Analyse af konkurrencen på detailmarkedet for el - PDF\nDownload "Analyse af konkurrencen på detailmarkedet for el"\n1 UDKAST 20. august 2012 Detail & Distribution 4/ /TS og LBA Analyse af konkurrencen på detailmarkedet for el INDHOLDSFORTEGNELSE 1 INDLEDNING BESKRIVELSE AF ELMARKEDET... 5 Sekretariatet for Energitilsynet Carl Jacobsens Vej Valby tlf mail web 2.1 Produktion af el Engrosmarkedet for el Transmission Engroshandel med el Detailmarkedet for el Distribution Detailhandel med el DETAILMARKEDET FOR EL Udviklingen på udbudssiden Antal elleverandører Produktudbud Prisspænd Elregningens sammensætning Koncernfællesskaber Fakturering Smart meters Beskrivelse af forsyningspligten Tilknytning til forsyningspligt ved flytning Tildeling af forsyningspligtbevilling Forsyningspligtprisen Udviklingen på efterspørgselssiden Indkomst og elforbrug Indkøbsforeninger Leverandørskift Forsyningspligtens rolle Gennemsigtighed og Elpristavlen... 38\n2 2/ Fleksibelt elforbrug Afregningsformer Skabelonkundeafregningen Nettoafregning Sekretariatet for Energitilsynets undersøgelser af markedet Kvalitativ undersøgelse af udbudssiden Ekstern forbrugerundersøgelse KOMMENDE OG PLANLAGTE INITIATIVER Datahub Tredje afregningsgruppe Engrosmodel ANALYSE AF KONKURRENCESITUATIONEN PÅ DETAILMARKEDET FOR EL Efterspørgselssiden Udgiftsandelen til el er relativt lav Lav interesse og manglende kendskab Fremtidige udfordringer i forhold til gennemsigtigheden på markedet Nettoafregning afskærer fra billig el Udbudssiden Forsyningspligtreguleringen Maksimal bindingsperiode Fremadrettet vurdering af konkurrencesituationen på detailmarkedet for el Forbrugermobilitet i dag Forbrugermobilitet ved indførelsen af planlagte initiativer Øvrige incitamenter til at skifte Konsekvenser for forbrugerne af den manglende mobilitet ANALYSE AF FORSYNINGSPLIGT Forsyningspligt og timeafregning Fremtidens forsyningspligt Graden af regulering Ophævelse af prisreguleringen på forsyningspligtproduktet Afvikling af den nuværende forsyningspligtregulering Supplier of last ressort KONKLUSION BILAGSOVERSIGT\n3 3/119 1 Indledning Det overordnede mål med lovgivningen og regulering af elområdet er at bidrage til at realisere de samfundsmæssige mål om forsyningssikkerhed, samfundsøkonomi, miljø og forbrugerbeskyttelse, som Folketinget afstikker. Et centralt middel til af fremme de overordnede mål er ifølge elforsyningsloven at sikre en effektiv anvendelse af økonomiske ressourcer og skabe konkurrence på markeder for produktion og handel med elektricitet. 1 Detailmarkedet for el berører samtlige husholdninger og virksomheder i Danmark, og der blev i 2010 omsat for 43 mia. kr. Detailmarkedet udgør em central del af det samlede elområde. Det er derfor af afgørende betydning, at markedet er velfungerende og at der herunder er adgang til et stort udvalg af forskellige produkter og lavest mulige priser for forbrugerne, så også detailmarkedet bidrager til realisering af de overordnede mål. Den eksisterende regulering af detailmarkedet stammer fra 2003, hvor alle elforbrugere fik mulighed for frit at vælge leverandør. Denne regulering står overfor at skulle revurderes af et udvalg nedsat af Klima-, energi, og boligministeren. Sekretariatet for Energitilsynet analyserer i denne rapport konkurrencesituation på detailmarkedet for el med fokus på handlen med el og herunder den eksisterende forsyningspligtregulering. Det er Sekretariatet for Energitilsynets håb, at rapporten kan bruges som input til det kommende eftersyn af regulering af elmarkedet i Danmark. Rapporten er den første større analyse af energimarkederne siden det eksisterende Energitilsyn blev udpeget 1. januar Energitilsynet forventer i fremtiden at