedet kan få adgang til de relevante oplysninger ultimo december. Inden længe skal vi sikkert også tvinges til at bruge den ulovlige digitale signatur for at få adgang til grundlaget for vores egen skatteberegning.\n#2 Peter Mogensen 18. december 2009 - 20:00\nRe: Det offentliges digitale tvang\nTjae... Hvis det så bare var papir-besparelsen.\nJeg - som ellers burde være for enhver form for edb - er kommet til at kende e-Boks som et onde.\nKonen er kommunalt ansat og har fået påtvunget e-Boks, men det er mig, som holder øje med regninger. Nu var vi sgu lige ved for leden at misse en betaling fordi vandværket havde opdaget at konen stod øverst på vores adresse og så kunne de jo dumpe regningen i hendes e-Boks - som hun aldrig læser.\nHelt ærlig... jeg har en email. Send det der, hvis I vil mig noget elektronisk. Ja ja... jeg ved godt at mange andre danskere har et meget løst forhold til deres email-konto, men det rager ligesom ikke mig.\n#3 Frank Dall Kristensen 19. december 2009 - 00:34\nDu kan blive oprettet som ægtefælle-administrator, og dermed få adgang til konens e-boks. Og du kan angive din egen emailadresse som emailadresse-2 på konens e-boks, og dermed også få email om nye regninger på konens e-boks. Jeg synes faktisk e-boks er smart tjeneste, der friholder dig fra at skulle tænke på teknik, backup og hvor du skal modtage vigtige papirer.\n#4 Thomas (bbb) Hansen 19. december 2009 - 10:23\nE-boks - dyr og primitiv løsning.\nE-boks er en dyr og primitiv løsning. Jeg fatter faktisk ikke hvilken fordele der er ved E-boks.\nKommunerne burde selv opbevar lønsedler på en server og så sende et link ud på e-mail til den. Det skal selvfølgelig være over en https forbindelse man så kan hente sin pdf lønseddel.\n#5 Frank Dall Kristensen 19. december 2009 - 12:55\nDet med prisen er muligvis rigtigt.\nMen at alle arbejdsgivere skal have sikre servere, og viden om at bygge sådanne servere, er også dyrt. At brugerne skal have forskellige kodeord til deres forskellige tidligere arbejdspladser, hvis brugerne har glemt at gemme lønsedler mv. selv, er da ret besværligt. Selvfølgelig ikke, hvis man har en livstidsstilling i samme kommune.\nDertil kommer at e-boks har let mulighed for at opsamle dokumenter fra alle andre firmaer, banker, forsikringsselskaber osv.\n#6 Thomas (bbb) Hansen 19. december 2009 - 14:00\nNu må man da gå ud fra at de fleste kommuner har et internt it-system, hvor de ligger deres dokumenter på.\n#7 Nikolaj Brinch Jørgensen 19. december 2009 - 14:40\nE-boks er dyr og primitiv! Det er et visionsløst system. Tænk at man kan komme og sælge et system, som siden fødslen har kunnet mindre end det mest simple email system. Det er utroligt. Og så samtidigt sætte et prisskilt på omkring 0,5-1 kr. pr. brev på det. Man kan sige at det er fantastisk gjort, altså det med at sælge det.\nSystemet er oldnordisk, dyrt og primitivt og burde afskaffes til fordel for noget andet. Det eneste man nu kan begræde er, at det er samme leverandør der har vundet DokumentBoks, så vi skal nok ikke forvente os det helt store visionære system komme derfra. Måske man denne gang faktisk kan svare på et brev i systemet, ligesom man kan på en mail?\n#8 Peter Mogensen 19. december 2009 - 14:57\nJa - (med fare for det det bliver en alle-børnene joke).\n... undtagen Silkeborg :)


USA indfører straftold på stål og aluminium fra EU - politiken.dk\nIlva i Italien er et af Europas største stålværker. Nu indfører Trump straftold på stål fra blandt andet EU (arkivfoto)\nIlva i Italien er et af Europas største stålværker. Nu indfører Trump straftold på stål fra blandt andet EU (arkivfoto) Foto: Pedersen Mikkel Berg\nInternationalt 31. maj 2018 kl. 15.51\nForhandlinger med EU om at undgå straftold har ikke været tilfredsstillende, siger USA's handelsminister.\nUSA indfører fra fredag 1. juni straftold på stål og aluminium fra EU, Canada og Mexico, oplyser den amerikanske handelsminister, Wilbur Ross, på et pressemøde.\nLæger uden Grænser kan ikke følge med: Spædbarn dør i overfyldt migrantlejr på Lesbos\nTre dræbt i skyderi i supermarked i USA\nMette F. forstår Macrons analyse af 'hjernedødt' Nato


Kommunikation via vores unikke B2B portal\nVi er en attraktiv samarbejdspartner, og samarbejdet med kunderne bygger på gensidig tillid og loyalitet. Vi arbejder tæt sammen med kunden fra start til slut og kommunikerer åbent gennem hele processen.\nProjekter gennemføres altid i et tæt samarbejde med kunden. En udførlig dokumentation giver altid det bedste resultat, alle opgaver sluttestes grundigt, og gerne sammen med kunden inden levering.\nFlere af vores faste kunder benytter muligheden for at kommunikere online med os via vores unikke B2B portal på Internettet. For kunden betyder det, at komplet dokumentstyring sikrer fælles versionsplatform. Hermed opnås adgang til den seneste dokumentation vedrørende igangværende og afsluttede projekter. Derudover er produktions- og statusoversigt tilgængelig døgnet rundt.\nKonceptet kalder vi "kunden i centrum" og det er udviklet med det formål at gøre det let at få produceret styretavler hos Eegholm.


Currently viewing the tag: "Suppe"\nPimp din suppe!\nPå denne kølige septemberdag, vil jeg lige slå et slag for en af mine gode venner: Herbamare, hedder han. Jeg er især glad for ham i suppesæsonen. For selvom jeg får leveret sækkevis af helt i toppen grøntsager fra små nørdede biodynamiske gårde, så skal de gode grønne\nDer skulle ryddes ud i grøntsagerne i vores køleskab i dag – og selvom foråret endelig, endelig er begyndt at vise sig fra sin lunere side (= ingen frostgrader) – kastede jeg mig ud i en vaskeægte vintersuppe. Og den faldt sgu helt godt ud. Selv Dagmar der ellers ikke er den store suppe-elsker, døbte


