1 REFERAT 2015 K K R H O V E D S T A D E N Dato: :00 Sted: Pharmakon, Hillerød Mission KL bidrager til at udvikle og fastholde et stærkt lokalt demokrati. KL varetager kommunernes fælles interesser og er kommunernes samlede forhandlingsorganisation, videnscenter og forum for fælles initiativer og beslutninger. Vision KL opnår, med et helhedsperspektiv på opgaveløsningen, indflydelse og resultater på kommunernes vegne, til gavn for borgerne og samfundet.\n2 Deltagerfortegnelse Godkendelse af referat Godkendelse af referat Siden sidst Siden sidst Regionalpolitiske sager Det nære Sundhedsvæsen de næste skridt Henvendelse til sundheds- og ældreministeren Socialtilsyn Hovedstaden Strategisk energiplanlægning Fossilfri Fælles uddannelsesstrategi til endelig godkendelse Greater Copenhagen Regional væksthusaftale for 2016 strategiske indsatser og proces Copenhagen Healthtech Cluster Udpegninger Ny suppleant i KKR Hovedstaden Klimapolitisk Forum Østersøparterskabet KKR Punkter til næste møde Punkter til næste møde Eventuelt Eventuelt SIDE 2\n3 Deltagerfortegnelse Deltagere Steen Christiansen, Albertslund Kommune Jørgen Johansen, Allerød Kommune Jesper Würtzen, Ballerup Kommune Lone Madsen, Ballerup Kommune Andreas Ipsen, Bornholms Regionskommune Bente Johansen, Bornholms Regionskommune Ib Terp, Brøndby Kommune Vagn Kjær-Hansen, Brøndby Kommune Morten Dreyer, Dragør Kommune Willy Eliasen, Egedal Kommune Thomas Lykke Pedersen, Fredensborg Kommune Kristian Hegaard, Fredensborg Kommune Jørgen Glenthøj, Frederiksberg Kommune Thyge Enevoldsen, Frederiksberg Kommune John Schmidt Andersen, Frederikssund Kommune Ole Bondo Christensen, Furesø Kommune Karin Søjberg Holst, Gladsaxe Kommune Robert Sørensen, Glostrup Kommune John Engelhardt, Glostrup Kommune Kim Valentin, Gribskov Kommune Michael Hemming Nielsen, Gribskov Kommune Steen Hasselriis, Halsnæs Kommune Walter G. Christophersen, Halsnæs Kommune Benedikte Kiær, Helsingør Kommune Christian Holm Donatzky, Helsingør Kommune Thomas Gyldal Petersen, Herlev Kommune Arly Eskildsen, Herlev Kommune Klaus Markussen, Hillerød Kommune Peter Lennø, Hillerød Kommune Dorte Meldgaard, Hillerød Kommune Rikke Macholm, Hillerød Kommune Helle Adelborg, Hvidovre Kommune Michael Ziegler, Høje-Taastrup Kommune Morten Slotved, Hørsholm Kommune Ole Bjørstorp, Ishøj Kommune Ninna Thomsen, Københavns Kommune Karin Storgaard, Københavns Kommune Sofia Osmani, Lyngby-Taarbæk Kommune Henrik Brade Johansen, Lyngby-Taarbæk Kommune Jens Bo Ive, Rudersdal Kommune SIDE 3\n4 Maria Steno, Rudersdal Kommune Erik Nielsen, Rødovre Kommune Søren Wiborg, Vallensbæk Kommune Afbud Frank Jensen, Københavns Kommune Morten Kabell, Københavns Kommune Jesper Christensen, Københavns Kommune Rikke Lauritzen, Københavns Kommune Pia Allerslev, Københavns Kommune Ole Hyldahl, Høje-Taastrup Kommune Kirsten Jensen, Hillerød Kommune Hans Toft, Gentofte Kommune Winni Grosbøll, Bornholm Søren Schow deltog i stedet. Elisabeth Ildal, Rudersdal Kommune Henrik Rasmussen, Vallensbæk Kommune Henrik Zimino, Tårnby Kommune - Elise Andersen deltog i stedet. Eik Dahl Bidstrup, Dragør Kommune Anders Gerner Frost, Gribskov Kommune Laura Lindahl, Frederiksberg Kommune SIDE 4\n5 1. Godkendelse af referat 1.1. Godkendelse af referat MDR hgb Baggrund Referat af KKR Hovedstadens møde den 26. juni 2015 er udsendt den 29. juni Indstilling Det indstilles, at KKR Hovedstaden godkender referatet fra mødet den 26. juni Sagsfremstilling Der henvises til referatet, som er tilgængeligt på KKR Hovedstadens hjemmeside, her: Beslutning KKR Hovedstaden godkendte referatet. SIDE 5\n6 2. Siden sidst 2.1. Siden sidst MDR hgb Baggrund KKR Hovedstaden modtager orientering fra formandskabet og fra regionalt udpegede til diverse fora. Herunder meddelelser fra: Sundhedskoordinationsudvalget Praksisplansudvalget Vækstforum Væksthus Hovedstadsregionen RAR Hovedstaden Klimapolitisk Forum Movia Wonderful Copenhagen Copenhagen Capacity Formanden. Indstilling Det indstilles, at KKR Hovedstaden tager orienteringen til efterretning. Beslutning KKR Hovedstaden tog orienteringen til efterretning. Der har ikke været afholdt møde i Sundhedskoordinationsudvalget siden sidste KKR-møde. Ninna Thomsen orienterede fra Praksisplanudvalget, hvor der har været afholdt ekstraordinært møde den 17. august Regionen fremlagde på mødet et juridisk notat udarbejdet af et eksternt advokatkontor. Notatet indeholder overvejelser om rammerne for udarbejdelse af den underliggende aftale og er at betragte som et partsindlæg ift. de kommende forhandlinger herom. Praksisplanen er i høring blandt kommunerne frem til 18. oktober. Det næste skridt er at igangsætte forhandlingerne om en underliggende aftale. SIDE 6\n7 Dorte Meldgaard orienterede om møde i Vækstforum den 24. august. Her blev bl.a. den regionale vækst- og udviklingsstrategi godkendt, og der er nu ti konkrete initiativer, som region og kommuner i samarbejde arbejder videre med. Endvidere blev udvælgelseskriterierne for udmøntningen af strukturfondsmidler og regionale erhvervsudviklingsmidler godkendt. Herudover blev resultatkontrakten for Danish Design Society godkendt med understregning af, at der knyttes klare resultater med effekt på jobskabelse og med bred forankring i erhvervslivet. Endelig drøftede Vækstforum et oplæg vedr. kvalitetsløft af erhvervsuddannelserne. Henrik Rasmussen havde afbud, så der kommer en orientering om Væksthus Hovedstadsregionen på næste møde. Ole Bjørstorp orienterede om arbejdet med RAR Hovedstaden. Det er vurderingen, at arbejdsmarkedsrådet er mere handlingsorienteret end det tidligere beskæftigelsesråd. Der var strategiseminar den 24. august, og nogle af de områder der blev drøftet var opkvalificering af de ledige, virksomhedsindsatsen og fokus på de unge. Thomas Gyldal Petersen orienterede om Movia. Der har været repræsentantskabsmøde den 2. september med stor opbakning fra alle kommunerne. Der arbejdes med takstharmoniseringen. Dette arbejde finder sted i hele landet, men alene på Sjælland er der pt. tre takstområder. Den model, der ligger nu, indebærer, at 92 pct. vil opleve tilsvarende samme eller lavere takster, men det kræver opbakning fra DSB. Rigsrevisionen har for nyligt kritiseret, at arbejdet med takstharmonisering ikke er kommet længere. Movia s budget for 2016 er godkendt. Det er en forudsætning for budgettet, at takstloftet udnyttes fuldt ud. De nye takster træder i kraft ved årsskiftet. I regi af DOT (Din Offentlige Transport) arbejdes pt. med de områder, hvor et tættere samarbejde kommer brugerne til gavn, men også her er der behov for et tæt samarbejde med DSB. Endelig arbejdes der med evaluering af flextakster. De kommuner, som benytter flextrafik har oplevet et udgiftspres, da efterspørgslen er større end forventet. Der arbejdes med forskellige forsøgsordninger også for at give kommunerne større mulighed for at styre udgifterne på området. Blandt andet har der været en drøftelse af ledsageordningen. SIDE 7\n8 Pia Allerslev havde afbud, så der kommer en orientering om Copenhagen Capacity på næste møde. Der har ikke været møde i Klimapolitisk Forum siden sidst. Steen Christiansen orienterede om Wonderful Copenhagen. Arbejdet med genopretningen efter EUROVISION pågår fortsat. Kammeradvokaten er i øjeblikket ved at gennemgå den advokatundersøgelse, som blev afleveret til Erhvervsstyrelsen i foråret. Deres vurdering forventes færdig i løbet af september. Endvidere arbejdes der med nyt fundats som følge af ny lov om erhvervsdrivende fonde. Der forventes en orientering herom på KKR-mødet i november. Formanden orienterede endvidere om, at der endnu ikke er indgået en aftale vedrørende dimensionering af SOSU-uddannelserne, men at det forventes fremlagt på det kommende møde. Endelig orienterede formanden om, at viceborgmester Søren Schow (V) er ny suppleant for Winni Grosbøll. SIDE 8\n9 3. Regionalpolitiske sager 3.1. Det nære Sundhedsvæsen de næste skridt MDR jjc/srp Baggrund Sundhedsområdet var et dominerende emne i folketingsvalgkampen, og hos alle partier var der enighed om, at der i de kommende år vil være behov for at styrke sundhedsvæsenet. Kommunerne har cementeret sundhedsområdet i den kommunale opgaveløsning. Der er sket en stor udvikling de sidste mange år, og der implementeres konstant nye tiltag, der udvikler området. Der er dog stadig udfordringer, som skal løses det gælder bl.a. den kommunale medfinansiering. KL kom i 2012 med et samlet sundhedspolitisk udspil om det nære sundhedsvæsen. Udspillet har siden udgjort en solid base for KL s interessevaretagelse og for udviklingen af kommunernes opgaver på sundhedsområdet. Der er sket meget siden udspillet kom i Den nye sygehusstruktur er ved at tage form, og afviklingen af de mindre sygehuse er for alvor gået i gang. Patientforløbene på hospitalerne bliver fortsat kortere, og der kommer fortsat nye opgaver til kommunerne i takt med, at hospitalerne effektiviserer driften. Kommunerne skal have indflydelse på udviklingen af sundhedsområdet i de kommende år. Det gælder ikke mindst i forhold til det forestående arbejde med en plan for det nære sundhedsvæsen, som er en del af den økonomiforståelse for 2016, som KL og regeringen har aftalt. Derudover er der fortsat brug for at gøre opmærksom på, at kommunerne har midler til rådighed til finansiering af den videre udvikling af de kommunale tilbud på sundhedsområdet. Der er behov for at markere, at en investering i det kommunale sundheds- og ældreområde er en investering i at forbedre det samlede sundhedsvæsen. Og at kommunerne kan og vil tage konkret ansvar for udviklingen af de sundhedsløsninger og den sammenhængskraft, som skal løfte de sundhedsopgaver, som ikke løses i det specialiserede sundhedsvæsen. SIDE 9\n10 KL s bestyrelse drøfter lige nu de næste skridt for det nære sundhedsvæsen, som senere skal udmønte sig i et kommunalt sundhedsudspil. Det er vigtigt for bestyrelsen, at dette sker i dialog med kommunerne. Bestyrelsen ønsker derfor at høre kommunernes synspunkter og få input, der kan være med til at præge retningen, inden KL færdiggør udspillet. Punktet indledes med oplæg af borgmester Erik Nielsen fra KL s bestyrelse Indstilling Det indstilles, KKR Hovedstaden drøfter: hvilke elementer et kommende KL udspil bør indeholde, og hvilke barrierer der er for at kunne realisere det nære sundhedsvæsen til gavn for den enkelte borger de anbefalinger, som er foreslået i den foreløbige skitse til udspil. Sagsfremstilling Folketingsvalget markerer begyndelsen på en ny valgperiode, hvor sundhedspolitikken må forventes at blive det altoverskyggende emne på den velfærdspolitiske dagsorden. Med samlingen af sundheds- og ældreområdet under samme minister udviskes grænserne mellem sundheds- og ældreområdet. I det lys bliver ældreområdet også et middel til at opnå mere sundhed. Sådan er det også i kommunerne. De ældre borgere, der modtager pleje og hjælp, er i stigende grad ældre med helbredsproblemer og demens. Der er behov for at få udviklet nogle tydelige billeder af, hvad det nære sundhedsvæsen er. De fleste kender et hospital og kan se det for sig. Men det nære sundhedsvæsen er langt mere abstrakt. Derfor arbejdes der i de foreløbige skitser til udspillet med et antal personhistorier, der sætter borgeren i centrum. På baggrund af bl.a. personhistorier formuleres et antal anbefalinger, som understøtter, at de billeder, der tegnes af kommunernes indsats i den nære fremtid, kan blive til virkelighed. De borgere, der er tale om, er en ældre medicinsk patient-, en borger med KOL- og en kræftpatient, en ældre med demens, en psykisk sårbar ung borger med misbrug samt et barn med præ-diabetes. Investerings- og udviklingsplan for det nære sundhedsvæsen SIDE 10\n11 Større afstande til sygehusene og flere komplekse sundhedsopgaver betyder, at der er behov for et egentligt gearskifte i udviklingen af de kommunale sundhedstilbud. En gradvis udbygning af de nære tilbud er ikke længere tilstrækkelig. Der er behov for en større satsning, hvor der etableres en egentlig investerings- og udviklingsplan for det nære sundhedsvæsen. Flere