Når vi slår vores furrige kæledyr eller cheshambag deres øre kan du høre en purr. Det kan ikke beskrives og reproduceres, da det kun er i katte. Hvad er hans hemmelighed, og hvorfor spiser katte? Nu finder vi ud af det.\nMurmuring er resultatet af sammentrækning af musklerne i strubehovedet,placeret ved stemmebåndene. I katte er stemmeapparatet arrangeret på en særlig måde, den består af subtile sublinguale knogler, som er forbundet sammen. Denne struktur og giver dig mulighed for at reproducere vibrationen, der bliver til en spids - vibrationer af vokalkablerne forårsager vibrationer, og bølger reflekteret fra hyoidbenene skaber en resonans. Hvad er interessant: store katte har ingen purring, deres stemmeanordning er arrangeret forskelligt og er konfigureret til at grås, ikke spinde.\nDeres hyoid knogler styrkes med brusk,som ikke tillader dem at resonere. Kun indenlandske katte, lynxer, manuler, skovkatte og andre små kattekager kan virkelig spinde. Men kun en løve kan virkelig bryde sig.\nMuffling, i modsætning til tale eller skrig, er ikke sådaner stærkt knyttet til åndedrættet, hvis krybningen kun opstår ved udånding, så kan spiring være ved indånding og udånding, så det er så glat og kontinuerligt.\nHvorfor spiser katte\nDette er en af de medfødte feline reflekser, såKatten rapporterer, at hun har det godt. Små killinger springer under fodring, og morkat ved, at de er okay, hun springer sig selv og fortæller killingerne, at alt er fint, de gør det rigtigt, og de er sikre.\nVoksen katte springer, når de møder deresslægtninge, informere om at de er venlige, vil gerne spille eller tale. Så de kan rapportere, at de er fredeligt indstillede og ikke har til hensigt at angribe.\nKatte kan spinde af frygt, rapportere, at de er små, svage og forsvarsløse, ikke vil forårsage skade og ikke behøver at angribe dem.\nMurmuring beroliger ikke kun de omkringliggende, men også kattene selv, så katten kan pose sig selv, især hvis den er syg.\nHvis en kat ofte og roligt snurrer, vil hun sandsynligvis have noget eller opnår, og hvis hun springer højt og udtryksfuldt, så har hun allerede hvad hun ville have.\nHvorfor spiser katte folk?\nHvis det er behageligt og hyggeligt for dem - for eksempel at være i varmen under tæppet eller som reaktion på ægtheden af ejeren.\nI taknemmelighed - til en lækker godbid ellerflot strejf. Nogle katte begynder at pine på forhånd, endnu ikke modtaget det ønskede, men de er allerede glade og se, hvor alt går og jubler ejeren "Fortsæt, det er okay."\nFor at berolige - nogle katte har en specielde mærker en forandring i den følelsesmæssige tilstand og forstår, når en person er syg mentalt eller fysisk. De lægger sig side om side og begynder at pine selv monotont for at gøre mesteren bedre.\nFor at kommunikere - nogle katte kan spinde til at kommunikere med værten, kan de opfordre ham til at spille eller nødt til at fodre, nogen giver dette en klar klassiker "Murr".\nNå og vigtigst af alt, hvorfor katte springer, de er glade og tilfredse - når katten er okay, springer hun ofte, og det er et godt tegn på hende og hendes mester.\nHvad taler katte om?


Mesa Boogie Mini Rectifier Twenty Five Head | Gear4music\nkr. 15.624Prisen inkluderer\nEL84 Hoved med samme Preamp som den ikoniske dobbelte rectifier\nReal Valve forstærker alsidighed vejer kun 5,44 KG\n2 uafhængige kanaler med EQ, Voicing Switch, 10/25-Watt Switch\nInkluderer Footswitch& Polstret Gig Bag\nTilføj en 4 års garanti: kr. 781 Omfatter 60 dages tilbagebetalingsgaranti\nMesa Boogie Mini Rectifier Twenty Five Head Oversigt\nMesa Boogie Mini ensretter tyve fem Guitar Amp Head rides oven på en 20-årig arv af verdensklasse høje vinde præstation og hit-making lyde, der har været kernen i- og endog en katalysator for - nogle af de allerbedste af moderne Rock. Du vil hurtigt finde, dens Mini moniker og fysiske størrelse bærer lighed med dens statur, power og kommando over forrygende hurtig, stramme overgear inden for stor gain Tone.\nProdukt Ref: 25742\nTro ikke et øjeblik det er et trendy down-line legetøj eller markedsføring-afledt efterligning af mægtige Mesa Boogie "Recto". Dette er the real deal... på enhver måde et luksus instrument. Lurer inden for denne dyre metal kabinet, ligger en af vores mest udtryksfulde og nuance-forbedring kredsløb til dato og det skaber en spændende, adrenalin-producerer Tone maskine? en af de mest sjovt at spille i samlingen hele MESA.\nOm du rockende hårdt eller lægge den enorme alsidighed af Minis fire transportmåder bærer på en lang række typer, får du års inspiration og nydelse fra denne lille gas i glas-powered juvel. Vi tilstræber altid at opbygge klassikere, ikoner, som du får treasure blandt dine mest værdifulde musikinstrumenter. Vi har modtaget således langt fra feedbacken? Det forekommer Mini Recto er på vej mod at nå denne status.\nMetal kabinet med poleret Diamond plade\nAlle rør forstærker: 2xEL-84 power rør & 5x12AX7 Forforstærker rør\nDYNA-Watt & # 153; Power Forstærker indeholder kanal konfigurerbare, Multi-Watt & # 153; teknologi (Patent 7,602,927) giver to power niveauer med forskellige ledninger konfigurationer via uafhængige 10/25 Watt Power Switches: Vælg 2 power rør opererer i klasse A/B Triode for en sweet, flydende føler på lavere diskenheder, producerer 10 Watt eller 2 rør opererer i Mesas patenterede Dyna-Watt & # 153; Klasse A/B Power for maksimal nettoeffekt, punch og klarhed, producerer 25 Watt\nFaste Bias for konsekvent, vedligeholdelse frie præstation\n2 Fuldt uafhængige kanaler med 4 stil tilstande: kanal 1 funktioner Rens eller skubbet tilstande - Channel 2 funktioner legendariske Vintage eller moderne høj opnå arbejdsmåder\nHver kanal funktioner en Multi-Watt Power Switch (10/25 Watt) og uafhængige gain, Treble, Mellemøsten, bas, tilstedeværelse & Master kontrolelementer\nAlle-Tube, fuldt Buffered FX loop med sand "Hard" Bypass Switch, der fuldt ud fjerner FX Loop fra signal sti\nAlle Aluminum Chassis\nFormat: Metal kabinet hoved (bredde 12 5/8 ")\nBredde: 12 5/8 "\nDybde: 6 3/4 "\nHøjde: 5 7/8 "\nPolstret Gig taske w/gjord\n1 Knap Footswitch (Channel 1/2)\nKlik her for at købe Mesa Boogie Mini Rectifier Twenty Five Head og dit valgte tilbehør


TRX Suspension Training – Tangsø Idrætscenter\nTRX er effektiv og funktionel træning i justerbare remme med greb forneden. Det er udfordrende, sjovt og ligeså hårdt som man ønsker, da indstillingen af remmene samt hvor stejl en vinkel man ligger eller står i, kan få kroppen til at ”veje mere”, og derved gøre øvelserne sværere og mere fysisk krævende. Det betyder, at uanset om man har årelang træningserfaring eller lige har besluttet sig for at komme i form, vil kunne udfordres med TRX på det fysiske niveau, man befinder sig på.\nDet er også muligt at benytte TRX´en til genoptræning af eksempelvis ryg, knæ eller skulder.\nAlt i alt er TRX en funktionel form for træning. Det er alsidigt, da det forbedrer ens smidighed, stabilitet, hele kropskernen – core-træning, og alt efter brug, også kan øge muskelmassen eller forbrænde fedt.\nTirsdag kl. 17.00 – 17.55 ved fysioterapeut Malene Krogsgaard\nFredag kl. 9.30 – 10.25 ved fysioterapeut Vibeke Gundersborg\nTilmelding er nødvendig, da der er plads til 12 deltagere på holdene.\nDer er ingen træning i vinterferien (uge 7) og efterårsferien (uge 42)


Anmeldelse af gratis antivirus til Windows 10: Microsoft Sikkerhed\nStartWindowsAnmeldelse af gratis antivirus til Windows 10: Microsoft Sikkerhed\nGratis antivirus forudindstalleret på alle computere med Windows 10 byder på bedre beskyttelse end mange betalte alternativer.\nWindows Sikkerhed er flere gange blevet udnævnt som et af de bedste antivirus-løsninger på markedet, hvilket i sig selv er imponerende bedrift, da det er i et stærkt felt med betalte alternativer af høj kvalitet.\nMicrosoft har siden 2007 lagt et stort stykke arbejde i at udvikle Microsoft Sikkerhed til et af de bedste antivirusprogrammer, og alligevel sværger mange brugere til andre gratis og betalte alternativer, når computeren skal sikres mod virus.\nVi anmelder her Windows Defender til Windows 10.\nRundt om Windows Sikkerhed\nWindows Sikkerhed kommer forudindstalleret sammen med Windows 10, og de fleste brugere vil aldrig komme i kontakt med brugerfladen, da det kører automatisk i baggrunden.\nProgrammet beskytter og scanner automatisk computeren med jævne mellemrum, og ind imellem dukker der en alarm op med en advarsel, som brugeren skal forholde sig til.\nDet er let kørende, og lægger ikke det store beslag på computerens ressourcer, som mange andre antivirus-løsninger kan gøre, og brugeren vil heller ikke opleve Windows Defender som generende.\nHvis brugeren lejlighedsvis har behov for at arbejde med Windows Defender, så findes programmet under: Indstillinger > Opdatering og sikkerhed > Windows Sikkerhed, hvor der vil opleves en superenkel opsætning og brugerflade. Det kan næsten ikke gøres mere enkelt.\nSikkerheden er i top med Windows Sikkerhed\nDet bedste værktøj til at måle effektiviteten af et antivirusprogram er at kigge på selve beskyttelsen, som kan angives som et procenttal. Windows Sikkerhed kommer ud med en rigtig god rating på hele 99,5% i beskyttelsesgrad hos AV Comparatives.\nWindows Sikkerhed overgår i beskyttelsesgrad flere af de nærmeste konkurrenter, og formår altså at yde en særdeles effektiv beskyttelse mod virus på en computer med Windows 10.\nBedømmelse af Windows Sikkerhed\nMicrosoft Sikkerhed er let at bruge, og yder en effektiv virusbeskyttelse af computeren, og er tilmed gratis og lægger heller ikke beslag på de store systemmæssige ressourcer. Programmet kommer indbygget i Windows 10, så der undgås en potentiel besværlig opsætning, og Windows Defender konflikter sjældent med andre programmer. What's not to like!


LITO BYG - DØRE & VINDUER - Foldedøre, Hoveddøre, facadedøre\nLITOBYG DØRE & VINDUER\nDØRE, VINDUER & LUKNINGER\nLito Byg har mange muligheder når det kommer til døre og vinduer. Vi har både foldedøre, skydedøre, vinduer med fast karm, vinduer med opluk, herunder både med dreje/kip og alm. topstyret.\nMulighederne er mange, og vi forhandler kun vinduer og døre af den bedst tænkelige kvalitet.\nFordele ved døre og vinduer fra Lito Byg\nCero er en skydedør helt uden for kategori. Cero er helt speciel med sine imponerende dimensioner, design og funktionalitet. Cero er en skydedør med en ufatteligt smal ramme, som giver lysindfald langt ud over det sædvanlige, samt helt utrolige glasdimensioner.\nLito Byg leverer kun kvalitetsglaselementer med op til 20 års fuld garanti, på både karme, rammer, bevægelige dele, og ikke mindst glasset. Vi leverer både 2- og 3-lagsglas, med u-værdier ned til 0,5 W/m2K.\nVindueselementerne leveres både i træ, træ/alu & plast, alle i top kvalitet.\nFacadedørene fra Lito Byg er også af tysk kvalitet. Vi har facadedøre i både Aluminium & kunststof (plast), facadedørene er af uovertruffen kvalitet, og er yderst solide. Der findes et hav af muligheder.\nFacadedørene fra Lito Byg leveres med 20 års garanti!\nI bunden af siden ses en masse eksempler på facadedøre, dog kan alle tilpasses fuldstændig individuelt med greb, grebsfri, fingeraftrykssensor samt meget meget mere.