Hvordan til at Mødes med Fyre\nMøde fyre kan være en stressende del af dit liv. Nogle gange, et nyt forhold falder ret i dit skød, uanset om det er eller ikke er en god tid. Mange mennesker finder sig i den modsatte position, dog. Hvis du forsøger at mødes med en fyr, og overvejer et seriøst forhold med ham, er du nødt til at vide, hvad du ønsker. Dette vil hjælpe dig med at indsnævre feltet af de støtteberettigede mænd. Ikke klamrer sig til dette ideal for stift, men fordi livet er ikke så simpelt. Mange mennesker finder sig i den modsatte position, dog. Hvis du forsøger at mødes med en fyr, og overvejer et seriøst forhold med ham, er du nødt til at vide, hvad du ønsker. Dette vil hjælpe dig med at indsnævre feltet af de støtteberettigede mænd. Ikke klamrer sig til dette ideal for stift, men fordi livet er ikke så simpelt. En fantastisk måde at måle, som du måske ønsker at date, er ved at se på, hvad der virkede og hvad der ikke gjorde i fortiden. Tænk tilbage på hvad du loved om en fyr, og hvad fik dig til at bryde op. Selv hvis han brød op med dig, kan du ikke har aftalt med hans beslutning. For eksempel, personlighedstræk, som du kan være opmærksom på er tidligere kærester’ pænhed, langsigtede mål, deres evne til at have en alvorlig samtale, og så videre. Du kan elsker at se James Bond film og har en crush på ham, men i virkeligheden, kan du ikke være foreneligt med glat taler mænd. Eller, kan du blive tiltrukket af fyre, der er meget laid back, men du kræver for yderste renlighed og pænhed i din lejlighed. Tænk over, hvad du kan og ikke kan ‘leve med’ — i overført betydning men også bogstaveligt talt. Du ønsker måske at ende med at tilbringe længere tid sammen. Hvem du er venner med, og som du dato er generelt ikke den nøjagtige samme person. Men dine bedste venner kan være en god sporvidde for, hvad du kan lide i andre mennesker. Der er desuden intet der siger, at du ikke kan møde folk, som du ellers mener din kammerat. Tage et skridt tilbage og se på, hvad du gør med dine bedste venner, og de dele af deres personlighed, der gør du ønsker at tilbringe tid med dem. Hvis du er på udkig efter en potentiel kæreste, og du vil før eller senere ønsker at vide, hvordan du vil komme sammen derhjemme. Der er ingen nøjagtige formel for, hvad der gør en stor kraft, eller at finde den ‘rigtige’ fyr. Dog synes om den adfærd, der er irriteret over, at du og glæder dig mest i de tidligere bofæller. For eksempel, hvis du var nødt til at forlade rooming med en person, hvis katten var tilsmudsning dit tøj, en fyr med en hund eller kat kan ikke være rigtigt for dig. En stor en for bofæller er, hvordan rodet mennesker. Der synes at være et spektrum mellem rodet og nervøs. Messier-folk, som normalt ikke sætter pris på den forkrampede mennesker, og vice versa. Brug af tidligere bofæller til at forsøge at finde ud af, hvor du er, på denne skala. Ideelt set, guys du vil datoen være i nærheden af dig på denne skala. Relationer er på en anden frekvens, mellem casual og seriøse. Generelt, afslappede relationer har brug for et mindre tidsforbrug end alvorlige. Hvis du er sikker, i din karriere og ønsker at opbygge livslange relationer, vil du sandsynligvis ønsker at afsætte mere tid til nye kærester. På den anden side, hvis du har travlt hele tiden, og kan ikke tendens til et seriøst forhold, dine behov er meget forskellige. Kompatibilitet er meget mindre af et problem i de tidlige faser af et forhold end flere år ned ad vejen. Det er nemt at ignorere ægteskab og baby samtale tidligt (og nødvendigt), men du skal vide, hvad du ønsker. Tænk over, om du ønsker at slå sig ned når som helst snart, og hvor dine karriere mål, som kan tage dig. Det er lidt af en kliché første skridt, men det er stadig foretrækkes af mange. Hvis du ønsker et mere afslappet forhold, der involverer en gang om ugen middag datoer, dette er et godt sted at kigge. Du ved allerede, at de nyde, natteliv og møde nye mennesker. Det lokale natteliv, er et sted, hvor fremmede fra mange forskellige baggrunde mødes. Hvem ved, kan du kun tænkt mig at starte en årsagssammenhæng, og mødes med nogen, du ønsker at tilbringe resten af dit liv med. Du og din kommende kæreste behøver ikke at have alle de samme karriere mål og hobbyer. Men et godt sted at lede efter folk med samme interesser er, hvor du tilbringer din tid uden arbejde. Dette vil give dine ideer til datoer kan du gå på udover at gå ud til middag. Det er også en måde at bedømme deres inderste overbevisninger og værdier. For eksempel, hvis du bruger tid på kirken og religiøse grupper, at møde en person, i disse kredse, er en måde at sikre, at de deler din tro. Hvis du bruger en masse tid på klatring, du måske ønsker at møde andre, der er der. Tidskrævende fritidsinteresser kan overskygge relationer. Hvis du både nyde de samme ting, gør hobbyer sammen vil tage noget af presset fra forholdet. Hvis du har haft flere utilfredsstillende relationer i træk, kan du ønsker at bede om anbefalinger. Venner og familie kan vide, hvem de skal sætte dig op med en bedre end dig. Efter alle, de er i stand til at evaluere din personlighed og behov, som en outsider. Sørg for at nærme sig en person, der ikke vil sætte dig op med en person, de ønsker at se dig med, snarere end der kunne gøre dig glad. For eksempel, de fleste forældre ønsker, hvad der er bedst for deres barn. Dog bestemme, hvis de er kun indstilling dig op med en fyr, der svarer til deres socio-politisk overbevisning, eller tjener et bestemt beløb af penge. Du møder folk i de mest uventede steder, i dagligdags situationer. Som ringe i havet, mange enkle samtaler komme og gå, uden at nogen opdager det. Men et tilfældigt møde med den rigtige person, der kan afslører nok, at der er fællestræk for at slå denne krusning til en rigtig bølge. Du behøver ikke gå til supermarkedet i dag, med den hensigt at møde Mr. Right, men ikke kan ignorere de personer, alle omkring dig. For eksempel, kan du se en regelmæssig på dit lokale bibliotek, læser de samme forfattere, at du gør. Se, hvis han deltager i nogen bog, klubber, hvor du vil kunne indføre dig selv eller gå op til ham i stakke. Nogle mennesker ikke har det held, at andre gør, når det kommer til at møde fyre i deres område. Der er en række af internet-dating sites, der appellerer til mange interesser. Mange mennesker har haft succes med internet-dating, så kan du måske give det en chance. Det er en god idé at holde andre ikke-internet muligheder åbne, selv mens du er i din profil online. Være på udkig efter svindel. Desværre er der mennesker i hele verden, at bytte om på den vilje, internet daters til at sende finansiel bistand til nye kærester og veninder. Send ikke penge til en person, du har mødt på internettet. Selv hvis du og din nye kæreste har mange af de samme interesser, vil der være nye aktiviteter for dig til at prøve.\nBruge tid på at gøre hinandens hobbyer er en god måde at lære om deres interesser og værdier. Desuden kan du blive introduceret til en ny hobby, som du virkelig nyder at gøre. Men du skal være åben for sine interesser, og lad ikke din egen være kørt ud på et sidespor. Et afbalanceret forhold betyder, at bruge lige lang tid på hver person. Minde ham om, hvad der er vigtigt for dig, hvis du føler, at hans ideer altid vinde. Du ønsker at være støttende, men ikke med risiko for at negligere dig selv. Alle har deres egen idé om, hvor hurtigt et forhold bør fremskridt — både i og uden for soveværelset. Dette vil også variere baseret på hvor alvorligt du ønsker at tage forholdet. Sørg for, at tingene ikke udvikler sig for hurtigt til, at komfort. På den anden side, kan du overveje at have en samtale med ham, hvis du føler, at der er ingen grund til at tage tingene så langsomt. For eksempel, er folk på udkig efter langsigtede partnere ofte ønsker at tage tingene langsomt. De ønsker ikke at haste ind i et seriøst forhold, at de bruger år på at forsøge at gøre arbejdet, kun at have det ende år senere. Andre foretrækker en mere åbne forhold. At nogle, hvis det føles rigtigt for forholdet til de fremskridt, de ikke holde det tilbage på grund af en forudbestemt tidsplan. Du kan være overbevist om, at det er Mr.\nRight efter den første date\nMen der er mange sider af ham, som du ikke har set endnu. Giv det et stykke tid før du har dit sind gjort op. Dette vil gøre det sværere for dit hjerte at blive brudt af en fyr, du troede, du var forelsket i, efter hans egentlige personlighed begyndte at vise. Dette er en hårdt samtale i første omgang, men det er til at komme op til sidst. Der er et par vigtige områder, du har brug for at tale om. Bortset fra personlige syn på ægteskab og børn, er der også din karriere at tale om. Lad ham vide, hvis du har planer om at arbejde i dette job for kun et år eller mere, før du flytter andre steder. Han kan være klar til at bevæge sig så godt, men han kan ikke. Hvis du ikke kan se dig selv i en langsigtet relation til mindst år, og ønsker at dato omkring i mellemtiden, lad ham vide. Hvis han ønsker også, at der er en årsagssammenhæng, vil han forstå. Hvis ikke, kan han beslutte, om han ønsker at bruge et år eller så nogen, der vil ikke være i hans liv partner. På den anden side, hvis du har brug for at vide, at en person, der er åben for en langsigtet relation, og selv partnerskab, informere ham. Hvis han ikke er på udkig efter noget, der er alvorlig, kan han ønsker at bakke ud tidligt for at undgå en ubehagelig bruddet på et senere tidspunkt.\nFortæl dem dit syn på børn\nHusk på, at mange unge mennesker ikke kan bære tanken for at få børn, men i sidste ende komme rundt til det. Så, sikring af dine erklæring af, at man ikke ønsker børn med en erkendelse af, at uforudsete ændringer, der kan påvirke dine nuværende mål. Livslang partnerskaber sjældent udelukkende består af sene natten og brunch. Start planlægningen til at fejre ferien med ham på måder, du husker fra barndommen. Du naturligvis ikke behøver at medtage de traditioner, der drev du crazy, men husk for en alvorlig forhold vil blive mindre af en sidebar i dit liv, og flere af de vigtigste fase. Du vil fortsætte med at gøre, familie, traditioner, så start inklusive ham på disse, når du ved, at han er den rigtige for dig. Han er en spiller, hvis han ikke tage tingene yderligere med dig. Hvis han altid flirter med dig, men aldrig har planer om noget for fremtiden, eller ikke taler om personlige ting, han er sandsynligvis spiller du. Opret en grund til at tale med og tilbringe tid sammen med ham, sådan som en gruppe projekt eller udflugt. Tilbyder at hjælpe ham med noget du er god til. Finde ud af, hvor han hænger ud og bruge mere tid der, så du kan støde ind i ham. Romantiske forhold udvikler sig ofte mellem kolleger. Der er intet galt med dette, men det kan da være imod virksomhedens politik. Det skaber friktion i kontoret, hvis noget går galt. Kan du ikke være i stand til at hjælpe, hvis du falder i kærlighed med en fyr fra kontoret, men det er ikke tilrådeligt at kigge efter fyre på kontoret og henkastet dato omkring. Beslutte, hvordan du føler om one-night-stands, før du går ud. Det er en god idé at have en ‘politik’ imod det, hvis det er nødvendigt, for at holde dig fra at gøre noget du fortryder senere. Selv hvis du ikke tror, at’ der kunne ske i aften, det er bedre at være forberedt til at træffe en beslutning, hvis muligheden byder sig\n← Møde Folk For Gratis, Ingen Tilmelding\nCHAT ROULETTE ONLINE site Roulette Online →


Vandt den heldige casino Club\nInter Casino - Jeg vinder - eksempel\nDu modtager denne velkomstbonus som en fordobling af din første indbetaling. På den måde kan du som en ny spiller straks komme i gang og få dine gevinster. Spil Club Casino har de allerbedste online gambling-spil, som alle ved. Du behøver ikke at downloade noget, og du kan spille alle casinospil via hjemmesiden Her er nogle fordele ved online casino, der gør os spille klub absolut værd at finde! Om PlayClub casino Online casino er et pålideligt casino, der behandler spillere retfærdigt og hurtigt. Det er præcis det, vi elsker. Ærlige chancer for at vinde og hurtige udbetalinger.\nVi guider dig grundigt igennem, hvor man kan få fingre i dem, plus hvordan du bruger dem optimalt. Det er ingen skam at score aldeles stor gevinst pga. Læs her omkring gratis glæder på et online kasino Gratis spins — også kaldet free spins eller gratis runder — dækker over en form for gratis goder for kunder på et online kasino. Gratis spins — hvad er det egentlig for noget? Du kender antagelig til spillemaskiner — også kendt hvordan video slots — dem skal man putte penge i for at få hjulene til at spinne rundt. Når du får fingrene i gratis spins , er det så ikke dine egne penge, du skal fodre nedgøre automater med. Du tilbydes at forsøge lykken af for penge du ovis som en gave. Hvis du er rigtig heldig, så får du jackpot og deraf en dejlig gevinst hvordan følge af gratis spins. Det kan selvfølgelig også være, du ikke er til spil på moderne og, indtil tider, indviklede spillemaskiner.\nSpil butik casino\nConan The Barbarian var vendepunktet for ego. Havde spillet forskellige casino spil på Inter Casino og min bankroll var blevet reduceret til cirka dollars, da jeg startede med dollars plus dollars bonus - ialt dollars. Gevinst: 10 dollars Millionaires Club lll på Inter Casino er den spilleautomat jeg vender tilbage til igen og igen. Ego vil kun vise gevinst billeder siden denne spillemaskine fra nu af på denne side af KasinoKing. Gevinst: 16 dollars Faktisk en ok gevinst - som du kan se spiller ego ikke selv med maksimal indsats - idet det er for dyrt læge tiden. Jeg gør det dog nogen gange - men kun når ego føler jeg sidder i held. Gevinst: 45,60 dollars Min casino konto har på dette tidspunkt været nede plus oppe et par gange - adskillig små tab og mange små gevinster - men endelig ramte jeg aldeles god stime og nedenfor er den bedste gevinst denne dag. Havde omtrent spillet en time. Min saldo vokser også stille og roligt.\nBrøkdel tilbage indbetaling til spillemaskine\nRoulette med rigtige penge Cleopatras Bonus spillemaskine\nGuide til casino Global Live\nVæddemål hver lørdag spilleautomat Chain Mail