veje til ensartet kvalitet Det afgørende er, at borgerne uanset hvor de bor skal have et sundhedstilbud af høj og ensartet kvalitet. Der er flere veje til ensartet kvalitet. Kommunernes udgangspunkt for varetagelse af opgaver på sundhedsområdet er vidt forskellige. Nogle kommuner er store andre er små. Nogle kommuner har let adgang til læger og sygehuse andre har ikke. Kommunernes indsats skal tage udgangspunkt i forskelligheden løsningerne kan altså indrettes meget forskelligt. For eksempel skal alle kommuner ikke nødvendigvis have sundhedshuse. Forskelligheden betyder, at kommunerne ikke bare kan løse sundhedsopgaven hver for sig. Kommunerne er afhængige af at arbejde sammen med hinanden, med regionerne, med praksissektoren, med patientforeninger og private aktører. På den måde kan det sikres, at alle borgere får et sundhedstilbud af høj kvalitet. Kommunerne kan levere indsatser, som baserer sig på evidens og forskning, således at der leveres indsatser som vores samarbejdspartnere har tillid til. Anbefalinger for det nære sundhedsvæsen Udspillets anbefalinger vil primært være rettet mod regeringen, herunder til den kommende plan for det nære sundhedsvæsen. Et antal anbefalinger vil også være rettet mod kommuner, almen praksis og regioner. Anbefalingerne kan tematisk grupperes i følgende hovedoverskrifter: Bedre og mere fleksibel adgang til læger. En væsentlig forudsætning for en videreudvikling af det nære sundhedsvæsen er, at der kommer en afklaring af, hvorledes kommunerne fremover fleksibelt kan trække på lægefaglig kompetence. Plan for brug af sundhedshuse/kronikerklinikker. Planen skal bl.a. understøtte, at borgere i via sundhedshuse får adgang til samme sundhedsfaglige viden og ekspertise som dem, der er bosat i tættere bebyggede områder. Ensartet kvalitet i de kommunale indsatser, hvilket fx kan opnås ved at gå sammen med henblik på at øge det faglige niveau, når patientvolumen er lavt i den enkelte kommune eller ved at samarbejde med regionen. SIDE 11\n12 Justering af kommunal medfinansiering (KMF), bl.a. ift. differentiering på forskellige målgrupper, så kommunernes incitament bliver styrket og justering af regionernes incitament, der kan påvirke omfanget af KMF. Styrket indsats over for den ældre medicinske patient. En styrket indsats skal omfatte, hvilke opgaver der skal varetages i det nære sundhedsvæsen; hvilke sundhedsfaglige kompetencer kommunerne skal råde over, så kompetencer matcher opgaver; kapacitet og ressourcer i det nære sundhedsvæsen. Styrket indsats over for borgere med demens og deres pårørende. Indsatsen skal bl.a. styrkes gennem styrkede kompetencer i ældreplejen fx ift. tidlig opsporing af symptomer på demens og gennem fleksibel aflastning af pårørende. Kronikerstrategi. Kronikerstrategien skal bl.a. afdække, hvad der skal til for at flere kroniske syge borgere kan få foretaget fx ambulante kontroller lokalt samt faglige anbefalinger til kommunerne. En styrket indsats for unge der mistrives pga. misbrug, psykisk sårbarhed mm. Indsatsen skal bl.a. understøtte en mere fleksibel indsats på ungdomsuddannelserne samt tidligere og mere fremskudte indsatser i kommunerne. En styrket indsats over for udsatte børn og deres familier. Herunder rammerne for fremtidens sundhedspleje og tværfaglig indsats til udsatte familier. Mere præcis brug af pålidelig og tidstro ledelsesinformation og bedre adgang til data skal bl.a. styrke kommunernes budgetlægning og styring. Beslutning Punktet blev indledt af oplæg fra bormester Erik Nielsen, næstformand i KL. Helt overordnet var der interesse for udspillet og opbakning til at det kommer nu. Følgende bemærkninger til det videre arbejde med udspillet fremkom under drøftelsen: Oplægget er meget bredt det er vigtigt med fokus på det, som er den nye og voksende opgave og særligt afledt af et fortsat produktivitetspresset på sygehusene. Dette pres giver anledning til en konstant stigende udfordring i kommunerne ift. at gribe de mange opgaver som følge heraf (dårligere borgere, som kræver langt mere indsats og opfølgning i kommunerne). Det handler ikke længere alene om forebyggelse der er en klar bevægelse ind i et behandlingsområde. SIDE 12\n13 Samme udvikling sker også inden for psykiatrien, men den nære psykiatri mangler i udspillet. Det er helt afgørende, at der kommer midler til at indfri visionerne for det nære sundhedsvæsen. Der opstår en drøftelse om færdigbehandlingsbegrebet som allerede nu er ved at skride. Det er vigtigt, at der kommer en afklaring heraf, da det vil være med til at sætte rammerne for det nære sundhedsvæsen, og hvad der skal kunne rummes her. Helt konkret kan det handle om at epikriser skal være klar ved udskrivning eller at der stilles krav til regionerne således, at der ikke udskrives meget behandlingskrævende borgere eller sker for tidlig udskrivning, eksempelvis i form af straftakster ved genindlæggelser. Det er vigtigt, at fokus for rammerne for det nære sundhedsvæsen er borgernes bedste. De opgaver, der varetages i det nære sundhedsvæsen skal være dér, fordi de kommer borgerne til gavn og bedre og billigere løftes i kommunerne. Sundhedshuse er ikke kun en udkantsdiskussion, det er også gældende her i regionen bl.a. ift. at sikre bedre adgang til/samarbejde med almen praksis. Det er vigtigt at have for øje, at der både kan være tale om en geografisk ulighed og en socialulighed i sundhed konsekvenserne er til en vis grad de samme, fx at det er svært at sikre lægedækning. Der skal være en klar beskrivelse/definition af, hvad det er sundhedshusene skal kunne, både fordi der bruges mange midler herpå, men også for at kunne understøtte etableringen af kommunale samarbejder Lægerne er omdrejningspunktet for, at det nære sundhedsvæsen kan komme videre og et udspil bør beskrive relativt vidtgående, hvilke muligheder der er for at sikre adgang til læger også ud over almen praksis og hvilke modeller for organisation, som kan være mulig (fx etablering af superlægehuse for de læger, som kan og vil gå ind i et udvidet samarbejde). Kommunal medfinansiering det skal løses, og det skal have stor prioritet. Blandt andet ved at have fokus både på det som kan forebygges og arbejde for, at tilbagebetaling af medfinansiering, når lofterne overskrides, sker til de kommuner der har haft udgiften. Der er behov for fokus på forebyggelse, hvor der er effekt. Kompetencerne i kommunerne skal afklares, og uddannelserne udvikles med et kommunalt aftager fokus Henvendelse til sundheds- og ældreministeren MDR afp SIDE 13\n14 Baggrund Kommunerne betaler i dag kommunal medfinansiering, når en borger overflyttes fra et hospital til et andet. For kommunerne i Region Hovedstaden betyder dette en merudgift til kommunal medfinansiering som i 2014 løb op i godt 170 mio. kr. På møde Kommunekontaktudvalget den 20. august 2015 blev en fælles henvendelse til sundheds- og ældreministeren herom drøftet. Der er nu udarbejdet en fælles henvendelse fra Region Hovedstaden og KKR Hovedstaden, som forelægges til orientering. Indstilling Det indstilles, at KKR Hovedstaden tager orienteringen til efterretning. Sagsfremstilling Kommunerne betaler i dag kommunal medfinansiering, når en borger overflyttes fra et hospital til et andet. For kommunerne i Region Hovedstaden betyder dette en merudgift til kommunal medfinansiering som i 2014 løb op i godt 170 mio. kr. Dette er en udgift, som ikke i alle tilfælde er udtryk for en ændret eller øget behandling af borgerne, men kan skyldes den arbejdsdeling, der i en region er mellem hospitalerne. Opkrævning af kommunal medfinansiering for overflytninger af patienter mellem hospitaler er af rent teknisk karakter, da modellen indebærer, at der beregnes medfinansiering pr. udskrivning fra et sygehusnummer. Hospitalerne i de fleste regioner har hvert sit sygehusnummer, mens der i en enkelt region, Region Sjælland, alene gøres brug af ét sygehusnummer for samtlige hospitaler i regionen, hvorved der ikke afregnes for overflytninger overfor kommuner i den region. Det er forståelsen, at det for Statens Seruminstitut vil være muligt at undlade at opkræve betaling for overflytningerne uden de store vanskeligheder. Der er udarbejdet en fælles henvendelse fra Region Hovedstaden og KKR Hovedstaden til sundheds- og ældreministeren med en opfordring til at sikre, at beregningen af kommunal medfinansiering fremover sker for et samlet indlæggelsesforløb i en region og i bedre overensstemmelse med ordningens intentioner../. Henvendelsen til ministeren er vedlagt. SIDE 14\n15 Beslutning KKR Hovedstaden tog orienteringen til efterretning. Så snart der modtages svar fra ældre- og sundhedsministeren, udsendes dette til KKR Socialtilsyn Hovedstaden MDR afp Baggrund Socialtilsyn Hovedstaden har siden 1. januar 2014 ført det driftsorienterede tilsyn med plejefamilier, døgninstitutioner og sociale botilbud m.v. i regionens kommuner, i regionen og i Holbæk Kommune. Hvert år skal Socialtilsynene opgøre deres udgifter og på den baggrund beregne takster og objektiv finansieringsbidrag for tilsyn i det kommende år. Socialtilsyn Hovedstaden orienterer KKR Hovedstaden om de foreløbige takster for tilsyn, herunder kommunernes objektive finansieringsbidrag for På KKR Hovedstadens møde den 26. juni 2015 blev Socialtilsynets årsrapport 2014 drøftet. Årsrapporten beskriver tilbuddenes kvalitet samt redegøre for årets produktion i forhold til tilsyn, regodkendelser, afgørelser mv. KKR Hovedstaden besluttede, at der til næste møde blev indhentet kommentarer fra kommunerne vedr. årsrapporten, som grundlag for en drøftelse med Socialtilsynet på indeværende møde. Direktør Inger Andersen og tilsynschef Mie Andresen indleder punktet med en præsentation af de beregnede takster for Indstilling Det indstilles, at KKR Hovedstaden: tager orientering om foreløbige takster for 2016 til efterretning drøfter oplæg til takster for 2016 med Socialtilsyn Hovedstaden drøfter samarbejdet med Socialtilsyn Hovedstaden, med udgangspunkt i de kommunale ønsker hertil. Sagsfremstilling Socialtilsyn Hovedstaden orienterer om foreløbige takster for tilsyn, herunder kommunernes objektive finansieringsbidrag for Taksterne fastsættes af magistraten i Frederiksberg Kommune, som er tilsynsmyndigheden. SIDE 15\n16 Socialtilsyn Hovedstaden har på baggrund af de budgetterede udgifter beregnet foreløbige takster for tilsyn for 2016, ligesom kommunernes objektive finansieringsbidrag er beregnet. Beregningerne viser, at der med de budgetterede omkostninger vil være en stigning i taksterne for En væsentlig medvirkende årsag hertil kan henføres til Socialtilsynets feriepengeforpligtelse som i overensstemmelse med principperne for indtægtsdækket virksomhed og omkostningsbaserede regnskabspraksis skal dækkes af de opkrævede takster. Som nævnt vil denne meromkostning føre til stigninger i taksterne for K29 og Embedsmandsudvalget for Socialområdet og Specialundervisning har drøftet både første oplæg til takster og årsrapport. Der har været en forventning om faldende takster i 2016, og takststigningerne ses som uhensigtsmæssige, særligt set i lyset af de bestræbelser der i øvrigt bliver gjort på socialområdet for at holde taksterne nede. I drøftelserne med Socialtilsynet er følgende anbefalinger fremført: at der ses nærmere på feriepengeforpligtigelsen at der ses nærmere på og formidles om effektiviseringsindsatser i Socialtilsynet. Frederiksberg Kommune har på baggrund af drøftelserne i K29 den 25. august, genbehandlet spørgsmålet om tilsidesættelse til feriepengeforpligtelse og har i forståelse med kommunens revision besluttet at indkalkulere feriepengeforpligtelsen over en flerårig periode og vil på det grundlag genberegne tilsynstaksterne for Taksterne vil med denne fremgangsmåde blive lavere end først beregnet. Frederiksberg Kommune vil kunne fremsende foreløbige takster til kommunerne mandag den 7. september forud for KKR s behandling af sagen den 10 september. Takstberegningerne for 2016 vil desuden blive præsenteret mundtligt på mødet. Kommunale kommentarer til årsrapport 2014 Kommunerne er blevet bedt om at komme med