Projekt ved flaskehalsen for trafikpropper\nVi bygger Lagedi-vejknudepunkt i flere niveauer på den voldsomt trafikerede Tallinn-omfartsvej i Estland.\nRenovering af en prestigefyldt historisk bygning\nVi renoverer en ejendom, der ejes af Ilmarinen Mutual Pension Insurance Company i Helsinki. En ekstra dimension ved renoveringen af en bygning, der er beskyttet af Finlands fredningsstyrelse, Museovirasto, er bygningens beliggenhed i den tæt bebyggede bymidte.\nSamarbejde i Arlanda\nUdvidelsen af Stockholm Arlanda Airport i Sverige betyder dusinvis af nye byggepladser og mere lastbiltrafik. Vi bygger et logistikcenter i området til at koordinere trafikken til og fra byggepladserne.\nRegional Manager, Infra-projekter, Sverige\nAsfaltarbejde om vinteren i Nordnorge\nVi har udlagt 22.000 ton asfalt på E6 i Nordnorge. Den største del af projektet omfattede asfaltering af en 6 km lang tunnel - en opgave, der blev gennemført i Tromsøs kolde og snefulde vinter.\n8 personer synes godt om dette\nSelvom virksomhedens navn bliver ændret, vil vores ekspertise og arbejde forblive synlige i samfundet.\n33 personer synes godt om dette\nAutomatiseret produktion af asfalt\nTårnet i Tuusula-asfaltanlægget har et bredt udsyn over Helsinki International Airport og omkring Helsinki-hovedstadsområdet i Finland. Men driftsområdet for den største produktionsenhed i de nordiske lande rækker langt videre, end øjet kan se.\n4 personer synes godt om dette\nLad der blive lys og sikkerhed!\nVær forberedt på vanskelige forhold. Her finder du de vigtigste regler for din egen og for byggepladsens sikkerhed om vinteren.


Tog SNCF Paris - Granville | Køb billige togbilletter og find togtider | Trainline\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra Paris til Granville med tog er 4t 37m over en afstand på omkring 288 km. Der kører normalt 14 tog om dagen fra Paris til Granville, og billetter starter fra 20 €.\nTjek de næste tog, der afgår fra Paris til Granville for den tir 18 maj. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n07:59 11:44 3t 45m, 1 togskift\n01:59 05:58 3t 59m, 1 togskift\n02:58 06:50 3t 52m, 1 togskift\nDu kan rejse fra Paris til Granville med SNCF-tog. Vær opmærksom på, at disse tog muligvis ikke kører direkte fra Paris til Granville, så sørg for at tjekke, om du skal skifte tog under rejsen, når du søger efter billetter.\nPrisen på togbilletter fra Paris til Granville starter ved 20 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Paris til Granville.§\nVil du vide mere om din rejse fra Paris til Granville? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Paris til Granville?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Paris og Granville er 4 timer and 37 minutter, og der er ca. 14 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Paris og Granville med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Paris til Granville er 3 timer and 0 minutter.\nHvor meget koster toget fra Paris til Granville?\nTogbilletter fra Paris til Granville starter fra kun 20 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Paris til Granville?\nJa, det er muligt at rejse fra Paris til Granville, uden at du behøver at skifte tog. Der er 5 direkte tog direkte tog fra Paris til Granville. Der kan dog være færre direkte forbindelser tilgængelige afhængigt af den specifikke afgangsdato.\nHvornår afgår det første tog fra Paris til Granville?\nDet første tog fra Paris til Granville afgår kl. 00:54. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Paris til Granville?\nDet sidste tog fra Paris til Granville afgår kl. 09:54. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Paris og Granville med tog?\nTog fra Paris til Granville tilbagelægger en distance på ca. 288 km under rejsen.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Paris til Granville for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 18.05.2021. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 14.06.2021 til rejser på 14.06.2021 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


Beskæftigelsesplan Hvidovre Kommune Indhold - PDF\nBeskæftigelsesplan Hvidovre Kommune Indhold\nDownload "Beskæftigelsesplan 2012 - Hvidovre Kommune Indhold"\n2 Beskæftigelsesplan Hvidovre Kommune Indhold 1. Indledning om Beskæftigelsesplan Krav til indholdet i Beskæftigelsesplan Beskæftigelsesministerens mål for De vigtigste beskæftigelsespolitiske udfordringer Beskæftigelsessituationen i Hvidovre Kommune Arbejdskraftreserven Permanente forsørgelsesordninger Unge Ikke-vestlige indvandrere og efterkommere Mål og strategi for den borgerrettede og virksomhedsrettede indsats Mål 1. Begrænse arbejdskraftreserven Mål 2. Begrænse tilgangen til permanente forsørgelsesordninger Mål 3. Begrænse antallet af unge på offentlig forsørgelse Mål 4. Begrænse antallet af indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse Mål 5. Sikre at unge under 25 år påbegynder en uddannelse Mål 6. Sikre en høj aktiveringsgrad Mål 7. Begrænse antallet af langvarige sygedagpengesager Mål 8. Sikre anvendelse af virksomhedsnære redskaber Mål 9. Andre aktører Mål 10. Virksomhedsindsatsen Mål for organisationen Jobcenter Hvidovre Budget for beskæftigelsesindsatsen i Jobcenter Hvidovre Tillæg 1: Samlet oversigt over målene i Beskæftigelsesplan Tillæg 2: Beskæftigelsesministerens mål Tillæg 3: Det lokale beskæftigelsesråds plan for særlige virksomhedsrettede initiativer Tillæg 4: Høringssvar fra Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningens MED-udvalg Tillæg 5: Bemærkninger fra Det lokale beskæftigelsesråd Tidsfrister i forbindelse med udarbejdelsen af Beskæftigelsesplanen for Kilder og slutnoter\n3 1. Indledning om Beskæftigelsesplan 2012 Landets jobcentre skal hvert år udarbejde en beskæftigelsesplan for det kommende års beskæftigelsesindsats. Jobcenter Hvidovre skal derfor i 2011 udarbejde en beskæftigelsesplan for Beskæftigelsesplanen er jobcentrets plan for, hvordan man vil imødekomme de beskæftigelsespolitiske udfordringer i Beskæftigelsesplanen skal medvirke til at sikre sammenhæng mellem de beskæftigelsespolitiske udfordringer, de politiske mål, den overordnede strategiske prioritering og tilrettelæggelse af indsatsen. For at sikre en kontinuitet i indsatsen er målene i Beskæftigelsesplan 2012 i høj grad sammenfaldende med Hvidovre Kommunes beskæftigelsesplansmål for De fire første mål er fastlagt af beskæftigelsesministeren, og niveauerne er lagt med udgangspunkt i Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjællands tekniske fremskrivninger og anbefalinger. De øvrige seks mål støtter op om de fire ministermål, og de er fastlagt af jobcenterledelsen i dialog med forvaltningsledelsen og er efterfølgende drøftet på temamøde mellem Arbejdsmarkedsudvalget og Det lokale beskæftigelsesråd. Input fra fællesmødet er indarbejdet i planen. Målene er ligeledes drøftet med Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland. Afsnit 2.3 om strategierne for at nå beskæftigelsesplansmålene er udarbejdet i tæt samarbejde med jobcenterledelsen og i tråd med jobcentrets indsatsplaner for Jobcentret har med udgangspunkt i beskæftigelsesplanen udarbejdet indsatsmål for hver afdeling i jobcentret samt fællesmål for hele jobcentret, som alle skal bidrage til at indfri målene i beskæftigelsesplanen. Ud over de lovbundne krav om bemærkninger og godkendelse, sendes den færdige plan til høring i Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningens MED-udvalg. Beskæftigelsesplan 2012 indeholder et analysekapitel, der gennemgår de vigtigste beskæftigelsespolitiske udfordringer generelt og med særligt fokus på Hvidovre Kommune og de fire mål udmeldt af beskæftigelsesministeren. Dette afsnit efterfølges af afsnit 2.3, hvor de konkrete mål for Hvidovre Kommune præsenteres, og indsatsen for at nå målene beskrives. Afslutningsvis findes budget for beskæftigelsesindsatsen i jobcentret samt diverse tillæg, tidsfrister og oversigt over kilder. Opfyldelse af målene i Beskæftigelsesplan 2012 vil ske under forudsætning af, at der ikke sker væsentlige ændringer på beskæftigelsesområdet som følge af godkendelse af finansloven og kommunes budget for\n4 2. Krav til indholdet i Beskæftigelsesplan 2012 Beskæftigelsesplanen skal ifølge bekendtgørelse 735 om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats, 12, som minimum indeholde: 1) Beskæftigelsesministerens mål for beskæftigelsesindsatsen 2) En beskrivelse af de vigtigste beskæftigelsespolitiske udfordringer 3) Strategi og mål for den borgerrettede og virksomhedsrettede indsats 4) Budget for beskæftigelsesindsatsen Jobcenter Hvidovre har udarbejdet Beskæftigelsesplan 2012 i overensstemmelse med kravene i bekendtgørelsen samt Arbejdsmarkedsstyrelsens skabelon for udarbejdelse af beskæftigelsesplan\n5 2.1 Beskæftigelsesministerens mål for 2012 Beskæftigelsesministeren har udmeldt følgende beskæftigelsespolitiske mål for (se tillæg 2): 1. Ledige skal hurtigt tilbage i job Langtidsledigheden skal bekæmpes Antallet af ledige med mere end tre måneders sammenhængende offentlig forsørgelse (arbejdskraftreserven 2 ) skal begrænses til 864 personer (personer i ledighed og aktivering) i december 2012, svt. et fald på 12 pct. fra december 2010 til december Bedre hjælp til ledige på kanten af arbejdsmarkedet færre mennesker på permanent offentlig forsørgelse Tilgangen af personer til permanente forsørgelsesordninger (ledighedsydelse, fleksjob og førtidspension) skal begrænses til 199 personer i december 2012, svt. et fald på 5 pct. fra december 2010 til december Unge 3 skal i uddannelse eller job Antallet af unge på offentlig forsørgelse under 30 år skal begrænses til 912 personer (fuldtidspersoner i ledighed og aktivering) i december 2012, svt. et fald på 7 pct. fra december 2010 til december Flere indvandrere og efterkommere 4 skal i job Antallet af ikke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse skal begrænses til 993 personer (fuldtidspersoner i ledighed og aktivering) i december 2012, svt. et fald på 5 pct. fra december 2010 til december Beskæftigelsesministerens mål for 2012 er identiske med ministerens mål for 2011 bortset fra, at mål 2 er ændret fra antallet på permanente ydelser til tilgangen til permanente ydelser. 2 Arbejdskraftreserven omfatter dagpengemodtagere og jobklare kontant- og starthjælpsmodtagere med mere end tre måneders sammenhængende offentlig forsørgelse. Gruppen omfatter også deltidsledige og ledige fra arbejdskraftreserven, der hurtigt (inden for en måned) vender tilbage til ydelsen. 