Jesper og byrødderne gør klar til valg - PDF\nJesper og byrødderne gør klar til valg\nDownload "Jesper og byrødderne gør klar til valg"\n1 maj 2013 nr 46 Medlemsblad for Enhedslisten Jesper og byrødderne gør klar til valg Enhedslisten står til at få det bedste kommunalvalg nogensinde til november. Jesper Kiel står i spidsen for at forberede partiets mange kandidater på valgkampen og de udfordringer, der venter vores kommende byrådsmedlemmer. Side\n2 indhold Dette nummer Arbejdsløshedsmarch s3 Arbejdsløse skal hjælpes s4 Stop velfærdsfyringerne s5 Vi støtter lærerne! s8-9 Walid kæmper for velfærden s14 Byg op + kandidatseminar s15 Forlaget Solidaritet s18 Boganmeldelse: Nok er nok s19 1. maj fylder 123 år s20-21 Solidaritet i Grækenland s22 Demokratistøtte s23 EU vil have patentdomstol s24 Jesper hjælper byrødderne s Jesper Kiel forbereder partiets kandidater på en hæsblæsende valgkamp og de store udfordringer, der venter vores kommende byrådsmedlemmer. + Studerende og arbejdsløse betaler gildet s6-7 Taberne blev som ventet de arbejdsløse og studerende, da regeringen og oppositionen blev enige om deres såkaldte vækstplan. + Regeringen kigger ned i afgrunden s10-11 Det er hverken attraktivt at vælte regeringen eller lade den fortsætte. Det er det parlamentariske dilemma, Enhedslisten står i, mener Signe Færch og Bjarne Thyregod. Faste artikler Sværvægter s16-17 Er stress et politisk anliggende? Nyt fra Hovedbestyrelsen s25 Debat s26-31 Kalender s31 Kammeratlig hilsen s32 Anne Vang Redaktør: Simon Halskov Redaktion: Linda Hansen, Lole Møller, Mikael Hertoft, Iðunn Haraldsdóttir, Jeppe Rohde, Lars Hostrup, Anne Burlund, Tobias Clausen, Sarah Glerup, Karl Vogt-Nielsen Art Director: Maria Prudholm Kontakt: ISSN: Abonnementspris: Uden medlemskab af Enhedslisten: 150 kr/år Institutioner: 250 kr/år Medlemmer modtager automatisk bladet. Administration/ abonnement: Næste deadline: 10. maj kl Debatindlæg: må højst fylde tegn (inkl. mellemrum). Sendes til: eller i brev til: Enhedslisten, att: Rød+Grøn Christiansborg, 1240 Kbh K Udgives af: Enhedslisten Forsidefoto: Maibritt Kerner Oplag: Tryk: KLS RETNING Det er ikke nok at få ret Det er ikke altid nogen god oplevelse at få ret. Slet ikke, når det gælder Enhedslistens forudsigelser om udviklingen på dagpengeområdet. De seneste tal fra A-kassernes Samvirke viser, at næsten har mistet retten til dagpenge siden årsskiftet. Samtidig skønner Samvirket, at tallet vil nå i år, mens langtidsvirkningen af forringelserne vil være, at yderligere mister deres dagpenge i hvert af de kommende år. Hidtil har a-kassernes skøn desværre holdt stik. Det er heller ikke altid nok at erkende, at man har taget fejl. Som beskæftigelsesministeren gjorde for nylig, da hun offentligt indrømmede, at Enhedslisten havde haft ret, når vi sagde, at tabet af dagpenge ikke fik de ledige i arbejde. En sådan erkendelse fremstår hul, når den ikke følges af initiativer, der retter op på den fejlslagne politik og hidtil har regeringen intet foretaget sig i den retning. Derfor skal den sættes under pres. I Enhedslisten skal vi finde kræfter til en ekstra indsats i dagpengekampen, selv om mange andre politiske opgaver står i kø. På Christians- 2 Rød+Grøn Maj 2013 borg vil vi igen og igen kræve, at regeringen gennemfører lovgivning, der standser dagpengekatastrofen. Ellers vil den vokse yderligere, når tusinder helt mister deres indkomst den1. juli. Uden for murene skal Enhedslisten gå forrest i dagpengekampen. Både som parti og gennem vores deltagelse i de aktiviteter, som fagbevægelsen og forskellige græsrodsorganiseringer sætter i gang. Vi vil i de kommende måneder gøre, hvad vi kan for at presse regeringen til at ændre dagpengereglerne. Vi kræver, at regeringen øjeblikkeligt forlænger dagpengeperioden, så vi får sat en stopper for udstødningen af dagpengesystemet. Der må sikres beskæftigelse til de mange, der allerede har mistet deres dagpenge. Bestemmelserne om supplerende dagpenge må forbedres. Genoptjeningsperioden må gøres kortere, og beskæftigelse i jobrotation og løntilskud skal tælles med i optjeningen af dagpengeret. Det er godt, at beskæftigelsesministeren har måttet medgive, at vi havde ret, men vi stiller os ikke tilfreds med det. Vi kræver politisk handling.»uden for murene skal Enhedslisten være forrest i dagpengekampen. Både som parti og gennem vores deltagelse i de aktiviteter, som fagbevægelsen og forskellige græsrodsorganiseringer sætter i gang.«jakob Sølvhøj Medlem af Enhedslistens hovedbestyrelse\n3 Arbejdsløse marcherer I juni rejser en karavane fra Aalborg til København i en protest mod regeringens kolde skulder til de arbejdsløse. Rød+Grøn har talt med initiativtagerne. Simon Halskov, Rød+Grøn Der er et timeglas, som rinder ud til sommer. Når finanslovens midlertidige hjælp til dagpengemodtagerne udløber, risikerer tusindvis af arbejdsløse at gå fra hus og hjem. Den trussel vil Lasse, Rasmus og Søren fra Enhedslisten i Aalborg synliggøre ved at marchere fra Aalborg til København i første uge af juni - sammen med en masse andre mennesker, som er utilfredse med regeringens kyniske indstilling over for de arbejdsløse. Da det stod klart, at finanslovens løsning ikke gjaldt hele 2013, spurgte jeg Rasmus og Søren, om ikke vi skulle bruge foråret på at stable noget stort på benene, såsom en arbejdsløshedskaravane, fortæller Lasse. Vi er ikke dovne Inspirationen kommer blandt andet 80 ernes arbejdsløshedsmarcher, som også gik fra Aalborg til København. Jeg tror, jeg var med i barnevogn dengang ellers har mine forældre svigtet deres opgave, griner Lasse. Selvom det er tre Ø-medlemmer, der har startet initiativet, er det ikke et partipolitisk projekt. Også fagbevægelsen og de nær- Har du lyst til at deltage i arbejdsløshedskaravanen, så ring til din afdelingskontakt og hør, hvordan det ser ud i dit område mennesker faldt ud af dagpengesystemet i løbet af marts. I alt har mennesker mistet dagpengeretten siden nytår. Til sommer risikerer tusindvis af arbejdsløse at gå fra hus og hjem. Den trussel vil Søren, Lasse, og Rasmus fra Enhedslisten i Aalborg synliggøre. Du kan desuden finde kontaktinfo og læse mere om arbejdsløshedskaravanen på karavane2013.dk og facebook.com/karavane2013. meste partier inviteres med i karavanen, der regner med at besøge to-tre byer om dagen. - Det vigtigste er at identificere den uretfærdige situation, de ar- vi er dovne, at vi er uden arbejde, hvilket medierne ellers godt kan give indtryk af, mener Søren. Han opfordrer alle, der kan se uretfærdigheden, til at deltage. muligt. Vi går gennem Aalborg og de andre byer men kører ellers med bus mellem byerne. Og så slutter vi i København med demonstration og fest, fortæller bejdsløse er i. Det er jo ikke fordi, Vi har brug for så mange som Rasmus. Rød+Grøn Maj\n4 Txt arbejdsmarked Enhedslisten til regeringen: Hjælp til arbejdsløse er en bunden Enhedslisten har et klart og umisforståeligt krav til regeringen: Dagpengereglerne skal forbedres, og de tusindvis af mennesker, der efter 1. juli vil miste deres indkomst, skal reddes. Simon Halskov, Rød+Grøn Finansminister Bjarne Corydon sagde inden nytår, at akutpakkerne var en fuldt og dækkende løsning på dagpengeproblemet. Regeringen mente, at de fleste arbejdsløse ville komme i arbejde, når de mistede dagpengene. Men virkeligheden har vist, at regeringen tog fejl mennesker mistede dagpengene i årets første tre måneder, og ifølge A-kassernes Samvirke vil hele mennesker være smidt ud af dagpengesystemet, inden året er omme. - Regeringen tog massivt fejl med hensyn til konsekvenserne af den kortere dagpengeperiode. Langt flere er faldet ud end forventet, og akutpakkerne blev en fuser, som slet ikke løste problemet, siger Enhedslistens arbejdsmarkedsordfører, Christian Juhl. - Det er en ærlig sag at tage fejl, men det bør så også medføre, at man er parat til at rette op på fejlene, mener han. Pusterum udløber Ved finanslovsforhandlingerne sidste efterår lykkedes det Enhedslisten at sikre et pusterum på et halvt år, hvor ingen arbejdsløse vil miste hele deres forsørgelse, fordi alle blev sikret en støtte på kontanthjælpsniveau uden modregning i formue og ægtefælleindkomst. Men redningsplanken rækker kun til 1. juli. Herefter vil mellem og danskere ifølge A-kassernes Samvirke stå helt uden indtægt. Regeringen og Enhedslisten Enhedslistens fem dagpengekrav aftalte også ved finansloven, at parterne skulle mødes før sommerferien for at drøfte muligheden for nye initiativer. - Vi foreslår regeringen, at disse drøftelser sættes i gang umiddelbart efter 1. maj. Som det første vil vi bede regeringen om at redegøre for antallet af menne- Enhedslisten har fem konkrete krav, der skal forbedre dagpengesystemet og hjælpe dem, som allerede er faldet ud. 1. Der oprettes det nødvendige antal kommunale service/nyttejob, hvor de, som allerede har mistet deres dagpengeret, kan få mulighed for at genoptjene dagpengeretten. 