kommentarer til Socialtilsynets årsrapport Helt overordnet oplever kommunerne et godt og konstruktivt samarbejde med Socialtilsynet. Socialtilsynet bidrager positivt til at sætte fokus på faglighed og professionalisme i tilbuddene. Der er en god dialog med Socialstilsynet, præget af en lyttende og fleksibel tilgang. SIDE 16\n17 Kommunerne har også afgivet en række kommentarer, hvor der med fordel kan rettes fokus ift. det fremadrettede samarbejde med Socialtilsynet blandt andet: Ønske om hurtigere sagsbehandlingstider og mere fleksibilitet ift. godkendelser Enklere og mere fokuserede afrapporteringer Fokus på at nedbring materiale mængden forbundet med godkendelsesprocedure Enklere procedure ved indberetning på Tilbudsportalen Koordinering på tværs af socialtilsynene../. En opsummering af kommunernes kommentarer er vedlagt. Beslutning KKR Hovedstaden tiltrådte indstillingen Strategisk energiplanlægning Fossilfri 2035 MDR hgb Baggrund KKR Hovedstaden godkendte på KKR mødet den 26. juni 2015 en ny fælles vision om at Hovedstadsregionen skal være førende inden for grøn omstilling og vækst. I 2035 skal hovedstadsregionens el- og varmeforsyning være fossilfri og transportsektoren skal være fossilfri i Dette forudsætter, at kommuner, region og forsyningsselskaber samarbejder om strategisk energiplanlægning og koordinering af fremtidige investeringer i energisystemet for at opnå en omkostningseffektiv omstilling. Der forslås derfor igangsat et fælles initiativ Strategisk energiplanlægning Fossilfri 2035, som skal understøtte kommuner og forsyningsselskaber i hovedstadsregionen i realiseringen af energivisionen. Indstilling Det indstilles, at KKR Hovedstaden: Godkender etablering af et fælles initiativ Strategisk energiplanlægning Fossilfri 2035 mellem kommuner, forsyningsselskaber og region med henblik på at understøtte den regionale og lokale indsats for realisering af den fælles energivision. SIDE 17\n18 Godkender at samarbejdet igangsættes som et forprojekt, som løber i 2016 med et budget på 4,15 mio. kr. (hvoraf kommunernes andel udgør ca. 1 mio. kr. som finansieres efter befolkningstal). Godkender at målet for samarbejdet i 2016 er at udarbejde et analysegrundlag med businesscases med konkrete mål for effekten af koordinerede investerings- og handlingsplaner. Godkender at KKR på baggrund af dette arbejde vil tage endelig stilling til fortsættelse og det samlede projekt i marts Anbefaler projektet til godkendelse i den enkelte kommune og i det enkelte forsyningsselskab i første omgang som et 1-årigt projekt i 2016 med et samlet budget på 4,15 mio. kr. (heraf ca. 1 mio. kr. fra kommunerne) og med fornyet stillingtagen primo Sagsfremstilling KKR Hovedstaden godkendte på KKR mødet den 26. juni 2015 en ny fælles vision om at Hovedstadsregionen skal være førende inden for grøn omstilling og vækst. I 2035 skal hovedstadsregionens el- og varmeforsyning være fossilfri og transportsektoren skal være fossilfri i Skal denne vision indfries kræver det en fælles og koordineret indsats på tværs af kommuner, region og forsyningsselskaber. Det er afgørende at planlægning og implementering af beslutninger på tværs af sektorer foregår koordineret og bidrager til at optimere det samlede energisystem. Analyser viser, at der er store gevinster ved en koordineret indsats. Således viser analyser for hovedstadsregionen risiko for en samfundsmæssig meromkostning på op mod 1 milliard kroner årligt, hvis der eksempelvis ikke etableres store varmepumpeløsninger i god tid inden Også fra national side er der fokus på potentialet for effektiviseringer i sektoren. I regeringsgrundlaget understreges det, at mere sammenhængende energisystemer og -markeder i EU giver mulighed for at udnytte det danske energisystem i højere grad. Det kan give en fortsat høj forsyningssikkerhed med langt færre omkostninger. Regeringen bebuder derfor en energikommission, som skal forberede et oplæg til energipolitiske mål og virkemidler for perioden med det sigte at bidrage til, at Danmark indfrier sine internationale klimaforpligtelser på en omkostningseffektiv og markedsbaseret måde. Derfor bad KKR Hovedstaden en administrativ styregruppe bestående af repræsentanter for kommuner, forsyningsselskaber og regionen om at udarbejde et konkret oplæg til opgaver, forankring, bemanding og budget for samarbejdet. Det overordnede formål er at understøtte kommuner og SIDE 18\n19 forsyningsselskaber i realiseringen af energivisionen samt at sikre, at parterne omkostningseffektivt kommer i mål med omstillingen../. Styregruppens oprindelige oplæg er vedlagt som bilag. Oplægget indeholder anbefaling om: Etablering af samarbejdsprojekt Strategisk Energiplanlægning Fossilfri 2035 på tværs af kommuner, region og forsyningsselskaber Opgaver og overordnede leverancer for samarbejdet er beskrevet i bilaget. At projektet oprettes som en selvstændig enhed med reference til en politisk styregruppe og en administrativ styregruppe begge sammensat af repræsentanter fra kommuner, region og forsyningsselskaber At projektet placeres hos Gate 21 med en forpligtelse til at skabe synergi og sammenhæng til de faglige miljøer hos kommuner og forsyningsselskaber. Omkostningerne for det fuldt udrullede projekt estimeres til godt 8 mio. kr. årligt. Finansieringen sker efter en model, hvor projektet finansieres 25 % af kommunerne, 25 % af udvalgte forsyningsselskaber samt 50 % af Region Hovedstaden. Det foreslås, at fordelingen af udgifter mellem kommunerne sker efter befolkningstal. K29 har drøftet oplægget fra styregruppen. Der var i kommunaldirektørkredsen bred opbakning til visionen og til behovet for en fælles og koordineret indsats. Der var ligeledes enighed om forslaget til placering af projektet i Gate 21 med tæt tilknytning til de faglige miljøer i forsyningsselskaber og kommuner. Herudover var der et ønske om mere konkrete mål og forventede effekter til arbejdet, inden der tages endelig stilling til det samlede projekt. Indstillingen til KKR Hovedstaden er derfor en to-faset model, hvor der i 2016 etableres et samarbejdsprojekt Strategisk Energiplanlægning Fossilfri 2035 med et budget på 4,15 mio. kr. Formålet hermed er i 2016 at udarbejde en analyse business cases, så gevinsterne ved en koordineret indsats kan kvantificeres, og der kan opstilles konkrete mål for projektet. På dette grundlag foreslås det, at der primo 2017 tages endelig stilling til effektmål, milepæle af det samlede projekt Strategisk Energiplanlægning Fossilfri Leverancerne for for-projektet i 2016 er: Et analysegrundlag med businesscases og konkrete mål for effekten af koordinerede investerings- og handlingsplaner. SIDE 19\n20 Et beslutningsoplæg til politisk drøftelse og stillingtagen om videreudvikling af samarbejdet om strategisk energiplanlægning , herunder med forslag til organisering og finansiering Inddragelse af den strategiske ledelse i kommuner og forsyningsselskaber i udarbejdelsen af ovenstående. Beslutning Behandlingen af punktet blev udsat til næste møde Fælles uddannelsesstrategi til endelig godkendelse MDR hgb Baggrund Som led i en styrkelse af kommunernes fokus på uddannelsesområdet er der i regi af Embedsmandsudvalget for Vækst, Uddannelse og Beskæftigelse udarbejdet et udkast til en fælles uddannelsesstrategi. Udkast til den fælles uddannelsesstrategi blev drøftet på møde i KKR Hovedstaden den 23. februar og har efterfølgende været sendt i politisk høring i hovedstadskommunerne fra marts til ultimo juni. Alle 29 kommuner har behandlet strategien. Indstilling Det indstilles, at KKR Hovedstaden endeligt godkender den fælles uddannelsesstrategi. Sagsfremstilling For at styrke kommunernes fokus på uddannelsesområdet er der i regi af Embedsmandsudvalget for Vækst, Uddannelse og Beskæftigelse udarbejdet et udkast til en fælles uddannelsesstrategi. Formålet med en fælles uddannelsesstrategi er at sikre høj kvalitet i de velfærdsuddannelser, som kommunerne som arbejdsgivere er aftager af, så de nyuddannede i højere grad besidder de kompetencer, der er nødvendige i forhold til den kommunale opgaveløsning. Udkast til den fælles uddannelsesstrategi blev drøftet på møde i KKR Hovedstaden den 23. februar 2015 og har efterfølgende været sendt i politisk høring i hovedstadskommunerne fra marts til ultimo juni. Alle 29 kommuner har behandlet strategien. I alt 11 kommuner har fremsendt deciderede høringssvar, mens de øvrige 18 kommuner har meldt tilbage, at de har godkendt strategien uden bemærkninger. SIDE 20\n21 Kommunernes tilbagemeldinger er grupperet i to temaer: Overordnede betragtninger Specifikke forslag til tilpasning/præcisering af udviklingskrav i de enkelte uddannelser som er omfattet af strategien../. I vedlagte bilag gives en kort opsamling på de indkomne høringssvar. Endvidere er vedlagt en revideret udgave af uddannelsesstrategien. Opsamlingen på høringen og den reviderede udgave af uddannelsesstrategien har endvidere været behandlet i Embedsmandsudvalget for Vækst, Uddannelse og Beskæftigelse samt i K29, der indstiller strategien til endelig godkendelse med de foreslåede præciseringer. Beslutning KKR Hovedstaden godkendte indstillingen. Det er allerede aftalt, at strategien på sigt skal udvides til også at omfatte efter- og videreuddannelse. Der var ønske om også at se nærmere på uddannelsesmæssige aspekter i forhold til overgange fx mellem dagtilbud og skole Greater Copenhagen MDR hgb Baggrund KKR Hovedstaden orienteres løbende om status vedr. Greater Copenhagen. Som orienteret om i juni 2015 pågår der pt. drøftelser med henblik på at omdanne Øresundskomiteen til en revitaliseret Greater Copenhagen & Skåne Committee. Forhandlingerne om den fremtidige organisering af arbejdet og det formelle set up er inde i en afgørende fase. Indstilling Det indstilles, at KKR Hovedstaden drøfter sagen, herunder bemyndiger formandskabet til: At tiltræde omlægningen af Øresundskomiteen og dannelsen af Greater Copenhagen & Skåne Committee som et vækstrettet samarbejde ml. de tre regionale geografier inden for de beskrevne rammer Alternativt at medvirke til etableringen af en ny organisation for Greater Copenhagen på dansk side med mulighed for at interesserede skånske parter kan tilmelde sig, herunder samtidig at tiltræde opløsningen af Øresundskomiteen. SIDE 21\n22 Sagsfremstilling Der har siden Greater Copenhagen-samarbejdets begyndelse været en åben invitation til regionen og kommunerne i Skåne om at deltage i samarbejdet, og der har det sidste halve år været forhandlinger om at samle indsatserne i Øresundskomiteen og Greater Copenhagen i en revitaliseret Greater Copenhagen & Skåne Committee. Forhandlingerne om den fremtidige organisering af arbejdet og det formelle set up er inde i en afgørende fase. Der lægges op til en ny organisation Greater Copenhagen & Skåne Committee med primær fokus på vækst og beskæftigelse og med en tættere kobling til og større forankring i kommuner og regioner. Komitéen skal: Understøtte den fælles markedsføring af Greater Copenhagen Arbejde for at skabe en stærk international infrastruktur Understøtte tiltrækningen af investorer, turister, virksomheder og talenter Arbejde for en integreret og bæredygtig vækstregion, herunder at påvirke de lovgivninger og grænsehindringer, der vurderes at være barrierer for vækst Etablere fælles strategiske erhvervsindsatser. Der lægges op til, at bestyrelsen for The Greater Copenhagen & Skåne Committee skal bestå af 18 folkevalgte politikere, hvoraf ni udpeges fra østdansk side og ni fra skånsk side. På dansk side vil det fortsat være regionerne, der via det kommunale udviklingsbidrag, betaler kommunernes og regionernes bidrag. For at understrege, at der er tale om et vækstsamarbejde mellem tre regioner og 79 kommuner har man fra dansk side lagt vægt på, at der etableres et formandskab bestående af tre én fra hver geografi og at formandsposten går på skift årligt mellem de tre. De skånske parter har ønsket, at have formandsposten hvert andet år, og ser i det hele taget fortsat samarbejdet som et grænseoverskridende samarbejde mellem to lande snarere end som et mellemregionalt