3 Unge under 30 år omfatter alle forsørgelsesydelser, dvs. dagpenge-, kontanthjælps-, og starthjælps-, introduktionsydelses-, ledighedsydelses- og sygedagpengemodtagere samt førtidspensionister, personer i revalidering/forrevalidering og personer i fleksjob. 4 Ikke-vestlige indvandrere og efterkommere omfatter alle på forsørgelsesydelser, dvs. dagpenge-, kontanthjælps-, starthjælps-, introduktionsydelses-, ledighedsydelses- og sygedagpengemodtagere samt førtidspensionister, personer i revalidering/forrevalidering og personer i fleksjob. 4\n6 Procent 2.2 De vigtigste beskæftigelsespolitiske udfordringer Hvidovre Kommune har oplevet store udsving i ledighedsniveauet de seneste fem år fra en historisk lav ledighed i juni 2008 på 1,7 % til 5,5 % i februar Som det fremgår af figur 1, så er ledighedsniveauet stabiliseret på omkring 5 % igennem Af figur 1 ses også, at Hvidovre Kommune gennem hele perioden ligger på en ledighedsprocent, der er lavere end gennemsnittet i Region Hovedstaden og i hele landet. Figur 1. Fuldtidsledige i pct. af arbejdsstyrken (bruttoledighed) Fuldtidsledige i pct. af arbejdsstyrken (bruttoledighed) ,5 6,5 6,1 6,4 5,6 5,5 Hele landet ,6 2,1 1,7 Region Hovedstaden Hvidovre Statistikbanken AUP01 Analyser fra Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland (BRHS) på baggrund af statistik fra Finansministeriet viser, at beskæftigelsen i Østdanmark 5 fra 4. kvartal 2010 til 4. kvartal 2011 forventes at være stabil, og der forventes en lille stigning på 0,1 % i slutningen af Ledigheden forventes derimod at falde med 4,1 % fra 4. kvartal 2010 til 4. kvartal 2011 og igen med 4,6 % fra 4. kvartal 2011 til 4. kvartal i Der må forventes en afgang fra arbejdsstyrken, når beskæftigelsen er uændret samtidig med at ledigheden falder. Dagpengeperioden afkortes fra fire til to år pr. 1. juli 2010, hvilket vil ramme de første ledige 1. juni 2012, og en del af disse ledige vil ikke være berettiget til kontanthjælp. At ledige mister retten til offentlig ydelse kan også være en forklaring på, at ledigheden falder uden af beskæftigelsen stiger. Ovenstående illustrerer jobcentrenes to store udfordringer de kommende år at der på kort sigt er en del ledige, som jobcentrene skal hjælpe i arbejde og den store udfordring på længere sigt, at arbejdsstyrken bliver reduceret så meget, at der kan blive mangel på kvalificeret arbejdskraft. 5 Østdanmark dækker Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland. 5\n7 Så samtidig med, at jobcentrene skal have fokus på at reducere ledigheden, så skal jobcentrene ligeledes medvirke til at sikre en stor og kvalificeret arbejdsstyrke. Figur 2 illustrerer, hvordan andelen af befolkningen i Østdanmark uden for arbejdsstyrken netop i disse år overstiger antallet i arbejdsstyrken. Dette skyldes især, at andelen af ældre i befolkningen stiger markant de kommende år. Figur 2. Personer i og uden for arbejdsstyrken i Østdanmark, (Analyserapport s. 10) Den økonomiske krise, der satte ind i 2008, medførte markante stigninger i ledigheden fra midten af 2008 og frem til starten af 2010 og har ramt visse grupper hårdere end andre. Generelt set har krisen betydet store stigninger i antallet af forsikrede ledige (a-dagpenge), da de er særligt konjunkturfølsomme. Det forventes derfor også, at et kommende opsving hurtigt vil kunne aflæses i faldende ledighed for netop denne gruppe. Ledigheden har særligt ramt industri og byggefagene. At byggeri og industri har været hårdt ramt af krisen har medvirket til, at stigningen i ledigheden blandt mænd har været større end blandt kvinder, hvilket er usædvanligt. Denne tendens er dog udjævnet i slutningen af 2010, hvor ledigheden også har ramt kvindedominerede fag som offentlig administration, sundhedssektoren mv. Ledigheden er øget markant blandt unge, hvilket kan forklares med, at unge ofte er ufaglærte med en løsere tilknytning til arbejdsmarkedet. Ligeledes er nydanskeres beskæftigelse sårbar når ledigheden stiger, dog har ledigheden ikke ramt denne gruppe så hårdt, hvilket kan forklares med, at de i mindre grad er beskæftiget inden for de brancher, der har været særligt hårdt ramt af krisen. ii 6\n8 2.2.1 Beskæftigelsessituationen i Hvidovre Kommune Hvidovre Kommunes geografiske placering betyder, at kommunen er del af arbejdsmarkedet i hovedstadsområdet, hvor kommunegrænserne har begrænset betydning for, hvor borgerne finder beskæftigelse. Eksempelvis pendler over halvdelen ( personer) af de beskæftigede i Hvidovre til job uden for kommunegrænsen. Samtidig pendler ind i kommunen (Statistikbanken: PENDAB22). Af Hvidovre Kommunes indbyggere var i beskæftigelse i Af figur 3 nedenfor fremgår hvilke ti brancher, der var flest beskæftiget indenfor. Figur 3. Beskæftigede hvidovreborgere Beskæftigede hvidovreborgere, brancher, 2009 Hoteller og restauranter Finansiering og forsikring Rejsebureauer, rengøring og anden Undervisning Sundhedsvæsen Offentlig administration, forsvar og politi Transport Bygge og anlæg Socialeinstitutioner 3200 Handel 4289 Statistikbanken: RASU22 Forventningerne til udviklingen i beskæftigelsen i Østdanmark i 2011 er 0,0 % og i 2012 forventes en svag stigning i slutningen af året på 0,1 %. De største stigninger forventes inden for industri og privat service 6. Inden for bygge og anlæg samt den offentlige sektor forventes stort set uændret beskæftigelse. iii Som det fremgår af figur 3 ovenfor, så er en stor del af hvidovreborgerne beskæftiget inden for privat service, hvor der forventes en svag stigning. Samtidig er der en væsentlig del der er beskæftiget inden for den offentlige sektor og bygge og anlæg. Overordnet set forventes beskæftigelsesmulighederne for hvidovreborgerne ikke at ændre sig markant til og med Private serviceerhverv omfatter: handel, forretnings- og husholdningsservice, privat undervisning og sundhedsvæsen, hotel- og restaurationsvirksomhed samt forlystelsesvirksomhed og kulturelle aktiviteter. Desuden medregnes den finansielle sektor, transport og kommunikation (www. denstoredanske.dk). 7\n9 Uddannelsesniveau Figur 4 viser, at uddannelsesniveauet i Hvidovre Kommune generelt er lavere end gennemsnittet i Region Hovedstaden. Eksempelvis har 35,5 % grunduddannelse som højeste gennemførte uddannelse, hvor niveauet i Region Hovedstaden er 30,4 %. I Hvidovre har 4,7 % af befolkningen en lang videregående uddannelse, hvor det er tilfældet for 11,3 % i regionen. Figur 4. Uddannelsesniveau Højeste fuldførte uddannelse, år, % 4,7 11,3 90% 15,6 80% 20,3 70% 60% 35,7 26,7 50% 40% 8,4 11,4 30% 20% 10% 30,4 35,5 0% Region Hovedstaden Hvidovre Grundudd./uoplyst Erhvervsudd. Lang videreg. udd. & forskerudd. Gymnasialudd. Korte og ml. langeudd. inkl. bachelor Statistikbanken, KRHFU2 Fremskrivninger af efterspørgslen på arbejdskraft viser, at der særligt bliver brug for faglærte (især bygge og anlæg samt social- og sundhedssektoren) og personer med en mellemlang uddannelse. Derimod forventes arbejdskraftudbuddet af ikke-faglærte at oversige efterspørgslen. iv Dette betyder, at der i Hvidovre Kommune er behov for at hæve det generelle uddannelsesniveau, da der er udsigt til et overskud af personer, der har grundskole som højeste uddannelse. Jobcenter Hvidovre har således en væsentlig opgave i forhold til at motivere særligt unge ledige til at få en kompetencegivende uddannelse. Offentlig forsørgelse De generelle tendenser vedrørende hvilke grupper, der har været særligt hårdt ramt af den stigende ledighed, gør sig også gældende i Hvidovre Kommune. Antallet af ledige a- dagpengemodtagere er steget med 212,3 % fra juli 2008 til januar 2011, på landsplan har stigningen været 242,8 % (jobindsats.dk). Ledigheden er steget mere for mænd end for kvinder både på kontanthjælp og a-dagpenge, men forskellen en dog blevet mindre for begge ydelser. 8\n10 Tabel 1. Personer på offentlig forsørgelse 7 Hvidovre Klyngen 8 Andelen af borgere på offentlig forsørgelse udgør i januar ,9 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder (16-66 år) i Hvidovre Kommune svarende til fuldtidspersoner mod 19,2 % i klyngen, hvilket fremgår af tabel 1. De største ydelsesgrupper er førtidspension med fuldtidspersoner, kontanthjælp fuldtidspersoner, a-dagpenge med og sygedagpenge med 975 fuldtidspersoner. Af tabellen fremgår det også, at Hvidovre Kommune på de fleste ydelsesgrupper har en udvikling og et niveau tilsvarende klyngens. Hvidovre ligger dog under niveauet (færre på ydelsen) på andel af befolkningen på alle ydelsesgrupper bortset fra kontanthjælp match 2 og sygedagpenge. jan-10 jan-11 Ændring jan 10 - jan 11 Andel af befolkningen jan. 11 Ændring jan 10 - jan 11 Andel af befolkningen jan. 11 A-dagpenge ,1% 3,2% 5,3% 3,7% Matchkategori i alt ,8% 4,0% 3,8% 4,0% Match 1: Jobklar ,5% 1,2% 3,8% 4,0% Kontant- og starthjælp Match 2: Indsatsklar ,9% 1,8% -5,5% 1,1% Match 3: Midlertidig 9 passiv ,2% 1,1% -3,1% 1,7% Øvrige indsatsklar / midlertidig passiv ,0% 0,0% 38,5% 1,1% Introduktionsydelse ,9% 0,0% -27,3% 0,0% Revalidering ,1% 0,3% -16,0% 0,3% Forrevalidering ,7% 0,0% -7,9% 0,1% Sygedagpenge ,4% 3,0% -0,4% 2,7% Ledighedsydelse ,9% 0,2% 12,5% 0,5% Fleksjob ,5% 1,3% -0,1% 1,4% Førtidspension ,7% 5,9% 0,1% 6,6% I alt ,8% 17,9% 1,6% 19,2% Jobindsats.dk Hvidovre Kommune afviger fra den generelle tendens på sygedagpengeområdet. Hvidovre har fra januar 2010 til januar 2011 haft en stigning i antallet af sygedagpengesager på 7,4 %, hvor gennemsnittet i klyngen ligger på et fald på 0,4 %. Som det fremgår af tabel 2 har Hvidovre fra december 2009 til december 2010 haft et fald på 8 % på antallet af sygedagpengesager over 26 uger og en stigning på 14 % på antallet af sager over 52 uger. Både klyngen og Østdanmark har oplevet et mindre fald i antallet af sager over 26 uger end 7 Flere af målgrupperne i opgørelsen over arbejdskraftreserven indeholder relativt få personer, og man skal derfor være påpasselig med at konkludere på udviklingerne. 8 Landets jobcentre er inddelt i klynger efter sammenlignelige rammevilkår. Jobcenter Hvidovre er i klynge med: Esbjerg/ Fanø, Helsingør, Herlev, Horsens og Rødovre (jobindsats.dk). 