2. Dagpengeperioden forlænges øjeblikkeligt, så det høje udfald stoppes. 3. Genoptjeningsperioden nedsættes. 4. Beskæftigelse i løntilskud og jobrotation skal fremover tælle med til optjening af dagpengeret. 5. Retten til supplerende dagpenge genoprettes. 4 Rød+Grøn Maj 2013\n5 Mens regeringen indtil videre ikke viser vilje til at hjælpe de tusindvis af mennesker, der falder ud af dagpengesystemet, er forskellige græsrodsinitiativer sat i søen for at støtte de arbejdsløse. Her er det fra en Forårsmiddag i København, hvor arbejdsløse og sympatisører mødtes til en snak over et godt måltid mad. Foto: R+G Underskriftindsamling Vi kræver fyringsstop i velfærden Enhedslisten foreslår, at der indføres et øjeblikkeligt fyringsstop i velfærden. Fyringsstoppet skal indebære, at antallet af ansatte i den borgernære velfærd mindst skal blive på samme niveau som i dag. Forlæng dagpengeretten HK har igangsat en underskriftindsamling, som skal presse regeringen til at forbedre de arbejdsløses dagpengerettigheder. I kampagnen fremfører fagforeningen tre krav: 1. Uddannelse og virksomhedspraktik skal forlænge dagpengeperioden. 2. Jobrotation og løntilskudsjob skal tælle som timer og forlænge dagpengeperioden ugers arbejde skal udløse en ny dagpengeret (ikke 52 uger som i dag). Læs mere og skriv under på Facebook.com/dagpengeretten. opgave sker, der har mistet eller forventes at miste deres dagpengeret, samt for resultatet af akutpakkerne, forklarer Christian Juhl. Herefter vil Enhedslisten kræve, at regeringen kommer med forslag til initiativer, som kan forhindre, at tusindvis vil stå uden indkomst, når finanslovens midlertidige løsning udløber. Fuld damp på jobskabelsen Udover den akutte hjælp til de ledige, ønsker Enhedslisten at sætte massivt ind for at øge beskæftigelsen. For nyligt lancerede partiet en ambitiøs beskæftigelsesplan, der kan skabe job inden udgangen af Samtidig foreslår Enhedslisten at genindføre Nyrup-tidens orlovsordninger, som giver arbejdsløse en chance for at få foden indenfor på arbejdsmarkedet i midlertidige vikariater. Dagpengespørgsmålet vil dog stå i centrum for Enhedslistens arbejde i de kommende måneder, både i Folketinget og på gader og stræder. Ved årsmødet vil lokalafdelingerne blive udstyret med plakater og flyers til uddeling, og der igangsættes en annoncekampagne i dagbladene. - Samtidig vil Enhedslisten gennem spørgsmål, beslutningsforslag og forespørgselsdebatter lægge maksimalt pres på regeringen, fortæller Christian Juhl. - Regeringen står med en bunden opgave, og tiden er ved at løbe ud. Hvis ikke den kommer med reelle løsninger og forbedrer dagpengesystemet, vil mange tusinder danskere stå helt uden indkomst, mens tusinder af andre vil falde ud på den lave kontanthjælp. Ikke fordi de ikke vil arbejde, men fordi der ikke er arbejde til dem, påpeger han. Simon Halskov, Rød+Grøn I de sidste tre år er over stillinger nedlagt i kommunerne og regionerne. De massive offentlige besparelser har skabt en dårligere velfærd for borgerne. - Den tidligere regering snoldede de gode tider væk på ufinansierede skattelettelser til de mest velhavende. Det har desværre medført et stort underskud efter krisen, og det er velfærden, der har betalt den højeste pris, siger Enhedslistens politiske ordfører, Johanne Schmidt-Nielsen. Fleksibelt fyringsstop Ifølge Enhedslistens forslag skal der være tale om et fleksibelt fyringsstop. Det skal for eksempel fortsat være muligt for kommunerne at flytte ressourcer fra f.eks. børneområdet til ældreområdet, hvis der er et faldende børnetal og et stigende antal ældre. Fyringstoppet skal ligeledes tilpasses den lokale udvikling i befolkning og demografi. Kommuner med faldende indbyggertal kan således godt reducere antallet af ansatte, mens kommuner med et stigende indbyggertal skal øge antallet af ansatte. Men det samlede antal velfærdsmedarbejdere i kommuner og regioner må ikke falde. - Et fleksibelt fyringsstop vil garantere, at kommunerne ikke bliver ved med at skære ned i den borgernære velfærd, sådan som vi har oplevet gennem de seneste år, mener Johanne Schmidt-Nielsen. Genopretning af velfærden Samtidig ønsker Enhedslisten en genopretningsplan for velfærden, der indebærer, at de over nedlagte stillinger genoprettes over en årrække. Det øgede tilskud til den kommunale velfærd over de kommende år skal finansieres gennem en skattereform, der pålægger de mest velhavende danskere at bidrage til oprydningen efter den økonomiske krise. Omkostningerne ved at ansætte en ledig som f.eks. SOSU- eller pædagogmedhjælper er relativt lave, fordi samfundet samtidig sparer udgifter til dagpenge, administration og aktivering. Og de ekstra hænder er tiltrængt, forklarer Johanne Schmidt-Nielsen. - Tusinder af velfærdsmedarbejdere er sparet væk. Det har betydet færre voksne per barn i børnehaverne og færre besøg fra hjemmehjælpen hos vores ældre. Den udvikling er vi nødt til at få stoppet, hvis vi også fremover ønsker et trygt velfærdssamfund med kvalitet, påpeger hun.»et fleksibelt fyringsstop vil garantere, at kommunerne ikke bliver ved med at skære ned i den borgernære velfærd.«johanne Schmidt-Nielsen, politiske ordfører for Enhedslisten Rød+Grøn Maj\n6 Txt aktuel politik Udover de milliarder, som vækstplanen tager fra studerende og arbejdsløse her og nu, giver den også Venstre mulighed for at genindføre kontanthjælpsloftet efter et valg. Foto: Maibritt Kerner Taberne blev som ventet de arbejdsløse og studerende, da regeringen og oppositionen blev enige om deres såkaldte vækstplan. Dermed kommer nogle af de fattigste danskere til at finansiere gaver til erhvervslivet og boligejerne. Vækstplan DK: Studerende og arbejdsløse betaler regningen Simon Halskov, Rød+Grøn tage folks indkomst fra dem i tre En anden hovedbestanddel af bajere og gaver til boligejerne. Det måneder er meget voldsomt, me- vækstplanens finansiering kom- er et dobbelt løftebrud, siger En- Første led i regeringens og høj- ner Christian Juhl. mer fra en SU-reform, som hvert hedslistens politiske ordfører, Jo- refløjens aftale er en kontant- - Hvad mener regeringen og år vil tage 2,2 milliarder kroner fra hanne Schmidt-Nielsen, med hen- hjælpsreform, som hvert år vil højrefløjen, at de mennesker skal de studerende. visning til, at man med vækstpla- tage lidt over en milliard kroner leve af? Skal de tigge eller stjæle - Regeringen og højrefløjen ta- nen genindfører bolig-jobordnin- fra de arbejdsløse. for at overleve, spørger han. ger penge op af lommerne en af gen og lemper afgifterne på øl og - Jeg har virkelig svært ved at se det rimelig i at gøre arbejdsløse fattigere for at give pengegaver til boligejere og skattelettel- Unge familier rammes Kontanthjælpsreformen tager primært penge fra arbejdslø- de grupper i samfundet, der i forvejen lever for allerfærrest penge. Det vil især ramme de studerende, som ikke har forældre, sodavand. Kunne have forhindret besparelserne ser til erhvervslivets top. Rege- se under 30 år, som fremover må der kan købe dem en lejlighed el- Da Dansk Folkeparti er med i for- ringen har fuldstændig mistet sit klare sig for en ny og betydeligt ler give tilskud til bøgerne, mener lig på både SU- og kontanthjælps- sociale kompas, konstaterer En- lavere uddannelsesydelse, sva- Enhedslistens uddannelsesord- området, kunne partiet have blo- hedslistens arbejdsmarkedsord- rende til SU en. Det vil bl.a. ramme fører, Rosa Lund. keret for nedskæringerne. fører, Christian Juhl. unge forsørgere på kontanthjælp Pengene tages primært fra de - Hvis Dansk Folkeparti havde Skal de tigge eller stjæle? hårdt, idet de vil miste mange tusinde kroner om måneden. studerende, der bliver forsinkede eller bor hjemme. stået fast på, hvad de lovede, så var der slet ikke blevet nogen re- Udover at skære voldsomt i ydelserne til kontanthjælpsmodta- - Den her reform vil have meget alvorlige konsekvenser for Hykleriske DF form. Det er et kæmpesvigt fra Dansk Folkeparti, som de bittesmå gere, indfører regeringen også børn af unge arbejdsløse. Vi vil Et af partierne bag SU-reformen indrømmelser, de har fået, langt nye sanktioner over for kontant- igen se børnefamilier, som ikke er Dansk Folkeparti, hvis formand, fra dækker over, siger Johanne hjælpsmodtagere. Nu kan kom- har råd til at lade børnene gå til Kristian Thulesen Dahl, for ganske Schmidt-Nielsen. Hun råder de stu- munen tage kontanthjælpen fra fodbold eller fødselsdage. Lige- nyligt afviste at skære i SU en. derende og arbejdsløse til at huske, folk i helt op til tre måneder, hvis som vi så med starthjælpen. Det - Først ville Dansk Folkeparti at Kristian Thulesen Dahl kunne de f.eks. udebliver fra aktivering. er dybt sørgeligt, at det skal kom- slet ikke ville medvirke til at skæ- have blokeret for forringelserne. - Jeg er meget bekymret over me fra en socialdemokratisk rege- re i SU en. Så ville de gerne være - Thulesen Dahl bruger megen de nye hårde sanktioner. Selvføl- ring, siger Christian Juhl. med til at skære, hvis pengene gik tid på at kritisere regeringen. Men gelig skal man da møde op til mø- Regeringen har desuden givet til bedre velfærd. Og nu har Dansk når regeringen mangler stemmer der, når man bliver indkaldt, og Venstre frie hænder til at genind- Folkeparti så indgået en aftale, til at forringe vilkårene for dem, der findes allerede hårde sankti- føre kontanthjælpsloftet, når de hvor penge fra studerende og ar- der har mindst, så står han klar til oner, hvis man udebliver. Men at får regeringsmagten igen. bejdsløse skal finansiere billigere at levere mandaterne. 