(EØS-relevant tekst) (6) Denne forordning bør omfatte anvendelsen af en flyvedataoverførselsprotokol - PDF Gratis download\nDownload "(EØS-relevant tekst) (6) Denne forordning bør omfatte anvendelsen af en flyvedataoverførselsprotokol"\n1 Den Europæiske Unions Tidende L 146/7 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 633/2007 af 7. juni 2007 om krav til anvendelse af en flyvedataoverførselsprotokol med henblik på anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder (EØS-relevant tekst) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (»interoperabilitetsforordningen«) ( 1 ), særlig artikel 3, stk. 1, fra 20. oktober 2005, bør fællesskabslovgivningen ajourføres af hensyn til sammenhængen i de relevante retsregler. (4) Det bliver stadig mere vanskeligt og dyrt at opretholde kommunikationsudstyr og -software, som opfylder Eurocontrol's standard for flyvedataudveksling. En ny passende standard for udveksling af flyvedata bør derfor vedtages. under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) ( 2 ), særlig artikel 8, stk. 2, og (5) Transmission Control Protocol sammen med Internet Protocol (TCP/IP) anses på nuværende tidspunkt for at være bedst egnet til at opfylde kravene til udveksling af flyvedata mellem flyvekontrolenheder. ud fra følgende betragtninger: (1) Flyvekontrolenheder udveksler oplysninger ved hjælp af systemer, som behandler flyvedata, med henblik på anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger og med henblik på samordning af civile og militære flyvninger. Denne udveksling af oplysninger bør ske på grundlag af passende og harmoniserede kommunikationsprotokoller for at sikre interoperabiliteten. (2) Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol) har i medfør af artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 549/2004 fået mandat til at udarbejde krav til en flyvedataoverførselsprotokol, som skal anvendes med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger. Forordningen er baseret på Eurocontrols rapport af 31. marts (3) Eurocontrol's standard for flyvedataudveksling er knyttet som bilag til Kommissionens forordning (EF) nr. 2082/2000 af 6. september 2000 om vedtagelse af Eurocontrol-standarder og om ændring af direktiv 97/15/EF om vedtagelse af Eurocontrol-standarder og om ændring af Rådets direktiv 93/65/EØF ( 3 ), hvorved anvendelsen af denne standard blev obligatorisk i Fællesskabet ved anskaffelse af nye flyvedatabehandlingssystemer. Da forordning (EF) nr. 2082/2000 er ophævet med virkning ( 1 ) EUT L 96 af , s. 26. ( 2 ) EUT L 96 af , s. 1. ( 3 ) EFT L 254 af , s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 980/2002 (EFT L 150 af , s. 38). (6) Denne forordning bør omfatte anvendelsen af en flyvedataoverførselsprotokol med henblik på udveksling af oplysninger i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1032/2006 af 6. juli 2006 om krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder ( 4 ). (7) Denne forordning bør ikke omfatte militære operationer og militære træningsflyvninger som omhandlet i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004. (8) Medlemsstaterne forpligtede sig i en erklæring om militære spørgsmål i forbindelse med det fælles europæiske luftrum ( 5 ) til at samarbejde indbyrdes, under hensyntagen til nationale militære krav, for at opnå, at konceptet fleksibel udnyttelse af luftrummet anvendes fuldt ud og på en ensartet måde af alle luftrumsbrugere i alle medlemsstater. (9) Anvendelsen af konceptet fleksibel udnyttelse af luftrummet som defineret i artikel 2, nr. 22, i forordning (EF) nr. 549/2004, forudsætter, at der oprettes et system for rettidig udveksling af flyvedata mellem lufttrafiktjenesteenheder og militære kontrolenheder. ( 4 ) EUT L 186 af , s. 27. ( 5 ) EUT L 96 af , s. 9.\n2 L 146/8 Den Europæiske Unions Tidende (10) Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende interoperabilitet bør i henhold til artikel 3, stk. 3, litra d), i forordning (EF) nr. 552/2004 beskrive de særlige procedurer for overensstemmelsesvurdering, der skal anvendes ved vurdering af komponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed samt ved verifikation af systemerne. (11) I henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 552/2004 kan tidspunktet, fra hvilket overgangsordningerne skal finde anvendelse, fastsættes i de relevante gennemførelsesbestemmelser vedrørende interoperabilitet. (12) Fabrikanterne og luftfartstjenesteudøverne bør have tid til at udvikle nye komponenter og systemer, der lever op til de nye tekniske krav. (13) Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg for det fælles luftrum, der er nedsat i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 549/2004 1)»flyvedataoverførselsprotokol«: en protokol for elektronisk kommunikation, som omfatter meddelelsesformater, deres indkodning med henblik på udveksling og sekvensregler for dataudveksling mellem flyvedatabehandlingssystemer 2)»flyvedatabehandlingssystem«: den del af et lufttrafiktjenestesystem, der modtager flyveplandata og meddelelser i forbindelse hermed, og automatisk behandler dem og udsender dem til arbejdspladser i flyvekontrolenheder 3)»flyvekontrolenhed«: kontrolcentral, indflyvningskontrolenhed eller kontroltårn for en flyveplads 4)»arbejdsplads«: møbler og teknisk udstyr, hvor lufttrafiktjenestens personale udfører deres arbejdsopgaver 5)»kontrolcentral«(herefter benævnt»acc«): en enhed, der er oprettet for at yde flyvekontroltjeneste for kontrollerede flyvninger i et kontrolområde under dets ansvarsområde UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Genstand og anvendelsesområde 1. Denne forordning fastsætter i henhold til forordning (EF) nr. 1032/2006 krav til anvendelse af en flyvedataoverførselsprotokol til udveksling af oplysninger mellem flyvedatabehandlingssystemer med henblik på anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder og med henblik på samordning af civile og militære flyvninger. 2. Denne forordning gælder for: a) kommunikationssystemer, som understøtter samordningsprocedurerne mellem flyvekontrolenheder ved hjælp af en peer-to-peer-kommunikationsmekanisme, og som leverer tjenester til den almene lufttrafik b) kommunikationssystemer, som understøtter samordningsprocedurerne mellem lufttrafiktjenesteenheder og militære kontrolenheder ved hjælp af en peer-to-peer-kommunikationsmekanisme. Artikel 2 Definitioner Med henblik på denne forordning finder definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004 anvendelse. Desuden finder følgende definitioner anvendelse: 6)»civil-militær koordination«: koordination mellem civile og militære instanser, der er bemyndiget til at træffe afgørelser og aftale en fremgangsmåde 7)»lufttrafiktjenesteenhed«(herefter benævnt»ats-enhed«): en civil eller militær enhed, der leverer lufttrafiktjenester 8)»militær kontrolenhed«: en fast eller mobil militær enhed, der afvikler den militære lufttrafik og/eller foretager andre aktiviteter, som på grund af deres særlige karakter eventuelt kræver reservering af luftrum eller luftrumsrestriktion 9)»peer to peer-kommunikationsmekanisme«: en mekanisme, som indrettes mellem to flyvekontrolenheder eller mellem ATS-enheder og militære kontrolenheder, hvor hver part har samme kommunikationskapacitet for så vidt angår udveksling af oplysninger mellem flyvedatabehandlingssystemer, og hvor kommunikationen kan initieres af både den ene og den anden part. Artikel 3 Anvendelse af flyvedataoverførselsprotokollen 1. Luftfartstjenesteudøverne sikrer, at de systemer, der er anført i artikel 1, stk. 2, litra a), anvender flyvedataoverførselsprotokollen i overensstemmelse med interoperabilitetskravene i bilag I. 2. Medlemsstaterne sikrer, at de systemer, der er anført i artikel 1, stk. 2, litra b), anvender flyvedataoverførselsprotokollen i overensstemmelse med interoperabilitetskravene i bilag I.\n3 Den Europæiske Unions Tidende L 146/9 Artikel 4 Vurdering af komponenters overensstemmelse Inden der udstedes en EF-erklæring om overensstemmelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 552/2004, vurderer fabrikanterne af komponenter til de systemer, der er nævnt i nærværende forordnings artikel 1, stk. 2, som anvender en flyvedataoverførselsprotokol, de pågældende komponenters overensstemmelse efter kravene i bilag II. Artikel 5 Systemverifikation 1. Luftfartstjenesteudøvere, der kan påvise, at de opfylder betingelserne i bilag III, verificerer systemerne i artikel 1, stk. 2, litra a), efter kravene i bilag IV, del A. 2. Luftfartstjenesteudøvere, der ikke kan påvise, at de opfylder betingelserne i bilag III, indgår aftale med et bemyndiget organ om verifikation af systemerne i artikel 1, stk. 2, litra a). Verifikationen gennemføres efter kravene i bilag IV, del B. Artikel 6 Overholdelse af forordningen Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at bestemmelserne i denne forordning overholdes. Artikel 7 Overgangsordninger De væsentlige krav i bilag II til forordning (EF) nr. 552/2004 finder anvendelse på ibrugtagning af systemer til det europæiske lufttrafikstyringsnet som anført i artikel 1, stk. 2, i nærværende forordning, fra den 1. januar Overgangsordningen i artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 552/2004 finder i givet fald anvendelse fra samme dato. Artikel 8 Ikrafttræden og anvendelse Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Fra den 1. januar 2009 finder den anvendelse på alle de i artikel 1, stk. 2, nævnte systemer i det europæiske lufttrafikstyringsnet, der tages i brug efter denne dato. 3. Medlemsstaterne sikrer, at det under verifikationen af systemerne i artikel 1, stk. 2, litra b), påvises, at de opfylder interoperabilitetskravene i denne forordning. Fra den 20. april 2011 finder den anvendelse på alle de i artikel 1, stk. 2, nævnte systemer i det europæiske lufttrafikstyringsnet, der er i drift på denne dato. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni På Kommissionens vegne Jacques BARROT Næstformand\n4 L 146/10 Den Europæiske Unions Tidende BILAG I Interoperabilitetskrav i henhold til artikel 3 1. I forbindelse med flyvedataoverførsel skal hver sideordnet flyvedataoverførselsenhed (peer entity) have en identifikationskode. 2. En identifikationsfunktion skal sikre, at flyvedataoverførsel kun kan ske mellem godkendte sideordnede flyvedataoverførselsenheder. 3. En forbindelsesstyringsfunktion skal etablere og afbryde forbindelser mellem sideordnede flyvedataoverførselsenheder, således at overførsel af flyvedata kun sker, medens forbindelsen opretholdes. 4. En dataoverførselsfunktion skal sende og modtage flyvedatameddelelser mellem forbundne sideordnede flyvedataoverførselsenheder. 5. En overvågningsfunktion skal verificere driftskontinuiteten af en forbindelse mellem sideordnede flyvedataoverførselsenheder. 6. Alle funktioner, som udveksles mellem flyvedataoverførselsenheder, skal anvende Transmission Control Protocol over Internet Protocol, IP version 6. BILAG II Krav til overensstemmelsesvurdering af komponenter, der udføres i henhold til artikel 4 1. Verifikationsarbejdet skal påvise overensstemmelsen af komponenter til gennemførelse af flyvedataoverførselsprotokollen med de gældende interoperabilitetskrav i denne forordning, medens komponenterne er i drift i testmiljøet. 2. Verifikationsarbejdet tilrettelægges af fabrikanten, som bl.a. skal: a) fastlægge et velegnet testmiljø b) verificere, at testplanen beskriver komponenterne i testmiljøet c) verificere, at testplanen omfatter alle gældende krav d) sikre sammenhængen og kvaliteten af den tekniske dokumentation og testplanen e) planlægge testens forløb, personaleressourcerne samt installation og konfiguration af testplatformen f) udføre inspektioner og test efter testplanens specifikationer g) skrive en rapport, hvor resultaterne af inspektioner og test forelægges. 3. Fabrikanten skal sikre, at de komponenter til gennemførelse af flyvedataoverførselsprotokollen, som integreres i testmiljøet, opfylder de gældende interoperabilitetskrav i forordningen. 4. Når verifikationen af overensstemmelsen er fuldført med tilfredsstillende resultat, skal fabrikanten på eget ansvar udforme en EF-erklæring om overensstemmelse, som navnlig anfører de krav i forordningen, som komponenten opfylder, og de dertil knyttede anvendelsesbetingelser, jf. afsnit 3 i bilag III til forordning (EF) nr. 552/2004.\n5 Den Europæiske Unions Tidende L 146/11 BILAG III Betingelser i henhold til artikel 5 1. Luftfartstjenesteudøveren skal have interne rapporteringsmetoder, der sikrer og påviser, at verifikationsarbejdet udføres upartisk og uafhængigt. 2. Luftfartstjenesteudøveren skal sikre, at verifikationspersonalet udfører kontrolarbejdet med den største faglige integritet og tekniske kompetence, og at det ikke udsættes for pression eller incitamenter, navnlig af økonomisk art, som kunne få indvirkning på deres vurdering eller på resultaterne af deres kontrolarbejde, især fra personer eller grupper af personer, der har interesse i verifikationsresultaterne. 3. Luftfartstjenesteudøveren skal sikre, at verifikationspersonalet har adgang til udstyr, der sætter det i stand til at udføre det fornødne kontrolarbejde korrekt. 4. Luftfartstjenesteudøveren skal sikre, at verifikationspersonalet har en solid teknisk og faglig uddannelse, tilfredsstillende kendskab til kravene til de verifikationer, de skal udføre, tilstrækkelig erfaring med den type arbejde og færdighed i at udarbejde erklæringer, registreringer og rapporter, der påviser, at verifikationerne er udført. 5. Luftfartstjenesteudøveren skal sikre, at verifikationspersonalet er i stand til at udføre kontrolarbejdet upartisk. Deres aflønning må hverken afhænge af, hvor mange kontrolopgaver de udfører, eller af, hvordan de falder ud.\n6 L 146/12 Den Europæiske Unions Tidende BILAG IV Del A: Krav til verifikation af systemer, der udføres i henhold til artikel 5, stk Verifikationen af systemer til gennemførelse af flyvedataoverførselsprotokollen skal påvise de pågældende systemers overensstemmelse med denne forordnings interoperabilitetskrav i et simuleret miljø, der afspejler de faktiske driftsforhold for systemerne. 2. Verifikationen af systemer til gennemførelse af flyvedataoverførselsprotokollen skal udføres i overensstemmelse med velegnede og anerkendte testmetoder. 3. Testværktøj til verifikation af systemer til gennemførelse af flyvedataoverførselsprotokollen skal være udstyret med egnede funktioner, som sikrer omfattende dækning af de udførte test. 4. Verifikationen af systemer til gennemførelse af flyvedataoverførselsprotokollen skal resultere i det indhold af den tekniske beskrivelse, der kræves i henhold til afsnit 3 i bilag IV til forordning (EF) nr. 552/2004, samt: a) en beskrivelse af gennemførelsen af flyvedataoverførselsprotokollen b) en rapport om de inspektioner og test, der er gennemført inden ibrugtagningen af systemet. 5. Verifikationsarbejdet tilrettelægges af luftfartstjenesteudøveren, som bl.a. skal: a) fastlægge et velegnet simuleret driftsmæssigt og teknisk miljø, der svarer til det faktiske driftsmiljø b) verificere, at testplanen beskriver, hvordan flyvedataoverførselsprotokollen integreres i systemet, der afprøves i et simuleret driftsmæssigt og teknisk miljø c) verificere, at testplanen fuldt ud dækker denne forordnings interoperabilitetskrav d) sikre sammenhængen og kvaliteten af den tekniske dokumentation og testplanen e) planlægge testens forløb, personaleressourcerne samt installation og konfiguration af testplatformen f) udføre inspektioner og test efter testplanens specifikationer g) skrive en rapport, hvor resultaterne af inspektioner og test forelægges. 6. Luftfartstjenesteudøveren skal sikre, at gennemførelsen af flyvedataoverførselsprotokollen, som integreres i systemer, der drives i et simuleret driftsmiljø, opfylder denne forordnings krav til interoperabilitet. 7. Når verifikationen af overensstemmelsen er fuldført med tilfredsstillende resultat, udarbejder luftfartstjenesteudøveren en EF-erklæring om systemverifikation og forelægger den for den nationale tilsynsmyndighed sammen med den tekniske beskrivelse, jf. artikel 6 i forordning (EF) nr. 552/2004. Del B: Krav til verifikation af systemer, der udføres i henhold til artikel 5, stk Verifikationen af systemer til gennemførelse af flyvedataoverførselsprotokollen skal påvise de pågældende systemers overensstemmelse med denne forordnings interoperabilitetskrav i et simuleret miljø, der afspejler de faktiske driftsforhold for systemerne. 2. Verifikationen af systemer til gennemførelse af flyvedataoverførselsprotokollen skal udføres i overensstemmelse med velegnede og anerkendte testmetoder.\n7 Den Europæiske Unions Tidende L 146/13 3. Testværktøj til verifikation af systemer til gennemførelse af flyvedataoverførselsprotokollen skal være udstyret med egnede funktioner, som sikrer omfattende dækning af de udførte test. 4. Verifikationen af systemer til gennemførelse af flyvedataoverførselsprotokollen skal resultere i det indhold af den tekniske beskrivelse, der kræves i henhold til afsnit 3 i bilag IV til forordning (EF) nr. 552/2004, samt: a) en beskrivelse af gennemførelsen af flyvedataoverførselsprotokollen b) en rapport om de inspektioner og test, der er gennemført inden ibrugtagningen af systemet. 5. Luftfartstjenesteudøveren skal fastlægge et velegnet simuleret driftsmæssigt og teknisk miljø, der svarer til det faktiske driftsmiljø, og lade et bemyndiget organ udføre verifikationen. 6. Verifikationen tilrettelægges af det bemyndigede organ, som bl.a. skal: a) verificere, at testplanen beskriver, hvordan flyvedataoverførselsprotokollen integreres i systemet, der afprøves i et simuleret driftsmæssigt og teknisk miljø b) verificere, at testplanen fuldt ud dækker denne forordnings interoperabilitetskrav c) sikre, at der er god sammenhæng, og at den tekniske kvalitet er høj i den tekniske dokumentation og testplanen d) planlægge testens forløb, personaleressourcerne samt installation og konfiguration af testplatformen e) udføre inspektioner og test efter testplanens specifikationer f) skrive en rapport, hvor resultaterne af inspektioner og test forelægges. 7. Det bemyndigede organ skal sikre, at gennemførelsen af flyvedataoverførselsprotokollen, som integreres i systemer, der drives i et simuleret driftsmiljø, opfylder denne forordnings krav til interoperabilitet. 8. Når verifikationsopgaverne er fuldført med tilfredsstillende resultat, skal det bemyndigede organ udarbejde en overensstemmelsesattest, for så vidt angår de udførte opgaver. 9. Derefter udarbejder luftfartstjenesteudøveren en EF-erklæring om systemverifikation og forelægger den for den nationale tilsynsmyndighed sammen med den tekniske beskrivelse, jf. artikel 6 i forordning (EF) nr. 552/2004.\nL 84/20 Den Europæiske Unions Tidende 31.3.2009\nL 84/20 Den Europæiske Unions Tidende 31.3.2009 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 262/2009 af 30. marts 2009 om fastsættelse af krav for den koordinerede tildeling og brug af Mode S-interrogator-koder\n2006R1032 DA 06.02.2009 001.001 1 Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor B KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1032/2006 af 6. juli 2006 om krav til\n(EØS-relevant tekst) (6) En indledende operativ kapacitet til at anvende downlinkluftfartøjsidentifikation\n23.11.2011 Den Europæiske Unions Tidende L 305/23 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1206/2011 af 22. november 2011 om fastlæggelse af krav til luftfartøjsidentifikation med henblik på overvågning\nL 342/20 Den Europæiske Unions Tidende\nL 342/20 Den Europæiske Unions Tidende 24.12.2005 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2150/2005 af 23. december 2005 om fælles regler for fleksibel udnyttelse af luftrummet (EØS-relevant tekst) KOMMISSIONEN\nKOMMISSIONENS BESLUTNING. af 21. december 2007\nL 64/72 DA Den Europæiske Unions Tidende 7.3.2008 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 21. december 2007 vedrørende den tekniske specifikation for interoperabilitet for»bevægelseshæmmede«i det transeuropæiske jernbanesystem\nL 96/26 DA Den Europæiske Unions Tidende. EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 552/2004. af 10. marts 2004\nL 96/26 DA Den Europæiske Unions Tidende EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (»interoperabilitetsforordningen«)\nKOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den XXX Udkast til KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) nr..../2010 af [ ] om tilsyn med sikkerheden i forbindelse med lufttrafikstyring og luftfartstjenester