9 Antallet af personer på kontanthjælp i matchgruppe 3 er steget markant fra 2009 til 2011, dette skyldes hovedsageligt en ændring af matchsystemet fra fem til tre kategorier, der trådte i kraft den 20. april\n11 Hvidovre. Både klyngen og Østdanmark har oplevet et fald i antallet af sager over 52 uger, hvor Hvidovre har haft en stigning på 14 %. Tabel 2 viser dog, at til trods for en markant stigning i antallet af sygedagpengesager over 52 uger, så udgør andelen af langvarige sager ikke en større del af alle sygedagpengesager i Hvidovre i forhold til niveauet i klyngen og Østdanmark. Jobcenter Hvidovre har dog en udfordring i at nedbringe antallet af langvarige sygedagpengesager. Tabel 2, Udvikling i langvarige sygedagpengeforløb dec dec Andel forløb dec Over 26 uger Over 52 uger Over 26 uger Udvikling i antal forløb Over 52 uger Hvidovre 29 % 12 % -8 % 14 % Klynge 33 % 13 % - 1 % - 1 % Østdanmark 32 % 14 % - 4 % - 7 % Resultater, s Arbejdskraftreserven I perioder med stigende ledighed har jobcentrene en vigtig rolle i forhold til at understøtte, at de arbejdsløses ledighedsperioder bliver kortest mulige, da langvarige ledighedsperioder gør det vanskeligere at komme i beskæftigelse igen. Udviklingen i arbejdskraftreserven er en indikator for, hvor længe jobklare kontanthjælps- og dagpengemodtagere går ledige. I januar 2011 udgør arbejdskraftreserven 3,9 % af arbejdsstyrken i Hvidovre Kommune, hvilket er klyngens laveste niveau. Klyngens gennemsnit er 4,5 % og gennemsnittet for Østdanmark er 4,7 %. I Hvidovre Kommune er de 3,9 % fordelt med 2,9 % dagpengemodtagere og 1,0 % kontanthjælpsmodtagere. Denne fordeling mellem kontanthjælps- og dagpengemodtagere svarer til fordelingen i klyngen og Østdanmark (jobindsats.dk). Af tabel 3 nedenfor fremgår det, at Hvidovre Kommune fra januar 2010 til januar 2011 har haft en lidt lavere stigning i arbejdskraftreserven (9,5 %) end klyngen (10,9 %). Som tidligere beskrevet har krisen først ramt brancher som traditionelt primært har beskæftiget etnisk danske mænd, men har nu også ført til øget ledighed i brancher, der har mange kvinder ansat. Denne tendens afspejles i arbejdskraftreserven i Hvidovre Kommune, som både i januar 2010 og januar 2011 udgøres af flest mænd, men fra 2010 til 2011 har der været en væsentlig tilgang af kvinder med en stigning på 15,8 %. En tilsvarende stigning af kvinder i arbejdskraftreserven ses også i klyngen, hvor stigningen har været 15,7 %. 10\n12 Tabel 3. Udvikling i arbejdskraftreserven i Hvidovre Kommune og klyngen, opgjort på køn, herkomst og alder, januar 2010 januar 2011 Køn Herkomst Alder jan-10 Hvidovre jan-11 Ændring jan 10 - jan 11 Klyngen Ændring jan 10 - jan 11 Kvinder ,8% 15,7% Mænd ,9% 7,3% Dansk oprindelse ,3% 11,3% Ikke-vestlige indvandrere ,9% 6,9% Ikke-vestlige efterkommere ,9% 13,2% Vestlige indvandrere og efterkommere ,5% 14,4% Under 25 år ,1% -0,1% år ,8% -0,3% år ,0% 11,6% år ,6% 10,0% 50 år eller mere ,7% 22,2% I alt ,5% 10,9% Jobindsats.dk At krisen har flyttet sig fra byggeri mv. til andre brancher afspejles også i en væsentlig stigning i andelen af indvandrere og efterkommere i arbejdskraftreserven. Andelen af unge under 25 år i arbejdskraftreserven er faldet mere i Hvidovre Kommune (4,1 %) end i klyngen (0,1 %). Hvidovre Kommune adskiller sig fra klyngen med en stigning blandt unge årige (8,8 %), hvor der i klyngen har været et lille fald (0,3 %). I Hvidovre Kommune har der derimod været et fald i arbejdskraftreserven blandt årige (3,6 %), hvor klyngen har haft en væsentlig stigning (10 %). Arbejdskraftreserven er særligt steget for personer over 50 år både i Hvidovre Kommune og i klyngen. Arbejdskraftreserven udgør således en lidt mindre andel af arbejdsstyrken i Hvidovre Kommune end i klyngen og Østdanmark, og Hvidovre Kommune har oplevet en lidt mindre stigning i arbejdskraftreserven end klyngen fra januar 2010 til januar Jobcenter Hvidovre laver en aktiv indsats for at modvirke at job- og indsatsklare ledige bliver langtidsledige, blandt andet har jobcentret fokus på en målrettet aktivering og har stort fokus på de virksomhedsnære redskaber. Figur 5 viser, at Jobcenter Hvidovre for kontanthjælpsmodtagere har øget brugen af de virksomhedsnære tilbud fra 15,7 % i december 2009 til 30,1 % af alle tilbud i april 2011, og det er sket samtidig med, at der har været en stigning i aktiveringstilbuddene fra 631 til 815 i perioden. 11\n13 dec-09 jan-10 feb-10 mar-10 apr-10 maj-10 jun-10 jul-10 aug-10 sep-10 okt-10 nov-10 dec-10 jan-11 feb-11 mar-11 apr-11 Antal aktiverede For dagpengemodtagere har der fra december 2009 til april 2011 været et fald i andelen af virksomhedsnære redskaber fra 45,7 % til 37,2 % ud af det samlede antal aktiverede. Faldet er dog sket i en periode, hvor der har været en stigning i det samlede antal aktiverede dagpengemodtagere fra 278 til 443. Figur 5. Aktiveringstilbud 1200 Tilbud til kontanthjælps- og a-dagpengemodtagere Pct 50, ,7 37,2 45,0 40,0 Tilbud i alt, kontanthjælp ,1 35,0 30,0 25,0 Tilbud i alt, dagpenge , ,0 15,0 10,0 5,0 0,0 Virksomhedsnære tilbud i pct af alle tilbud, kontanthjælp Virksomhedsnære tilbud i pct af alle tilbud, dagpenge jobindsats.dk Jobcenter Hvidovre har gennem en aktiv indsats medvirket til at begrænse andelen af langtidsledige (ledige i mindst 40 sammenhængende uger) af bruttoledige til 17 %, hvilket, af figur 6 fremgår, er under niveauet i størstedelen af jobcentrene i Østdanmark. 12\n14 Figur 6. Andel langtidsledige af bruttoledige i Østdanmark opgjort på kommuner, 3. kvt Permanente forsørgelsesordninger Hvidovre Kommune, s.7 For at imødegå de problemstillinger, som de demografiske udfordringer medfører (jf. 2.2 De vigtigste beskæftigelsespolitiske udfordringer), hvor andelen af ældre i befolkningen stiger markant, og som på arbejdsmarkedet skal erstattes af mindre årgange, har jobcentrene en stor udfordring i, at medvirke til at sikre at arbejdsstyrken holdes så stor og velkvalificeret som muligt. Et væsentligt element heri er at sikre, at permanente ydelser kun tildeles personer, hvor der ikke er andre alternativer. Jobcenter Hvidovre arbejder ud fra en opfattelse af, at en lille tilknytning til arbejdsmarkedet er bedre end ingen tilknytning. Jobcentret har som ambition at bruge ledighedsydelse og fleksjob, hvis det er muligt frem for førtidspension, således at en restarbejdsevne udnyttes til gavn for den enkelte borger og for samfundsøkonomien. Hvidovre Kommune har i 2010 oplevet en stigning i antallet af kontanthjælpsmodtagere i matchgruppe 3 og har modsat tendenserne i klyngen og i Østdanmark haft en stigning i antallet af sygedagpengesager med varighed over 52 uger. Jobcentret har således fortsat en udfordring i at begrænse tilgangen til permanente ydelser ved at lave en effektiv indsats over for målgrupperne, der er de største fødekilder til de permanente ydelser. Tabel 1 (s. 9) viser udviklingen på de permanente ydelser fra januar 2010 til januar Ledighedsydelse er faldet med 4,9 % 10 i Hvidovre mod en stigning på 12,5 % i klyngen. På fleksjob har Hvidovre et lille fald på 0,5 %, hvor klyngen oplever et lille fald på 0,1 %. På førtidspension har 10 Svarer til seks fuldtidspersoner. 13\n15 Hvidovre en stigning på 1,7 % og klyngen en stigning på 0,1 % Hvidovre Kommune ligger lige under niveauet i klyngen på alle tre ydelsesgrupper. Figur 7 viser at Hvidovre Kommune ligger på næstlaveste niveau blandt kommunerne i klyngen i forhold til andelen af arbejdsstyrken, der er på ledighedsydelse og på førtidspension og midt i klyngen med hensyn til niveauet på fleksjob. Figur 7. Permanente forsørgelsesordninger Fuldtidspersoner i pct. af arbejdsstyrken år, april , ,8 9 8,1 8,6 7,2 Ledighedsydelse 6 Førtidspension ,4 1,7 1,4 1,4 0,4 0,6 0,4 0,3 1,1 2,8 0,5 1,6 Fleksjob Jobindsats.dk Hvidovre Kommune har fra januar 2010 til januar 2011 haft et fald i antallet af tilkendelser af permanente ydelser til etniske danskere. Til gengæld er der en stigning i de permanente ydelser tilkendt til indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande særligt er tilgangen til førtidspension steget (indvandrere 13,4 % og efterkommere 60 %, svt. 8 personer). Samlet set udgør andelen på permanent offentlig forsørgelse 7,3 % af befolkningen i Hvidovre Kommune mod 7,2 % i Østdanmark Unge Indsatsen for at få unge under 30 år i uddannelse eller arbejde er særlig vigtig, da der er risiko for, at de får et langt forløb på offentlige forsørgelsesordninger. Tabel 4 viser, at unge under 30 år på offentlig forsørgelse udgør 3,0 % af befolkningen i Hvidovre Kommune mod 2,8 % i klyngen. Over halvdelen af de unge på offentlig forsørgelse modtager kontant- eller starthjælp, de udgør 1,6 % af befolkningen i Hvidovre Kommune, hvilket er over niveauet i klyngen, som er 1,3 %. 14\n16 Cirka en femtedel af de unge på offentlig forsørgelse i Hvidovre Kommune modtager a-dagpenge og antallet af unge på a-dagpenge i Hvidovre Kommune er steget med 11,1 % fra januar 2010 til januar 2011 mod 1,3 % i klyngen. Tabel 4. Unge på offentlig forsørgelse, fuldtidspersoner Hvidovre Klyngen jan-10 jan-11 Ændring jan 10 - jan 11 Andel af befolkningen jan 11 Ændring jan 10 - jan 11 Andel af befolkningen jan 11 A-dagpenge ,1% 0,7% 1,3% 0,6% Kontantog starthjælp Matchkategori i alt ,8% 1,6% 3,9% 1,3% Match 1: Jobklar ,9% 0,7% -8,6% 0,5% Match 2: Indsatsklar ,8% 0,6% 5,7% 0,6% Match 3: Midlertidig passiv ,9% 0,2% 58,1% 0,2% Øvrige indsatsklar / midlertidig passiv ,3% 0,0% -42,3% 0,0% Introduktionsydelse 3 3 0,0% 0,0% 43,5% 0,0% Revalidering ,5% 0,1% 0,0% 0,1% Forrevalidering ,0% 0,0% -6,9% 0,1% Sygedagpenge ,3% 0,4% -6,9% 0,3% Ledighedsydelse ,3% 0,0% -14,3% 0,0% Fleksjob 8 8 0,0% 0,0% 6,8% 0,0% Førtidspension ,0% 0,2% 10,1% 0,3% I alt ,7% 3,0% 2,3% 2,8% Jobindsats.dk Antallet af unge på sygedagpenge er steget med 13,3 % fra januar 2010 til januar 2011, gennemsnittet i klyngen er et fald på 6,9 %. Hvidovres atypiske udvikling på sygedagpengeområdet er således også gældende for unge under 30 år. Antallet af unge på førtidspension i Hvidovre Kommune er uændret fra januar 2010 til 2011 (90 fuldtidspersoner), hvorimod klyngen har en stigning på 10,1 %. Unge på førtidspension udgør en lidt mindre andel i Hvidovre (0,2 %) end i klyngen (0,3 %). I januar 2009 havde 38 % af de ledige under 30 år (a-dagpenge, kontant- og starthjælp match 1-3) i Hvidovre Kommune en uddannelse, i Østdanmark var andelen 37 %. Jobcentrene har en væsentlig rolle i forhold til at motivere og afklare de unge i forhold til valg af og opstart på uddannelse. Samtidig er det vigtigt at have fokus på de 38 % af de ledige unge, der har