foretage lignende analyser af udvalgte dele af de regulerede dele af energisektoren inden for el, gas og varmeområdet. Fri konkurrence er som udgangspunkt godt for forbrugerne, hvis det foranlediger høj effektivitet, innovation og dermed lave priser til gavn for forbrugerne, og således er et middel til at realisere de overordnede mål på elområdet. En yderligere gevinst kan blive et produktudbud som i højere grad end i dag er rettet mod den enkelte forbrugers behov, og som kan bidrage til øget komfort for forbrugeren. En velfungerende konkurrence er med andre ord et middel, der kan bidrage til at realisere de overordnede mål. Regulering kan imidlertid være nødvendigt for et marked, hvis nogle bestemte forhold gør sig gældende. For eksempel er det på infrastrukturmar- 1 Elforsyningsloven 1, stk EU kommissionen, Rådets direktiv 96/92/EF.\n4 4/119 keder som udgangspunkt ikke samfundsøkonomisk optimalt med flere parallelle udbydere. Der kan således være visse markeder, hvor der er et politisk ønske om at regulere markedet for at sikre de bedst mulige vilkår og/eller priser for forbrugerne. I elbranchen er det dels nødvendigt at regulere transport af el (elnettet), da dette er et infrastruktur- (og monopol-) marked, og dels er det politisk besluttet at regulere detailmarkedet for el, således at ingen forbrugere kommer til at stå uden el. Da det politisk blev besluttet at liberalisere den del af elmarkedet, der vedrører leverancen af el, var begrundelsen herfor helt overordnet, at gennemførelsen af det indre marked for elektricitet er særlig vigtig, for at produktionen, transmissionen og distributionen af elektricitet kan gøres mere effektiv, samtidig med at forsyningssikkerheden og fællesskabsøkonomiens konkurrenceevne øges, og miljøbeskyttelseshensynet tilgodeses. 2 Samtidig med den politiske aftale om gennemførelse af fuld markedsåbning for elleverancer blev det besluttet at beskytte de mindre forbrugere ved fortsat at regulere en del af elmarkedet i form af forsyningspligtreguleringen. 3 Begrundelsen herfor var, at denne gruppe blev anset for på det tidspunkt at have begrænsede muligheder for selv at udnytte de kommercielle muligheder, der opstod. I hvor høj grad der fortsat er behov for regulering af den del af elmarkedet, der vedrører selve elleverancen, kan der i dag sættes spørgsmålstegn ved. For det første er der en træghed i markedet, som kan begrænse effektiviteten hos elleverandørerne. Det kan betyde, at forbrugerne betaler højere priser sammenlignet med en situation med velfungerende konkurrence. For det andet står markedet overfor den udfordring, at der skal udvikles en række nye ydelser, som kan understøtte implementeringen af tredje afregningsgruppe samt udbredelsen af produkter med stort elforbrug. Der er risiko for, at trægheden i markedet vil hæmme denne udvikling. Problematikken med den nuværende regulering må også ses i lyset af de kommende udfordringer for elnettet. For det første den forestående integration af store mængder fluktuerende vindenergi for at nå målsætningerne om uafhængighed af fossile brændsler. For det andet behovet for indpasning af et langt større elforbrug, idet det forventes, at forbrugerne i høj grad vil udskifte deres fossile varmekilder med eldrevne varmepumper og deres benzinbiler med elbiler. Hvis denne integration ikke gennemføres optimalt dvs. bl.a. via fleksibelt elforbrug vil det betyde øgede omkostninger til ud- 2 EU kommissionen, Rådets direktiv 96/92/EF. 3 Elreformen, aftale af 3. marts 1999.