vækstsamarbejde mellem 79 kommuner og tre regioner. Der har hen over sommeren været drøftelser med de skånske parter om ovenstående med udgangspunkt i udkast til vedtægter mv. for den nye SIDE 22\n23 organisation. Det har ind til videre ikke været muligt at opnå enighed herom, da Skåne fastholder ønsket om at have formandskabet hvert andet år. Såfremt der ikke kan nås enighed om ovenstående, herunder en rotation af formandsposten ml. de tre geografier, ønsker de danske parter at opløse Øresundskomiteen og etablere en organisation for Greater Copenhagen, som i første omgang består af de 46 sjællandske kommuner og to regioner, men med mulighed for at interesserede skånske kommuner kan tilslutte sig. Baggrunden herfor er, at det er vigtigt at udnytte det momentum og den stigende forankring af den fælles vækstdagsorden, der er i kommunerne og de to regioner. Endvidere er der behov for, at der fra dansk side følges op på de initiativer, der er igangsat bl.a. i forhold til at strømline erhvervsfremmeaktørerne og fokusere indsatsen på en række områder. Beslutning Steen Christiansen orienterede om status for arbejdet med Greater Copenhagen herunder om forhandleringerne med Skåne. Indstillingen blev tiltrådt. Det blev fremført, at det fortsat er ønskeligt at få etableret et bredt samarbejde, der inkluderer Skåne, men at det er afgørende, ikke at tabe momentum og fremdriften i det arbejde der allerede er igangsat Regional væksthusaftale for 2016 strategiske indsatser og proces MDR hgb Baggrund I forbindelse med økonomiaftalen for 2016 er der indgået en ny 4-årig rammeaftale og en national aftale om væksthusene for Næste skridt er, at hvert KKR indgår en regional aftale med Væksthuset for Denne skal behandles på KKR-mødet den 24. november Indstilling Det indstilles, at KKR Hovedstaden: drøfter de overordnede strategiske indsatser i den regionale væksthusaftale herunder at der søges et tættere samarbejde mellem de to væksthuse på Sjælland SIDE 23\n24 tager til efterretning, at rådet får forelagt et forslag til regional aftale med Væksthuset til drøftelse og godkendelse på mødet i november Sagsfremstilling Den nye rammeaftale for og den nationale aftale for 2016 viderefører i sin grundform de styrende principper fra Væksthusaftalen 2015, men som noget nyt understreges væksthusenes rolle i at understøtte tværkommunale erhvervspolitiske initiativer, fx business regioner../.. Aftalerne findes her: Rammeaftale for væksthusene National aftale for væksthusene 2016 Det er vigtigt at gribe denne mulighed for at styrke væksthusenes rolle i understøttelsen af Greater Copenhagen også set i lyset af kortlægningen fra IRIS Group, der pegede på en række områder, hvor der er potentiale for forbedringer Derfor foreslås det, at den kommende regionale aftale udformes, så de i så høj grad som muligt binder de to væksthuse sammen gennem fælles mål og indsatser, samt at disse strategisk bidrager til at realisere Greater Copenhagens visioner om vækst. Der arbejdes i forhold til den regionale aftale foreløbigt med tre strategiske indsatser i tæt samarbejde mellem de to væksthuse, og fokus er bl.a. på at understøtte de fælles strategiske indsatsområder i regi af Greater Copenhagen. 1) Et sammenhængende erhvervsfremmesystem Fokus på internationalisering af SMV er, samarbejde om vækstforløb og projekttilbud på tværs af de to regioner, et fælles og ensartet tilbud til iværksættere med afsæt i Iværksætterhuset og Vækstfabrikkerne og den fælles knudepunktsfunktion med CRM, kompetenceløft, webplatform m.v. 2) Udenlandske investeringer Det er CopCap s opgave at tiltrække udenlandske investeringer, men Væksthusene vil i samarbejde med CopCap bidrage til en god modtagelse af udenlandske virksomheder i Greater Copenhagen, så de får kendskab til det danske erhvervsfremmesystem og dets muligheder. For at tiltrække udenlandske investeringer til start-ups vil Væksthusene bl.a. udvikle den fælles fortælling om vores vækstmiljøer og varetage opgaven med matchmaking. SIDE 24\n25 3) Analysesamarbejde Med afsæt i Region Hovedstadens Vækstbarometer og Regions Sjællands vækstanalyser, som udarbejdes af Væksthus Sjællands analyseafdeling, vil Væksthusene bidrage til at analyserne samtænkes og udbredes til gavn for alle kommuner i Greater Copenhagen. Målet er at skabe et ensartet beslutningsgrundlag. KKR Hovedstaden får forelagt udkast til aftale på mødet den 24. november til drøftelse og godkendelse. Beslutning KKR Hovedstaden tiltrådte indstillingen. Venstre foreslog, at man ser på muligheden og potentialerne ved en sammenlægning af de to væksthuse på Sjælland Copenhagen Healthtech Cluster MDR hgb Baggrund Copenhagen Healthtech Cluster (CHC) er et klyngesamarbejde med det overordnede mål at gøre hovedstadsregionen til et globalt centrum for udvikling og test af innovative sundheds- og velfærdsteknologiske løsninger. CHC er endvidere et af de ti fyrtårnsprojekter under ReVUS, og der præsenteres her tre aktuelle initiativer under CHC. Indstilling Det indstilles, at KKR Hovedstaden tager orienteringen til efterretning med henblik på, at de enkelte kommuner overvejer deltagelse i de aktuelle projekter under CHC. Sagsfremstilling Klyngesamarbejdet Copenhagen Healthtech Cluster blev lanceret ultimo 2014 med det formål at gøre hovedstadsregionen til et centrum for udvikling og test af innovative sundheds- og velfærdsteknologiske løsninger. CHC identificerer og initierer konkrete muligheder for sund vækst i form af konkrete sundhedsløsninger, der kan implementeres i stor skala. CHC samler således aktører fra sygehusvæsenet, ældre- og socialområdet, forskningsmiljøer og virksomheder om at udvikle sundheds- og velfærdsløsninger, der både kan bruges lokalt og eksporteres. SIDE 25\n26 Aktuelt vil CHC gerne invitere kommuner i Greater Copenhagen til at deltage i samarbejder om realisering af følgende konkrete projekter: Sansestimulerende plejeløsninger målrettet demente Digital understøttet genoptræningsløsninger til brug for hospitaler og kommuner if. med 140 genoptræningsforløb Digital kommunikationsløsninger til hjemme- og sygepleje. Der redegøres i det følgende kort for de tre projekter. 1. Sansestimulerende plejeløsninger målrettet demente Nybyggeri og renovering af plejecentre kan være en anledning til etablere partnerskaber mellem kommuner og virksomheder. Partnerskaberne skal tilvejebringe nye løsninger på centrale udfordringer og bidrage til kvalitet og effektivitet på kort og langt sigt. Aktiviteter: CHC tilrettelægger sammen med deltagende kommuner en tværkommunal efterspørgsel efter danske og internationale samarbejdspartenere, som vil kunne levere nye sansestimulerende løsninger fx nytænkende anvendelse af lys, billeder, lyd og musik som kan indarbejdes i plejehjemsbyggeri. Løsningerne skal målrettes demente beboeres behov for trygge, beroligende og genkendelige omgivelser. CHC vil i samarbejde med de deltagende kommuner forestå det indledende arbejde med kvalificering af efterspørgsel, identifikation af private virksomheder og udarbejdelse af udbudsmateriale. CHC vil på vegne af parterne søge udviklingsmidler til brug for etablering af kommunalt udviklingsmiljø m.m. Effekter: Løsningerne skal tilvejebringe højere livskvalitet, bedre arbejdsmiljø og frigøre medarbejdertimer, der ellers anvendes til at berolige, finde og samarbejde med demente beboere. Løsningerne skal reducere behov for beroligende medicin. Partnerskaberne vil lette de deltagende kommuners arbejde med specifikation af plejehjemsløsninger og sikre adgang til fremtidsrettede plejeløsninger. Samarbejdet vil stimulere fremvækst af et udviklingsmiljø et praksisnært Living Lab der kan tiltrække udenlandske investeringer og øge dansk eksport af sansebaserede løsninger til demente. SIDE 26\n27 Kommunal indsats: Deltagelsen vil forudsætte at kommunerne: har planer for nybyggeri og renovering af plejecentre inden for en tidshorisont på 1-5 år er indstillet på at koordinere deres efterspørgsel inden for området med andre kommuners byggeprojekter udpeger en kontaktperson, der kan bistå i koordinationen af de tværkommunale beslutningsprocesser. Projektet er frem til 1. januar 2016 åben for kommuner, der ønsker at deltage. 2. Digitalt understøttet genoptræning Flere analyser og evalueringer af digitalt understøttet genoptræning påpeger en række sundhedsfaglige, økonomiske og kvalitetsmæssige gevinster for regioner, kommuner og borgere. På nationalt plan kan digital genoptræning potentielt medføre positive nettogevinster på mellem 283 og 900 mio. kr. over fem år. CHC planlægger en storskalademonstration af digital understøttet genoptræning i samarbejde med hospitaler og kommuner. Region Hovedstaden, Center for Regional Udvikling, Enhed for Forskning og Innovation, er projektejer. Kommunernes og hospitalernes deltagelse er koncentreret om den udførende del af projektet. Projektet løber over 2,5 år, hvor anvendelsen af den digitalt understøttet genoptræning varer minimum 1 år. Den resterende tid anvendes til at sikre en høj kvalitet forud for implementeringen samt afvikling af evaluering og business case, så der sikres fuld dokumentation af effekter. Aktiviteter: Projektet skal teste digitalt understøttet genoptræningsforløb i storskala på tværs af sektorer. Målet med indsatsen er at verificere de potentialer, som digitalt understøttet genoptræning repræsenterer: Effektivisering, bedre compliance samt fastholdelse og forbedring af kvaliteten af rehabiliteringen. Til det formål vil deltagerne i storskalademonstrationen udvælge en specifik målgruppe, der modtager genoptræning i henhold til Sundhedslovens 140 fx knæ-, hofte- og geriatripatienter - indkøbe digital teknologi og organisere en ny tværsektoriel praksis på området. Effekter: For en kommune som fx Gribskov repræsenterer 140 ydelser i omegnen af 195 genoptræningsforløb med en omkostninger på ca. 1,7 mio. pr. år. For en kommune som fx Frederiksberg repræsenterer 140 ydelser ca. 330 forløb svarende til omkostninger på ca. 2,9 mio. kr. pr. år. SIDE 27\n28 Derudover anvender hhv. Gribskov og Frederiksberg kommuner ressourcer til ydelser i henhold til servicelovens og 2 på i størrelsen 1,46 og 2,5 mio. kr. pr år. Alt afhængig af det specifikke teknologivalg udgør de potentielle økonomiske gevinster ved digital understøttet genoptræning hhv. 4-6 mio. kr. for Gribskov Kommune og 7-10 mio. kr. for Frederiksberg Kommune og set over en fem årig periode. Variationer i eksemplerne er baseret på tre forskellige typer af digitalt understøttet genoptræning: 1. Udvikling af en app samt brug af borgernes egen teknologi 2. Udvikling af app samt udlevering af ipads 3. Samlet løsning leveret af en ekstern leverandør Kommunal indsats: Deltagelsen vil forudsætte, at kommunerne: investerer i de valgte teknologier. Udgiften vil være betinget antallet af træningsforløb (et overslag på leasing- og terapeutomkostninger ligger mellem og pr. forløb). Indkøb eller leasing af teknologi faciliteres af CHC gennem et fælles funktionsudbud kan frigive ansatte til undervisning i anvendelse af teknologien, varetagelse af træning og deltagelse i evaluering. Hvordan organiseringen af en ny praksis skal tilrettelægges samt hvilke krav dette stiller, vil blive konkretiseret i første fase af projektet udpeger en kontaktperson, der kan bistå i koordinationen af de tværkommunale beslutningsprocesser. Digitaliseringsstyrelsen vil dække omkostningerne til koordinering mellem parterne, evaluering samt validering af business case. Der er bevilliget 6,8 mio. kr. Projektet er frem til 1. november 2015 åben for kommuner, der ønsker at deltage. Investeringen i indkøb og implementering kan planlægges fleksibelt med udrulning fra medio 2016 til medio Digital hjemme- og sygepleje Borgere udskrives tidligere fra hospital til eget hjem. Det betyder, at kommunen skal levere flere sygepleje- og omsorgsydelser til borgere i eget hjem i fremtiden. Flere kommuner har allerede eksperimenteret med videoløsninger og såkaldte skærmbesøg. SIDE 28\n29 Aktiviteter: CHC tilrettelægger en tværkommunal efterspørgsel og storskalaafprøvning af