en uddannelse, men som har vanskeligt ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet. Her kan jobcentret hjælpe med at åbne døre for disse unge på arbejdsmarkedet ved at etablere virksomhedspraktikker, løntilskud, bruge mentorer mv. således, at de får mulighed for at bruge deres kvalifikationer. Med ungepakke 2 fra oktober 2009 har jobcentrene fået en mere aktiv rolle over for de årige, som ikke er i uddannelse eller arbejde. Jobcentrene kan blandt andet tilbyde læse-skrivekurser eller virksomhedspraktik, hvis det vurderes at kunne hjælpe den unge nærmere uddannelse eller 15\n17 job. Tabel 5 viser, at 9 % af de årige i Hvidovre Kommune ikke i gang med en uddannelse. Jobcentrene har her en opgave i gennem samarbejde med relevante aktører (Ungdommens Uddannelsesvejledning, erhvervsskoler, arbejdsgivere mv.) at forsøge at motivere og afklare de unge til uddannelsesstart. Tabel årige fordelt på uddannelsesstatus pr. 1. januar 2010 Jobcenter Hvidovre Østdanmark Antal Pct. Antal Pct. Unge uden uddannelse/igangværende uddannelse 163 9% % Unge i gang med uddannelse % % I alt (N) % % Kilde: IDA og egne beregninger Note: Tallet viser, hvor mange af kommunens samtlige årige, som ikke var i gang med en uddannelse (og som ikke havde fuldført en uddannelse efter grundskolen) pr. 1. januar 2010 Uddannelsesstart, s. 1 Af de årige uden uddannelse har følgende grupper særlig stor risiko for at blive kontanthjælpsmodtagere som 18-årige: Mænd Ikke-vestlig oprindelse Enlige forældre Hvor forældrene er på offentlig forsørgelse og/eller uden uddannelse Udeboende v Ikke-vestlige indvandrere og efterkommere Et område, der er oplagt at fokusere på i forhold til at udvide arbejdsstyrken, er indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande, da de udgør et væsentligt arbejdskraftpotentiale. Som det fremgår af tabel 6, så er erhvervs- og beskæftigelsesfrekvensen for denne gruppe i 2009 lavere end for etniske danskere både i Hvidovre Kommune og på landsplan. Af tabellen fremgår det også, at der er flere både med ikke-vestlig og dansk oprindelse, der står til rådighed for arbejdsmarkedet og som er i beskæftigelse i Hvidovre Kommune end på landsplan. Gruppen har generelt set klaret sig forholdsvist godt under den økonomiske krise og har generelt oplevet lavere procentvise stigninger i antallet af dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere end etniske danskere. vi Dette kan i et vist omfang forklares med, at indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande i mindre grad end de etniske danskere er beskæftiget inden for de brancher, som har været særligt hårdt ramt af den økonomiske krise (bygge og anlæg mv.). 16\n18 Tabel 6. Andel indvandrere og efterkommere i Hvidovre i forhold til hele landet. Erhvervsfrekvens Beskæftigelsesfrekvens 12 Personer med dansk oprindelse 78,4 77,6 Hvidovre Indvandrere fra ikke-vestlige lande 65,5 63,1 Hele landet Efterkommere fra ikke-vestlige lande 68,9 67,7 Personer med dansk oprindelse 76,8 75,8 Indvandrere fra ikke-vestlige lande 56,3 53,6 Efterkommere fra ikke-vestlige lande 66,7 64,6 Jobindsats.dk Ikke-vestlige indvandrere og efterkommere udgør 12,1 % af befolkningen (16-66 årige) i Hvidovre Kommune mod 9,1 % i Østdanmark (jobindsats.dk). Af de ikke-vestlige indvandrere og efterkommere i Hvidovre Kommune er 24,1 % af dem på offentlig forsørgelse, hvilket er lavere end niveauet i Østdanmark, som er 28,5 %. vii Hvidovre Kommune har på trods af en større andel ikke-vestlige indvandrere og efterkommere en højere erhvervs- og beskæftigelsesfrekvens end landsgennemsnittet og har en mindre andel på offentlig forsørgelse end Østdanmark. Tabel 7 nedenfor viser, at Hvidovre Kommune har haft en lidt større stigning i antallet af ikkevestlige indvandrere på a-dagpenge fra januar 2010 til januar 2011 end klyngen. For efterkommerne har klyngen til gengæld haft en noget større tilgang end Hvidovre Kommune. Hvidovre Kommune har i samme periode haft en lille stigning (3,6 %) i antallet af indvandrere på kontant- og starthjælp, hvor klyngen har haft et fald (5,5 %). Efterkommerne er steget med 35,9 % i Hvidovre Kommune, hvor klyngen har haft et fald på 5,7 %. Udviklingen på sygedagpenge er også for indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande atypisk i Hvidovre Kommune. Hvidovre har fra januar 2010 til januar 2011 haft en stigning på henholdsvis 2,3 % og 25 % for indvandrere og efterkommere. Klyngen derimod har haft et fald på 5 % og 9,4 %. Hvidovre har ligeledes oplevet en stigning for indvandrere på 13,4 % på førtidspension, hvor klyngen har haft en stigning på 10,1 %. 13 Til trods for at Hvidovre har haft større stigninger på flere ydelser for indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande, så udgør grupperne ikke nævneværdige større andele af befolkning i Hvid- 11 Erhvervsfrekvensen defineres som antallet af personer i arbejdsstyrken i pct. af hele populationen, dvs. den andel af en given befolkningsgruppe, som står til rådighed for arbejdsmarkedet. 12 Beskæftigelsesfrekvensen defineres som antallet af beskæftigede i pct. af hele populationen, dvs. den andel af en given befolkningsgruppe, som er i beskæftigelse. 13 Der har været en markant stigning i antallet af efterkommere på førtidspension i Hvidovre (60 %), men populationen udgøres kun af otte fuldtidspersoner. 17\n19 ovre end i klyngen. Jobcentret har dog en opgave i at medvirke til at sikre, at flest mulig af indvandrerne og efterkommerne fra ikke-vestlige lande kommer i beskæftigelse. Tabel 7. Udvikling af antallet af ikke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse i Hvidovre Kommune og klyngen, fuldtidspersoner, januar 2010 januar 2011 ikke-vestlige indvandrere Ikke-vestlige efterkommere jan- 11 Ændring jan 10 - jan 11 Andel af befolkningen jan 11 Hvidovre Ikke-vestlige efterkommere jan- 11 Ændring jan 10 - jan 11 Andel af befolkningen jan 11 ikke-vestlige indvandrere Ændring jan 10 - jan 11 Andel af befolkningen jan 11 Klyngen Ændring jan 10 - jan 11 Andel af befolkningen jan 11 A-dagpenge 214 8,6% 0,7% 35 6,1% 0,1% 4,5% 0,5% 39,4% 0,1% Kontantog starthjælp Matchkategori i alt 257 3,6% 0,8% 53 35,9% 0,2% -5,1% 0,8% -5,7% 0,1% Match 1: Jobklar Match 2: Indsatsklar Match 3: Midlertidig passiv Øvrige indsatsklar / midlertidig passiv 52 18,2% 0,2% 26 13,0% 0,1% -13,1% 0,2% -22,1% 0,0% ,1% 0,3% 18 38,5% 0,1% -12,4% 0,3% -1,9% 0,0% 98 58,1% 0,3% 7 133,3% 0,0% 12,1% 0,3% 86,7% 0,0% 1 0,0% 0,0% 2 0,0% 0,0% 60,0% 0,0% -100% 0,0% Introduktionsydelse 4-42,9% 0,0% 0 0,0% 0,0% 46,2% 0,1% 0,0% 0,0% Revalidering 4-33,3% 0,0% 5 150,0% 0,0% -22,2% 0,0% 44,4% 0,0% Forrevalidering 0 0,0% 0,0% 2 100,0% 0,0% 0,0% 0,0% 16,7% 0,0% Sygedagpenge 131 2,3% 0,4% 20 25,0% 0,1% -5,0% 0,3% -9,4% 0,0% Ledighedsydelse 11 37,5% 0,0% 1-50,0% 0,0% 19,7% 0,0% -33,3% 0,0% Fleksjob 23-8,0% 0,1% 5 150,0% 0,0% -0,7% 0,1% 0,0% 0,0% Førtidspension ,4% 0,9% 8 60,0% 0,0% 10,1% 0,9% 38,9% 0,0% I alt 940 6,8% 2,9% ,0% 0,2% 2,9% 2,6% 9,7% 0,1% Jobindsats.dk 18\n20 2.3 Mål og strategi for den borgerrettede og virksomhedsrettede indsats I dette afsnit beskrives Jobcenter Hvidovres indsats for at nå jobcentrets mål i Beskæftigelsesplan 2012 (se samlet oversigt over målene i Tillæg 1). Målene listes op et ad gangen, hvorefter den overordnede indsats for at nå målet beskrives. Flere målgrupper er inkluderet i flere af målene, og derfor vil en indsats i forhold til det ene mål også have en effekt på andre mål eksempelvis kan en indsats rettet mod unge under 30 år have en effekt på alle fire ministermål. Under beskrivelserne af indsatserne for de enkelte mål, vil der derfor blive refereret til indsatsen under andre mål, hvor det vurderes at være relevant. Jobcentret vil løbende følge udviklingen på de enkelte mål og justere indsatserne, hvis udviklingen viser, at der er behov for det. Mål 1. Begrænse arbejdskraftreserven Mål 1 Antallet af ledige med mere end tre måneders sammenhængende offentlig forsørgelse (arbejdskraftreserven 14 ) skal begrænses til 864 personer (personer i ledighed og aktivering) i december 2012, svt. et fald på 12 pct. fra december 2010 til december Jobcenter Hvidovre vil begrænse tilgangen i arbejdskraftreserven gennem en tidlig og aktiv indsats over for nyledige. Nyledige bliver mødt med en proaktiv indsats ved tilmeldingen, hvor de bl.a. bliver bedt om at benytte jobcentrets selvbetjeningsmaskiner til at finde konkrete ledige jobs, som de vil søge. Nyledige kontanthjælpsmodtagere skal melde sig ledige i jobcentret, hvor forsikrede ledige kan vælge at melde sig ledige via hjemmesiden jobnet.dk. Jobsamtalerne vil have fokus på job og jobsøgning og på mobilitet i forhold til geografi og branche. I 2011 og ind i 2012 udvikler jobcentret et tilbud om åben jobklub, hvor de ledige får en fast kontaktperson, som tilbyder vejledning og coaching i forhold til jobsøgning. Tilbuddet er åbent for jobklare ledige. Ligeledes etableres et fremskudt heldags informationsmøde for nyledige, hvor der informeres om rettigheder og pligter under ledighed, funktionaliteterne i Jobnet.dk gennemgås, og der gives råd til jobsøgningen. Jobklare kontanthjælpsmodtagere deltager i Springbrættet, som er et straksaktiveringstilbud på en uge, hvor der stilles krav til den lediges engagement og deltagelse i jobsøgningen. 14 Arbejdskraftreserven omfatter dagpengemodtagere og jobklare kontant- og starthjælpsmodtagere med mere end tre måneders sammenhængende offentlig forsørgelse. Gruppen udvides i forhold til tidligere til også at omfatte deltidsledige og ledige fra arbejdskraftreserven, der hurtigt (inden for en måned) vender tilbage til ydelsen. 