6 Rød+Grøn Maj 2013\n7 Fakta om kontanthjælpsreformen Der spares årligt ca. 1,1 mia. kroner på kontanthjælpen. Arbejdsløse mellem 25 og 30 år vil ikke længere have ret til kontanthjælp. I stedet kan de, hvis de påbegynder en uddannelse, modtage en uddannelsesydelse, der svarer til SU. Med uddannelsesydelsen vil kontanthjælpsmodtagere under 30 år miste op til kr. om måneden. Hvis de er forsørgere, vil de miste op til kr. om måneden. Arbejdsløse mellem 18 og 25 år, der allerede nu kun får det halve i kontanthjælp, mister op til kr. om måneden. Ydelsen til dem, der lever sammen i et papirløst parforhold, begrænses til samme niveau som ægtefællers. Venstre har frie hænder til at genindføre kontanthjælpsloftet efter et valg. Fakta om SU-reformen Der spares årligt ca. 2,2 mia. kroner på SU en. SU en stoppes, så snart den studerende er forsinket i et halvt år. Mere end to sabbatår er lig et års mindre SU (dvs. kun SU til normeret tid). SU til hjemmeboende elever og studerende falder drastisk og har nu et grundstipendium på 893 kr., herudover er et forældreindkomstafhængigt tilskud. SU en reguleres med en mindre reguleringsprocent fra , hvorfor elever og studerende i 2021 vil have flere tusinde kroner mindre om året. Kun SU til faglig supplering, hvis det er turbokurser på få uger. Studerende der bliver færdig med studiet hurtigere end på normeret tid, får en bonus på kr. for hver måned, de færdiggør hurtigere. Fribeløbet hæves, så elever og studerende i 2014 kan tjene kr. mere om måneden (fra kr. mere om måneden) ved siden af SU en. Transportfradrag: Egenbetalingen sættes ned, så man fremover betaler 413 kr. (før 587) for de første 24 km. Herefter kan der ydes fradrag. Satsen for fradrag sættes op. Maksimalt SU til fem ungdomsuddannelser Fakta om vækstplanen Ved redaktionens slutning var forhandlingerne om vækstplanen ikke endeligt afsluttet. Her er nogle af de hovedtræk, der lader til at være enighed om: 2 mia. kr. tages fra kommunernes velfærd og bruges på offentlige investeringer. Væksten i det offentlige forbrug sænkes til 0,4 procent i 2014 og 0,5 procent i Selskabsskatten sænkes fra 25 til 22 procent. Virksomhedernes miljø- og energiafgifter sænkes. Kørselsafgifter for lastbiler vil alligevel ikke blive indført. Boligjobordningen genoplives. Højrefløjen kæmper for, at ordningen også skal gælde sommerhuse. Ca. 500 millioner kroner bruges på at sænke afgifterne på øl og sodavand. Vil du købe denne vare? I løbet af en generation er omfanget af kemikalier i vor hverdag eksploderet. I EU er nu registreret over forskellige kemiske stoffer, som indgår i diverse produkter. Karl Vogt-Nielsen, Rød+Grøn Kosmetiske produkter svømmer i uønskede kemikalier, og nogle har alenlange varedeklarationer, som ingen kan afkode. Enhedslisten går nu til krig mod kemikaliesuppen med en række forslag. Et af dem er en mere sigende varedeklaration, hvilket gerne skulle fremme markedsføringen af mere sunde produkter. Rød+Grøn har set på et konkret eksempel fra de supermarkedernes meterlange hylder med hårfarvningsmidler. Vi har erstattet den nuværende deklaration med en ny, som foreslået af Enhedslisten. Med de nuværende regler skal der ikke advares du kan jo bare læse deklarationen og tjekke hjemmesider med forbrugerinformation, som advarer mod bestemte stoffer. Enhedslistens Deklaration Varen indeholder flg. antal stoffer med de angivne effekter eller begrundet mistanke herom: Ætsende: 3 Giftigt: 8 Sundhedsskadeligt: 5 Hjerneskadende: 2 Mutagent: 1 Hormonforstyrrende: 1 Lokalirriterende: 8 Astmafremkaldende: 4 Allergifremkaldende: 10 Miljøfarligt: 8 Baseret på en gennemgang af danske, europæiske og amerikanske databaser og lister over farlige stoffer. Rød+Grøn Maj\n8 Txt aktuel politik Vi støtter lærerne! Siden 1. april har Danmarks lærerstand været forhindret i at gøre det, de er bedst til. I stedet har de og deres mange sympatisører sprudlet af energi i en stribe af kreative events og demonstrationer. Line Hjarsø, uddannelsespolitisk rådgiver Luk os ind nu, luk os, luk os ind! / Vi står her i den bidende vind. / I er ved at fuck det op / og giver skolen et hjertestop, rapper de tre unge lærere bag gruppen Lockout Kings. Deres sang, Hjertestop, er set mere end gange på YouTube. KL og finansministeriets lockout af landets lærere har skabt en vaskeægte ørehænger. 8 Rød+Grøn April 2013 Enestående engagement Det var helt sikkert intentionen, at befolkningen skulle mærke det, da KL og Finansministeriet, med Ziegler og Corydon i spidsen, lockoutede de kommunalt og statsansatte lærere fra bl.a. folkeskoler, sprogskoler, VUC- og AMU-skoler. Lukkede og aflåste skoler gør indtryk. Men det, der først og fremmest har gjort indtryk, er det engagement, der siden 1. april har præget på både gader og stræder og i medierne. Lærere har stået bag alt fra kilometer lange menneskekæder og maratonløb over fakkeloptog og demonstrationer til debatindlæg og kronikker. Lærerne har gjort alt, hvad de kunne, for at gøre befolkningen opmærksom på den urimelige situation, KL har bragt dem i. Det samme har Enhedslistens medlemmer, der har uddelt tusindvis af flyers og badges, stillet kommunalpolitiske forslag om at afblæse lockouten og afleveret deres børn til pasning på rådhuset. Så mon alle ikke landets skoleelever, trods aflyst undervisning, efterhånden har lært at stave til lockout. Kampen er langt fra slut Også parlamentarisk har Enhedslisten givet lærerne sin uforbeholdne støtte. Folketingsgruppen har kaldt finansminister Bjarne Corydon i samråd, indkaldt til en hasteforespørgsel, stillet 20-spørgsmål og deltaget i mediernes dækning, med kritiske vinkler og opbakning til lærerne. Der er fortsat brug for massiv opbakning til lærernes kamp, for uanset hvad de næste dage eller uger bringer, så vil kampen være lang. Ved redaktionens slutning (19. april) synes det fuldstændig urealistisk, at der skulle kunne opstå en ny forhandlingsmulighed. Det er tydeligt at se, at regeringen har planlagt denne situation for lang tid siden, og at hensigten hele vejen i gennem har været en lockout med det primære formål, at KL kunne frigøre sig fra arbejdstidsaftalen med Danmarks Lærerforening. Derfor må et regeringsindgreb også være forventeligt. Et regeringsindgreb, der formentlig kommer til at ligne den aftale, som gymnasielærerne netop har indgået på trods af, at 85 procent af gymnasielærerne\n9 Lærerne har gjort alt, hvad de kunne, for at gøre befolkningen opmærksom på den urimelige situation, KL har bragt dem i. Den 11. april mødtes lærerne og deres støtter til en historisk stor demonstration på Christiansborgs Slotsplads. Her er det Anders Bondo, der taler - til stor begejstring for de fremmødte. Foto: R+G har stemt nej til aftalen. For også i denne aftale forringes lærernes arbejdsvilkår. Lærerne blot de første Uanset hvordan konflikten ender, så vil vi se forringede arbejdsvilkår og dermed også en forringet folkeskole, og det vil kræve mange års hårdt politisk arbejde at genoprette. Samtidig står det også soleklart, at lærerne blot bliver de første i regeringens angreb på offentlig ansatte. Heldigvis har lockouten medført, at mange har fået øjnene op for situationens alvor. Og forhåbentligt vil lockoutens pres på arbejdstagerne, såvel som på den danske model, kunne danne platform for et tiltagende engagement og en bredere kamp for gode arbejdsvilkår i den offentlige sektor. Dagbog fra en lockout Åge Skovrind, sproglærer og medlem af Enhedslisten Fredag den 22. marts Mærkeligt at sige God Påske til kollegaerne. Hvornår ses vi igen? Den lockout, som de fleste længe anså for helt uvirkelig, synes nu uundgåelig. Nå ja, vi ses vel alligevel, bare på en anden måde! Tirsdag den 2. april Fagforeningen har indkaldt til møde i Cirkusbygningen i København. Jeg er medlem af Uddannelsesforbundet, fordi jeg underviser voksne udlændinge i dansk. Medierne skriver kun om folkeskolen, men lockouten gælder også flere tusinde lærere på VUCcentre, sprogskoler, ungdomsskoler, produktionsskoler og erhvervsskoler. Otte steder i landet mødte denne brogede skare frem, blandt andet for at få praktiske oplysninger og høre en videotransmitteret tale af vores forkvinde, Hanne Pontoppidan. Dejligt at se næsten alle kollegaer, stemningen er god. Selv gæstetalen fra den københavnske pædagogformand Jan Hoby, som ikke sparer på store ord om solidaritet, klassekamp og kapitalisme, modtages med