hjemme- og sygeplejeløsninger, som kan erstatte et fysisk besøg i borgerens hjem. Der vil være fokus på områder, hvor dialog er centralt, bl.a.: Støtte til medicinindtag og medicindosering Ernæringsterapi Støtte til indkøb Guidning til injektion. CHC vil i samarbejde med de deltagende kommuner forestå det indledende arbejde med kvalificering af efterspørgsel, identifikation af private virksomheder, udarbejdelse af udbudsmateriale og gennemførelse af storskalatest. CHC vil på vegne af parterne søge midler til evaluering og verificering af kvalitative og økonomiske effekter. Effekter: Den digital hjemme- og sygepleje skal kunne opretholde den faglige kvalitet i ydelserne, give borgerne en oplevelse af større frihed og frigøre medarbejdertimer der ellers anvendes til kørsel til og fra borgernes hjem. Kommunal indsats: Deltagelsen vil forudsætte at kommunerne: ønsker at udvikle praksis på området afsætter budget til indkøb af teknisk løsning, evt. leasing og er indstillet på at koordinere deres efterspørgsel inden for området med andre kommuner udpeger en kontaktperson der kan bistå i koordinationen af de tværkommunale beslutningsprocesser. Projektet er frem til 1. januar 2016 åben for kommuner, der ønsker at deltage. Interesserede kommuner kan henvende sig og høre nærmere om samarbejdet og de enkelte projekter hos Copenhagen Healthtech Clusters sekretariat på Beslutning KKR Hovedstaden tog orienteringen til efterretning. SIDE 29\nD AG SORDEN 2015 K K R H O V E D S T A D E N Dato: 10-09-2015 10:00 Sted: Pharmakon, Hillerød Mission KL bidrager til at udvikle og fastholde et stærkt lokalt demokrati. KL varetager kommunernes fælles\nD AG SORDEN 2013 K K R H O V E D S T A D E N Dato: 30-08-2013 Tidspunkt: 10:00 Sted: Pharmakon, Milnersvej 42, Hillerød Mission KL bidrager til at udvikle og fastholde et stærkt lokalt demokrati. KL varetager


Klumme: Er ”plejer” død? | ugeavisen.dk\nKlumme: Er ”plejer” død?\nSimon Jylov, sognepræst i Espe, Vantinge og Hillerslev sogne.\n31 dec. 2020 kl. 08:02\nSimon Jylov, sognepræst i Espe, Vantinge og Hillerslev sogne\nI min prædiken nytårsaftensdag i 2019 lagde jeg op til, at vi måske i 2020 skulle prøve at gøre op med ”plejer”. Det kunne måske være sundt, om man kiggede på de traditioner man fastholdt og overvejede, om man holdt fast i dem alene fordi de var traditioner, eller fordi man rent faktisk holdt af at gøre tingene som man plejer. Nogle gange synes en højtid kun at kunne fejres som vi gjorde året før, og succeskriteriet virker ikke altid til at være, at man skal være glad for udkommet, men blot efterligne forrige år mest muligt. Min prædiken skulle således være et lille stik til menigheden nu, hvor det nye år stod for døren og en masse nye muligheder bød sig.\nMen så kom 2020…\nOg på sin vis blev menigheden og alle andre tvunget til at følge ordene i prædiken, for 2020 blev ingenlunde et år, hvor traditioner kunne gennemføres. Således har vi året igennem været nødsaget til, at finde nye veje og nye løsninger på alle vores hverdagsproblemer, men også på de store udfordringer og ikke mindst på, hvordan vi nu skulle gennemføre traditionerne som vi plejede.\nDet er der kommet mange kreative løsninger ud af, og mange har også mærket, hvorfor de traditioner vi havde var vigtige, og mange har måske i år netop fundet en glæde i ”plejer”.\nSamtidig har mange nye løsninger også åbnet mange nye døre. Måske er det faktisk helt ok at gøre tingene på en anden måde. Vi er som mennesker enormt gode til at omstille os, og måske var det i virkeligheden en god ting at blive mindet om.\nVi er som mennesker enormt gode til at omstille os, og måske var det i virkeligheden en god ting at blive mindet om.\nDa samfundet lukkede ned så vi, hvorledes vi pludselig kunne skabe nye forbindelser mellem mennesker, hvorledes naturen pludselig blev et hit at være i, og ikke mindst hvordan vores klode pludselig mærkede de positive effekter af den formindskede rejseaktivitet.\nVi blev bevidste om, hvor mange der sidder alene, hvor mange der er sårbare og hvor mange, der er dybt afhængige af andre mennesker.\nMåske skal 2021 være året, hvor vi ikke bevæger os tilbage til de gamle traditioner og gamle normer? måske skal 2021 være året, hvor vi takket være mange menneskers indsats og ikke mindst frembringelsen af en vaccine, skal kigge på vores samfund og spørge os selv, hvordan vil vi gerne videreføre traditionerne og vores livstil, så mange mennesker ikke er alene, så mange sårbare ikke er så udsatte og så naturen og kloden får en ny chance. Er vi blevet givet en ny chance, skal den måske gribes og bruges? Jeg vil i hvert fald ønske alle en glædelig jul og et velsignet nytår.\nSimon Jylov er 29 år og er sognepræst i Espe, Vantinge og Hillerslev sogne.\n- Måske skal 2021 være året, hvor vi ikke bevæger os tilbage til de gamle traditioner og gamle normer, skriver sognepræst i Espe, Vantinge og Hillerslev sogne, Simon Jylov, i sin klumme. Arkivfoto: Sandra Goldek


Ind i vinlandet... — threeonthego.com\nInd i vinlandet...\nEfter 10 dage i Sydney, tog vi i fredags flyet til Adelaide, for at begynde den Sydaustralske del af vores rejse. Vi var blevet meget glade for Sydney, så det var faktisk med et lidt tungt hjerte at vi tog afsted. Det var rart at have sin egen lejlighed for en tid. Livet i en campervan er jo lidt spartansk, og selvom vi generelt er blevet glade for denne rejseform, så er der en del områder hvor vi er temmeligt begrænsede. Madlavning og indkøb for at nævne de til dagligt mest åbenlyse steder. Vi kan ikke købe stort ind og der ER trods alt grænser for hvad man kan fremtrylle på et par gasbrændere, eller i et fælles køkken på en campingplads.\nIkke desto mindre er vi nu atter afsted i en campervan. Dog en noget større en af slagsen. Da vi bookede vores fly-billet fra Sydney til Adelaide, havde vi da ikke forestillet os at det firma som vi havde lejet vores fine, lille “Spaceship” af oppe i Queensland, ikke ville have et kontor i Adelaide. De har kontorer i Sydney og Melbourne, så det havde vi end ikke undersøgt. Så da vi skulle til at booke en campervan fra Adelaide til Melbourne, var det lidt af en streg i regningen at opdage at det ikke kunne lade sig gøre... Med mindre altså, at vi afhentede i Melbourne. Men nu havde vi booket billetterne til ankomst i Adelaide, så vi måtte se os om efter en anden løsning.\nOg der er som bekendt ikke noget der er så slemt, at det ikke er godt for noget. Her i det allersydligste Australien er der MARKANT koldere end oppe i det tropiske Queensland. Det er vinter. Ikke i traditionel, centraleuropæisk forstand. Så koldt er det heller ikke. Men temperaturen falder til omkring frysepunktet om natten, og det ville ikke være særlig rart i vores gammelkendte “Spaceship” hvor vi lå delvist i et fastspændt telt og sov. Det ville simpelthen have været for koldt hernede og vi er tilfredse med vores nye “Mighty Highball” van (en ombygget Toyota Hiace med højt tag), hvor vi kan sove inde i kabinen allesammen. Vi har dog måttet investere i en elektrisk varmer, så vi ikke fryser alt for meget om natten. Den kostede 20 dollars og skal bare holde i et par uger. Det havde kostet os tæt på 100 dollars at leje en hos udlejeren af campervan’en.\nAnton sover på “1.salen” - oppe under det høje tag, og vi voksne sover så nede i selve kabinen. Det betyder også at vi kan lægge Anton i seng, og så sidde og læse og snakke, eller som nu, skrive blog til hjemmesiden, uden at skulle sidde udenfor eller i et fælleskøkken. Vi har endda et indendørs køkken med mikroovn og køkkenvask. Men selvom denne campervan på mange måder er langt mere rummelig end den første, så var vores “Spaceship” noget mere gennemtænkt på flere fronter, og vi er endnu ikke helt i “sync” med den nye model her. Men hvis vi skal være helt retfærdige, så tog det nu også nogle dage da vi startede i “Moonbat”, som vores Spaceship hed. Der går lige lidt tid inden man er inde i alle rutinerne og alle ting og al baggage har fundet sine faste pladser.\nDa vi ankom til Adelaide havde vi på forhånd booket os et hotelværelse midt i centrum af byen. Vi benytter Hotels.com’s App til iPhone og iPad, og der er således ikke svært at få et hurtigt overblik over priser og muligheder. Vi undgår generelt helst hoteller her i Australien. Men de har flere gange vist sig at være billigere end vandrehjem, hvilket jo virker besynderligt. Men ikke desto mindre er konkurrencen åbenbart hårdere og der er ofte gode overnatningsmuligheder at hente, til rimelige priser. Vores hotel i Adelaide var ikke prangende, men havde alligevel en eller anden uforklarlig charme. Det havde absolut kendt bedre dage, men det var restaureret og moderniseret med kærlig respekt for bygningen, der var langt over hundrede år gammel og i sin storhedstid bestemt havde været et fornemt hotel. I Australien findes der i de mindre byer såkaldte Pub’s, som ikke skal forveksles med de Pub’s som man måske kender fra Irland og England. Ganske vist serveres der alkohol, men her i Australien er Pub’s snarere små, beskedne hoteller, Public Houses, hvor rejsende kan få sig en bid brød, noget at drikke og en overnatning til rimelige priser. I vore dage er moteller og hoteller snarere normen, og Pub’s er sjældent fuldt bookede. Man lever af omsætningen fra restauranten og baren i stuen, og hvad der udlejes af værelser på de øvrige etager er blot en bonus. Vores hotel i Adelaide havde uden tvivl været en sådan Pub i en periode efter at det oprindelige hotel var lukket. Og nu var det tydeligt at den nuværende ejer ville prøve at gøre det til et respektabelt hotel igen.\nVi skulle kun bo der en enkelt nat og det var i allerhøjeste grad fint nok til det. Vi havde gratis internet, fladskærms tv og morgenmadsbuffet inkluderet i prisen, så vi var godt tilfredse. Lørdag morgen, inden vi skulle hente vores campervan i udkanten af byen, gik vi et smut forbi det lokale marked, som har til huse i en gammel markedsbygning i centrum. Vi har hidtil været vant til ret høje priser på fødevarer her i Australien. Oppe i Queensland var næsten alting dyrere end hjemme i Danmark, hvilket man jo næsten ikke skulle tro var muligt (medmindre man kommer fra Norge!). I Sydney var det ikke meget billigere. Kun på Paddy’s Market kunne man købe billigere frugt og grønt end i supermarkederne. Her på dette marked i Adelaide var der ALT indenfor fødevarer, og det til en meget rimelig pris. Det var lidt i stil med Torvehallerne i København, uden dog at være helt så fint og dyrt. Torvehallerne er snarere delikatesse butikker på rad og række. Dette her var et “rigtigt” marked, men opbygget på samme måde som Torvehallerne er det, med faste stande og lange lige gange. Mange af standene var tydeligvis ejet af europæiske indvandrere og deres efterkommere. Der var italienske, spanske, franske og tyske special butikker med et fantastisk udvalg. En lille smule af sortimentet var importeret, men langt det meste var lokaltproduceret, efter originale opskrifter. Det vakte stor fryd hos Anton at han kunne få sig en frisk Breze, fuldstændig ligesom dem han har savnet siden vi tog afsted fra München. I Sydney fik han forresten også en, da vi besøgte Löwenbräu, som også drives af tyske indvandrere, men en god Breze kan man da heller ikke få for ofte! Jeg spiste også selv en!\nNu er vi så taget op til vinlandet nord for Adelaide. Vi befinder os pt i Clare Valley, godt 120 kilometer fra Adelaide. Landskabet er bakket og meget grønt. Det minder lidt om en blanding af Italien og Irland. Fra de lokale har vi hørt, at der indtil for blot et par uger siden har været tørke i godt 9 måneder, og at området derfor var meget tørt. Men det er ganske normalt her og siden da er der kommet en del regn, og alt det grønne er piblet frem og står nu helt friskt overalt. Det giver nogle helt fantastiske farvespil, når solen, himlen og skyerne spiller i kontrast til det bakkede landskab. Da det er vinter, kommer der regelmæssig regn nu, så der hænger også indimellem nogle voldsomt mørke og dystre skyer på himlen. Smukt! Kameraet bruges flittigt!