Nyt forsøg: Mere end halvdelen af gravide skal bevæge sig mere | TV 2 Lorry\nNyt forsøg: Mere end halvdelen af gravide skal bevæge sig mere\nOver 60 procent af de gravide bevæger sig ikke nok, og det kan få konsekvenser for både kommende mor og barnet i maven.\n23. apr 2019, kl. 11:52\nGraviditet er langt fra ensbetydende med, at det er bedst at holde sig i ro og holde pulsen nede. Tværtimod.\nSundhedsstyrelsen anbefaler, at gravide kvinder med en ukompliceret graviditet er fysisk aktive mindst en halv time hver dag ved moderat intensitet, hvor man bliver forpustet og får sved på panden.\nMen over 60 procent af de gravide kvinder lever ikke op til anbefalingerne.\nquote Der er næsten ikke noget, man ikke må lave. Det vigtigste er at mærke efter, om det er behageligt nok og finde noget, som du synes er sjovt at lave.\nCaroline Borup Roland, humanfysiolog og ph. d.- studerende ved Københavns Universitet\nRie Vasehus og Daniella Welling Hawlik deltager begge i et nyt forskningsprojekt på Nordsjællands Hospital, som skal undersøge, hvordan raske, gravide kvinder kan blive mere fysisk aktive.\nRie Vasehus er i uge 27, og Daniella Welling Hawlik har termin om to dage.\n- Det er hårdt, men det er dejligt, fordi du bliver motiveret til at gøre det, hvor du normalt ville blive på arbejdet eller derhjemme, siger Rie Vasehus fra Allerød til TV 2 Lorry.\nSe indslag om, hvordan der skal gøres op med myter om, at gravide ikke skal bevæge sig for meget. Det skal de - for deres egen og barnets skyld.\nDet er tre ph. d.-studerende fra Københavns Universitet, som står bag det nye forskningsprojekt Fitmum. De håber på at være med at få flere kvinder med en ukompliceret graviditet til at være mere fysisk aktive.\nquote Jeg synes, det er fedt at finde ud af, om ikke godt vi kan tage det og holde til det. Det tror jeg på.\nDaniella Welling Hawlik, deltager Fitmum\n- Der er behov for mere viden omkring, hvordan man kan blive mere fysisk aktiv under graviditeten, fordi det efterhånden er forholdsvist veldokumentret, at det er sundt for mor at være fysisk aktiv under sin graviditet, siger Caroline Borup Roland, humanfysiolog og ph. d. - studerende ved Københavns Universitet til TV 2 Lorry og tilføjer:\n- Derudover så er der gode indikationer på, at hvis man er fysisk aktiv under sin graviditet, så kan det også have en gavnlig effekt på barnets sundhed.\nForskningsprojektet Fitmum har udviklet to motionsprogrammer, hvor de skal måle effekten af det fysiske aktivitetsniveau - et hvor gravide får rådgivning om fysisk aktivitet, og et hvor de gravide holdtræner tre gange om ugen a én times varighed.\nDaniella Weilling Hawlik har termin om to dage, men det afholder hende ikke fra at bevæge sig.\n- Jeg synes, det er fedt at finde ud af, om ikke godt vi kan tage det og holde til det. Det tror jeg på, siger hun.\nFærre komplikationer ved fødslen\nNår man er fysisk aktiv under graviditeten, er der mindre risiko for graviditetssukkersyge, overvægt og komplikationer ved fødslen.\nAnbefalinger om fysisk aktivitet under fødslen\nMan må gerne løbe, hoppe og svømme, hvis man har en ukompliceret graviditet, selvom der er flere myter om, at man ikke må.\n- De her myter lever stadig rundt omkring, og det tror jeg afholder en del fra at kaste sig ud i det, siger Caroline Borup Roland, humanfysiolog og ph. d.- studerende.\nquote Det at gå fra stillesiddende til bare at bevæge sig lidt mere har en gunstig effekt på barnets fedtmasse, sådan så barnet bliver mindre overvægtig.\nPeter Damm, professor og overlæge på Fødeafdelingen på Rigshospitalet\nIfølge Caroline Borup Roland så kan fysisk aktivitet ved moderat intensitet også sagtens foregå derhjemme.\n- Det behøver ikke være, at man løber en tur eller tager ned i fitnesscenter – det kan også være havearbejde eller tung rengøring derhjemme, egentlig alting som gør, at man bliver forpustet og får sved på panden, siger Caroline Borup Roland.\n- Jeg kan mærke, at min krop er blevet styrket, siger Rie Vasehus.\nMors fysiske aktivitet er godt for barnet\nNy forskning fra Rigshospitalet - i samarbejde med otte andre europæiske lande – viser, at bevægelse også er godt for barnet. Undersøgelsen viser, at færre stillesiddende timer hos overvægtige gravide kan reducere fedtmassen hos nyfødte.\nKvinderne her træner tre gange om ugen á en time. De undervises af Caroline Borup Roland.\n- Det nye ved det her studie er, at det viser, at selv en lille øgning i den fysiske aktivitet - det at gå fra stillesiddende til bare at bevæge sig lidt mere har en gunstig effekt på barnets fedtmasse, sådan så barnet bliver mindre overvægtig, siger Peter Damm, professor og overlæge på Fødeafdelingen på Rigshospitalet til TV 2 Lorry.\nFysisk aktivitet som frarådes under graviditet\nIfølge professor og overlæge Peter Damm så kan den nye forskning være med til at forebygge en række livsstilssygdomme.\n- På lang sigt tyder meget på, at man kan forebygge diabetes og overvægt hos nogle af de her børn. Det vil have betydning for vores samfund, for vi ved, at børn og unge fedme og diabetes er et stigende problem, siger han.\nDer er næsten ikke noget, du ikke må lave\n- Jeg har aldrig fortrudt en træningsgang – det har altid været dejligt at komme afsted og altid rart bagefter, siger Daniella Welling Hawlik.\nHvis man som Daniella Welling Hawlik har en ukompliceret graviditet, kan man sagtens dyrke motion, selvom man er to dage fra termin.\n- Vi håber på, at vores resultater kan bruges til at optimere praktiske guidelines for fysisk aktivitet under graviditeten, så gravide kvinder kan blive anbefalet nogle mere konkrete tilbud eller nogle mere konkrete øvelser, siger Caroline Borup Roland.\nquote Jeg kan mærke, at min krop er blevet styrket.\nRie Vasehus, deltager i Fitmum\nOg hvis du har en ukompliceret graviditet, så er der altså ingen fare ved at få rørt sig.\n- Der er næsten ikke noget, man ikke må lave, så det vigtigste er bare at mærke efter, om det er behageligt nok og finde noget, som du synes er sjovt at lave, siger Caroline Borup Roland.