\n5 5/119 bygning af elnettets kapacitet. Disse omkostninger vil i langt overvejende grad overvæltes på forbrugerne i form af højere elpriser. Til denne indpasning af store mængder vindenergi samt varmepumper og elbiler skabes et behov for, at kommercielle aktører i markedet med adgang til at styre en vis andel af elforbruget kan bidrage til at skabe balance mellem forbrug og produktion henover døgnet. Denne omstrukturering af elforbruget kan ikke håndteres alene via prissignaler, da der er behov for en samtidig styring af en stor del af elforbruget for i fremtiden at kunne sikre balance i elsystemet. For at kunne tilbyde denne ydelse, er det nødvendigt med et differentieret produktudbud, der er tilpasset de enkelte elkunders behov og præferencer, fx i relation til graden af styring, der overlades til den kommercielle aktør. I denne rapport analyseres konkurrencevilkårene under den gældende forsyningspligtregulering, herunder også under forudsætning af de kommende og planlagte tiltag på markedet. Samtidig vurderes det, om markedet under den nuværende regulering kan udvikle sig i retning af at understøtte målene om f.eks. mere vedvarende energi og fleksibelt elforbrug, samt om forbrugerne kan blive bedre stillet ved at reducere graden af regulering. 2 Beskrivelse af elmarkedet Elsektoren i Danmark kan opdeles i produktion, transport af el og handel med el. Både transport af og handel med el foregår på engros- hhv. detailmarkedet. Transporten af el foregår i engrosleddet via det overordnede net, det såkaldte transmissionsnet. I detailleddet transporteres el via distributionsnettet. Transmission og distribution angår den fysiske transport af el, mens elleverandørerne står for selve handlen, og leverer dermed elektriciteten til kunderne.\n6 6/119 Figur 2.1: Strukturen i den danske elsektor Handel med el (Liberaliseret marked) Transport af el (Monopol-marked) Produktion Kraftværker (centrale og decentrale) Vindmøller Mikro-anlæg Nordpool (nordisk elbørs) Energinet.dk (Transmissionsnettet) Erhvervskunder Engroshandel Koncernforbundne elleverandører Detailhandel Distributionsselskaber (Distributionsnettet) Privatkunder Uafhængige elleverandører Kilde: Sekretariatet for Energitilsynet. Historisk har hele elsektoren været monopoliseret, men siden 2000 har den del af detailsektoren, der vedrører handel med el, været liberaliseret. For de små forbrugere dog først i Siden da har transport af el i distributionsnettet og detailhandel med el principielt været adskilt. I engrosleddet er transmissionsnettet på tilsvarende vis monopoliseret, mens engroshandlen er konkurrenceudsat. Fra en forbrugervinkel betyder det, at selvom markedet blev åbnet i 2003, er det stadig kun muligt at skifte elleverandør, men ikke eldistributør. Derfor er det kun en del af elprisen, der reelt er konkurrenceudsat, da betalingen til netselskaberne samt afgifter, PSO mv. ikke påvirkes af konkurrencen mellem elleverandørerne. Elregningens sammensætning beskrives yderligere i afsnit nedenfor. Der omsættes samlet set for ca. 63 mia. kr. i elsektoren. 4 I detailleddet alene omsættes der samlet for ca. 43 mia. kr. 5 4 Danmarks Statistik, momsstatistikken (2010-data). Nettoomsætningen i elsektoren dækker over indenlandsk salg inden for produktion, transmission, distribution og handel med el. 5 Summen af omsætningen for distribution af og handel med elektricitet.