klapsalver. Cirkusbygningen er et fint sted til cirkus, hvor man skal se og lytte, men et dårligt sted at sidde i grupper og planlægge aktiviteter. Onsdag den 3. april Om morgenen deler jeg Enhedsliste-flyers ud i Roskilde. På en lille time kom vi af med alle 600. Skønt at mærke opbakning fra så mange, men tankevækkende at så mange unge går forbi og virker fuldstændig ligeglade med, hvad der sker i samfundet. Om eftermiddagen går vi forbi Finansministeriet og afleverer en kiste med den danske model, og derfra videre for at slå ring om KL s bygning på Amager. Solskinnet løfter humøret. Men det er også dejligt at være sammen med kollegaer på en ny måde og se, at folk kan eller ved en hel masse andet. Jeg tror, alle lærer utrolig meget under konflikten, som kan bruges bagefter. Torsdag den 4. april Vi har lånt mødelokaler hos FOA i Hillerød. Supergodt, men desværre er der ikke så mange andre forbund, der melder klart ud. Der er et hav af ideer på bordet, som forskellige grupper arbejder videre med. Vi planlægger en demo i Hillerød. Tirsdag den 9. april En menneskekæde fra Roskilde til København hilser morgentrafikanterne. Jeg blander mig med lærerne fra Roskilde. De virker fantastisk velorganiserede. Onsdag den 10. april Medierne spiller en stor rolle. DR har et indslag om, at de private forbund ikke bakker lærerne op. Men dagen før havde El-Forbundet udtalt sin støtte. Det nævnte de ikke. Hvorfor spurgte de kun privatansatte på gulvet, som ikke sympatiserer? Torsdag den 11. april Den foreløbige kulmination. Hele det indre København emmer af demonstranter i flokke fra hele landet, i alle mulige farver og med alle mulige fantasifulde slogans. Jeg støder til en af fordemonstrationerne, som bølger gennem Nørregade i en halv time og kulminerer i en gigantisk protest på Slotspladsen. Mandag den 15. april Stormøde for alle os fra Nordsjælland. Spørgsmålene trænger sig på: Hvor længe varer det? Får vi konfliktstøtte inden 1. maj? Kræver vi indgreb eller forhandlinger? Vi har en god diskussion om faglig strategi og det politiske spil. Hvis regeringen griber ind nu, fremstår det hele som aftalt spil. Hvis de venter, fremstår de mere som dem, der frelser landet. De fleste holder mest med lærerne, og lærerne flygter fra regeringspartierne. Den offentlige stemning må da for pokker gøre et indtryk? Men hvorfor afviser Anders Bondo sympatikonflikt fra andre? Det virker uforståeligt. I dag er der faglige møder på mange gymnasier. Kun mere af den slags kan presse regeringen og KL. Christiansborg Slotsplads var så fyldt med demonstrerende lærere den 11. april, at mange måtte stå på den anden side af kanalen. Foto: R+G Rød+Grøn Maj\n10 Txt aktuel politik Regeringen kigger ned i afgrunden Det er ikke attraktivt at vælte regeringen. Men det er heller ikke attraktivt at lade den fortsætte. Det er det parlamentariske dilemma, Enhedslisten står i, mener to af partiets afgående hovedbestyrelsesmedlemmer, Signe Færch og Bjarne Thyregod. Jeppe Rohde, Rød+Grøn Selvom Enhedslisten er rasende på regeringen og dens utallige løftebrud, mener Hovedbestyrelsen ikke, at Enhedslisten aktivt skal forsøge at vælte regeringen. - Der er ikke meget perspektiv i at tage Løkke og Thulesen- Dahl i hånden og gå ned og stille et mistillidsvotum til en samlet regering. Det vil have den konsekvens, at vi får en endnu mere højreorienteret regering til magten, med et meget tydeligt mandat. De vil kunne føre benhård, højreorienteret politik. Det vil være katastrofalt for de ledige, velfærden, miljøet og udlændinge, mener Signe. - Men vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at tydeliggøre regeringens løftebrud. Så er det vælgernes opgave at straffe dem ved næste valg. Og det tror jeg også, de gør, siger hun. Regeringens selvmord Også Bjarne er helt overbevist om, at regeringen kommer til at tabe næste valg. - Spørgsmålet er bare, hvilken position vi skal have efterfølgende. Jeg mener, at modsætningerne er så store nu, at vi skal slå ind i dem. Hvis vi venter 2 ½ år længere på et brud, så kommer vi så dybt ned i hullet, at det bliver rigtigt svært at komme op igen. Jeg tror på, at vi skal vælge strategisk, hvornår bruddet skal tages, siger han. Signe supplerer: - Det er afgørende, at det står fuldstændigt klart, at denne regering kommer til at dø, fordi den har ført højreorienteret politik. At det er deres egen skyld, fordi de har svigtet og dermed begået selvmord, siger hun. - Regeringen stemmer deres egen politik ned i folketingssalen nærmest hver uge. Og det er om noget med til at desillusionere deres medlemmer, påpeger Bjarne, som mener, at Enhedslisten kommer til at få en mere ledende rolle fremover. - Den kommende hovedbestyrelse skal i gang med at revurdere den politiske situation fuldstændigt. Vi får en helt anden rolle fremover. Virkeligheden er ved at overhale os, mener Bjarne. - Jeg tror, det er klart for de fleste mennesker i det her land, at der er en kæmpe konflikt mellem Enhedslisten og regeringen. Og det er godt. Det skal være ekstremt tydeligt, at den politik, de fører nu, den fører de sammen med de borgerlige i stedet for at føre venstreorienteret politik sammen med Enhedslisten, siger Signe. Indenfor eller udenfor murene? Bjarne og Signe er enige om, at det er nødvendigt, at fagbevægelsen og andre folkelige bevægelser presser regeringen. - Vi risikerer, at det hele bliver for fokuseret på Christiansborg. Det er uden for Christiansborg, at situationen er mest kritisk. På trods af, at vi har en regering, der gennemfører det stikmodsatte af, hvad den gik til valg på, ser vi ingen massive protester. Det er det, der er den store krise, siger Signe. Bjarne mener dog ikke, at det fritager Enhedslistens folkevalgte ansvaret for at gøre noget. - Jeg synes, at alt den her snak om udenomsparlamentarisme let bliver en måde at fralægge sig politisk, parlamentarisk ansvar. Men parlamentarisme og udenomsparlamentarisme hænger uløseligt sammen. Du er tvunget til at understøtte udenomsparlamentarismen, i stedet for bare at vente på, at protesterne opstår, påpeger Bjarne. Næppe rød finanslov At regeringens nuværende kurs ikke ligefrem indbyder til finanslovsforhandlinger med Enhedslisten er tydeligt for de fleste. Signe Færch 10 Rød+Grøn Maj 2013 Jeg har meget svært ved at forestille mig, at vi laver en finanslov til efteråret med regeringen. Regeringen stemmer deres egen politik ned i folketingssalen nærmest hvert uge. Bjarne Thyregod\n11 Højrefløjen har offentligt erkendt, at hvis de havde gennemført den nuværende regerings forringelser, så havde fagbevægelsen og en halv million protesterende danskere stået på Slotspladsen. Foto: R+G - Nu er vi to jo så heldige, at vi de forringelser, regeringen har la- for. Og så må vi jo se, hvad rege- de, at havde det været en borger- ikke skal sidde i næste års hoved- vet i løbet af året. Det holder ikke, ringen gør. Måske får de Venstre lig regering, der havde gennem- bestyrelse, griner Signe. at vi råber og skriger hele året, og med. Det vil sandsynligvis bety- ført det her, så havde der stået - For jeg tror, det bliver et rigtigt så når vi når frem til finansloven, de krav om at skære endnu mere på Slotspladsen, og en svært år at navigere igennem, si- så vælger vi at blåstemple deres i det offentlige forbrug. Eller også samlet fagbevægelse havde råbt ger hun og fortæller, at hvis der er politik, siger Bjarne og uddyber: må regeringen gå af, mener hun. og skreget. Og S og SF havde gjort en ting, hun har lært af det sene- - Jeg synes, vi meget tydeligt - Den anden store ting inden ef- det samme. Det tror jeg, han har ste år i Hovedbestyrelsen, så er skal signalere, at vi i år har tænkt teråret er jo hele spørgsmålet om ret i, siger Bjarne. det, at det er nærmest umuligt at os at overholde kravet om, at de dagpenge. Der bliver det tydelige- Signe mener dog ikke, at man forudse, hvordan tingene udvik- skal tilbagerulle de forringelser, re og tydeligere, at det var fuld- skal opgive at trække regeringen ler sig. de har lavet i løbet af året. Og så stændigt sindssygt at gennemfø- til venstre. - Men jeg har meget svært ved er vi i realiteten ude af spillet om re alle de her forringelser i en kri- - Der sidder en masse kommu- at forestille mig, at vi laver en fi- finansloven i år, forudser Bjarne. setid. Og lige nu hører man ikke nalpolitikere og folketingsmed- nanslov til efteråret med regeringen. Jeg synes dog, at det er vig- Konflikter forude megen vilje til at gøre noget som helst ved problemerne. Spørgs- lemmer, som er ved at miste deres positioner, og som ikke holder tigt at holde fast i, at hvis de ville Det er dog slet ikke sikkert, at re- målet er dog, om regeringen har mund meget længere. Mange me- lave rød politik med os, så kunne geringen stadig er ved magten til råd til at ignorere problemerne, si- nige medlemmer er fuldstændig de gøre det. Men jeg tvivler meget efteråret, når der skal forhandles ger Signe. klar over, at deres partier er på ka- på, at der