En eventyrlig investering | Berlingske Business\nJeff Bezos resultater som forretningsmand har gjort ham til en af verdens rigeste. Foto: Emmanuel Dunand/AFP\nBlå bog: Jeff Bezos\nDen 49-årige Jeff Bezos er som grundlægger og administrerende direktør af internetgiganten Amazon en af online-handlens fædre og en af verdens rigeste mænd med en anslået formue på 140 milliarder kroner.\nJeff Bezos blev uddannet i computervidenskab på eliteuniversitetet Princeton, arbejdede efter eksamen i 1986 på Wall Street, og stiftede i 1994 Amazon som en online-boghandel. Virksomheden er siden udviklet til verdens største online-handler.\nHan har netop annonceret, at han som privatmand køber avisen Washington Post. Han er politisk blevet beskrevet som »libertarianer«. Han har både doneret penge til Demokraterne og Republikanerne. Han har også støttet et lovforslag om tilladelse til ægteskab mellem homoseksuelle.


Samarbejde skal trække læger til Thisted | TV2 Nord\nSamarbejde skal trække læger til Thisted\nRegion Nordjylland har nu igangsat en aktiv indsats for at flere læger vælger Thisted. Én er allerede i hus.\n08. sep 2016, kl. 07:27 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nEt nyt samarbejde mellem sygehuset i Thisted og Erhvervsforum Thy skal resultere i flere læger på Regionshospital Nordjylland i Thisted, oplyser TV MIDTVEST.\nRegionshospital Nordjylland har netop indgået en partnerskabsaftale med Erhvervsforum Thy, som på vegne af Thisted Kommune og Morsø Kommune blandt andet driver samarbejdet ”Karriere på kanten”, der skal tiltrække nødvendig arbejdskraft til både offentlige og private arbejdspladser i de to kommuner.\n- Vi er fantastisk glade for, at vi med partnerskabet med Thy Erhvervsforum og indsatsen under ”Karriere på Kanten” kan skærpe vores kamp for at tiltrække de medarbejdere, vi skal bruge på Regionshospital Nordjylland i Thisted, siger hospitalsdirektør Henrik Larsen, Regionshospital Nordjylland.\nSamarbejdet har allerede båret frugt, idet en lettisk læge starter til foråret. Han har været i Thisted med sin familie - og netop familien er i fokus. I langt de fleste tilfælde er der nemlig en familie at tage hensyn til. Her har ”Karriere på Kanten” nogle erfaringer og et netværk i lokalsamfundet, som hjælper Regionshospital Nordjylland i Thisted optimalt.\n- Vi har haft en tæt og god dialog med Regionshospitalet omkring de udfordringer, man har. Hvis vi fortsat skal udvikle os som område og bibeholde et godt sygehusvæsen, må vi fra erhvervslivets side også tage ansvar og tage del i Regionshospitalets kamp for at tiltrække dygtige læger. Det er helt oplagt at bruge vores erfaringer fra ”Karriere på Kanten” til at gøre livet uden for Regionshospitalets mure attraktivt for kommende kandidater. Hospitalet er helt afgørende for hele Thy og hele Mors, siger erhvervschef Carsten Hougaard.\nRegionshospital Nordjylland deltager i ”Karriere på Kanten” på lige fod med andre arbejdspladser.\nNordjyske sundhedsordførere: Nødvendigt med nye tiltag\nRegionen er klar med nye coronatiltag\nSlut med fester: Politiet indfører opholdsforbud i Jomfru Ane Gade\nNye overvågningsbilleder er det sidste spor efter storken Annika


Central Perk LED-lampe kan gå som gave til næsten enhver lejlighed. Hjem & Have > Hverdagsrum > Lamper er kategorien som de fleste ønsker sig noget fra. CoolStuff.dk er altid shoppen, der har de nyeste gadgtets. Central Perk LED-lampe kan returneres til shoppen igen inden for 90 dage, hvis du fortryder dit køb. Når gaven til fødselsdagen skal findes, så er du faktisk i mål, hvis du køber Central Perk LED-lampe, og det gør jo ikke noget, hvis din gave er den sjoveste. Det kan siges meget enkelt: Central Perk LED-lampe er populær som fødselsdagsgave. Der er ikke noget sjovt ved gadgets, vil kedelige mennesker sige, og det kan gøre at der er nogen, der er bange for at give dem som gave. Det skal dog ikke afholde dig fra at give gadgets i gave, det forholder sig egentlig på den måde, at mange folk synes det er sjovt at få gadgets.\nCentral Perk LED-lampe findes i den populære kategori Hjem & Have > Hverdagsrum > Lamper fra populære der sælges hos CoolStuff.dk. I dette år – og nok også mange år frem er et super populært mærke i øjeblikket, der ikke går af mode lige foreløbigt. Mange kigger efter tilbud på Central Perk LED-lampe, mange ender med at købe hos CoolStuff.dk. Det er ikke altid man husker at, den rigtig gode gave gør modtageren glad. Vælger du at give Central Perk LED-lampe i gave, er du ret sikker på, at du bliver inviteret næste gang også.\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, får du andre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. efter dit online køb, en del shops efterhånden giver endnu mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det gør en prissammenligning let, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Din sammenligning kan du rent faktisk lave på alle tider af døgnet, så længe du er online. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og køen er der slet ikke, når du handler online, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


Navnenyt: Dansehallernes direktør stopper til foråret - Proscenium\nDansehallernes direktør Efva Lilja har valgt at fratræde sin stilling med udgangen af april 2019. Hun vil fremover koncentrere sig om sit eget kunstneriske virke.\nSvenske Efva Lilja tiltrådte som direktør for Dansehallernes samlede virke den 1. januar 2016, men med udgangen af april 2019 er det slut. Det meddeler Dansehallerne i en pressemeddelelse. Her forklarer Efva Lilja om baggrunden for sit stop.\n”Jeg har i dialog med bestyrelsen besluttet, at jeg stopper som direktør med udgangen af april 2019. Jeg stopper for at opfylde min stærke længsel efter at komme tilbage til mit eget kunstneriske arbejde. Jeg vil fremadrettet være rådgiver for Bygningsfonden for at være med til sikre, at Kedelhuset bliver det hus, der tjener publikum og det koreografiske scenekunstmiljø i Danmark bedst. Det er svært at give slip på Dansehallerne, men sammen med personale, kunstnere og publikum er vi nu nået langt med transformations-processen, og Dansehallerne har i dag en unik profil som udvikler af koreografisk scenekunst i dialog med nøgleaktører nationalt og internationalt. Jeg er så stolt!” udtaler Efva Lilja i pressemeddelelsen.\nDansehallerne søger derfor en ny visionær direktør, som man forventer vil være med til at åbne Dansehallernes nye hus, Kedelhuset, for publikum i 2020. Planerne, om at gøre bygningen med de fire karakteristiske skorstene i Carlsberg Byen til et centrum for koreografisk scenekunst, er godkendt af myndighederne, og der arbejdes derfor på at skaffe den sidste, nødvendige finansiering.