\n7 7/119 I dette kapitel beskrives i afsnit 2.1 produktionen af el, herunder betydningen af import og eksport. I afsnit 2.2 beskrives engrosmarkedet for el, herunder både transmission af og engroshandel med el. Endelig beskrives detailmarkedet for el i afsnit 2.3, herunder distribution af og detailhandel med el. 2.1 Produktion af el Et særpræg ved elsektoren er, at elektricitet (endnu) ikke på effektiv vis kan lagres. Når elektriciteten er produceret, skal den således enten forbruges indenlandsk eller eksporteres. Figur 2.2 nedenfor viser udviklingen i Danmarks elproduktion samt import og eksport af elektricitet i perioden Det fremgår for det første, at kun en begrænset del af den danske elforsyning består af importeret el. Derudover fremgår det, at udenrigshandlen med el overordnet set har været stigende siden midten af 90 erne, om end der er udsving fra den tendens. Fx er eksporten ekstraordinært høj i årene 1996 og 2003, hvor det også ses, at produktionen er højere. Størrelsen af den danske elproduktion varierer således fra år til år ligesom importen og eksporten gør det. Elproduktionen i Danmark afhænger bl.a. af mængden af el produceret ved vandkraft i Norge og Sverige. 6 Dette hænger sammen med, at de nordiske markeder er bundet sammen, og at el flyder (relativt) frit mellem landene. Dog kan kapacitetsbegrænsninger i transmissionsnettene i den forbindelse spille en rolle, idet en høj strømproduktion i de nordiske nabolande ikke vil slå fuldt igennem til de øvrige nationale markeder, da al den producerede el i mange tilfælde ikke kan transmitteres. Herudover afhænger produktionen i Danmark også af vejret i form af mere eller mindre el fra vindmøller. Det fremgår endvidere af figur 2.2, at der stort set ikke har været nettoeksport de seneste fire år. 6 Nordreg, Nordic market report 2011, s. 12.\n8 8/119 Figur 2.2: Import, eksport samt produktion af el i Danmark, TWh Kilde: Danmarks statistik, Statistikbanken, tabel ENE1N. Import Eksport Produktion Elproduktionsanlæggene i Danmark kan overordnet set opdeles i tre kategorier. Det drejer sig om centrale værker, decentrale værker samt vindmøller, jf. figur 2.3 nedenfor. Der er i Danmark 15 centrale kraftvarmeværker. Disse værker benytter i høj grad kul til elproduktionen. I tillæg hertil er der ca. 600 decentrale kraftvarmeværker. I begge typer værker udnyttes overskudsvarmen fra elproduktionen til fjernvarme. De decentrale værker anvender typisk naturgas, affald, biogas og biomasse til elproduktionen. Endelig er der ca vindmøller. Figur 2.3: Elproduktion og -forbrug i Danmark, historisk og prognose frem mod 2020 Kilde: Energinet.dk. Af figur 2.3 fremgår det, hvor meget de tre produktionstyper hver for sig bidrager til den samlede indenlandske produktion af el. Som det ses af figuren, udgjorde produktionen på de centrale værker i 1990 stort set hele den\n9 9/119 danske produktion af el. Herefter er andre produktionsformer kommet ind i billedet, og udgør gradvist en større og større andel af den samlede elproduktion. I 2010 kom mere end halvdelen af den danske elproduktion dog fortsat fra de centrale værker. Særligt vindkraft forventes at udgøre en større del af den samlede elproduktion i fremtiden, jf. figur 2.3, hvor også forventninger til sammensætningen af den danske elproduktion er vist. De 15 centrale kraftvarmeværker er ubetinget de største individuelle produktionsanlæg i Danmark. Hovedparten af disse værker ejes af Dong Energy. Vattenfall ejer dog tre af de centrale kraftvarmeværker (Nordjyllandsværket, Fynsværket samt Amagerværket), som tilsammen har en kapacitet på MW svarende til ca. 25 pct. af den samlede produktionskapacitet på de centrale kraftvarmeværker i Danmark, som i 2010 var på MW. Tabel 2.1: Produktionskapacitet for centrale kraftvarmeværker efter ejerforhold (MW) Ejer Hele landet DK1 DK2 Dong Energy Vattenfall Andre Kilde: Dong Energy og Vattenfall. Note1: DK1 er Danmark øst for Storebælt, DK2 er Danmark vest for Storebælt. Note2: Kategorien Andre er beregnet som en residual ud fra en samlet produktionskapacitet på 7446 MW (7229 MW 2010, jf. data fra Dansk Energi). Havvindmølleparkerne har endvidere en voksende betydning som individuelle produktionsanlæg. Fra 2009 til 2010 voksede elproduktionen