\nDet er meget tydeligt at indvandrerne fra Europa i sin tid har forsøgt at genskabe det område som de oprindeligt rejste fra derhjemme. Og helt op til idag er byggestilen bevaret og mange nye huse er bygget i sandsten efter gammelkendte principper. Her ser ud som om vi er havnet i en lille tidslomme, nogle steder nærmest en filmkulisse, hvis ikke det lige var for satellit-tallerknerne på gavlene eller i forhaven. Den moderne verden er trods alt rykket ind. Det sydlige Australien beboes fortsat af utallige grupper fra Europa. Her er italienere, spaniere, tyskere og naturligvis de oprindelige kolonister fra England. Disse befolkningsgrupper samler sig i hele landsbyer, som forekommer mig at være næsten tro kopier af landsbyer hjemme fra Europa, som de så ud dengang i 1800-tallet hvor så mange udvandrede. Idag er mange af disse byer fredet i klasse A, og der er mange huse der kan dateres et par århundreder tilbage. Det lyder jo ikke af så meget for en Europæer, men det var på det tidspunkt at den Australske civilisation blev født. Aborigines, det oprindelige folk i Australien, kan naturligvis spores langt længere tilbage, men de bor ikke i dette område.\nClare Valley er et meget anerkendt vindistrikt og naturligvis har vi besøgt en række vingårde. Heriblandt den, der netop i år er blevet kåret til at fremstille Australiens bedste Riesling. Jeg kan huske at jeg også har besøgt vingårde i Toscana. Det var sjovt, men ofte var gårdbutikken ikke bemandet på fuld tid, selvom de i princippet altid havde åbent. Det betød at bonden selv skulle afbryde hvad han nu var igang med, for at komme hen og give smagsprøver på sine vine. Og det betød så igen, at man ofte havde fornemmelsen af at man næsten ikke kunne være andet bekendt end at købe noget. Ihvertfald bare et par flasker. Her i Australien har alle de gårde vi har besøgt en fuldtidsbemandet gårdbutik og der langes smagsprøver over disken med den største selvfølgelighed, uden at nogen behøver at føle sig forpligtet til at købet noget. Det gør både vinsmagningen og stemningen mere afslappet. Mange steder har man endda lavet en børnekrog til ungerne, så forældrene ikke behøver at bekymre sig om poderne og i stedet kan koncentrere sig om at bruge nogle penge. Smart! Så det gjorde vi da selvfølgelig også... Vi har også købt lokal olivenolie, oliven og marmelade. “Eat local” er et gennemgående tema her og man er meget stolt over kvaliteten af de lokaltproducerede produkter. Det er helt forståeligt, for det er lækkert!\nEn ting der kan undre lidt er, at Australsk vin er dyrere her i Australien end hjemme i Danmark eller Tyskland. Det skyldes at meget af den vin der eksporteres simpelthen er en anden en den man kan købe her. Men selv dem der kan købes i Europa er billigere der end her. I Australien er der en meget streng alkohol og rygepolitik, hvilket betyder at disse to varegrupper er pålagt MONSTER afgifter. Vi har alligevel regelmæssigt købt en flaske vin eller en 6-pack med dåseøl. Men vi har nu ikke drukket alkohol hver dag. Langt fra! Det gør vi jo heller ikke derhjemme, og det er simpelthen for dyr en post på budgettet. Så selvom vi gerne nyder et glas vin eller en øl til maden, så klarer vi den også fint med et glas vand. Tobak koster cirka 100 danske kroner for en pakke med 20 cigaretter. Og så er alle logoer mv fjernet til fordel for store farvebilleder af rygningens potentielle skader. Der er billeder af kræftsvulster, tænder der ser ud som om de var blevet børstet med en håndgranat og alverdens andre angstfremkaldende uhyrligheder. Og så er alle cigaretpakker udstyret med nummeret til den nationale rygestop linie.\nJeg har aldrig været ryger og jeg glæder mig over at rygningen er på tilbagegang i Europa. Jeg ved heller ikke om det hjælper meget at sætte priserne op i så voldsom grad som man har gjort det over hele Australien. Jeg tror at det i Europa ville give grobund for en del smuglerkriminalitet. Men Australien er et isoleret land, og der slås hårdt ned på smugleri og organiseret kriminalitet. Man må give dem point for at være målrettede og konsekvente!\nDet er vores plan at vi skal et godt stykke længere op nord for Clare Valley til området Flinders Ranges. Det er såmænd ikke mere end 300 kilometer herfra og er derfor et af de Outback-områder (“vildt” eller “bush” områder) der ligger tættest på en større by (Adelaide). Det er derfor også et populært vandreområde, da man sagtens kan bo i byen og alligevel komme ud i den vilde natur indenfor nogle få timer. Vi regner med at bruge et par dage deroppe, inden det går ned mod Adelaide igen, og længere sydpå langs kysten.\nKlik her for at se billeder fra Clare Valley!\ntagged with south australia, barossa valley, adelaide, clare valley


1,134,576 words for hire jobs fundet, i prisklassen EUR\nProject for saagark22 Udløbet left\nproject for saagark22...........................\n...begå dig i forskellige typer virksomheder på alle organisationsniveauer. Om vores virksomhed: Capax Recruitment er den førende konsulent- og rekrutteringsvirksomhed inden for ingeniør-, IT- og naturvidenskabelige specialister i Danmark. Hos Capax har vi et unikt fokus på, og indsigt i, brancher såsom energi, infrastruktur, industri, medicinal og ...\n...bank, med at finde den billigste/bedste. Derudover vil jeg assistere ved køb af bolig og sikre, at kunderne ikke betaler mere i renter og gebyrer, end de bør. Jeg har brug for et elegant og seriøst logo, der dog gerne må have et humoristisk tvist og på én eller anden måde signalere, hvad det er, jeg laver. Hjemmesiden er pt. under udarbejd...\nViser 101 til 150 af 1,134,576 emner


Praktikmål for pædagogiske assistentelever PDF Gratis download\n1 Praktikmål for pædagogiske assistentelever 2016 Praktikuddannelsens faglige mål vurderes ud fra taksonomien: 1. niveau 2. niveau 3. niveau De enkelte niveauer defineres således: 1. niveau Eleven kan løse en opgave og udføre en aktivitet i en kendt situation eller ud fra en kendt problemstilling eller kan udføre en mere kompliceret aktivitet under vejledning. På dette niveau lægges der vægt på personlig kompetence til at sætte sig ind i uddannelsens fundamentale kundskabs- og færdighedsområder og kompetence til at udvikle ansvarlighed og grundlag for fortsat læring. På begynderniveauet grundlægges ligeledes selvstændighed i opgaveløsning. 2. niveau Eleven kan planlægge og gennemføre en opgave/aktivitet eller løse et problem i en rutinemæssig eller kendt situation og omgivelse, alene og i samarbejde med andre. På dette niveau lægges vægt på den personlige kompetence til selvstændigt at sætte sig ind i mere komplicerede problemstillinger og til at kommunikere med andre om løsningen heraf. Yderligere lægges vægt på fleksibilitet og omstillingsevne. 3. niveau Eleven kan planlægge og gennemføre en opgave/aktivitet eller løse et problem, også i ikkerutinesituationer, alene eller i samarbejde med andre under hensyn til opgavens art. På dette niveau lægges vægt på den personlige kompetence til at tage selvstændigt ansvar og vise initiativ samt kompetence til selv at formulere og løse faglige og sociale opgaver og problemer. Yderligere lægges vægt på kvalitetssans og kreativitet. Niveauerne i forhold til praktikkerne I praktik 1 begynder eleven at arbejde med de samlede mål for uddannelsen. Eleven forventes at nå målene, som beskrevet i oversigten herunder. Der er tale om et vejledende niveau. Dvs. at eleven ikke på forhånd er på niveauet, men at der skal arbejdes hen mod at eleven som minimum har de faglige kompetencer på det angivne niveau. Hvor langt eleven når i arbejdet med målene er individuelt og vil afhænge af elevens forudsætninger, elevens individuelle mål og praktikstedets læringsmuligheder. I praktik 2 arbejder eleven videre med at nå de samlede mål for uddannelsen på avanceret niveau i oversigten herunder. Efter praktik 1 og praktik 2 skal eleven som minimum have nået de angivne niveauer i oversigten herunder.\n2 1. Eleven kan selvstændigt og sammen med andre varetage de pædagogiske opgaver med forståelse for lovgivningen på det konkrete praktiksted og de politiske målsætninger for området. Dagtilbudsloven, Serviceloven og praktikstedets pædagogiske retningslinjer. Eleven skal i det pædagogiske arbejde følge gældende regler og retningslinjer på praktikstedet. 2. Eleven kan anvende pædagogiske observationer til at planlægge, tilpasse og fagligt begrunde pædagogiske aktiviteter. Observation. aktiviteter for målgruppen, ud fra de observationer, som eleven har gjort sig. 3. Eleven kan igangsætte pædagogiske aktiviteter, der har fokus på målgruppens sproglige udvikling. Målgruppens sproglige udvikling, læreplanstemaet sprog. aktiviteter, som styrker og understøtter målgruppens sproglige udvikling. Fx at synge, læse dialogisk læsning, drama, rim og remser. 4. Eleven kan igangsætte leg og aktiviteter, der medtænker køn, inkluderende processer og fællesskaber. Læreplanstemaerne, sociale kompetencer og alsidig personlig udvikling. Inklusion. Eleven skal kunne planlægge og igangsætte lege og aktiviteter, som inkluderer alle i fællesskabet, uanset de forskelligheder, der måtte være i målgruppen. 5. Eleven kan understøtte målgruppens kompetencer til at etablere venskaber og indgå i relationer. 6. Læreplanstemaerne, Sociale kompetencer, alsidig personlig udvikling. Relationsteorier. Eleven skal kunne planlægge, gennemføre og evaluere aktiviteter, som styrker målgruppens relationer og venskaber. Fx aktiviteter med fokus på samarbejde. Eleven kan selvstændigt gennemføre pædagogiske observationer for at Observation. Målgruppen og dennes behov. Side 2\n3 understøtte målgruppens trivsel, robusthed og kendskab til sig selv. Eleven skal kunne observere og reflektere over målgruppens behov for støtte til udvikling af barnets alsidige personlige udvikling. 7. Eleven kan selvstændigt varetage pædagogiske omsorgsopgaver ud fra en empatisk og faglig professionel tilgang, hvor der arbejdes med at forstå målgruppens signaler og behov. Børns udvikling og behov. Kommunikation herunder, hvordan man støtter, vejleder og rådgiver. Eleven skal øve sig i at aflæse og forstå børnene, deres initiativer og handlinger, samt kommunikere med dem verbalt og nonverbalt(kropssprog). Eleven skal støtte og hjælpe børnene på en respektfuld og anerkendende måde. 8. Eleven kan igangsætte og motivere til pædagogiske aktiviteter der skaber engagement og glæde ved fysisk aktivitet og bevægelse. Krop, leg, bevægelse og motorik. Sanser og kropsbevidsthed. aktiviteter for at fremme og motivere børnenes glæde ved bevægelse. 9. Eleven kan anvende udeliv og naturen til at iværksætte pædagogiske aktiviteter, der lære målgruppen om naturfænomener og bæredygtighed. Naturen, herunder årstidernes kendetegn og oplevelser i naturen, planter, dyreliv, motorisk udvikling og institutionens pædagogiske læreplan. aktiviteter i naturen for at motivere og fremme børnenes glæde og viden om natur og naturfænomener. 10. Eleven kan selvstændigt følge hygiejniske retningslinjer og tage initiativ til handlinger, der forebygger infektion i institutionerne. Sundhedsfremme og forebyggelse. Fokus på hygiejne såsom at vaske hænder. Samt generel sundhedsfremme Børnenes kost og motionsvaner, samt smitteveje i institutionen. 11. Eleven kan selvstændigt og i sam- Måltidet som pædagogisk aktivitet. Side 3\n4 arbejde, med andre skabe rammer for det pædagogiske måltid og igangsætte samtaler om kultur, sunde valg og livskvalitet. Kost og sundhed. Eleven skal inddrage sin viden om kost og sundhed i dialog med børn og voksne. Dette på en alderssvarende måde. Eleven kan evt. lave aktiviteter ud fra emnet, såsom maddag o. lign. 12. Eleven kan igangsætte musiske, æstetiske og kulturelle aktiviteter med fokus på indtryk, oplevelser dannelse, følelser og kropslig sansning. Æstetik og kultur, herunder højtider og traditioner. Former, materialer og teknikker. Aktiviteter med musik og drama. Institutionens pædagogiske læreplan. aktiviteter og lege, der styrker børnenes kreativitet, sanser og glæde ved kreativ og musisk udfoldelse. 