19\n21 Som et forsøg tilbydes nyledige dagpengemodtagere at vælge mellem et forløb i a-kasse eller hos jobcentret, dette er resultat af samarbejde mellem jobcentrene i Vallensbæk-Ishøj, Brøndby og Hvidovre samt FOA, SL, 3F og Metal København. Der er ud over aktiviteterne i jobcentret mulighed for at benytte jobcentrets selvbetjeningsmaskiner til jobsøgning. Jobcentret har stort fokus på at øge afgangen fra arbejdskraftreserven. Det betyder konkret, at jobcentret vil udvikle og anvende aktiveringsforløb, der tilgodeser målgruppens udfordringer for at få en fast tilknytning til arbejdsmarkedet, eksempelvis en fremrykket indsats for udvalgte målgrupper. Der vil i stort omfang blive anvendt virksomhedsrettede tilbud til denne målgruppe, og jobcentret udvikler i 2011 et særligt opfølgningskoncept for ledige, der er aktiveret via virksomhedsnære redskaber. Jobcentret har fokus på løbende at justere indsatsen, således at den bedst muligt rammer de lediges forudsætninger og behov for opkvalificering samt arbejdsmarkedets behov. Jobcentret deltager i projekt på tværs af flere jobcentre på Vestegnen, der, ud over at øge antallet af virksomhedspraktikker samt udvikle koncept hvor opkvalificering og virksomhedsaktivering kombineres, har til formål at koordinere virksomhedsindsatsen på Vestegnen. Mål 2. Begrænse tilgangen til permanente forsørgelsesordninger Mål 2 Jobcenter Hvidovre vil sikre, at tilgangen af personer til permanente forsørgelsesordninger (ledighedsydelse, fleksjob og førtidspension) begrænses til 199 personer i december 2012, svt. et fald på 5 pct. fra december 2010 til december Jobcenter Hvidovre har stort fokus på tilgangen til førtidspension, ledighedsydelse og fleksjob. Jobcentret har en ambition om gennem en tidlig og målrettet indsats at afklare, opkvalificere og motivere de ledige og sygemeldte til at blive i arbejdsstyrken og kun anvende permanente forsørgelsesordninger, hvor der ikke er alternativer. Jobcentret prioriterer, at nytilkendelserne sker på baggrund af en grundig sagsbehandling, hvor alle muligheder for tilbagevenden til arbejdsmarkedet på ordinære vilkår er udtømte. Desuden vil jobcentret have øget fokus på, i hvilke tilfælde revalidering (inkl. virksomhedsrevalidering) eller kompenserende ordninger og arbejdspladsindretning kan være en løsning frem for en permanent ydelse, dette gælder særligt i sager vedrørende unge. Jobcentret gennemgår eksempelvis arbejdsgange, for at sikre at der i sagsbehandlingen altid er fokus på muligheder for tilknytning til arbejdsmarkedet eksempelvis via revalidering. På teammøder arbejdes der ligeledes med at holde fokus på muligheder for arbejdsmarkedstilknytning i sagerne. 20\n22 Jobcentret har siden 2007 behandlet alle fleksjobsager i et internt fleksnævn, hvor relevante afdelinger i jobcentret er repræsenteret. Nævnet afgør hvilke personer, der tilkendes fleksjob/ledighedsydelse, hvilket sikrer, at alle parter er blevet hørt forud for afgørelsen. Jobcentret har således allerede en grundig proces i forhold til i hvilke sager, der tilkendes fleksjob/ledighedsydelse. Jobcentret arbejder løbende på at kvalitetssikre indstillingsarbejdet til fleksjob. Eksempelvis udarbejdes der en tjekliste, som skal understøtte, at sagsbehandleren har redegjort tilstrækkeligt for alle relevante områder i sagen, inden den indstilles til fleksjob. På samme måde afgør forvaltningen alle sager om førtidspension i det interne pensionsnævn. Formålet med pensionsnævnet er at sikre, at alle relevante aktører inddrages, og at nytilkendelser af førtidspension sker på baggrund af en grundig proces. Der er løbende stort ledelsesmæssigt fokus på at optimere indstillingsarbejdet til de to nævn. Samtidig har jobcenteret en strategi om, at forkorte varigheden på både langvarige sygedagpengesager og kontanthjælpsforløb, da der er påvist en sammenhæng mellem varighed og sandsynlighed for at ende på en varig ydelse. Målet er at iværksætte en tidlig og målrettet indsats, så permanente ydelser ikke bliver aktuelle. Det kan være ved brug af virksomhedscentre eller praktikker til at vedligeholde lediges kvalifikationer eller muliggøre delvis genoptagelse af arbejde for sygemeldte forsikrede ledige mv. Jobcentret ønsker, at flere sygemeldte borgere bevarer kontakten til arbejdsmarkedet eksempelvis gennem delvis raskmeldinger, da det har en positiv indflydelse på borgerens risiko for at ende på en permanent offentlig forsørgelse. Jobcentret har også et tilbud til syge kontanthjælpsmodtagere, der på grund af sygdom ikke kan deltage i traditionelle aktiveringsforløb. Projektet målrettet syge kontanthjælpsmodtagere skal ligeledes medvirke til at knytte de ledige til arbejdsmarkedet og undgå permanente forsørgelsesydelser. Jobcentret følger forsøgene med parallelindsatser og implementerer, i det omfang det er muligt, de gode erfaringer herfra. I en længere periode har jobcentret oplevet, at særligt antallet af sygedagpengemodtagere med komplekse problematikker er steget, hvilket fordrer en øget indsats på tværs, som rækker ud over de beskæftigelsesmæssige problematikker. I 2011 er Arbejdsmarkedsforvaltningen samlet med den tidligere Social- og Sundhedsforvaltning til en Social- og Arbejdsmarkedsforvaltning. Der er en forventning om, at det vil gavne indsatsen og samarbejdet blandt andet i forhold til unge psykisk syge og andre grupper med problemstillinger på tværs af arbejdsmarkeds-, social- og sundhedsområdet. Et styrket samarbejde på tværs forventes at kunne medvirke til, at flere borgere kan hjælpes på anden vis end gennem en permanent forsørgelse. Jobcentret har i 2011 nedsat en arbejdsgruppe, der skal undersøge, om der kan igangsættes flere initiativer, der kan bidrage til at begrænse tilgangen til permanente ydelser yderligere. Se desuden indsatser beskrevet under øvrige mål, som alle understøtter, at få ledige og sygemeldte i uddannelse eller arbejde. 21\n23 Mål 3. Begrænse antallet af unge på offentlig forsørgelse Mål 3 Antallet af unge på offentlig forsørgelse under 30 år skal begrænses til 912 personer (fuldtidspersoner i ledighed og aktivering) i december 2012, svt. et fald på 7 pct. fra december 2010 til december Hvidovre Kommune prioriterer indsatsen over for unge meget højt, og jobcentret har fokus på alle grupper af unge på offentlig forsørgelse. Arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagere mødes med en tidlig indsats (jf. mål 1 om arbejdskraftreserven) og udlægges i et vist omfang til andre aktører og leverandører i relevante tilbud. Både arbejdsmarkedsparate og ikke-arbejdsmarkedsparate unge kontanthjælpsmodtagere aktiveres i jobcentrets egne tilbud. Som nævnt under mål 2 permanente ydelser, så har jobcentret særligt fokus på unge i forbindelse med nytilkendelser af permanente ydelser. I 2010 intensiverede Jobcenter Hvidovre indsatsen over for unge med etableringen af en intern Ungeindsats, der pt. har 192 pladser. Målgruppen er unge job- og indsatsklare under 25 år. Indsatsen er håndholdt, så medarbejderne i indsatsen har en tæt kontant med de unge. Målsætningen er så vidt muligt at få de unge i gang med en kompetencegivende uddannelse. Ungeindsatsens arbejde optimeres løbende, og i 2011 er arbejdet organiseret sådan, at en gruppe medarbejdere har kontakten til de mest arbejdsmarkeds- og uddannelsesparate unge, der visiteres til indsatsen, og en anden gruppe tager sig af de unge, der har større udfordringer i forhold til job og uddannelse. De unge kontanthjælpsmodtagere, der ikke er plads til i Ungeindsatsen, og forsikrede ledige under 25 år aktiveres i 26 ugers forløb i jobcentrets egne projekter eller hos eksterne leverandører, i disse forløb er der også er intensivt fokus på uddannelse og job. Fælles for hele indsatsen over for de unge er, at der i stigende grad fokuseres på at anvende de virksomhedsnæreredskaber i arbejdet med at afklare og motivere de unge ledige i forhold til uddannelse og eventuelt arbejde. Mentorordningen anvendes ligeledes for at hjælpe de unge i gang i en praktik eller et uddannelsesforløb, mentor anvendes eksempelvis også i virksomhedscentrene, hvor Jobcenter Hvidovre i øjeblikket har to centre med særligt fokus på unge. I 2011 har Hvidovre Kommune oprettet en ny Børne- og Unge Forvaltning. Målet har blandt andet været at sikre en god koordinering af indsatsen over for målgruppen. Det forventes, at en bedre koordinering af indsatsen vil have en positiv effekt på tilgangen af unge ledige. Der er i i samarbejde med Det lokale beskæftigelsesråd udarbejdet et katalog, der udpeger områder, hvor der er behov for at styrke samarbejdet om de årige og indsatsen på tværs af aktører på området. Jobcentret forventer, at et styrket samarbejde mellem eksempelvis jobcentret og UUvejledningen vil betyde, at færre unge oplever et slip fra de forlader folkeskolen og til, at de melder sig ledige i jobcentret. En styrket indsats skulle medføre, at flere unge kommer i gang med uddannelse og aldrig når at blive tilmeldt jobcentret som ledig. Jobcentret prioriterer, at afdække årsagerne til at de unge ikke er i gang med en uddannelse for at sikre, at disse problematikker håndteres. Ligeledes har jobcentret ambition om, at de unge får en særlig hurtig sagsbehandling, da det kan være afgørende for om den unge evner at gennemføre en uddannelse. 22\n24 Se desuden indsatsen beskrevet under mål 5. om unge i uddannelse. Mål 4. Begrænse antallet af indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse Mål 4 Antallet af ikke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse skal begrænses til 993 personer (fuldtidspersoner i ledighed og aktivering) i december 2012, svt. et fald på 5 pct. fra december 2010 til december Jobcenter Hvidovre har ikke en indsats særligt rettet mod ikke-vestlig indvandrere og efterkommere, da det er en meget sammensat gruppe. Gruppen indgår i jobcentrets mange målgrupper og er dermed omfattet af indsatserne her. Hvidovre Kommune har indgået en partnerskabsaftale med Integrationsministeriet, der skal hjælpe til at give metoder, der kan sikre, at nydanske børn og unge klarer sig godt i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet. Der er blandt andet fokus på rollemodeller og mentorer, partnerskabsaftaler med offentlige og private virksomheder, ungeteams på tværs samt dialogmøder. Gennem partnerskabsaftalen forventer jobcentret at styrke samarbejdet med relevante aktører og at få konkrete redskaber til at begrænse antallet af ikke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse. Jobcentret arbejder proaktivt med integrationsindsatsen ved at hjælpe selvforsørgende ledige fra ikke-vestlige lande i beskæftigelse, således at denne gruppe ikke kommer på en offentlig forsørgelse. Denne aktive indsats er medvirkende til, at beskæftigelsesfrekvensen blandt ikke vestlige indvandrere og efterkommere er relativ høj i Hvidovre Kommune. I tilfælde hvor manglende sprogkompetencer vurderes at være en barriere i forhold til arbejdsmarkedet, prioriterer jobcentret at opkvalificere ledige med ikke vestlig baggrund. Jobcentret har fokus på arbejdspladsdansk, hvor et praktik- eller løntilskudsforløb kombineres med sprogundervisning, som er målrettet arbejdsmarkedet. Dette kan eventuelt kombineres med en mentor. Jobcentret har fokus på, at ledige, der kommer fra jobområder, der forventes at forsvinde, så vidt muligt skal motiveres og kvalificeres til brancheskift. Mange indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande er eller har været beskæftiget inden for sådanne brancher og rådgives derfor i forhold til fremtidige beskæftigelsesmuligheder. 