er nogen form for vilje til for alvor at få rettet op på det svi- finanslov, mener Signe. Hun ser to store konflikter i horisonten. Vi skal ikke give op tastrofekurs. Vi skal understøtte oprøret i S og SF og lade det vokse. neri, de laver nu, siger Signe. - For det første vedtagelsen af At regeringen har gennemført re- - Og så har vi brug for en fagbe- Heller ikke Bjarne tror på, at En- kommuneaftalen, hvor man vil former, der er så blåsorte, at oppo- vægelse, der er langt mere kritisk hedslisten kommer til at lave fi- gennemføre nulvækst i kommu- sitionen må se misundeligt til, har og som tør tage politisk stilling. nanslov i år. nerne og en minimal vækst i re- selv borgerlige politikere erkendt Også selvom angrebene kommer - Jeg håber det heller ikke, for så gionerne. Her har vi meldt meget offentligt. fra en socialdemokratisk rege- bliver vi hæftet sammen med alle klart ud, at det vil vi ikke stemme - Claus Hjort Frederiksen sag- ring, slutter hun. Rød+Grøn Maj\n12 Txt Kommunevalg 13 Jesper hjælper byrødderne Alt tyder på, at Enhedslisten får det bedste kommunalvalg nogensinde til november. Jesper Kiel står i spidsen for at forberede partiets mange kandidater på en hæsblæsende valgkamp og de store udfordringer, der venter vores kommende byrådsmedlemmer. Simon Halskov, Rød+Grøn Hvad kommer kommunalvalget især til at handle om? - Der største tema bliver velfærden. Hovedparten af hele den offentlige velfærd ligger jo faktisk i kommunerne, så det bliver et stort, landsdækkende og generelt tema, hvor vi selvfølgelig slås for at bevare velfærdssamfundet. Vil der ikke være andre partier, der fører valgkamp på mere velfærd? - Altså, faktum har jo været, at S og SF i høj grad har gennemført den her nedskæringspolitik uden at kny. De har også flertal i KL s bestyrelse og kunne jo sådan set godt prøve at sige fra overfor regeringen. Men det har de valgt ikke at gøre. Så derfor er der jo behov for at få Enhedslisten ind, både i kommunerne, men sådan set også i KL s bestyrelse. Hvad vil det betyde for Enhedslisten, hvis vi får valgt 100 kandidater ind i byrådene (hvilket ikke er urealistisk)? - Det vil betyde, at vi i mellem 40 og 50 kommuner pludselig får et lokalt ansigt og en forankring i forhold til lokale aktiviteter, fagbevægelse, skolebestyrelser og alt muligt andet. En kontaktflade, som vi ikke har haft før. Det betyder også, at vi får opmærksomhed i lokalpressen, som vi skal bruge til at sætte lokale aktiviteter i gang. Er vi gearet til al den opmærksomhed og indflydelse? - Det er jo en stor opgave at blive klar. Det er jo også derfor, at jeg er blevet ansat. Dels skal man lokalt snakke igennem, hvorfor vi stiller op, hvilke mål vi har og hvad vores strategi er. Og så skal vi selvfølgelig have forberedt kandidaterne på at blive valgt ind. Vi har lige holdt kandidatseminar både for det vestlige og østlige Danmark, med tilsammen over 100 deltagere. Hvad bruger du mest tid på i dit arbejde som kommunalvalgmedarbejder? - Det er at komme rundt til afdelingerne, at forberede og afholde lokale seminarer og aftenmøder med afdelingerne. Der er en enorm iver for at komme i gang med forberedelserne til valget, så der har været stort bud efter, at jeg skulle komme rundt, og det har jeg også gjort i vidt omfang. Men jeg har slet ikke været hele vejen rundt endnu, der er jo 98 kommuner. Det næste bliver at gjort alle de skriftlige vejledninger, som ligger på Enhedslistens netforum, helt klar på alle punkter. Hvad har kandidaterne især brug for hjælp til? - Der er en meget stor interesse omkring, hvad det vil sige pludselig at sidde i byrådet, hvilken rolle man får, hvad det er for en opgave, man går ind til. Og så er der en stor efterspørgsel på generel viden om kommunalvalgets hovedtemaer, såsom styrkelse af udkantsområderne, kollektiv trafik og kampen mod de nedskæringer, som kommunerne bliver presset ud i. Du har jo selv siddet i byrådet i Svendborg i en del år. Hvad er de største udfordringer i byrådsarbejdet? - Mange vil opleve at være enlig opposition til det forenede byrådsparti, en bred kreds af partier, der bliver enige om det hele. Her er det vigtigt, at man ikke kommer til at sidde mutters alene. Mange vil jo blive partiets eneste repræsentant i byrådet, og så er det ekstra vigtigt at have baglandet i orden. I Svendborg oprettede vi fra starten en baggrundsgruppe, så jeg altid har nogen, jeg kan holde møde med op til byrådsmøderne. Hvordan klarer man sig igennem fire års marginalisering? - Det kan man heller ikke uden et tæt samarbejde med baglandet.»der er en enorm iver for at komme i gang med forberedelserne til valget, så der har været stort bud efter, at jeg skulle komme rundt, og det har jeg også gjort i vidt omfang. Men jeg har slet ikke været hele vejen rundt endnu, der er jo 98 kommuner.«jesper Kiel, Kommunal- og regionrådsvalgmedarbejder for Enhedslisten 12 Rød+Grøn Maj 2013\n13 Og så må man jo påtage sig rollen som den, der rejser de kritiske spørgsmål og prøver at sætte en anden dagsorden. Det er min oplevelse, at hvis man kommer med de rigtige forslag, så kan selv et borgerligt byråd være nødt til at stemme for Enhedslistens forslag. Så hvis vi er dygtige nok til at rejse de rigtige forslag, kan vi også sagtens komme igennem med nogle ting. Omvendt vil nogle sidde med de afgørende mandater og dermed få indflydelse. Er der ikke en risiko for, at indflydelsen bliver brugt til at forhandle nogle aftaler igennem, som kompromitterer vores politik på andre områder? - Der er masser af faldgruber i kommunalpolitik, og der vil utvivlsomt være nogen, der begår fejl. Det skulle være mærkeligt andet, hvis vi kommer ind i 50 kommuner, og en masse mennesker skal stemme om alt muligt. Vi skal bare være parate til at tage diskussionen og blive klogere af de erfaringer, vi gør os. Det vigtige er, at man tager diskussionen lokalt. Og så skal vi passe på med at falde i den grøft, hvor vi går og slår hinanden i hovedet. Kommunalvalg byder ofte på spektakulære partiskift. Hvad gør vi for at gardere os imod, at kandidater skifter parti efter valget? - Jeg tror på, at man lokalt gør meget ud af at vælge de rigtige personer. Jeg tror nu også, at Enhedslisten har en lidt anden indgangsvinkel til tingene. Mange andre steder handler kommunalpolitik om at vinde nogle poster og få noget magt. Vi har jo nogle politiske mål, og vi ved også godt, at formandsposter ikke i sig selv bringer en tættere på de mål. Vi er måske i mindre grad til salg for de ting, som folk normalt skifter parti for. Hvis dette kommunalvalg bliver vores mest succesfulde nogensinde, bliver der så ikke et enormt behov for støtte til og vejledning af vores mange kommende byrådsmedlemmer? - Blandt os, der er valgt ind på nuværende tidspunkt, er der bred enighed om, at der er et behov for nogen, der kan hjælpe vores valgte og koordinere arbejdet på tværs af kommunerne. Efter valget vil der også mange steder være meget større indtægter, både i kraft af stemmepenge og partiskat. Og ud af de midler skal vi se, om vi kan finde en løsning i fællesskab, en form for regions- og kommunalpolitisk bistand, som kan sikre en koordinering på landsplan. Hvor meget arbejde er der i at blive valgt ind i byrådet kan man f.eks. have fuldtidsarbejde ved siden af? - Det kommer lidt an på, hvilket arbejde man har, om man har børn osv. Det er klart, at man har en lidt større arbejdsopgave, hvis man er valgt ind for Enhedslisten end hvis man er valgt ind som 10. mandat for Venstre, fordi man er nødt til at forholde sig til hele det politiske spektrum og ikke bare sit eget lille udvalg. Selv har jeg valgt at være ansat 30 timer om ugen for at have tid til byrådsarbejdet, som i hvert fald kræver 7-10 timers ugentligt arbejde. Hvad skal man gøre, hvis man gerne vil stille op? - Man skal straks ringe til sin afdelingskontakt og høre, hvordan det står til. Nogle steder har man opstillet spidskandidater, andre steder er hele listen klar, men næsten alle steder er der stadig mulighed for at blive kandidat. Og som sagt, det bliver lige så vigtigt at være med i baggrundsgrupper og være med til at forme vores politik. Det er i virkeligheden det, der bliver allermest spændende. Enhedslisten valgklar i 78 kommuner På kortet kan du se, hvor i landet, Enhedslisten indtil videre har besluttet sig for at stille op til kommunalvalget den 19. november. Er din lokalafdeling valgklar men ikke markeret på kortet, så skriv til Kontakt også Jesper, hvis I overvejer at stille op men har brug for hjælp. Albertslund Holbæk Ringkøbing- Allerød Holstebro Skjern Assens Horsens Ringsted Ballerup Hvidovre Roskilde Bornholm Høje Taastrup Rødovre Brønderslev Ikast-Brande Samsø Brøndby Jammerbugt Silkeborg Esbjerg Kalundborg Skanderborg: Faxe Kerteminde Skive Fredensborg Kolding Slagelse Fredericia København Sorø Frederiksberg Køge Stevns Frederikshavn Langeland Svendborg Frederikssund Lejre Syddjurs Furesø Lolland Sønderborg Faaborg-Midtfyn Lyngby Taarbæk Thisted