fra havvindmøller fra til GWh, svarende til en stigning på 61 pct. Samme år steg produktionen fra landbaserede vindmøller kun med 2 pct. 7 De danske havvindmølleparker ejes primært af en række store nordiske elselskaber, bl.a. Dong Energy, Vattenfall og E.ON. Koncentrationen er således høj på den del af produktionssiden, der foregår på de centrale kraftværker og i vindproduktionen, mens den er markant lavere blandt de decentrale værker. Sidstnævnte udgør, jf. figur 2.3, dog også kun en begrænset del af den samlede produktion af el. Samlet vurderes koncentrationen på produktionssiden derfor at være forholdsvis høj. Det vurderes dog ikke at påvirke konkurrencesituationen på den øvrige del af elmarkedet negativt. 7 Energinet.dk:http://energinet.dk/DA/KLIMA-OG-MILJOE/Elsektorensmiljoepaavirkninger/Elproduktion-i-Danmark/Sider/Elproduktion-og-forbrug.aspx\n10 10/ Engrosmarkedet for el Engrosmarkedet for el består af to dele. Det drejer sig om (i) transporten af el fra producenter til distributionsnettet (transmission), og (ii) engroshandel med el på den nordiske elbørs, jf. figur 2.1 ovenfor Transmission Ledningsnettet transporterer el fra producenter til kunder. Nettet består af luftledninger og kabler på forskellige spændingsniveauer, og kan opdeles i fire spændingsniveauer. Adskillelsen mellem transmission og distribution er ikke helt fast. I Danmark betragtes kv-nettet typisk som transmission, og benyttes primært til at transportere el over lange afstande. Der har indtil nu været 13 transmissionsselskaber i Danmark. Det største af disse er Energinet.dk, som driver det overordnede net. De øvrige er regionale transmissionsselskaber. Energinet.dk er i afsluttende forhandlinger med de regionale transmissionsselskaber om opkøb af deres net, så hele transmissionsnettet samles under Energinet.dk Engroshandel med el Det danske forbrug af el handles enten via den nordiske elbørs Nord Pool, den europæiske elbørs EEX (handel med Tyskland) eller via bilaterale kontrakter, dvs. direkte kontrakter mellem sælgere og købere. Omsætningen på Nord Pool har dog gennem de seneste år været støt stigende, og således blev 74 pct. af det samlede forbrug i de nordiske lande handlet gennem Nord Pool Spot i Det svarer til ca. 310 TWh. Der er mange producenter og elleverandører tilknyttet Nord Pool Spotmarkedet. Både udbud og efterspørgsel er dog domineret af få, store selskaber. Nord Pool ejes af Energinet.dk samt de øvrige nordiske systemansvarlige virksomheder. Handlen med fysisk el på Nord Pool foregår på de to elbørser, Elspot og Elbas. Elspot er et dag-til-dag marked, hvor der handles el til levering inden for en given time den kommende dag. Elspot lukker kl dagen før levering af den handlede el. Aktørerne på børsen er elproducenter, handelsselskaber samt større industrivirksomheder. Disse købere og sælgere giver efter auktionsprincippet købs- og salgsbud (bestående af ønskede elpriser og - mængder) for hver enkelt time. Prisen fastsættes herefter som ligevægten mellem udbud og efterspørgsel. 8 Annual report 2010, Nord Pool Spot.\n11 11/119 Elbas er et såkaldt intra-day -marked, der fungerer som supplement til Elspot-markedet, idet der kan handles på Elbas hele døgnet (frem til en time før levering). Formålet med Elbas-markedet er at sikre ligevægten mellem udbud og efterspørgsel, såfremt der sker ændringer i enten udbud eller efterspørgsel i tidsrummet mellem Elspot lukker kl og leveringen af el skal finde sted den følgende dag. I tillæg til disse markeder findes også et finansielt marked for el, hvor der spekuleres i fremtidige elpriser og handles med finansielle kontrakter til sikring mod prisudsving ved handel med elektricitet. Dette finansielle marked drives