23\n25 Mål 5. Sikre at unge under 25 år påbegynder en uddannelse Mål 5 Jobcenter Hvidovre vil sikre, at minimum 40 % af de unge ledige under 25 år uden uddannelse påbegynder en uddannelse. Jobcentret er opmærksom på den relative store andel af en ungdomsårgang i kommunen, som ikke får en kompetencegivende uddannelse. En kompetencegivende uddannelse har stor betydning for de unges fremtidige selvforsørgelsesmuligheder og risiko for at blive langtidsledig. For at imødegå denne udfordring har jobcentret stor opmærksomhed på, at få de ledige unge afklaret, opkvalificeret og motiveret til at kunne gennemføre en kompetencegivende uddannelse. Jobcentrets ungeindsats arbejder på at skabe en tæt kontakt med uddannelsesinstitutionerne og på at sikre, at medarbejderne i indsatsen har en bred viden om uddannelsesområdet. Indsatsen planlægger besøg sammen med grupper af unge på udvalgte uddannelsesinstitutioner. Ligeledes forsøger indsatsen at få uddannelseskonsulenter eller rollemodeller til at besøge de unge i jobcentrets ungeindsats. Jobcentret samarbejder med VUC omkring forberedende voksen undervisning (FVU), som tilbydes unge, hvor screening har vist, at den unge har manglende læse-, skrive- eller regnefærdigheder. Jobcentret tilskynder unge uden uddannelse til at færdiggøre klasses afgangseksamen og herefter påbegynde en kompetencegivende uddannelse. Jobcentret forsøger at sikre en god koordination mellem jobcentret og andre, der arbejder med unge, eksempelvis Ungdommens Uddannelsesvejledning. Jobcentrets Ungeindsats indgår eksempelvis i et lokalt netværk med aktører, der arbejder med årige (Pædagogisk Psykologisk Rådgivning, Produktionsskolen, Ungdomsskolen og Ungdommens Udannelsesvejledning). Netværket har fokus på at få unge ikke-boglige i gang med en erhvervsgrunduddannelse (EGU). I netværket drøftes sager, hvor det ikke er lykkes at få den unge i gang med en EGU. I samarbejde med Det lokale beskæftigelsesråd afprøver jobcentret i 2011 metode med anvendelse af højskoleophold for unge, der har behov for afklaring, og hvor traditionelle tilbud ikke vurderes egnede, hvis projektet har gode resultater, lægges der op til en videreførelse, så metoden sættes i drift i I tilfælde, hvor jobcentrets ungeindsats vurderer, at det er hensigtsmæssigt, tilbydes unge, der afsluttes til uddannelse, at kontakten bibeholdes, således at den unge kan bruge ungeindsatsen som støtte i den første tid på uddannelsen. Formålet hermed er at støtte den unge i at komme godt i gang med uddannelsen og at undgå, at den unge dropper ud ad uddannelsen og vender tilbage til ledighed. Jobcentret vil ligeledes forsøge at øge antallet af kombinationsforløb med skole-praktikforløb, samt øge brugen af mentorer for at sikre at de unge har mod på at påbegynde en uddannelse samt for at sikre, at de unge gennemfører denne. Jobcentret forsøger at motivere de unge til at vælge uddannelse inden for brancher, hvor der i fremtiden forventes efterspørgsel på arbejdskraft. 24


Hvor fri må en gendigtning af en bibeltekst være? To nye bøger giver to helt forskellige svar på det spørgsmål\nDavid og Goliat af Altschuler, Sally\n26 sider. 149,95 kroner. Gyldendal.\nIllustrator: Nordqvist, Sven\nDen der snyder – en historie om to snydetampe af Mouritzen, Peter\n32 sider. 248 kroner. Jensen Dalgaard.\nIllustrator: Kristensen , Tom\nTo netop udkomne billedbøger griber opgaven med at fortolke Bibelen vidt forskelligt an. Peter Mouritzen er i ”Den der snyder – en historie om to snydetampe” relativt bibeltro, mens Sally Altschuler går en helt anden vej med ”David og Goliat”\nHistorierne om Adam og Eva, Egyptens 10 plager, David og Goliat, Noah og Syndfloden, Jakobs syv år for Lea og syv år for Rakel samt Samson og Dalila er nogle af Det Gamle Testamentes mest kendte. De fortælles igen og igen, også i billedbogsform til de mindste, og ikke sjældent med en twist eller med en ny fortolkning. Inden for den seneste måned er der udkommet to billedbøger, der hver især tager bibelske historier op.\nEn gendigtning af en bibelsk historie repræsenterer automatisk samtidigt en tolkning af den bibelske tekst, en forståelse, som man derved også videregiver til sine børn, når man læser historierne op. De to netop udkomne billedbøger griber opgaven vidt forskelligt an, idet Peter Mouritzen i ”Den der snyder – en historie om to snydetampe” er relativt bibeltro, mens Sally Altschuler i ”David og Goliat” nøjes med løseligt at tage udgangspunkt i den oprindelige historie og lave det, han selv kalder for en Bibelforvanskning.\nSammen med skiftende illustratorer har den rutinerede Peter Mouritzen omskrevet foreløbig 15 historier fra Det Gamle Testamente. Det gør han altid overraskende uprætentiøst og med en umiskendelig humor, der forynger de flere tusind år gamle historier. I ”Den der snyder” er det historien om Jakob og Laban, som han tager op. Det er den, hvor Jakob først snyder storebroren for faderens arv og velsignelse med moderens hjælp, og hvor selvsamme Jakob senere bliver snydt af Laban til først at gifte sig med Lea og først dernæst med Jakobs udkårne, Leas lillesøster Rakel (Første Mosebog, kapitel 27-33).\n”Den, der snyder, bliver selv snydt. Vi skal høre om to snydetampe. Den ene hed Jakob, den anden Laban. Hvem der var den værste, ved jeg ikke. Døm selv.”\nSådan starter historien ganske friskt og fortsætter i samme, lette tone. Det er Tom Kristensen, der illustrerer historien. Han har blandt andet tidligere illustreret ”Det var tider!”, som er Mouritzens genfortælling i samme serie af historien om Jerikos mure. Det gode ved Kristensen er, at han har en grov, noget uskøn, men vildt ekspressiv og genkendelig streg, der straks fylder sindet med en klar forståelse af situationen. Han bruger ikke mange effekter, men koncentrerer sig om det væsentligste. Det er et rigtig godt match til Mouritzens tekst, som også fokuserer på det vigtige, men som ikke afholder sig fra løbende at kommentere handlingen: ”Den sved!”, hedder det for eksempel, da Jakob opdager, at Laban har snydt ham.\nHistorien om Jakob er i teologisk forstand ret så kompleks. Det er ikke helt til at finde ud af det med de snydetampe! I bogen skriver Mouritzen, at ”om natten måtte han slås med Gud, der var steget ned fra Himmelen. Gud gav Jakob et slag på hoften, så den gik af led.” Personligt havde jeg det svært med dette afsnit, fordi der i Bibelen står:\n”En mand gav sig i kamp med ham, lige til det blev lyst. Da han indså, at han ikke kunne besejre ham, gav han ham under kampen et slag på hofteskålen, så Jakobs hofteskål gik af led.”\nOg ganske vist lidt senere: ”Du skal ikke længere hedde Jakob, men Israel, for du har kæmpet med Gud og mennesker, og du har sejret.”\nDet, at han har kæmpet med Gud og mennesker går dog ikke på nattens kamp, er fortolkerne rimeligt enige om, men på Jakobs hele liv, som kan ses som at udgøre en kamp for at afklare, hvem han er for Gud og mennesker. Det udgør om ikke andet et teologisk problem at hævde, at Jakob kæmper mod Gud, og at Gud skulle indse, at han ikke kan besejre Jakob. Det går ikke. I Hoseas bog fra Det Gamle Testamente står der i øvrigt, at det er en engel, Jakob kæmper med.\nHvorom alting er, kan man næppe af en billedbog forlange, at alle teologiske spidsfindigheder bliver afklaret. Retfærdigvis skal det også siges, at der ikke i Mouritzens tekst står, at Gud ikke kunne besejre Jakob. Ikke desto mindre viser diskussionen, hvorfor selv en billedbog med en historie fra det Gamle Testamente kan blive genstand for en større diskussion om formidling af Bibelen.\nBortset fra lige præcis dette lille bitte afsnit, så er ”Den der snyder” en rigtig god, men også kompleks historie, og Mouritzen og Kristensen klarer genfortællingen uden at pakke det uforklarlige væk eller glatte det ud i det hele taget. Det er flot og sjovt og ikke mindst fængende.\nMan bliver dog for alvor udfordret, hvis man læser Sally Altschulers helt absurd frie genfortælling af ”David og Goliat”, der noget forsonende er særdeles velillustreret af den svenske Sven Nord-qvist. Det er den fjerde bog i Nordqvists og Altschulers serie af det, forfatteren selv kalder for ”bibelforvanskninger”. I denne udgave kæmper David ikke mod Goliat, men møder ham i stedet på vej hjem fra at have afleveret mad til sine brødres krigslejr. Goliat er gået sin vej, for han gider slet ikke at slås. I stedet tager han med David hjem og hjælper til med at passe får og lærer at spille fløjte.\nDet hele er meget sødt. Selv den sultne hyæne, der i bogen bliver ramt i hovedet af Davids sten, da han kaster den fra sin slynge, overlever, men må flygte noget omtumlet fra sin jagt på Davids får. ”Ingen dyr eller mennesker omkom i forbindelse med skabelsen af denne fortælling”, kunne man næsten fristes til at tilføje omslagets tekst.\nNordqvist er en af Sveriges bedste illustratorer, og der er ikke en finger at sætte på hans morsomme og umiddelbare tegninger. Selvom historien er sød nok, og illustrationerne fine, kan man diskutere, hvorvidt man skal opfatte forvanskningen som opfindsom eller som endnu en pind til den kristne (og jødiske) kulturs ligkiste. At synes den er kreativ, kræver nok, at man er sikker på, at de børn, der får historien læst, også kender historien i forvejen. I så fald kan man godt gøre det, Altschuler gør, og synes, det er morsomt og hyggeligt. Men jeg har mine tvivl, om man i dagens Danmark kan være sikker på, at børn på forhånd kender historien.\nHvad der er rigtigst her, må nok siges at være bundet til ens egen personlige præference: Om man synes, at en genfortælling af bibelhistorierne skal bibeholde den egentlige kerne i fortællingen, eller om det er i orden at genbruge figurerne, men fortælle en historie, der forvansker den oprindelige. Personligt repræsenterer jeg det første synspunkt, men respekterer, at andre kan have en anden holdning. Og skal man som børnebogsanmelder dømme ”David og Goliat” ud fra sidstnævnte præmis, så fejler historien såmænd ikke andet end, at den er en tand for sukkersød. Og det er som bekendt ingen synd.