13. Eleven kan anvende sociale og digitale medier som redskab i pædagogiske aktiviteter. De digitale mediers muligheder i hverdagen, og de sociale mediers anvendelse i forhold til den daglige dialog. Eleven kan anvende f.eks. ipad i pædagogiske aktiviteter og til dokumentation. Eleven skal være rollemodel i forhold til anvendelse af de digitale og sociale medier. 14. Eleven kan anvende velfærdsteknologi på praktikstedet. Hjælpemidler i forhold til brugere. Eleven skal anvende de hjælpemidler, der er til stede i institutionen. Eks. hæve/sænke borde, pusleborde, ipad. 15. Eleven kan deltage aktivt i faglige drøftelser, i evaluering og dokumentation af pædagogiske aktiviteter, i det daglige arbejde, til møder og ved vejledning samt i samarbejdet med øvrige fagprofessionelle. Institutionens pædagogiske linje og politikker. Institutionens pædagogiske læreplan. Forskning på området hvad virker Eleven skal anvende SMTTE-model m.v. Eleven skal kunne udarbejde information til forældre og samarbejdspartnere. Eleven skal kunne udarbejde dokumentation af aktiviteter.(billededokumentation/skrive på tavlen, Mininstitution) Side 4\n5 Eleven deltager aktivt i vejledning og bidrager med emner til vejledningen. 16. Eleven kan selvstændigt arbejde med egen rolle og ansvar i forhold til fysiske og psykiske arbejdsbelastninger, herunder ergonomi, konflikthåndtering, samarbejde og arbejdsmiljø. Fysisk og psykisk arbejdsmiljø. Ergonomi. Eleven kan støtte børnene i at løse konflikter. Eleven skal samarbejde med det øvrige personale. Eleven har kendskab til løfteteknikker og korrekte arbejdsstillinger. Eleven er medansvarlig for at skabe et godt arbejdsmiljø. 17. Eleven kan anvende målrettet kommunikation i dialog med målgruppen, målgruppens forældre og pårørende og kolleger. Kommunikation og dialogværktøjer. Eleven skal kunne indgå i samarbejdet med sin faglige kunnen både i dialoger og i det praktiske arbejde. Eleven skal øve sig i at formidle pædagogiske overvejelser. Eleven skal tage initiativ til dialog med målgruppen, forældre og kolleger. 18. Eleven kan arbejde med etiske, daglige dilemmaer og reflektere over egen fag professionelle rolle i sin pædagogiske praksis. Institutionens pædagogiske linje og praksis. Egne holdninger og grænser. Eleven er tydelig i forhold til holdninger og grænser. Eleven anvender sin logbog til refleksion i forhold til egen praksis. Eleven overholder sin tavshedspligt. Side 5


Landbrugsanalyser - AGROLAB GROUP\nAgraranalyse har hos AGROLAB GROUP uden sammenligning den længste tradition. Denne erfaring giver os et forspring både på markedet og rent vidensmæssigt, som kommer vores kunder til gode.\nVil kan tilbyde dig hele spektret af undersøgelser, helt fra jordbund til fodermidler. Højeffektive processer, en toptunet organisation, enorme kapaciteter og usædvanlige services betyder for dig: Hurtige resultater, kompetent rådgivning og betjening og en forenklet afvikling af dine ordrer. AGROLAB er idag markedsleder inden for agraranalyse - med plus i erfaring og kompetence.\nAGROLAB tilbyder dig næsten alle metoder inden for jordbundsundersøgelser i landbruget samt evalueringer, som er landespecifikke. Vi gennemfører ikke blot standardanalyser pålideligt og hurtigt for dig, men betjener derimod den samlede analytiske spektrum fra arsen til zink.\nKommerciel Gødning (slam, svamp, garn-rester)\nVi analyserer gylle for dig som anvendes i din egen virksomhed, såvel som sekundære råvarer til alle relevante parametre. Naturligvis tilbyder vi dig også oprettelsen af en gødningserklæring til markedsføring af kommerciel gødning.\nVi analyserer handels- og landbrugsgødning i samt sekundære råstoffer for alle relevante parametre for dig. AGROLAB undersøger f. eks.for den statslige handelskontrol af gødningsmidler i Schleswig-Holstein.


Elsker analsex et godt blowjob - nummer\nHelt enig med de andre! Handy har heller ikke altid skænket modtagelse af analsex en tanke, det er forholdsvis nyt i vores forhold. Nej, brug gerne rigtig lang tid på frækt forspil, så blodcirkulationen og lubrikationen Oversættelse til mænd: Din alder skal være minimum 21 år. Numseglad Midtjylland retniv hotmail. En rigtig god guide. For jeg mener virkelig, at de går glip af noget virkelig lækkert.\nHan: Elsker analsex et godt blowjob\nElsker analsex et godt blowjob Er for eksempel vild med at slikke en kvinde. Alt for mange kvinder skriver til mig, at de giver blowjobs og dyrker oralsex, selvom de ikke kan lide enten dele af det, eller i det hele taget ratree massage dogging århus kan fordrage det. Det er ikke fordi, jeg ikke har lyst eller synes, der er noget klamt ved det. Savner du også lidt afveksling i dit sexliv? Jeg har taget mange "analmødomme" og det er altid foregået helt smertefrit - selv på meget petit kvinder: Hvad synes du om oralsex? Elsker analsex et godt blowjob er en god starter, hvis du gerne vil have både effekten af penisring og vibrator.\nCOPENHAGEN INDEPENDENT ESCORT THAI MASSAGE I GREVE Det er jo ikke bare dig, der skal lære at spille klaver, og som så kan sidde og øve dig i smug hjemme i stuen, indtil du er klar til at vise din kæreste, hvad du har lært, og hvad du elsker analsex et godt blowjob stolt af, når du kan spille dit første stykke musik. Hun gider ikke rigtig at have sex med mig så derfor søger behåret sex fræk massage københavn noget dejlig se. Danske kendte 7 timer siden. Eros Bodyglide er dermatologisk testet og efterlader huden blød og fugtig. Jeg er en fyr på 21, cm høj og 89kg muskler og er bosat i Hørsholm har bil, så Intet problem at køre ud, dog må i betale lidt brændstof hvis det er for langt Jeg har altid leget med tanken om at udnytte en fyr slave og vil gerne prøve dette. Jeg nyder at sutte din stive pik, gerne helt til roden.\nElsker analsex et godt blowjob 290\nElsker analsex et godt blowjob 498\nElsker analsex et godt blowjob Escort i fredericia intim massage vejle\nElsker analsex et godt blowjob - gør planlægningen\nBlow kr ydelsen 15 min sutter uden og sluger. Det tager tid, og kræver tålmodighed. Kvinder er forskellige i størrelser, så det udelukker ikke, at den sagtens kan være stimulerende for andre. Alle typer Kvinder Mænd Klinik annoncer - kvinder Klinik annoncer - mænd. Jeg kan sagtens forstå, at det kan virke både akavet og mærkeligt, når du skal gøre det første gang.\nSexidetfri dk thailisten


sinab.venstremand.com For Kvinder Mænd ifølge kvinder\nEpisode - Fra patriark til familiefar - Playpilot Når en mand ser en kvinde Faktisk bruger mænd synssansen i langt mere udtalt grad end kvinder, når de umiddelbart skal vurdere en eventuel partner. Det forklarer sexolog Robert Lubarski:. Det er et jægerinstinkt helt kvinder fra dyrestadiet — og dybest set er vi stadig hanner, der gerne vil befrugte så mange hunner som muligt, og så kigger vi på kvindernes måde at se ud på og agere på. Uanset hvad mænd siger, de gerne vil have, og hvad de kigger efter, så er der én ting, der overskygger alt: Altså en smilende kvinde, der sprudler, er legende ifølge favnende. Når en kvinde åbner sig og tør være alt andet end mænd bitterfisse, så mærker mænd deres egen kraft igen.\nMænd ifølge kvinder (2:4) Mænd ifølge kvinder Senest sete\nI bybilledet ser man i dag masser af mænd, der triller barnevogn og går rundt med deres mænd i bæreseler tæt inde på kroppen. Kvinderne har fået en arbejdernes landsbank åbningstider partner, men kan den moderne mand magte at være far uden at blive reduceret til et kastreret handyr? Og ifølge synes kvinderne om ham - er han en tøffelhelt eller er det vanvittigt maskulint og sexet, når mændene laver mad og tager ungerne? Mænd ifølge Kvinder Episode 4: Mænd ifølge Kvinder Episode 3: Mænd ifølge Kvinder Episode 2: Mænd ifølge Kvinder Episode 1: Fra reptilmand til sexobjekt. Det offentlige rum har i årtier været tilplastret af kvinder med strittende bryster og bare numser, men i dag har halvnøgne mænd også. Fra mammutjæger til gastromand. Traditionelt set har manden styrret verden. Han har siddet på magt, penge, militær, arbejdsmarkedet, uddannelse, sport osv. Partnervold Hvert år bliver kvinder udsat for fysisk eller seksuel vold af deres nuværende eller tidligere partner. Hertil kommer et udokumenteret, men ifølge LOKK stort antal kvinder, der er udsat for psykisk, materiel eller økonomisk vold. Smerter og ondt i lysken er en ubehagelig, men en relativt almindelig lidelse. Læs alt om lyskesmerter her og får råd til at behandle lyskesmerten. Heksesabbat var, ifølge europæisk folketro og katolsk tradition i middelalderen og senere, en fest eller samling af hekse, det vil sige troldkvinder og -mænd, der mødte Djævelen og hans dæmoner.Sådanne sammenkomster foregik angivelig som natlige "sabbatsfejringer" og "messer" på øde pladser, for eksempel på bjerget Bloksbjerg i sinab.venstremand.com der . hvad kan pigerne lide Tlf. 86 15 28 38 - Vagtelvej 11, Århus V, Individuelterapi, parterapi, psykologisk rådgivning, tilknyttet Sygesikringsordningen for psykologisk krisehj¾lp. Testosteron falder i en alder af 30 og fører ofte til testosteron mangel. Hos nogle mænd kan dette fald være signifikant med symptomer . Få overblik over de udsendelser du har mænd eller er i gang med at se. Dine udsendelser vil automatisk blive tilføjet listen over senest sete, når du afspiller dem. Med DR Login får du mulighed for at se dine senest sete udsendelser på alle dine enheder med DR TV, så du altid kvinder fortsætte en udsendelse på en ifølge enhed, end den du startede udsendelsen på.\nRamasjang Ultra Gå til forsiden for ultra. Mænd ifølge kvinder 1: Mænd ifølge kvinder 3: Ved du, hvad mænd tænder på ved kvinder? Og hvad de tænder af på? Det tænder mænd på – ifølge sexolog Robert Lubarski. Langt hår – Det er nærmest. 1. nov Når det kommer til at tænde en kvinde, så ved de fleste mænd sikkert godt, hvad de kan med hænderne og andre dele. Men hvad med alt det. nov Kvinder forlanger meget af deres mænd, men kan de leve op til forventningerne? Læs her om du kan de 7 ting mænd skal kunne - ifølge. Ramasjang Ultra Gå til forsiden for ultra. Mænd ifølge kvinder 2: Mænd ifølge kvinder 3: Favorit tilføjet Fortryd Fjern. I bybilledet ser man i dag masser af mænd, der triller barnevogn og går rundt med deres babyer i bæreseler tæt inde på kroppen. Kvinderne har fået en. Ved du, hvad mænd tænder på ved kvinder? Og hvad de tænder af på? Det tænder mænd på – ifølge sexolog Robert Lubarski. Langt hår – Det er nærmest.\n1. nov Når det kommer til at tænde en kvinde, så ved de fleste mænd sikkert godt, hvad de kan med hænderne og andre dele. Men hvad med alt det. nov Kvinder forlanger meget af deres mænd, men kan de leve op til forventningerne? Læs her om du kan de 7 ting mænd skal kunne - ifølge. Er du på udkig efter en ny cykelhjelm? Vi hjælper dig til at vælge den helt rigtige, så du får en der passer til dig, til en god pris. Læs mere her. På Endate er det gratis at skrive breve, se billeder, flirte og meget mere. Find ny kæreste på Danmarks største gratis dating side. Kilde: Merlin Brinkerhoff & Eugene Lupri, Mænd og kvinder kan derfor lidt lettet konstatere at Tæv, og diverse volds-episoder heldigvis ikke er .\nDet her tænder mænd på mænd ifølge kvinder Ens puls afhænger af hvad man laver, og hvor aktiv man er, derfor tager man udgangspunkt i hvilepulsen, når man taler om normal plus. Normal puls og hvilepuls hos mænd, kvinder og børn. Houri (arabisk: حورية, ḥūr eller ḥūrīyah, "Sortøjet fælle") er, ifølge nogle muslimer, betegnelsen for de 72 jomfruer, muslimske martyrer vil modtage som en del af deres belønning i himlen. Andre fortolkninger af Islam vil mene at der tales om er engle eller himmelske skabninger, men det er ikke bekræftet. Andre igen at det hele beror på en .\nNogle mænd føler måske nogle gange, at der bliver forlangt meget af dem. Alligevel er de som regel ret interesserede i at finde ud af, hvad kvinder egentlig tænker om dem, og det de kan. De fleste kvinder har nemlig mange krav til, hvad deres fremtidige mand skal kunne.\nVaskebræt og store bøffer er ikke alt, når det kommer til mænds evner til at mænd deres partner. Det ifølge med deres opførsel i hverdagen. Når det kommer til at tænde en kvinde, kvinder ved de fleste mænd sikkert godt, hvad de kan med hænderne og andre dele. Latest episode\nImpotens er stadigvæk et følsomt frygtet Tabu, selv her i i en sådan grad, så man næsten skulle tro at det smitter, hvis du taler om det med en anden mand. kokosolie jomfru Få overblik over de udsendelser du har set eller er i gang med at se. Dine udsendelser vil automatisk blive tilføjet listen over senest sete, når du afspiller dem.\n1. nov Når det kommer til at tænde en kvinde, så ved de fleste mænd sikkert godt, hvad de kan med hænderne og andre dele. Men hvad med alt det. nov Kvinder forlanger meget af deres mænd, men kan de leve op til forventningerne? Læs her om du kan de 7 ting mænd skal kunne - ifølge.\nUltras Sorte Kageshow I 7 Program varighed er 28 minutter. Livsstil Mad Børn Sundhed Mode. DR TV information Tekst-tv. Monica Chef - Brunos vrede\nMænd ifølge kvinder Klassen - Drengekærester Mænd ifølge kvinder 2: Mænd ifølge kvinder\nMænd ifølge kvinder (1:4) Blog om den usynlige cykelhjelm\nHeksesabbat var, ifølge europæisk folketro og katolsk tradition i middelalderen og senere, en fest eller samling af hekse, det vil sige troldkvinder og -mænd, der mødte Djævelen og hans dæmoner.Sådanne sammenkomster foregik angivelig som natlige "sabbatsfejringer" og "messer" på øde pladser, for eksempel på bjerget Bloksbjerg i sinab.venstremand.com der . Tlf. 86 15 28 38 - Vagtelvej 11, Århus V, Individuelterapi, parterapi, psykologisk rådgivning, tilknyttet Sygesikringsordningen for psykologisk krisehj¾lp.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Mænd ifølge kvinder sinab.venstremand.com