Fredensborg Kommune. Humlebæk skole. It- og mediestrategi - PDF\nFredensborg Kommune. Humlebæk skole. It- og mediestrategi\nDownload "Fredensborg Kommune. Humlebæk skole. It- og mediestrategi 2013-2015"\n1 Fredensborg Kommune. Humlebæk skole It- og mediestrategi\n2 Indledning Informationsteknolog bliver i stadig højere grad en del af skolens hverdag og undervisning. It indgår som en væsentlig del af fremtidens videnssamfund, og det er en opgave for skolen at uddanne eleverne til at handle, navigere og lære i nutidens- og fremtidens digitale verden. Alle skoler i Fredensborg Kommune har fokus på, at udnytte de digitale muligheder. Der investeres i computere, interaktive tavler, læringsplatforme og de digitale ressourcer integreres i undervisningen. På skoleområdet forventes følgende udvikling i brugen af informationsteknologi i den nærmeste fremtid: Øget brug af trådløse enheder (Smartphone, i-tavler,tablet pcére bærbare pcére ). Undervisningsprogrammerne vil flytte fra installation af applikationer til internetbaseret undervisningsmaterialer (eksempelvis: i - bøgerne, webprøver,..). Udviklingen går fra at computeren er netværk til netværket er computeren. Det traditionelle penalhus vil blive erstattet af det digitale penalhus. Eleverne vil i øget omfang indhente og producere informationer, der indeholder billeder, lyd og video. Eleverne vil kommunikere med omverden via videoteknologi. Eksterne ressourcer vil indgå som en naturligdel af undervisningen. Undervisningsministeriet har udgivet faghæftet It- og mediekompetencer i folkeskolen (faghæfte 48). It er ligeledes skrevet ind i alle folkeskolens fags slutmål. Målet er klart: It skal inddrages, udnyttes og kvalificere undervisningen. Spørgsmålet er, hvordan it inddrages så det u nderstøtter elevernes læring optimalt. Der vil derfor være behov for, at fokus rettes mod udviklingen af de digitale lærermidler, de digitale lærerformer, den digitale kommunikation, videndeling og kompetenceudvikling. Nedenstående it- og mediestrategi skal understøtte denne udvikling og fastholde de konkrete initiativer, der tages på de enkelte skoler. Det er herudover intentionen, at planerne skal danne grundlag for videndeling på tværs af skolerne. Nedenstående skabelon tager udgangspunkt i de fire temaer, der er skitseret i faghæfte 48. Herudover er der temaer som belyser centrale initiativer i Fredensborg Kommune. Planen vil løbende blive opdateret i samarbejde med lærerne. 1\n3 Humlebæk skoles IT- og mediestrategi bygger på den vision, at IT indgår i undervisningen i alle fag og sammenhænge med det formål at fremme elevernes læring og deres personlige og sociale udvikling. Digital dannelse handler om at kunne fungere og handle i det 21. århundredes netværkssamfund. Den bygger desuden på den forudsætning, at de gældende trin- og slutmål, der drejer sig om elevernes IT-kompetencer, allerede indgår som en naturlig del af undervisningen. Eleverne skal gøres til bevidste og kompetente bruge af IT i alle sammenhænge, og de skal kunne navigere i et bredt felt af muligheder, der giver den enkelte kompetence til at kunne udfolde sig. De skal kunne begå sig på internettet og i de sociale medier med omtanke, kritisk refleksion og ansvarlighed. IT- og mediestrategien suppleres løbende med ideer og aktiviteter, der muliggøres af nye teknologier. Strategien er således tænkt som et fleksibelt og dynamisk dokument, der kan imødekomme nye tiltag fra såvel lokalt som centralt hold. IT- og mediestrategien bygger på regeringens nationale strategi for IT i folkeskolen og Fredensborg kommunes pædagogiske digitaliseringsstrategi. Regeringen er fra 2013 og frem i færd med at gennemføre nye initiativer, der skal give bedre IT i folkeskolen. Heraf er flere lokalt forankret: - Støtte til indkøb af digitale læremidler Humlebæk Skole har gennem de seneste år flyttet en betragtelig del af indkøb til fagene fra trykte medier til digitale læremidler. Der er søgt midler via Ministeriets pulje til dette formål. Der er afsat penge i mange fag til fortsættelsen af de allerede indkøbte digitale læremidler og der er foretaget investering i nye digitale læremidler efter Ministeriets retningslinjer. I særlig grad afløses faglitteratur af forskellige webportaler. Da det stadig er vanskeligt at låne/købe elektroniske bøger i tilstrækkeligt omfang til frilæsning og litteraturarbejde, vil der i en periode være behov for at supplere Læringscentrenes udlånssamlinger. - Trådløst netværk på skolerne Der er lavet en analyse af Humlebæk Skoles eventuelle mangler i forhold til at imødekomme forventningen om et driftssikkert netværk, der også kan leve op til fremtidige krav om dækning. I foråret 2014 er det trådløse netværk blevet optimeret til et fuld dækkende trådløst netværk, der også kan håndtere, at eleverne medbringer mange forskellige devices, der kan gå på nettet. De gamle accesspoints er blevet udskiftet på begge matrikler og internetforbindelsen er i samarbejdei med Kommunens IT-center blevet optimeret fra 100/100 MB til 450/450 MB. Kommunen er i færd med at renovere den fiberring, der hidtil har leveret forbindelse til samtlige institutioner i en kædeforbindelse, således at hver institution får sin egen forbindelse. - Adgang via elektronisk device for alle 2\n4 Humlebæk Skole har gennem det sidste år valgt at satse på flere spor i forhold til at leve op til regeringens forventning om teknologi-adgang for alle elever skal være etableret i løbet af I denne sammenhæng skal det analyseres, hvordan vi fremadrettet håndterer forventningen om, at alle elever selv medbringer udstyr, samt overvejelser over, hvordan skolen kan understøtte dette med henblik på opbevaring og teknisk håndtering. 1. Fælles platform og lige muligheder for elevernes egne forskellige devices Vi satser på platforme, der kan tilgås fra alle enheder. Hver klasse er udstyret med forbindelseskabler til SmartBoardet, således at elevernes egne bærbare computere og ipads kan kobles til. 2. Alle elever i udskolingen har fået en ipad stillet til rådighed som deres primære læringsredskab til skolearbejde og læringsstøtte. På indskolingen råder hver årgang over 15 ipads som et klassesæt. Eleverne i Modtage- og læseklasser arbejder alle med ipads. Desuden stiller vi en ipad til rådighed for elever med særlige behov i almen klasserne. 3. Alle lærere har ligeledes fået stillet en ipad til rådighed og vi har gennemført et antal workshops i brugen af samme i dette skoleår. Vores Læringscenter tilbyder desuden en vejledning og undervisning i en lang række programmer(apps), som de enkelte årgangsteam kan booke via intra. Der vil også fremover blive prioriteret en antal ipadworkshops, der knytter sig til fagene. Desuden har vi indkøbt en imac til hvert årgangteamkontor fra næste skoleår. Derudover vil der være to pc er samme sted. I løbet af næste skoleår skal vores SmartBoards opdateres/udskiftes og ligeså de tilhørende pc er i den udstrækning vores budget tillader det. 3\n5 Tema: Informationssøgning og - indsamling Eleverne kan både i skole og fritid søge og anvende informationer, der er hentet via elektroniske medier. Brugen af internettet og digitale teknologier stiller derfor krav om, at eleverne lære at søge informationer målrettet, at sortere og udvælge informationer samt at forholde sig kritisk vurderende til de informationer, de finder. Det er derfor vigtigt, at eleverne får kompetencer i systematisk og kritisk at kunne finde og fortolke informationer. Målsætning Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at: Informationssøgning og indsamling foregår hele identificere behovet for information tiden i alle fag og på alle klassetrin, og elevens rolle er at være researcher. finde frem til hjælpemidler til informationssøgning Det er derfor alle læreres forpligtelse at medtænke såvel strategier for søgning samt kritisk vurdering hver gang, det bruges. benytte målrettede strategier til søgning og søge systematisk undersøge og vurdere informationer kildekritisk sortere, vælge og redigere informationer til et bestemt formål citere og referere korrekt fra forskellige kilder. Eleverne arbejder både med eksternt didaktiserede webbaserede læremidler, der er tilrettelagt med henblik på at garantere den faglige progression og med web 2.0 brugergenererede webressourcer. Skolebiblioteket og Folkebiblioteket tilbyder elevkurser i søgestrategi og kildekritik. Elevernes gøres bevidste om sammenblandingen af reklame og information på mange web-sider. Målene for elevernes informationssøgning indgår i såvel introduktionsfasen som evalueringsfasen i elevernes webbaserede arbejde. Følges op af alle lærere i alle fag, når der foregår undervisning, hvor informationssøgning og bearbejdning foregår. Faglige portaler, Skoda, EMU, Google, Wikipidia, Youtube, Intowords 4\n6 Tema: Produktion og formidling De digitale teknologier og produktionsværktøjer (fx PowerPoint, MovieMaker, PhotoStory, m.fl.) åbner en lang række muligheder for at præsentere og formidle information og viden. Det er vigtigt, at eleverne opnår kompetencer i at afpasse deres vidensproduktion og virkemidler efter budskab og modtagerkreds. Målsætning Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at: identificere målgruppen ud fra budskab og formål med produktionen. vælge og begrunde Eleverne skal præsenteres for forskellige præsentations- og formidlingsformer, og der skal ske en gradvis progression. Eleven bliver producent og Respons og klare mål og vurderingskriterier for indhold, form og præsentation præsentationsform (tekst, afsender frem for udelukkende grafisk præsentation, modtager. film/video osv.) Eleverne opøver vælge deres kanal (sms, refleksionskompetence ved at blog, wiki, hjemmeside give og modtage konstruktiv osv.) ud fra budskab og kritik i forbindelse med modtager. fremlæggelse af egne og andres vælge et eventuelt produktioner. relevant community og herunder overveje, om de Elevernes arbejde med ønsker at blive projekter og digital identificeret med det egenproduktion betyder, at de i pågældende. højere grad selv skal være med De teknologiske til at sætte mål, planlægge og muligheder og tilrettelægge deres læreproces konsekvenser ved at med lærerne som dem, der kunne sprede materialer sætter den didaktiske ramme globalt. for arbejdet. overveje sikkerhedsspørgsmål, når Net- og mobiletik inddrages i internettet anvendes klassens arbejde senest fra 3. til at publicere, distribuere årgang i samarbejde med AKTafdelingslederen. Formålet er at og lagre information mht. anonymitet, eleverne skal have en forståelse autenticitet og risiko for for at navigere i de sociale misbrug. medier. Keynote, Explain everything, I-movie, Puppetpals, Bookcreator, Intowords, sikkerchat.dk 5\n7 Tema: Analyse Eleverne møder mange typer af digitale medieprodukter i form af opslagsværker, biblioteksdatabaser, statistisk materiale, hjemmesider, blogs, wikis, spil, faglige læringsressourcer, netværk, communities mv. Dermed er skolen og lærerne langt fra de eneste, der udvælger de tekster, eleverne anvender som undervisningsmateriale. Mangfoldigheden i tekstudbuddet er uanet stor, og det skærper kravene til elevernes og lærernes evne til at analysere tekster mht. lødighed og kommunikationsformål. Målsætning Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at analysere: Æstetiske virkemidler. Form, retorik. særlige vinkler og synspunkter. Implicitte værdier eller ideologier. Afsenders intention, samt evnen til at skelne mellem typer af afsendere. Virkemidler og den måde, mediet henvender sig til brugeren på. Interesser bag den givne anvendelse af medier og virkemidler. Kilder. (Original eller kopi) Kontrol ved brug af andre (angivne) kilder. Der skal arbejdes med kompetencen til at analysere den mangfoldighed af tekster og billeder/film, som eleverne møder i alle undervisningsmaterialer. Elevernes rolle er i denne sammenhæng at være modtagere, og de skal være i stand til at vurdere afsender, lødighed og kommunikationsformål og de skal gøres bevidste om sammenblandingen af reklame og information på mange web-sider. Der skal være en progression i fokus på dette i takt med, at eleverne i højere grad benytter sig af informationer, der ikke er didaktiseret. Alle typer af digitale medieproduktioner Når nye materialer indkøbes, tages dette perspektiv med i vurderingen af fagudvalg og bibliotek. Det er væsentligt, at alle lærere er opmærksomme på dette område og inddrager det i deres undervisning, samt evaluering af undervisning/opgaver sammen med eleverne. 6\n8 Tema: Kommunikation, vidensdeling og samarbejde Alle elever er i dag indfødte mediebrugere. De udveksler informationer, erfaringer, tanker, holdninger og følelser. De er altid på, enten på internettet via forskellige platforme som Facebook, Live Messenger etc. eller via stadigt mere avancerede mobiltelefoner og andre mobile enheder. Kommunikation, vidensdeling og samarbejde foregår således i stigende grad ved brug af web 2.0, fx: Blogs, wikis, forskellige sociale digitale fællesskaber samt i online undervisnings- og læringsplatforme. Det er derfor vigtigt, at kompetencer til at anvende relevante itressourcer og platforme understøttes systematisk i undervisningen og ikke mindst inddrages som undervisningsmiddel. Målsætning Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at: Eleverne anvender Elevintras opslagstavle, anvende elevintra som fælles informations- og kommunikationsplatform. beskedsystem og læsekontrakter senest fra 2. årgang. Eleverne i indskolingen har kende og beherske internettet og web 2.0 i forhold til både afsenderog modtagerpositioner. desuden adgang til lektier på Elevintra i Ugeplaner og på udskolingen skal eleverne kunne informere sig om lektier via lektiedagbogen. kunne begå sig i et virtuelt univers. blive fortrolige med de samarbejdsformer, samarbejdsmuligheder og den dynamik, der åbner sig ved anvendelse af it og web 2.0 i gruppearbejde, projektarbejde mv. kunne vurdere konsekvensen af at eksponere forskellige former for ytringer i det globale offentlige rum, som internettet udgør. Vi arbejder hen imod, at 5.årgang uddannes til at hjælpe de yngre elever. I udskolingen hjælper 7.årgang den nye 6.årgang i gang. I udskolingen uddannes superbrugere evt. på et valghold til at fungere som mediepatrulje. Netetik inddrages. Showbie, Meebook, Dropbox, sikkerchat.dk Følges op af alle lærere i alle fag i alle sammmehænge. 7\n9 Tema: Smartboard Smartboard kan berige undervisningen for både lærere og elever. Tavlerne kan understøtte: Bedre dialog i klassen. Visuelle, auditive og kinæstetiske læringsformer Nye muligheder for at inddrage eleverne og deres produkter. Nye måder at tænke undervisning på. Målsætning Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at: Introduktion Producere og præsentere egne materialer af såvel fag-faglige som kreative produktioner. Elevsamarbejde Fremlæggelser I-bøger / tavlebøger Værkstedsundervisning Følges op af alle lærere i alle fag i alle sammmenhænge. Notebook, Explain everything, Educreations 8\n10 Tema: It i specialundervisningen It og medier har åbnet nye muligheder for undervisning af elever med særlige behov. It og medier skal inddrages systematisk i vurderingen af løsningsmuligheder for disse elever. Nye digitale værktøjer giver mulighed for ekstra støtte til eleverne, der hermed kan fokusere på andre områder. De læsesvage elevers brug af digitale værktøjer såsom syntetisk oplæsning og stavekontrol, giver dem overskud til at fokusere mere på indholdet i deres tekster end blot på stavningen. De digitale værktøjer støtter eleverne i at arbejde mere selvstændigt og deltage i den almindelige undervisning. Skriftlighed på computeren letter overblikket for mange elever og medfører, at eleverne under lektiearbejdet kan koncentrere sig mere om indholdet i en opgave end om dens form. Målsætning Aktiviteter Evaluering It skal inddrages og understøtte elever med særlige behov igennem hele deres skoleforløb. It skal understøtte at målsætningen om at specialundervisningen så vidt muligt skal foregå i elevens normale klassemiljø. Anvendelse af IT i specialundervisningen skal i høj grad bruges, hvor det kan være med til at øge motivation og selvværd for eleverne. Eleverne skal introduceres til og gøres fortrolige med brugen af digitale hjælpeprogrammer Følges op af alle lærere i alle fag i alle sammmenhænge. IntoWords, Nota, Materialebasen, OCR-scanning 9\n11 Tema: Lærernes it kompetenceudvikling De elever, der er født siden midten af 1980 erne, erobrer med stor nysgerrighed og selvfølgelighed nye digitale teknologier og sociale medier. Deres brug af nettet er intuitiv og ofte uforbeholden. I undervisningssituationen kan elevernes superbruger -adfærd støde sammen med lærernes tilgang. Dette skaber nye udfordring i forhold til planlægning og gennemførsel af undervisningen. Lærerens rolle kan derfor ændre sig når it inddrages i undervisningen. Udfordring i denne sammenhæng er, at finde en organisationsform, hvor lærerne kan omsætte deres viden og elevernes kompetencer i en ny måde at planlægge og gennemføre undervisningen på. Målsætning Aktiviteter Evaluering lærernes teknologiforståelse øges fortsat så de kan koble teknologien til de mål, de opstiller for deres undervisning. Workshops der knytter sig fagene. Workshops der knytter sig til læringsstøtte og undervisningsdifferentiering. Der gennemføres pilotprojekter, hvor lærere og elever i samarbejder integrere it i undervisningen. Forsøg med og udvikling af Flipped Classroom. Notability (rette opgaver) iannotate (rette opgaver) I Thoughts (MindMap) Educreations 10\n12 Hardware strategi I forbindelse med regeringens nationale strategi for it i folkeskolen En digital folkeskole gennemføres syv initiativer frem mod Af de syv initiativer omhandler to infrastruktur og hardware på de enkelte skoler. De to områder er: 1. Trådløst netværk 2. Adgang til computere (stationære pc, bærbare pc, tablet eller lignende) for alle elever Med hensyn til skolernes trådløse netværk etableres dette i samarbejde med It-centret i Fredensborg Kommune frem mod I forhold til målsætningen om Adgang til computere for alle elever beskrives skolens strategi i nedenstående skabelon. I skolernes strategi indgår forventningen om, hvor mange elever der forventes at medbringe eget bærbart udstyr. År/ Forventet Elevtal Skolens ny - erhvervelser af: PCére, bærbare, tablet, 2013/ 325 ipads 8 imacs 2014/ Evt. 10 pc er Til SB og 10 bærbare pc er Evt. 10 projektorer eller SB 2015/ Evt. 50 ipads Til indskolingen Skolens Afvikling af: Pcére, bærbare, Tablet, Hardware I alt: (Inkl. tidssvarende udstyr, der er anskaffet før 2013, og som skolen stiller til rådighed) 50 pc er 400 ipads 40 bærbare 30 pc er 30 SmartsBoards Forventet antal bærbare enheder som eleverne medbringer Dækningsgrad 78 1:1-50 1:1 65 1:1 11\n14 Eksempel på It-kompetencer fra Fælles mål til et fag Fag: Matematik Trinmål efter 3.klasse Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at: kende og anvende hensigtsmæssige hjælpemidler, herunder konkrete materialer, lommeregner og it, bl.a. til eksperimenterende udforskning af matematiske sammenhænge (hjælpemiddelkompetence). løse konkrete problemer ved hjælp af hovedregning, lommeregner, it og enkle skriftlige beregninger undersøge og eksperimentere inden for geometri, bl.a. med brug af it og konkrete materialer Numbers, Geogebra, E-mat, I-bøger 13\n15 Fag: Matematik Trinmål efter 6.klasse Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at: opstille, behandle og afkode enkle modeller, der gengiver træk fra virkeligheden, bl.a. vha. regneudtryk, tegninger og diagrammer (modelleringskompetence) kende, vælge og anvende hensigtsmæssige hjælpemidler, herunder konkrete materialer, lommeregner og it, bl.a. til eksperimenterende udforskning af matematiske sammenhænge (hjælpemiddelkompetence). arbejde med tredimensionelle modeller og enkle tegninger af disse bruge it til at undersøge og konstruere geometriske figurer indsamle, behandle og formidle data, bl.a. i tabeller og diagrammer gennemføre enkle statistiske undersøgelser undersøge, systematisere og begrunde matematisk med mulighed for inddragelse af konkrete materialer og andre repræsentationer samt ved brug af it Numbers, Geogebra, E-mat, I-bøger (Faktor) 14\n16 Fag: Matematik Trinmål efter 9.klasse Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at: opstille, behandle og afkode enkle modeller, der gengiver træk fra virkeligheden, bl.a. vha. regneudtryk,tegninger og diagrammer (modelleringskompetence) kende forskellige hjælpemidler, herunder it, og deres muligheder og begrænsninger, samt anvende dem hensigtsmæssigt, bl.a. til eksperimenterende udforskning af matematiske sammenhænge, til beregninger og til præsentationer (hjælpemiddelkompetence). bruge it til tegning, undersøgelser, beregninger og ræsonnementer vedrørende geometriske figurer anvende statistiske begreber til beskrivelse, analyse og fortolkning af data tilrettelægge og gennemføre enkle statistiske undersøgelser behandle eksempler på problemstillinger knyttet til den samfundsmæssige udvikling, hvori bl.a. økonomi, teknologi og miljø indgår udføre simuleringer, bl.a. ved hjælp af it Numbers, Geogebra, E-mat, I-bøger (Faktor) Fag: 15\n17 Trinmål efter 3.klasse Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at: 16\n18 Fag: Trinmål efter 6.klasse Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at: 17\n19 Fag: Trinmål efter 9.klasse Aktiviteter Evaluering Eleverne skal lære at: 18