Gentofte Middelfart Tønder Gladsaxe Morsø Taarnby Glostrup Norddjursland Varde Gribskov Nordfyn Vejle Guldborgsund Nyborg Viborg Haderslev Næstved Vordingborg Halsnæs Odder Ærø Helsingør Odense Aabenraa Herlev Odsherred Aalborg Herning Rebild Aarhus Hjørring Opstilling på andre lister Hillerød Randers Rød+Grøn Maj\n14 Txt Kommunevalg 13 Walid kæmper for velfærdsstaten Walid Ahmad er byrådskandidat for Enhedslisten i Skanderborg kommune. Han har gjort det til sit politiske mål at kæmpe for den velfærd, som har hjulpet ham ud af en barndom som afghansk krigsoffer. Søren Bruun, Enhedslisten Aalborg Inden Walid kom til Danmark, levede han et dramatisk liv som krigsflygtning fra Afghanistan, hvor han selv blev dødeligt såret og mistede sin far, storebror og onkel. Disse oplevelser gør hans kandidatur enestående; for Walid ved om nogen, hvad forskellen er på et liv med velfærd og tryghed og et uden. - Jeg var seks år gammel, da jeg blev skudt og benamputeret på 14 Rød+Grøn Maj 2013 stedet. Jeg blev faktisk erklæret død bagefter, fortæller Walid. Mangler proteser i Kabul - Da jeg kom på sygehuset satte de en balje under mit ben, så alt det blod, der sivede ud, kunne genbruges. Der var flere tusinde ofre på sygehusene, og blodbanken havde ikke mere blod. Heldigvis var der én i min familie, der havde samme blodtype som mig. De tappede så meget blod af ham, at han selv kom i livsfare. Walids familie flygtede i første omgang til Iran. Efter to år i en flygtningelejr blev familien FN-kvoteflygtninge og kom til Danmark. På trods af, at Walid mistede sit ene ben som seksårig og sidenhen har levet med benproteser, har han dog nægtet denne forhindring at agere stopklods for ham; han er i dag et engageret menneske, der går forrest og er forbillede for andre, der lever med stigmatiserende træk. Walid kæmper desuden for at opbygge et bandagistcenter i Kabul, hvor tusinde plages af livet uden lemmer og proteser. - Med et bandagistcenter kan afghanerne selv producere benog armproteser til hinanden. Dermed kan de blive selvstændigt kørende og ikke være så afhængige af sådan nogen som mig, forklarer Walid, der mener, at vi i Vesten er for fokuseret på de militære virkemidler frem for de humanitære. Sammen er vi stærkere I Danmark kæmper Walid især for at bevare den velfærdsstat, som har hjulpet ham igennem en svær tid som krigsflygtning. - Jeg kommer fra et land, hvor vi ikke havde nogen velfærdsstat, og hvor mennesker ikke havde et socialt sikkerhedsnet. Hvor jeg så, at folk nærmest blev dyriske i forsøget på at skaffe sig ting, på bekostning af alt muligt også menneskeliv. Walid er forundret over den nuværende politiske situation i dagens Danmark, hvor en socialdemokratisk regering er i gang med store nedskæringer på velfærdsområdet. Og hvor studerende, ar-\n15 Jeg kommer fra et land, hvor vi ikke havde nogen velfærdsstat, og hvor mennesker ikke havde et socialt sikkerhedsnet. Walid Ahmad. bejdsløse og syge for tiden må lide under kyniske reformer. - Danmark er jo et godt eksempel på, at man kan føre en ansvarlig økonomi og samtidig bibeholde velfærden. At man så frivilligt nu går med til at nedbryde velfærdssamfundet er rystende. - Jeg kæmper for at bevare velfærden, og det vil jeg altid gøre. Fordi velfærdsstaten beviser, at man i fællesskab kan nå langt længere. At individet står langt stærkere som en del af et solidarisk fællesskab. Hvis du har lyst til at hjælpe Walid med at opbygge et bandagistcenter i Afghanistan, kan du donere penge til denne konto: Mere info: 200 ildsjæle på kursus Erfaringer blev udvekslet og nye værktøjer prøvet af, da over 200 aktivister tog på kandidatseminar og Byg Op-kursus i Vejle og Stevns. Idunn Haraldsdottir og Christine Lundgaard, organisationsteamet Hvad står Enhedslisten for lokalt? Hvordan formidler du politikken som lokal kandidat i pressen, i taler og i debatter? Hvordan inddrager du flere medlemmer i det lokale partiarbejde og bliver dus med hjemmesider, webkartotek og Facebook? Det var nogle af de mange spørgsmål, de 200 deltagere skulle arbejde med på de netop afholdte kandidatseminarer og Byg Opkurser. En af dem, der var med på Byg Op-kurset for første gang, var Bodil Dalbro fra Holbæk-afdelingen. - Det allervigtigste, jeg fik med fra kurset, er mod på at udføre opgaverne. Jeg føler mig klædt på til at gå i gang, og jeg har fået et overblik over, hvad der er vigtigst. Jeg er for eksempel blevet mere bevidst om, hvor vigtigt det er at give folk lyst til at være en del af vores sociale fællesskab, fortæller Bodil. Hun er desuden glad for, at de var tre af sted fra Holbæk, så de kunne snakke sammen undervejs og kom hjem med den samme inspiration. Byg Op Enhedslistens Bornholm-afdeling havde sendt flere deltagere til Byg Op-kurset på Stevns. En af dem var Pia Lykke Nielsen, som netop er kommet med i afdelingsbestyrelsen. - Det vigtigste, jeg har med hjem, er helt klart kontakter til andre afdelinger. Så må vi se, om vi ikke kan arbejde mere sammen i fremtiden. De forskellige planer for en konkret aktion, samt partiets årshjul, er rigtig gode redskaber, vi kan bruge i vores arbejde, mener hun. Bornholmerne rykker Også Bornholm-afdelingens kontaktperson, Morten Riis, havde taget turen over Østersøen. - Det var vigtigt for os at tage med på Byg Op, for når vi kommer ind i kommunalbestyrelsen til november, får de kerneaktive i afdelingen nye opgaver, siger Morten og fortæller, at Enhedslisten ser ud til at få valgt to ind på Bornholm. - Indtil nu har jeg været den eneste, der ville stille op. Tænk, så skete der det, at to af deltagerne meldte ud i løbet af weekenden, at de gerne vil være kandidater til Byg op er Enhedslistens organisatoriske uddannelse for medlemmer, der vil have redskaber til at få afdelingen til at køre endnu bedre, eller brænder for at skabe udadvendte aktiviteter. På Byg Op-kurset kan du afprøve værktøjer inden for organisering, mobilisering, kampagne og kommunikation. De første Byg Op-kurser i 2012 handlede om mobilisering, organisering og kampagnearbejde. Efter ønske fra mange deltagere var temaet denne gang kommunikation i afdelingen og i offentligheden. Det næste Byg Op afholdes september (Vestdanmark) og september (Østdanmark). Tilmelding sker til landskontoret via din lokale kontaktperson. Kandidatmøde Kandidatseminaret for lokale kandidater har været afholdt i Vejle for kandidater i Vestdanmark og på Stevns for kandidater i Østdanmark. Kommunalvalget er også et tema på årets sommerlejr, så hold øje med programmet for sommerlejren: sommerlejr.nu. Der afholdes træf for alle kandidater til regionsvalget den maj og træf for kommunale spidskandidater den 25. august. Tilmelding sker til landskontoret via din lokale kontaktperson. kommunalvalget! Og mens vi var på kursus, delte de andre fra vores afdeling flyers ud til fordel for de lockoutede lærere. Det var aldrig sket for et år siden, at vi kunne sende fire på kursus og samtidig lave aktion på torvet, siger Morten. Forsmag på dilemmaer Enhedslisten stiller indtil videre op til kommunalvalget i 76 kommuner. Dorte Sørensen fra København var én af de lokale kandidater på kursus. - Det var interessant at høre cases fra den virkelige verden, fra folk, der allerede sidder i byråd rundt omkring. Det gav en forsmag på de dilemmaer, man selv kommer til at stå med efter valget. Det var også rigtig fedt at møde alle de andre kandidater - der er virkelig nogle ildsjæle derude! Susanne Gustenhoff stiller op til kommunalvalget i Svendborg: - Det, at få alle vores lokale politikområder præsenteret, har givet mig blod på tanden. Det bekræftede mig i, at det er det, jeg selv skal i gang med. Det er ikke så tit, man har mulighed for at dele viden på tværs af så mange afdelinger og kommuner. Rød+Grøn Maj\n16 Txt sværvægter Er stress et politisk anliggende? Ifølge borgerlige politikere er stress et spørgsmål, der alene hører den enkelte og dennes nærmeste til. Er du stresset, så tal med din leder, og hvis du er udstødt: din sagsbehandler. Einar Baldursson, lektor i arbejdspsykologi på Aalborg Universitet På den borgerlige side er stress blot endnu en anledning til at fremhæve den politiske individualisering af alle de spørgsmål, der kan handle om et fælles ansvar. Denne dagsorden opstår ikke i forhold til en lang række lidelser, såsom depression, skizofreni og bipolar lidelse, eller kræft, allergier og infektionssygdomme. Så hvorfor stress? Det skyldes, at stress er en omverdenslidelse. Det vil sige, at forekomsten af stress altid i et eller andet omfang handler om den enkelte og fællesskabets sociale omstændigheder. Derfor har de borgerlige ret, stress er politisk, og man skal kun undres over, at der ikke gives tilsvarende markante svar fra den politiske venstrefløj. I den mere folkelige debat og selv blandt eksperter er svaret ofte: Stress er naturligt, der findes god og dårlig stress, og når der opstår dårlig stress, skyldes det, at belastningerne overstiger den enkeltes