Sikkerhedsfodtøj - JW Industri A/S – Din partner i produktion\nMed sikkerhedssko fra Green Comfort er fødderne sikret!\nHer er et udvalg af Green Comforts lækre arbejdssko.\nFå fodtøjet i orden og start dagen på en god måde ved at iføre dig et par af Green Comforts lækre arbejds sko.\nDer er både åbne og lukkede og med og uden sikkerhed.\nGreen Comfort A/S er en dansk skoproducent, der baserer deres produkter på et tæt samarbejde i et team af forskere i biomekanik, ortopædskomagere og statsautoriserede fodterapeuter.Green Comfort tilbyder en kollektion af sko, støvler, sandaler, træsko, herresko plus et bredt program af sikkerhedssko, clogs og køkkensko - alle med den biomekaniske sål.Vi har et sortiment af de mest efterspurgte modeller på lager, se nedenfor eller ring på 9725 1516 og forhør nærmere.


Marions Nørklehjørne: En lyserød sky.....\nGitteBlinkilde 11. december 2013 kl. 18.47\nDejligt at høre at du svæver på en lyserød sky :-)\nJeg har en kollega som er healer, og har fået et par små smagsprøver :-) Din sorte kjole er fantastisk flot, den må du da se at få brugt :-)\nMette G. 11. december 2013 kl. 20.18\nLyder skønt med sådan en omgang massage - og hold da op, hvor har du fået produceret meget!\nMarianne 12. december 2013 kl. 19.16\nHvor var det godt du lagde hæmningerne på hylden og hoppede på briksen .. massage er fantastisk og burde være en ret for alle :)\nSuper skønne sager du har fået igennem pindene og maskinerne ...\nps. har du set at Gitte/ hundemoster strikker sutsko til filtning på strikkemaskine :)\nLilli 12. december 2013 kl. 20.49\nLyder skønt med sådan en omgang massage - nogle gange er det bare så godt at overskride grænser hvor man bagefter sidder med en skøn følelse og et ønske om mere!!! Jeg køber nogle gange en ansigtsbehandling eller en omgang massage via downtown eller en af de mange forskellige dels hvor man får halv pris...så er det ligesom lidt mere spiseligt;-) og altid velfortjent!! Sikke mange flotte projekter du har færdiggjort- det er da vildt imponerende\nStrikkeheksen 14. december 2013 kl. 10.22\nMassage er noget af det bedste, man kan gøre for sig selv - jeg går altid ud, når mine klienter skal klæde sig af, så det bliver knap så grænseoverskridende for dem.\nHvor har du lavet mange fine ting :-)\nAslaug 16. december 2013 kl. 00.12\nDejligt du havde en skøn oplevelse med massagen :) jeg har faktisk kun prøvet at få massage af en professionel en gang. Jeg græd i flere dage efter...så noget må det have løst op for :) jeg har også svært ved at give slip og vil helst ikke miste kontrollen, men det er sikkert rigtigt sundt :)\nDu har godt nok været produktiv :)\nUldbegavet 21. december 2013 kl. 17.14\nJeg har aldrig prøvet massage, men kan sagtens forestille mig, at det må være fantastisk. Tror også at jeg ville have svært ved at give slip på kontrollen, men det må være skønt at kunne.\nSkønne ting du har lavet, både strikket og syet.


Fiskehejren i havedammen. Gode råd: Sådan holder fiskehejren væk\nButikken holder vinterlukket. Vi åbner igen til foråret.\nSelvom vores butik har lukket, kan du stadig finde masser af inspiration til din havedam her på siden og købe tilbehør i vores webshop koishopper.dk Luk\nFiskehejren i havedammen …og andre uønskede gæster\nUønskede gæster i havedammen\nFiskehejren i havedammen udgør et meget almindeligt problem for havedamsejere. Den lever som bekendt hovedsageligt af fisk, men kan faktisk godt tage f.eks. mosegrise, og dem har vi ikke lyst til at have i nærheden af vores dam.\nDet kan være meget vanskeligt at sikre sig fuldstændig mod denne effektive fisker. Hejrerne er i årenes løb blevet mindre sky og og territoriale, særligt bestandene i og omkring København.\nVil du sikre dig hundrede procent mod besøg af fiskehejren og andre uønskede gæster (katte, mink osv.), er du nødt til at have din dam helt overdækket af metalnet med en meget lille maskestørrelse. Man kan sammenligne det med at holde fugle i en voliére, dem beskytter man også, så godt man kan mod rovdyr. Det er nu nok de færreste, der synes at et fintmasket metalnet er særlig dekorativt, og derfor må vi ty til andre metoder.\nAnlæg af havedam\nNår dammen anlægges, kan du forhindre hejrer og katte i at nå vandoverfladen ved hjælp af lodrette kanter i dammen. Et lavt vandspejl i forhold til bredden udgør en fysisk forhindring for rovdyrene.\nDe færreste katte går frivilligt i vandet og hvis dammen er dybere en 50-60 cm, kan hejren ikke bunde. Men det kan være vanskeligt at lave en flot dam med lodrette sider og en afstand til vandoverfladen på 60 cm. Mindre afstand vil selvfølgelig stadig give hejren problemer og selv 25 cm giver den en meget mindre aktionsradius.\nEn effektiv hejreskræmmer der kombinerer lys, laser og lyd og holder hejre, katte og hunde på afstand. Ikke den billigste løsning, men nem og effektiv. Læs mere her og se kundernes anmeldelser af fiskehejre skræmmeren.\nFiskehejre skræmmer med lys, lyd og laser.\nIndhegning havedammen med fiskesnøre\nLodrette pinde (bambus virker fint) stilles op hele vejen rundt langs bredden og snører spændes ud imellem dem hhv. 20, 40 og 60 cm over jorden. Hejrerne lander på jorden ved siden af dammen, og bliver så standset af hegnet. Mange steder virker dette ret effektivt. Pas på ikke at snuble over linerne.\nElektrisk hegn mod fiskehejre\nSamme princip som fiskesnøren, men med el-hegn får hejren og katten et ordentligt rap og vil forhåbentlig aldrig vende tilbage. Synsmæssig ikke den pæneste løsning.\nOpstilling af en eller flere naturtro plastichejrer virker nogle steder, da nogle hejrer stadig er territoriale og vil opfatte dammen som optaget. Det virker ikke alle steder, men er en beskeden investering i forhold til at miste sine fisk. Plastichejrerne skal holdes fri for alger og andet smuds, og skal flyttes jævnligt for at beholde deres virkning. I nogle damme har plastic attrapper af både hvide og sorte svaner vist sig at have en god effekt.\nSe den her i vores webshop\nSimple og dekorative skræmmere\nHeron stop spinner til ophæng\nDekorativt ophæng som skræmmer hejren\nDen særlige form laver en masse reflektioner af lyset og bevægelserne fra ophænget, bliver hejren bange for. Den er lavet af skinnende rustfrit stål og i midten er der afbilledet et øje. Den er nem at montere – du skal blot binde en snor igennem løkken og hænge den op tæt på eller over dammen.\nHeron Stop Reflector – lysreflekterende kugle\nDen sølvfarvede kugle glider rundt i dammen og “glimtrer”. Motivet på kuglen efterligner rovfugle øjne. Det forvirrer og skræmmer hejren, så den ikke tør hente fisk i din havedam.\nSølvfarvet kugle som bevæger sig rundt i havedammen og skræmmer hejren\nInden du lægger kuglen i havedammen, så bind en snor i løkken om et lod eller en lille sten, så blæser den ikke væk. Du kan også vælge at hænge kuglen op over eller nær ved dammen. Har du en stor dam, så kan du have flere kugler i for at dække hele området.\nHer opfordrer man hejren til at tage en let tilgængelig fisk tæt ved vandoverfladen, men da den sidder fast, skulle hejren gerne blive så træt af problemerne, at den finder nye jagtmarker. Denne er nok ikke den løsning, du skal satse på, hvis du er glad for dine fisk.\nEt sprinklersystem styret af en bevægelsesføler overrasker med både lyd, bevægelse og pjaskende vand, som kan skræmme både hejrer og katte væk fra dammen. Er ret effektivt. Problemet med denne løsning er, at de billige modeller har det med at springe læk og så løber vandregningen derud af.\nAktivitet i haven\nHund der hilser på koi i havedammen\nHvis du har problemer med fiskehejren i havedammen, så kig gerne ind til os i Super Koi og se de forskellige muligheder for at holde fiskehejren væk.\nVi holder vinterlukket i havedamscenteret i Roskilde, men vores webshop koishopper.dk har åbent hele året.\nVi kan kontaktes via telefon 46 75 65 95 og mail info@superkoi.dk gennem hele vinteren på hverdage kl. 12-18 og lørdag, søndag og helligdage kl. 10-17.\nCopyright 2021 © Superkoi


På mange rejser til Burma, er højdepunkterne den guldbelagte Shwedagon-pagode i Yangon, tempelsletten ved Bagan og den magiske Inlesø med de flydende landsbyer og benroende fiskere. Det er da også attraktioner, I bare SKAL se på en rejse til Burma.\nMen når I kommer hjem fra dette kompromisløse eventyr i Burma, vil I med stor sandsynlighed sige, at de store attraktioner i virkeligheden var det mindst af det hele. Også selv om I oplever dem på udflugter, der viser dem i nyt lys – tættere på og mere autentisk.\nUdflugter i nærkontakt med det ægte Burma\nKayah-staten med Karen-stammens longneck-kvinder\nMon- og Kayin-staterne med longhair-stammen\nGode 3* hoteller og lodges i Burma\nAlt på denne rejse til Burma handler om at finde frem til den ægte og autentiske oplevelse. Også hotellerne. Derfor vægter vi beliggenhed og stemning frem for mange stjerner på dørskiltet. I bor på gode 3* hoteller og lodges i Burma med alle nødvendige faciliteter, men frem for alt den rigtige atmosfære. I Bangkok bor i lige ud til Chao Phraya-floden i den gamle del af byen.\nZfreeti, Nyaung U, Bagan, Burma\nHygge, pool og byliv ved tempelsletten nær Bagan\nNyaung U er det nærmeste, I kommer en egentlig by ved Bagan. På det dejlige hotel Zfreeti bor I blandt restauranter og butikker og med kort afstand til tempelsletten. Hyggelig pool med bar og...\nVidunderlig lille perle i Kayin-staten langt fra alfarvej\nFor foden af det dramatiske Zwegabin-bjerg lidt uden for Hpa An i den uberørte Kayin-stat ligger denne lille perle af et lodge. Glæd jer til en gudesmuk placering og et højt serviceniveau for denne...\nRiva Surya er et intimt og atmosfærefuldt, lille boutique-hotel i den gamle del af Bangkok\nMed kun 64 værelser og en enestående beliggenhed direkte ud til Chao Phraya-floden har Riva Surya Bangkok noget som få andre hoteller i Bangkok kan matche; et meget personligt serviceniveau og...\nEventyret starter: Mandalay med de lokale\nUd på landet og ind i Mandalays pagoder\nCykeltur vad Mandalay\nMunke, pagoder og foldeliv i Mandalay\nCykeltur til tempelsletten ved Bagan\nPå cykel gennem højlandet til Inle\nTrekkingtur til Pa O-stammen\nPå eventyr i Kayah-staten og Yangon\nBangkok på egen hånd og hjem\n15.05.21 - 31.10.21 37.000-39.000