Tarzans vilddyr - E-bok - Edgar Rice Burroughs - Storytel\n3,5 2 5 Författare: Edgar Rice Burroughs\nI den tredje bog i serien om Tarzan, "Tarzans vilddyr", er Tarzan og Jane blevet forældre til sønnen Jack, og er ved at opføre en ejendom i Afrika. Men det er ikke alle, der vil den lille familie det godt, og Jack, Tarzan og Jane bliver kidnappet og skilt ad. Tarzan bliver isoleret på en ø, men han må væk derfra, hvis han vil redde sin familie. Vil det mon lykkes ham at få øens vilde dyr til at hjælpe med flugten?\nTarzan vokser op i den afrikanske jungle blandt en flok aber. Han dukkede først op i romanen "Tarzan, abernes konge" i 1912, og siden blev det til en hel række bøger, hvori hans skaber, Edgar Rice Burroughs, fortæller den ene fantastiske historie efter den anden om Tarzans eventyr i junglen og hans møder med civilisationen. Mange andre forfattere såvel som filmskabere har senere gjort brug af Edgar Rice Burroughs‘ klassiske figur.\nSpråk: Danska Kategori: Romaner Översättare: Anna Brosbøll


LEO Fondet er en af Danmarks største erhvervsdrivende fonde. Vores primære formål er at sikre LEO Pharmas langsigtede uafhængighed og succes som global, forskningsbaseret medicinalvirksomhed. Gennem vores filantropiske aktiviteter ønsker vi at støtte den bedste internationale forskning i dermatologi og gøre Danmark til et globalt fyrtårn inden for hudforskning.\nUd over at eje LEO Pharma har LEO Fondet finansielle aktiver for ca. 14,5 mia. kr.\nDet primære formål med forvaltningen af de finansielle aktiver er at sikre løbende økonomisk kapacitet til at understøtte LEO Pharmas langsigtede videreførelse og strategiske udvikling samt sikre midler til LEO Fondets filantropiske aktiviteter. I overensstemmelse med disse mål søger vi at skabe det bedst mulige afkast og samtidig have en fornuftig og velafbalanceret risikoprofil.\nVores investeringer er fordelt på forskellige aktivklasser med primært fokus på likvide aktiver som f.eks. børsnoterede aktier, statsobligationer, særligt dækkede obligationer og kreditter. En mindre del af porteføljen kan desuden omfatte mere illikvide alternative investeringer som strukturerede kreditter, unoterede aktier, infrastruktur eller fast ejendom.\nI LEO Fondet ønsker vi at handle ansvarligt på tværs af alle vores aktiviteter og har derfor vedtaget en ESG politik (Environment, Social and Governance – på dansk miljø, sociale forhold og god selskabsledelse) for vores investeringsaktiviteter. Politikken er baseret på overholdelse af FN Global Compacts ti principper, der danner grundlag for samfundsansvarlig adfærd, som understøtter langsigtet bæredygtighed og succes.\nVores investeringer administreres af eksterne investeringsforvaltere, og vi arbejder derfor aktivt sammen med disse for at sikre, at politikken overholdes. Vores investeringsteam vurderer investeringsforvalternes ESG setup som et fast led i investeringsprocessen, og forvalterne skal årligt rapportere om relevante ESG forhold herunder frasolgte investeringer, dialoger med virksomheder og korrigerende handlinger iværksat af forvalterne.


søvn Archives - Grevinden på tredje\nDu sover som en løve\n30. maj 2017 | den store bunke | 0 Kommentarer\nJeg er dygtig til at sove.\nMåske skal jeg passe på med at sige det på den måde. Det kunne være hybris, og jeg kunne blive ramt af nemesis og herefter ligge søvnløs og roterende nat efter nat til mine dages ende. Men nu er det gået godt med soveriet i næsten tres år, så jeg forestiller mig vel bare, at det fortsætter sådan.\nLægge mig til at sove. Sove. Vågne næste morgen. Det er mønsteret i store træk. Jeg er glad og dybt taknemmelig for mit gode sovehjerte. Om jeg snorker eller skærer tænder er det andres udfordring at håndtere. Jeg sover.\nMen jeg tror ikke, at jeg snorker.\nSommetider sover jeg med ørepropper for at skabe mig et dæmpet rum uden udefra kommende lyd. Det kan være gadestøj, andres snorken eller fremmede lyde, når man sover nye steder, – jeg lukker bare lyden ude.\nMan kan godt gøre sovelyd til noget sejt og attraktivt. Min venindes søn har opfundet mange nye fantasirige begreber gennem tiden – det var for eksempel ham, der kaldte en kaktus for en ’stiktus’ og prutter for ’bærøg’, og engang han som lille havde sovet til middag sammen med sin mor, vækkede han hende og udbrød begejstret: “Mor! Du sover som en LØVE!!”\nDet er både sødt og sjovt. Det giver enhver snorken en ekstra dimension af sejhed. Giv det en tanke næste gang, du ligger i en løves hule og prøver at falde i søvn. Måske kan du bilde dig selv ind, at det er lidt sejt, og at du bliver passet på?\nUdgivet i den store bunke - Tagget med , løve, snorken, søvn - Skriv en kommentar.