ressourcer. Problemet er så, at en række af disse formuleringer er forkerte, og hvad værre er, de er misvisende. Stress og evolution Stress er et af kroppens ældste systemer i evolutionær forstand, og 16 Rød+Grøn Maj 2013 i og med at stress har været i spil rigtig længe, har evolutionen haft masser af muligheder for at modificere dette system. Problemet er bare, at evolutionen så langt fra er vis og fremsynet. Selv om hver enkelt modifikation har givet mening i situationen, har de på længere sigt medført en række uhensigtsmæssige følgevirkninger. Så stress er naturligt, men ikke på nogen entydigt god måde. Det ældre stresssystem havde til opgave at stille meget betydelige ressourcer til rådighed, når organismens overlevelse var i spil. Dette system drev rovdrift på organismens ressourcer, og hvis responset blev forlænget, var følgerne dødelige. Senere finder evolutionen ud af, at man kan dø af så meget andet end rovdyr og trusler fra konkurrenter. Udviklingen af stadigt mere krævende socialt liv medfører for de sociale pattedyrs vedkommende, at stresssystemet kidnappes til at håndtere sociale udfordringer. Sådanne udfordringer er som regel ikke dødelige i hvert fald ikke på kort sigt. Desuden kan de vare længe, og det er ofte en god idé at tage udfordringen op, inden problemet vokser sig stort. Denne udvikling af stresssystemet indebærer, at det modificeres på en række led. For det første kan systemet igangsættes af sociale påvirkninger alene. For det andet kan systemet blive aktiveret i relativt moderat omfang, og derfor kan det være aktivt over længere tid. Hos de sociale pattedyr, hvor rangorden og samarbejde står i centrum, modificeres stresssystemet, således at man kan trække på særlige ressourcer, når ens sociale position og integration er truet. Dette betyder primært hos mennesker at man kan blive stresset, når man oplever eller frygter social marginalisering, føler sig truet eller udfordret, oplever usikkerhed eller står overfor store udfordringer. Dette betyder, at stress på en gang er en reaktion på sociale udfordringer og trusler og en tilstand af særlig ressourcetilførsel. Det utilstrækkelige evolutionære design Alt dette er der ingen grund til at indvende noget imod. Problemet er så bare, at de helbredsskadelige følger af længerevarende gammeldags stress, fortsat gør sig gældende, selv om vi kan holde til dem over en længere periode. Samtidig medfører stress en ubevidst tendens til at søge de trusler, der er forklaringen på følelsen af at være stresset, og denne trusselstilstand farver hele ens følelsesliv. Stress medfører en tilstand af frygt og ængstelighed. Man lever ikke godt med stress. Dette er en del af forklaringen på, at stress medfører øget risiko for psykiske lidelser, især depression. På kort sigt medfører stress et styrket immunrespons, men på lang sigt en svækkelse af immunsystemet. Begge dele kan være et problem. Et aggressivt immunsystem spiller formentlig en vigtig rolle omkring en række lidelser, der under en hat betegnes som immunsyndromer (f.eks. allergier). Et svækket immunsystem er mindre effektivt i bekæmpelse af infektioner og helbredelse ved sygdom. Forlænget stresstilstand medfører ydermere, at kroppens energiniveau falder (tab af motivation), samtidig med at kroppen, under fornemmelse af omverdenens trussel, i højere grad omdanner fødens energi til fedtdepoter. På den måde øger stress tendensen til fedme, også selv om man spiser sundt. Det faldende energiniveau og behovet for billige kalorier medfører på sigt øget tendens til cola og burger. På kort sigt betyder stress, at vi mærker mindre til smertepåvirkninger, men over tid ændres det til det modsatte. På længere sigt medfører stress øget tendens til fysisk og psykisk smerte. Stress: ligevægt eller forandring Den klassiske stressforståelse bygger på den antagelse, at stress er et biologisk ligevægtssystem. Uanset hvordan ligevægtssystemer forstyrres, vil de, med de ressourcer, der står til rådighed, søge mod et ligevægtspunkt. Sådanne systemer reguleres gennem homeostatis. Langt de fleste systemer, der er ansvarlige for kroppens grund-\n17 Undersøgelser dokumenterer en støt stigende forekomst af mennesker, der ofte har stress. Der er tale om en stigning fra 5,8 procent i 1987, til 8,7 procent i 2005 og hele 12,6 procent i Foto: David F ligheden handler om stress, eller stressforårsaget depression. Den øgede forekomst af stress hænger utvivlsomt sammen med en række samfundsmæssige problemer, der i tiltagende grad har sat dagsorden gennem de seneste 20 år. Tendensen til sammenblanding af arbejde og det øvrige liv er en del af problemet. Det stadigt mere uklare ansvarsforhold i arbejdet, som flere og flere oplever, spiller også en rolle. Det enorme pres, de unge oplever i uddannelsessystemet, medfører øget tendens til marginalisering af store grupper unge. Samtidig lever A-gruppen, de uddannelsesegnede, i en verden, hvor kun den ypperligste præstation giver billet til det gode og agtværdige liv. Selvom budskabet om øget individualisering er lang skudt over målet, må vi konstatere, at det svækkede fællesskab er en del af læggende virke, er kendetegnet indebærer hyppigt forekommen- Undersøgelser udført af Sta- problemet. Følelse af fællesskab ved homeostatis. Det gælder sy- de stressbelastninger, vil syste- tens Institut for Folkesundhed og sammenhold giver tryghed og re-base-balancen, temperaturre- mets følsomhed tiltage. Over tid (SIF) dokumenterer en støt sti- er således et sundhedsgode. Men gulering osv. Andre systemer re- skal der mindre til, før vi reagerer gende forekomst af mennesker, en fagbevægelse i defensiven og guleres gennem allostasiske dy- med stress. der ofte har stress, i perioden en venstrefløj, der i Folketinget i namikker. Slige systemer kan Længerevarende tilstande af Der er tale om en stig- et vidt omfang gennemfører libe- bedst beskrives gennem en gam- diffuse stressbelastninger øger ning fra 5,8 procent i 1987, til 8,7 ralistisk politik, undergraver so- mel venstrefløjsparole: handling risikoen for, at stresstilstanden procent i 2005 og hele 12,6 pro- lidariteten og svækker mulighe- giver forvandling. Et alleostasisk fastlåses på et relativt højt ni- cent i den for et socialt fællesskab. system forandres således gennem sit eget virke. Det er i konstant bevægelse. Og sådan er stress. veau. Sidst men ikke mindst kan selve reaktionen flade ud. Det vil Lader vi stå til, stiger problemerne Samtidig betyder denne udvikling en stigende afgrund mellem et sundhedssystem fra industri- Forskydningen fra homeostatis til sige, at systemet underreagerer. Dette er en yderst problematisk samfundets tid og et moderne liv, alleostasis har stor betydning for, På overfladen ganske godt, men udvikling. Den kan formentlig der forudsætter en sundhedsind- hvordan vi forstår stress. faktum er, at sådanne situatio- sammenkædes med stærkt for- sats, som er forankret i hverdags- Når det fremhæves, at stress- ner øger de skadelige virkninger øget forbrug af smertestillen- livet. responset ændres over tid, sæt- ved visse af systemets processer. de medicin. Det er også sandsyn- Så stress er politisk. Lader vi stå tes øget fokus på vores sociale Visse former for depression skyl- ligt, at en del af det stigende antal til, stiger problemerne og de om- omverden. Hvis vores omverden des formentlig en sådan ændring. diagnoser af depression i virke- kostninger, de medfører. Rød+Grøn Maj\n18 Txt rød kultur Solidaritets bogudgivelser Viggo Toften Jørgensen: Den glade Tømrersvend. 100 kr. Rosa Luxemburg: Breve fra fængslet (med lyd-cd). 125 kr. Paul Frölich: Rosa Luxemburg - idé og handling. 200 kr. David McNall y: Den globale krise. 100 kr. Antologi: Derfor sanktioner mod Israel. 100 kr. Hal Draper: Socialismens to ansigter. 20 kr. Lars Lih: Lenin. 