Anmeldelse af Sugoi RSZero Bib Tight Cykelbukser | Aktiv Træning\nKomfort! Den bløde indbyggede pude er anatomisk og perfekt polstret til lange træningsture.\nKonklusion: Lækre cykelbukser til de kolde træningsmorgener. Ved lave temperaturer tager bukserne kegler, fordi de besidder et optimalt miks af åndbarhed og varme - bl.a. via de vindtætte zoner - samtidig med at pasformen er lige i skabet.\nDe testede tights er særdeles velegnede til tempofyldte ture, selv når termometeret kravler ned omkring frysepunktet. Det skyldes et halvtykt og særdeles åndbart stof, der smyger sig dejlig lunt om benene og langt op ad mave og ryg, hvor bukserne ender i et par velfungerende seler. Som en ekstra finesse er cykelbukserne forsynet med vindtæt stof hen over knæ og mave.\nEn lille, men yderst positiv detalje er, at stoffet er smidigt og derfor sidder helt uden at genere. Det samme kan generelt siges om bukserne, der er skåret kropsnært og dermed til fulde udnytter, at der er masser af stretch i de anvendte materialer. Også det anatomisk formede siddeskind er et hit – blødt og tætsluttende.\nLange cykelbukser med pude. Reflekser og vindtætte zoner på knæ og mave.


Temmelig mange internet outlets udlover i øjeblikket flere leveringsmåder. En der er meget almindelig er i vore dage afhentningssteder, som giver dig fleksibiliteten til at hente varerne når du har tid. Leveringsformen er altså ultra ligetil, og ofte ligeledes den mest letkøbte leveringsform ved køb af .\nDu bør ydermere tænke over at få ordren bragt hjem til din privatadresse eller til hvor du arbejder. Metoden er i mange tilfælde en tak mere omkostningsfuld, men omvendt ualmindeligt overkommelig. Den mest letkøbte slags levering kan ikke benægtes at være selv at hente produkterne, som desværre stiller krav om at du lever i nærheden af e-handlens tilholdssted.\nLeveringsdygtigheden på er selvfølgelig ret bestemmende såfremt man skal bruge din ordre om et øjeblik, så i det øjemed er det naturligvis meningsfuldt at vi finder den anslåede leveringsdato for den relevante vare.\nAdskillige webbutikker giver løfte om dag-til-dag fragt på en lang række varenumre, eksempelvis , men vær vagtsom da det er forudsat at transaktionen realiseres inden et fast klokkeslæt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få produktet betjent før de lageransatte har fri.\nEn hel del webshops garanterer fragt uden omkostninger, men i de fleste tilfælde kræves det at man bestiller for en bestemt sum. Desuden skal du overveje den mest betalelige fragtform, som ofte – uanset om man opholder sig tæt på Næstved, Middelfart eller Bjerringbro – er at få dem til at køre varerne til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden ret så hensigtsmæssigt for alle at prissammenligne hos forskellige forretninger på nettet, og til tak har mange e-handler set sig nødsaget til at mindske priserne på specielt deres bedst i test produkter – til piger og drenge, og ligeledes også til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange garantere gebyrfri levering.\nDet kan alligevel vise sig profitabelt at se nærmere på en række internet handler efter udsalg på forud for at du placerer ordren, således at du er velinformeret til at få den skarpeste pris.\nMan skal bare ikke undervurdere, at ifald en webbutik afhænder bedst i test varer til salg for en salgspris som kan virke helt ekstremt favorabel, burde det mange gange være en indikator for en falsk internet forhandler. Kortbetalinger er trods alt inkluderet i en anordning, hvilket skærmer en overfor uoprigtige online forhandlere.\nGenerelt tilråder vi kortkøb eller betalinger med mobilen. Alternativt bør du drage nytte af en afdragsløsning som for eksempel ViaBill, forudsat du efterspørger at klare beløbet senere.\nFør folk shopper på en internet forhandler kan de altid se på deres handelsvilkår, det er dog mange gange ikke videre spændende.\nEt andet alternativ kan derfor være at kontrollere om netshoppen er e-mærket, siden det bør være et sympol på at e-shoppen opretholder dansk lovgivning, og at butikken ofte undersøges af fagmænd som har nøje kendskab til de gældende bestemmelser. Dette er desuden din mulighed for bistand, når du møder problemstillinger som følge af din shopping.\nYderligere går vi ind for at du er opmærksom på de mest betydningsfulde vedtægter der kan have indvirkning på transaktionen, f.eks. hvilken ombytningsret e-handlen tilbyder. På grund af dette er det på samme måde afgørende, at man stadig gemmer sin købsbekræftelse, således man altid vil kunne bevise sin shopping af , hvad end man skal købe en gave til en dame eller herre.\nTrustpilot leverer regulære fordelagtige genveje til at sondere en hel del forhenværende konsumenters ratings og derfor er det at foretrække, at du tolker online shoppens vurderinger af før du placerer din ordre.\nFacebook indebærer tillige i højeste grad hæderlige chancer for at få en idé om online webshoppens kundefokus. I øvrigt ses en del internet handler hvor kunder kan sammensætte en evaluering af købsoplevelsen, hvilket tilmed må anvendes til vurdering af kundernes tilfredshed.\nDette website er finansieret af reklamer. Vi har et fast samarbejde med en masse butikker på nettet idet vi introducerer deres tilbud, og tager betaling for så vidt de brugere vi sender videre fuldfører en ordre.\nViden angående produkter og webbutikker opdateres ofte, men vi tager forbehold for forandringer der er blevet foretaget siden nyligste opdatering af websitets data.


Europe Magic Wand Vibrator - Sexlegetøj og billige dildoer - Dildo-priser.dk\nHjem/Kvinder/Vibrator/Magic Wand/Europe Magic Wand Vibrator\nKøb her for DKK 879,00 »\nKvinder er i sandhed velsignede når det kommer til det lækre udvalg af sexlegetøj. Der er simpelthen et sandt ocean af lækre, frække og virkeligt interessante dildoer, vibratorer, kugler, stimulatorer og meget mere på markedet, så der burde vel ikke være nogen undskyldninger for ikke at kunne få orgasmer, vel?\nMen nu og da kommer der et produkt på markedet, der fejer de andre af banen med et brag. Et produkt, der tager en allerede velkendt formel og hæver den op til nye niveauer. Europa Magic Wand Vibrator er et af disse produkter.\nDet er som navnet antyder en Magic Wand vibrator, men den giver ikke blot de velkendte og højtelskede vibrationer som en sådan vibrator er kendt for. Nej den gør det uden at hele nabolaget kan høre hvad der foregår. Det er et velkendt problem at Magic Wands kan larme utroligt meget, hvilket skræmmer mange fra at købe dem. Men det er slut med Europa Magic Wand.\nDen er dansk produceret, hvilket jo blot er endnu en grund til at købe den, for man vil jo gerne støtte den danske industri. Det tunge metalhoved, der er dækket af en silikonehætte, sørger for at vibrationerne sende ud i hele underlivet og giver orgasmer, som an få en til at skælve af nydelse og udmattelse.\nVibratoren har en meget kraftig motor, hvilket betyder, at den skal sluttes til en stikkontakt. Med 6 hastigheder er der noget for enhver smag, så hvis man har svært ved at få en orgasme, så stiller man den bare på højeste niveau, og så vil de kraftige vibrationer simpelthen tvinge kroppen til et klimaks.\nEuropa Magic Wand er altså et af de bedste produkter indenfor kategorien Magic Wands og den vil hurtigt blive en favorit i hjemmet.\n879,00 Fri fragt 879,00 Til butik >>


Texas Mosfjerner til Lilli 3-serie -Texas havemaskiner\nHjem / Havefræser tilbehør / Mosfjerner\nVarenummer (SKU): 5714829065311 Kategori: Havefræser tilbehør\nLøsner mos og vissent græs og gør plænen mere grøn. Arbejdsbredde 55 cm.\nGrundet akslernes omdrejningsretning, vil havefræseren med mosfjernersættet monteret på, kaste mosset bagud, og noget vil ramme brugeren.\nEkstra sorte skærme medfølger ikke, men mo … læs mere her\nMange leder efter den billigste Mosfjerner på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nMosfjerner fra Texas\nSkal din have i topform i år, vil denne Mosfjerner fra Texas.dk sandsynligvis løse din udfordring. Og velkommen til websitet med et kæmpe udvalg af kvalitets havemaskiner. Når sommmeren kommer og græsplænen skal stå skarpt, er du allerede godt på vej, når du er kommet ind på denne side. Udvalget spænder vidt, Og det er et godt udgangspunkt, når du leder efter noget, der er lige det, du mangler. Det spiller ingen trille om, du vil til at klippe hækken eller fælde et træ i haven; er der samlet alle de varer, du får god glæde af.\nKøb Texas Mosfjerner til kun kr. 799.00\nMosfjerner er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i varegruppen Havefræser tilbehør. Du får også hele hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Mosfjerner fra den meget brugte forhandler Texas A/S, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. I det store udvalg af varer kan du shoppe løs efter lækre varer, og der er det oplagte valg denne vare. Når du handler online kan priserne være lavere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nFordele når du køber TEXAS Mosfjerner online\nNår du handler online, giver de dig lidt bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere og nogle giver endda et helt års returret. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, på tværs af forskellige webshops. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning på alle tider af døgnet, så længe du er online. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\nVær den første til at anmelde “Mosfjerner” Annuller svar\nSneskraber med hornbeslag


Præfixet 51 er områdenummeret for Zvishavane. For det fiktive telefonnummer 2343504 og er forvalg / områdekoden 51, det nummer, der skal ringes op, er 51 2343504. Og Zvishavane ligger i Zimbabwe.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 2343504 er forvalg / områdekoden 51 (Zvishavane) og Landekode 00263, det nummer, der skal ringes op, er 00263 51 2343504. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 51 – selvfølgelig også ringes op.\nHvis du er uden for Zimbabwe, og du vil ringe til en person i Zvishavane, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Zimbabwe er +263 (00263), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Zvishavane, skal du prefikse personens telefonnummer med +263 51. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 2343504 er forvalg / områdekoden 51 (Zvishavane) og Landekode 00263, det nummer, der skal ringes op, er 00263 51 2343504.