af selskabet NASDAQ OMX Oslo ASA. 9 Prisdannelsen på Nordpool Nordpool (Elspot) beregner en såkaldt systempris for alle timer i det følgende døgn. Systemprisen er gældende for hele det geografiske område Nordpool dækker. Systemprisen beregnes under antagelse af, at der ikke findes kapacitetsbegrænsninger i områdets net, og den findes som ligevægten mellem udbud og efterspørgsel aggregeret for hele det geografiske område, Nordpool dækker. Systemprisen er således en teoretisk pris for hele området, og angiver derfor i praksis en gennemsnitspris. Prisdannelsen på Nordpool er skitseret i figur 2.4 nedenfor. Figur 2.4: Prisdannelsen på Nordpool (forsimplet eksempel) Engrosprisen på el Efterspørgselskurve (nattetimer) Udbuddet af el P DAG P NAT Efterspørgselskurve (dagtimer) Elforbrug (MWh) Kilde: Sekretariatet for Energitilsynet Note: Illustrationen af den stykvist lineære udbudskurve afspejler, at der er forskellige grænseomkostninger, alt efter produktionsformen. Fx vil grænseomkostningerne være højest på det tidspunkt af døgnet, hvor elforbruget er størst, fordi man i denne spidsbelastningsperiode i stort omfang gør brug af kraftværkernes elproduktion. 9 Det finansielle marked ved navn Eltermin blev 1. nov solgt af Nord Pool ASA til NASDAQ OMX. Forbrug NAT Forbrug DAG\n12 12/119 Figur 2.4 afspejler, at efterspørgslen efter el er forskellig alt efter tidspunktet på døgnet, men dog forsimplet i figuren. Samtidig viser figuren at efterspørgslen er forholdsvis uelastisk ift. prisen på el, dvs. den påvirkes ikke ret meget af udsving i elpriserne. Af figuren fremgår, at ligevægten mellem udbud og efterspørgsel på forskellige tidspunkter af døgnet medfører forskellige engrospriser på el, og disse afspejler i sidste ende prisforskelle for slutbrugerne henover døgnet. Nord Pool opdeler det nordiske marked i 13 prisområder, hvoraf Danmark er opdelt i to områder, Vestdanmark og Østdanmark. Storebælt adskiller de to områder. Opdelingen sker på grund af kapacitetsbegrænsninger i transmissionsnettet mellem de 13 områder. Som nævnt er det disse kapacitetsbegrænsninger, der kan skabe prisforskelle mellem prisområderne. På markedspladsen Elspot beregnes en pris for hvert prisområde for hver time af døgnet. Langt størstedelen af tiden afviger priserne på tværs af prisområder. Såfremt der ikke var kapacitetsbegrænsninger på transporten af el, ville systemprisen, dvs. den teoretiske spotpris på elbørsen under en forudsætning om ubegrænset kapacitet, være gældende i Danmark. Prisen på engrosmarkedet afhænger således overordnet set af - Efterspørgsel - Produktion (udbuddet) - Kapacitetsbegrænsninger i nettet mellem prisområder Efterspørgslen afhænger bl.a. af vejrforhold, og elprisen er således typisk højere i vinterhalvåret som følge af en højere efterspørgsel i denne periode. Konjunkturerne i samfundet vil ligeledes påvirke efterspørgslen efter el, idet den erhvervsmæssige aktivitet påvirkes af konjunkturerne. Efterspørgsel i løbet af døgnet er umiddelbart mindre elastisk, dvs. mindre følsom over for prisændringer, for privatkunder end for virksomheder, idet det må antages, at virksomheder i højere grad kan omlægge energikrævende aktiviteter til nattetimer. Over en længere periode kan både privat- og erhvervskunder dog skifte til mere energibesparende produkter/produktionsformer, og efterspørgslen henover døgnet er således på lang sigt mere påvirkelig. På produktionssiden vil ændringer i kul- og gaspriser, vandmængden i de norske og svenske vandmagasiner, mængden af vind samt produktionskapaciteten på atomkraftanlæg øve indflydelse på udbuddet. Udbuddet bestemmes ligeledes af grænseomkostninger i de forskellige produktionsformer. Generelt vil grænseomkostningerne