100 kr. Bestil bøgerne på Hallo der udkommer bøger på venstrefløjen! At besøge Forlaget Solidaritet er som at besøge en humlebi. Den kan ikke flyve, men den ved det ikke. Rød+Grøn har snakket med Michael Schølardt, som er initiativtager til forlaget. Mikael Hertoft, Rød+Grøn Vi sidder hyggeligt i baghuset til Solidaritetshuset på Nørrebro. Der lugter af tryksværte fra den store trykkemaskine bag os, der står kasser med papir og mere eller mindre færdige bøger. Foran os ligger en stak med færdige bøger. Venstrefløjen har i de sidste mange år næsten ikke udgivet bøger. Men Solidaritet har indenfor et år udgivet syv bøger og fortsætter. Hvem laver forlaget? - Vi er en bred kreds af enkeltpersoner fra venstrefløjen den feministiske bevægelse, den økologiske bevægelse og forskellige politiske bevægelser. Vi ønsker kort sagt at være et bredt venstreorienteret forlag. Hvilke bøger udgiver I? - Vi udgiver blandt andet større teoretiske ting. Vi besluttede f.eks., at vi skulle have noget om den økonomiske krise. Det er vigtigt for venstrefløjen at vide, hvad der foregår. Så kiggede vi på, hvad der er af international litteratur vi ville gerne have en bog, der både var grundig og principiel og samtidig var til at forstå. Vi landede på McNallys bog, Den globale krise. Han er marxistisk økonom og professor fra Canada. - Derudover har vi et mål om at udgive små minibøger om aktuelle emner, som kan give venstrefløjen en baggrund for dens politiske aktivitet. Foreløbig har vi udgivet en, Socialismens to ansigter. Hvordan udvælger I bøgerne? - Hvis nogen f.eks. vil udgive noget om feminisme, så ser vi på, om det er relevant lige nu. Vi vurderer også, om de brænder for det vi kan kun udgive det, som nogen brænder for. For der er meget arbejde i at udgive bøger. - Hvis vi skal udgive en bog, som skal oversættes, så køber vi udgivelsesrettighederne, og vi samarbejder med venstreorienterede forlag i udlandet. Hvordan kan det lade sig gøre at udgive bøger i 2013? - Vi er et aktivistisk foretagende. Der er ikke løn i det for nogen af Michael Schølardt er initiativtageren bag Solidaritets forlagsvirksomhed. Foto: Maibritt Kerner 18 Rød+Grøn Maj 2013\n19 Boganmeldelse: Rutinerede nyreslag til the establishment os. Vi har en simpel struktur redaktionen er forlaget. - Det hjælper også, at vi har produktionsmidlerne. Solidaritetshuset er købt og betalt, og vi har derfor en lav husleje. Maskinerne har vi også. Ja, og så har vi små oplag. Vi trykker typisk 200 ad gangen, og så trykker vi flere, når der er brug for det. Papir er det ikke lidt gammeldags? Jeg tror, bøger på papir har en mere blivende værdi, end hvad der ligger på nettet. Hvis man ser på Danmark i forhold til vores nabolande Sverige og Norge, så er venstrefløjen langt bag ud i forhold til at trykke bøger. Det vil vi gerne rette op på. Men vi har også et perspektiv om at lægge vores bøger ud på nettet. Hvad er jeres næste bog? - Til årsmødet er vi klar med en bog af Eagleton: Derfor har Marx ret. Den er et forsinket svar på revolutionsdebatten i sommer. Den tilbageviser ti forkerte påstande om Karl Marx. - Jeg synes, revolutionsdebatten er et godt eksempel på, at vi er dårligt forberedt, teoretisk set. Klassekamp er ikke kun kamp i hverdagen, det er også ideologisk klassekamp, med teoretisk baggrund. Det vil vi gerne bidrage med. I årevis har Niels I. Meyer som forsker og samfundsdebattør arbejdet for et humant ligevægtsamfund. I sin seneste bog følger han op på dette mangeårige arbejde med en analyse af sammenhængen mellem klodens miljømæssige, økonomiske, demokratiske og sociale problemer. Mads Christian Barbesgaard Nok er nok Stop den skæve udvikling beskæftiger sig med en række temaer, der vil have interesse for rød-grønne læsere. Navnlig grænser for vækst, pengemagtens underminering af demokratiet, en ny form for europæisk samarbejde, den neoliberale økonomis fallit samt vejen til social og økonomisk lighed. I de korte og skarpe kapitler uddeler Meyer en strid strøm af nyreslag til den dominerende tankegang indenfor temaerne og fremsætter sit bud på en alternativ udvikling. Meyer balancerer på en knivsæg for på den ene side med strategiske reformer at opnå forandringer inden for systemet på kort sigt, samtidigt med at klargøre nødvendigheden af grundlæggende samfundsforandringer på længere sigt. Hvor dette måske kan lyde inkonsistent, formår Meyer på inspirerende vis at argumentere for, at de strategiske kortsigtede mål (eksempelvis politisk accept af toldbarrierer i u-lande) er afgørende og vigtige skridt på vejen til at opnå de større mere radikale mål (eksempelvis nedlæggelse af WTO). Svær balancegang Enkelte steder bliver balancen imidlertid svær, for eksempel hvad angår strategiske mål indenfor EU-systemet (et forslag lyder: støtte til reform af EU s CO2-kvotehandelssystem i anmelderens øjne en dødssejler fra dåben, der ene og alene gavner industrien og spekulanter!). Det skal dog nævnes, at de par mål, Nok er Nok Stop den skæve udvikling (2012). Niels I. Meyer. 88 sider. 125 kroner. Forlaget Tiderne Skifter. der sættes indenfor EU-systemet, vitterligt er nu-og-her strategiske skridt. Som Meyer fastslår senere, er hans mere reformistiske fortid i Junibevægelsen netop fortid. I et inspirerende kapitel om et alternativt europæisk samarbejde bryder han med denne linje og fremfører i stedet en klar EU-modstand, baseret på en vision om et Nordisk Forbund. Giv den til S og SF Et par strategiske uenigheder desuagtet kan bogen med sikkerhed give indspark til flere af de aktuelle interne partidiskussioner, såvel som til Enhedslistens løbende politikudvikling med konkrete bud på alt lige fra dødshjælp til det internationale handelsregime. Frem for alt kan bogen anbefales, fordi Meyer formår at gøre sine forslag til gennemgribende og radikale samfundsforandringer spiselige for et langt bredere publikum end the usual suspects. Ud over at købe den til sig selv vil jeg derfor anbefale, at man giver en lille gave til sine venner i S og SF også selv om det måske fremstår som et mere og mere håbløst projekt, at det er midten, som vil tage del i, for slet ikke at sige lede, et nyt (ungdoms)oprør, som Meyer i sidste ende opfordrer til. Hårdt men ikke håbløst Selv set i lyset af S og SF s katastrofale kurs, er jeg imidlertid sikker på, at Meyer vil opfordre Ø- medlemmer til ikke at lade sig nedslå, men stædigt fortsætte med på saglig og klar vis at fremføre vores alternativer. Som han skriver i bogens efterskrift om udsigterne for hans børnebørns generation: - [Det] bliver... en hård kamp, men heldigvis ikke en håbløs kamp. Rød+Grøn Maj\n20 Txt 1. maj Arbejdernes internationale kampdag fylder 123 år En international arbejderkongres vedtog i 1889 en resolution, der opfordrede verdens arbejdere til at demonstrere for gennemførslen af 8-timersdagen den 1. maj Den internationale kampdag var født, men ikke uden komplikationer. Lars Hostrup Hansen, historiker og medlem sede demonstrationsforbud og gendarmer. Helt frem til 1920 af Rød+Grøn-redaktionen vedblev den centrale parole for 1. maj-møderne at være kravet om Udviklingen hen imod etablerin- 8-timersdagen. Den sejr blev vun- gen af en international kamp- det i dag tog for alvor fart, da arbej- Siden de indledende proble- derorganisationerne i Nordame- mer blev 1. maj bredt accepteret. rika i 1886 besluttede, at 1. maj Den regelrethed, der fulgte med, skulle bruges som springbræt for blev dog udfordret. Eksempelvis 8-timersdagen. Det betød møder af den socialdemokratiske ung- med hundredtusindvis af delta- domsbevægelse, der i gere. demonstrerede under parolen I Chicago blev arbejdernes 1. som Ned med Kongedømmet og maj-møde, og den efterfølgende Knæk Sablen, Bryd Kronen, Styrt generalstrejke, mødt med mas- Kirken. Bannerne blev behørigt siv politibrutalitet. Politiet slog beslaglagt. seks arbejdere ihjel. I protest sam- Også syndikalisterne udfordre- ledes arbejderne den 4. maj på de strømligningen. I 1918 gik de, Haymarket Square, hvor det fulde af vrede over 1. verdens- kom til kampe med politiet, og en krig, men i begejstring for den politimand blev dræbt. russiske revolution, i demonstra- Til skræk og advarsel blev re- tionsoptog fra Nørrebro til Brøns- daktionen af Arbeiterzeitung, høj, hvor 6000 samledes. I 1919 kendt som Chicago-anarkisterne, mødte frem til syndikali- efterfølgende anholdt og dømt til stisk 1. maj i København. døden i en skueproces. Fire anar- I 1924 kunne Socialdemokrati- kister blev hængt. Det første ka- et for første gang danne regering. men uden held, da kommunister- munisme, mens kommunisterne pitel om 1. maj blev således skre mødte derfor op i Fælled- ne blev smidt på porten. Det blev rasede mod den fascistiske trus- vet i blod. I Danmark foregik det parken for at hylde regeringen. fremover kutyme, at der var to 1. sel. Den spanske borgerkrig kom heldigvis mindre blodigt. Kampdagens levedygtighed blev maj-arrangementer et kommu- derfor også til at spille en rolle for Kommunister smidt på porten understreget i 1925, hvor tusinde arbejdere deltog i 1. maj - foranlediget af en verserende nistisk og et socialdemokratisk. Krigen afblæste kampdag 1. maj sidst i 1930 erne. I 1937 lykkedes det sågar at lave enhedsdemonstrationer mod fascisme. Selvom myndighederne gjorde storkonflikt. I 1930 erne gik arbejderne til 1. Med besættelsen af Danmark hvad de kunne for at lægge hin erne så også dannel- maj med krav om ferie med løn og gik 1. maj ind i en særlig periode. dringer i vejen, blev 1. maj også sen af Danmarks Kommunisti- 40 timers arbejde. Kravene blev 1. maj 1940 blev aflyst med den gennemført i Danmark i ske Parti (DKP). Dermed var en ny dog overskygget af kampen mod undtagelse, at LO s formand holdt Under parolen om 8-timers arbej- 1. maj-arrangør trådt ind på sce- arbejdsløsheden. Socialdemokra- tale i radioen, hvor han accepte- de lykkedes det at samle nen. I 1925 forsøgte DKP at delta- terne brugte desuden 1. maj til at rede samarbejdspolitikken. Tra i Fælledparken, som trod- ge i den socialdemokratiske 1. maj, vise foragt for fascisme og kom- ditionen blev genoptaget i Rød+Grøn Maj 2013