Austra: Olympia - Undertoner\nCanadiske Austra er de seneste år gået fra mørk synthpoptrio til mere storladen sekstet, hvor Katie Stelmanis’ trænede og stærke vokal fortsat indtager en central plads i det pulserende lydbillede. Med sig har hun stadig sin tidligere bandkammerat fra Galaxy, Maya Postepski, på trommer, den tidligere Spiral Beach-bassist Dorian Wolf, tvillingerne Sari og Romy Lightman på kor og keyboardspiller Ryan Wonsiak fra Ze and the Boyfriends.\nLyrikken på Olympia er skrevet i et samarbejde mellem hjørnesten Stelmanis og vokalist Sari Lightman, og om pladen har Stelmanis sagt: »We are really into dense harmonies and big beautiful melodies, but I also love techno and dance music. I wanted to bring those elements together.« Kombinationen af vokalharmonier og et upbeat danseoplæg er tydelig på det nye album, selvom scenen er mere teatralsk sat end på det forrige album.\nKatie Stelmanis vokal er stadig dragende vibration og følelsesfuld alt, og det er tydeligt at høre, at fortidens dramatiske sangfugle ikke har kvidret for evigt. Stelmanis er i øvrigt klassisk trænet og sang som 10-årig med i et canadisk operakor for børn, og de store arie-følelser spores da også direkte i Austra. Især på Olympia.\nI sammenligning med debuten Feel It Break (2011) er Olympia både mindre mørk og mindre båret af de popmelodier, der ellers virkede så dragende på det første album og i særdeleshed i et nummer som “Beat and the Pulse”. Snarere har de kabaretprægede elementer fået en større scene at hoppe rundt på, og lur mig, om det ikke er en lille dansesag, der er sat på som baggrundsmusik til teatershowet.\nI den klavervuggende førstesingle “Home” blandes bløde elektroniske impulser, percussion, vokalharmonier og fløjter med næsten en disco-agtig understrøm. Nummeret er en bekendelsessag om en kæreste, der ikke kommer hjem fra byen, mens vores lyriske jeg ligger og venter lettere irritabel i den fælles dobbeltseng. Med en trommepad som eneste kompagnon.\n“Painful Like” pumper derudaf i overstadigt dansetempo, men beholder samtidig en dyb mystik, der især opstår i forbindelsen mellem vokaler og rytmesektion. Stelmanis stemme lægger sig i nogle synkoperede stykker, så det, der ellers har potentiale til både Crystal Castles Light og Disco Classic, ender som en upbeat electroversion af Dark Dark Dark. Klart et af pladens bedste numre sammen med den – de øvrige numre taget i betragtning – minimale og bastunge “Fire” og afslutteren “Hurt Me Now”.\nDerimod lægger de gentagne kor og den lidt gumpetunge melodi i “Sleep” sig med tiden som en irritation et sted i det indre øre, og numre som den electroclashede “Annie (Oh Muse)” og “You Changed My Life”, hvor klaver og vibrerende vokal bærer den bekendende lyrik frem, bliver for meget.\nDer er klart mere upbeat electro-kabaret og mindre gothmystik at finde på den canadiske sekstets nye album, og da der ikke er en finger at sætte på relativt objektive faktorer som produktion, talent eller komposition, må det i sidste ende handle om, hvorvidt man er mere til uptempo electropop end mørke forvildelser og slæbende melodikonstruktioner. Jeg må bekende kulør. Den er mørk.\nMusikalske slægtninge: Niki and the Dove, The Dø, Chelsea Wolfe, Glasser


Juli - Sund Mad\nDet bugner af friske danske frugter og grønsager i haven, på torvet og i butikkerne . Det er højsæson for stikkelsbær, jordbær, solbær, hindbær og ribs, som hører den danske sommer til. Og hvad enten man bor på landet eller i byen kan man få dem friske.\nStikkelsbær, hindbær, ribs og solbær\nDisse er ligesom jordbær (se juni) kun fremme i en ganske kort periode. Det er sunde bær med hver sin karakteristiske smag, og de bør nydes her i sommertiden, så vi samtidig kan samle os et lager af naturens egne C- vitaminer. De smager godt både rå, kogte som grød, i tærter og som syltetøj.\nSalat fås i mange forskellige udgaver. Almindelig hovedsalat og icebergsalat er de bedst kendte, hvor icebergsalaten er den mest saftige og sprøde. Salattyper som egeløv, friseé, romaine og radicchio er meget aromatiske, men lidt mere bitre i smagen end de andre. Brug derfor kun lidt af disse salater i salatskålen sammen med den almindelige salat. Salat har et stort indhold af A- og C-vitamin og af mineralet kalium.\nSukkerærter kaldes også ” Mange tout”, som er fransk og betyder, at alt kan spises, også bælgen. De ligner almindelige umodne ærtebælge, men er uden den seje hinde. Sukkerærter spises som grønsagstilbehør, lynsteges i sauteer eller kommes rå i salaten.\nKnudekål, glaskål, glaskålrabi og kålrabi er en og samme sag. Knudekål er dannet af stænglen som er svulmet op til en knold eller knude. Yderst kan farven være blå eller lysegrøn, men inderst er kødet altid hvidt. Sæson for knudekål er fra maj til oktober. Knudekål skal skrælles inden brug og kan anvendes rå i\nsalater, sammenkogte retter o.l.


Ingredienser: kycklingbröstfilé (94%), vatten, maltodextrin, socker, salt, majsstärkelse, VETEMJÖL, kryddor (vitlök, oregano), citronjuicepulver, jästextrakt, stabilisator (E451), naturliga aromämnen (lime, oregano, koriander, oliv), surhetsreglerande medel (E330), färgämne (E100, E160c)\nHvor kunne du tænke dig at rejse hen på din og dine kunders næste smagsrejse? Hvad med De Kanariske Øer eller måske til skønne Cuba med sit subtropiske klima? Måske behøver du slet ikke at vælge. For nu fås vores kogt plukkede kyllingefilet i en Cuban Mojo variant. Mojo er spansk og betyder sauce. Saucen der er brugt til dette produkt, stammer fra De Kanariske Øer. Men hvad er forbindelsen til Cuba, spørger du måske dig selv? Men De Kanariske Øer blev koloniseret af Spanien på nogenlunde samme tid som Cuba i slutningen af det 1400 århundrede. De Kanariske Øer udgjorde et vigtigt knudepunkt, når skibe fra Spanien skulle ud til kolonierne. Dette medførte en stor immigration fra De Kanariske Øer til Cuba. De 2 lande har derfor altid haft tætte bånd til hinanden, og det har de stadig den dag i dag. Immigranterne fra De Kanariske Øer havde derfor deres Mojo (sauce) med til Cuba. Her Kombinerede man saucen med de traditionelle cubanske krydderier som koriander, hvidløg, oregano og lime. I Top Tables kogt plukket kyllingefilet – Cuban Mojo er især lime den mest markante smag. Det giver en god friskhed i smagen, der sammen med smagen af oregano og koriander giver kyllingen en fantastisk og unik smag. Produktet er naturligvis plukket i hånden, så dine gæster får fornemmelsen af, et hjemmelavet og autentisk produkt. Foruden Cuban Mojo, rummer Top Table sortimentet kogt, plukket neutral og kogt, plukket Cajun. Blandt mange anvendelsesmuligheder kan vi fremhæve: Wraps, Sandwich, pokebowl og salater Bestil vores kogt plukket kyllingefilet, Cuban Mojo hos din lokale grossist – eller kontakt én af vores konsulenter.\nBasnivå • GTIN 05706813018304\n2 st Mellannivåförpackningar 05706813018311\nTop Table - Steam cooked shredded chicken breast fillet, cuban mojo, deep frozen (2,5kg/bag)\nMellannivå • GTIN 05706813018311\n2 st Basnivåförpackningar 05706813018304\n54 st Toppnivåförpackningar 05712861018319\nToppnivå • GTIN 05712861018319\n54 st Mellannivåförpackningar 05706813018311


Kastevægt: WF 5\n• Stængerne har en jævn, dyb aktion som arbejder hurtigt.\n• De har rigelig med kræfter til længere kast for samtidig, at være delikate og præcise på nærdistancen.\n• Ved fiskeri på kort og mellemlang afstand absorberer stangen den første kraftige reaktion fra fisken og sikrer, at den ikke slår sig af. Du vil også fiske mere effektivt, fordi du straks får respons den nederste del af stangen.\n• På trods af den dybere aktion genererer klingen en høj acceleration og hastighed. Derfor tackler den også lange problemfrie kast uden tailing loops.\n• Fario er meget velegnet til underhåndkast. Dybden i stængerne, specielt i de lettere lineklasser, er en stor hjælp. Den klarer temposkift og du får maksimal kontrol og følsomhed\nEn 590'er er nærmest et begreb bland ørredfiskere fiskere. Her findes en rigtig all-round 5'er som virkelig kan bruges til det meste fiskeri.. Den har en relativt lang reaktionstid med en stærkere øvre del. Det gør stangen meget følsom og egnet til pürchfiskeri. I kombination med den øverste del bærer stangen en masse flueline og kan på smukkeste vis transportere selv større fluer på alle distancer. Testvinder i flere magasiner i både 2010 og 2011.\nStangen er en Demo model, som er blevet kastet med få gange. Kun 1 stk.


Balletten kommer nu til Præstø - er er de på Slotstorvet i Vordingborg i 2014. Arkivfoto\n13. marts 2019 - 10:54\nDen kongelige ballet drager til sommer på turné og denne gang besøger de Præstø, hvor der bliver tåspidsdans og trikoter på Torvet.\nDet sker den 19. juni, hvor der bliver gratis adgang til et udvalg af dans og des lige.\n- Jeg er bragende stolt af Den Kongelige Ballets høje niveau netop nu. Det skal vi selvfølgelig vise hele landet, siger balletmester Nikolaj Hübbe i en pressemeddelelse.\n- Sommerballetten er altid et af kompagniets højdepunkter. Helt personligt glæder jeg mig allerede, lyder det.\nDen kongelig ballets turnéer har siden 2006 trukket titusinder af danskere til de gratis balletforestillinger, der ellers normalt kun kan opleves på Gamle Scene i København. I år er det dobbelt så mange byer der får besøg som vanligt.\nTidligere har både den kongelig opera og balletten besøgt Vordingborg. Blandt andet gæstede de Slotstorvet i Vordingborg i 2014, hvor avisen lavede dette indslag\nMen nu er det altså i Præstø man har lagt arrangementet. Normalt foregår det i området med parker eller områder hvor man kan sidde på græsset og holde skovtur, mens man ser ballet, men i Præstø bliver det på de toppede brosten på Torvet, de danseglade rejser til.\nEmbedded video for Den Kongelige ballet rykker til Præstø