være lavere ved brug af vind- og vandkraft, end ved brug af kraftværker. Derfor vil grænseomkostningerne være højest på det tidspunkt af døgnet, hvor elforbruget er størst, fordi man i denne spidsbelastningsperiode i stort omfang gør brug af kraftværkernes elpro-\n13 13/119 duktion. Idet grænseomkostningerne ved produktion af vind er meget lave (givet, at det blæser), samtidig med at de får støtte, er vind meget konkurrencedygtigt. Vindproducenterne kan således leve med meget lave priser, da de vil producere, så længe prisen er højere end grænseomkostningen. Som brugen af vindkraft øges, er det rimeligt at antage, at Elbas-markedet vil stige i betydning. Det skyldes, at vindkraft er en fluktuerende størrelse, som vil skabe flere ubalancer mellem udbud og efterspørgsel efter dag-tildag kontrakterne er forhandlet på Elspot. Sådanne ubalancer udjævnes som nævnt ved handel på Elbas. 10 På helt kort sigt er produktionen meget uelastisk, idet produktionen ikke uden videre kan tilpasses ved ændringer i prisen. På længere sigt kan produktionen dog i et stort omfang tilpasses den forventede efterspørgsel. Endelig afhænger priserne som nævnt af kapacitetsbegrænsninger i transmissionsnettet. Såfremt der produceres store mængder el på fx. vandkraftværker i Norge, vil prisen på hele det nordiske elmarked således ikke sænkes, da kapacitetsbegrænsninger medfører, at al den producerede el ikke kan transmitteres. I perioden februar 2006 til februar 2012 har der været store udsving i elprisen i Danmark, jf. figur 2.5. Mest markante har prissvingningerne været i Østdanmark, hvor der i februar og december 2010 sker store midlertidige prisstigninger, som følge af kulde i kombination med andre forhold (i februar lavt vandniveau i de norske og svenske vandreservoirer og i december manglende kapacitet på udlandskablerne og fejl på atomkraftreaktorer i Sverige). Der synes dog ikke at være noget fast sæsonmønster i prissvingningerne. 10\n14 feb-06 jun-06 okt-06 feb-07 jun-07 okt-07 feb-08 jun-08 okt-08 feb-09 jun-09 okt-09 feb-10 jun-10 okt-10 feb-11 jun-11 okt-11 feb-12 14/119 Figur 2.5: Månedlig elpris på Nord Pool Spot i Vestdanmark (DK1) og Østdanmark (DK2), DKK/MWh Kilde: market data, elspot prices. Vestdanmark Østdanmark Forholdene på engrosmarkedet vurderes ikke at spille negativt ind på konkurrencesituationen på detailmarkedet. Det afgørende er, at ca. 75 pct. af den handlede el handles på elbørsen, hvorfor der kun i meget begrænset omfang kan være tale om, at købermagt påvirker elleverandørernes indkøbspris. Handlen på Nordpool sikrer således, at store elleverandører ikke udnytter deres position på markedet til at presse deres indkøbspris ned og dermed stå stærkere end mindre konkurrenter i konkurrencen på detailmarkedet for el. 2.3 Detailmarkedet for el Detailmarkedet for el består ligesom engrosmarkedet af to dele. Det drejer sig om (i) transporten af el fra transmissionsnettet til forbrugerne (distribution), og (ii) detailhandel med el, jf. figur Distribution Den del af nettet, som transporterer elektriciteten ud til forbrugerne, kaldes distribution. Som nævnt er der ikke et entydigt skel mellem transmission og distribution, men som hovedregel dækker distributionsnettet spændingsniveauerne kv, 20-6 kv samt endelig lavspænding på 0,4 kv, som er den del af elnettet, der når mindre erhvervskunder og privatkunder. 11 Større erhvervskunder er i mange tilfælde koblet direkte til nettet på højere spændingsniveauer. 11 Dansk Elforsyning Statistik, s. 7.\n15 15/119 Der er i dag 75 distributionsselskaber i Danmark af disse selskaber er små lokale transformerforeninger med hver få hundrede tilknyttede kunder. De øvrige er mellemstore eller store distributionsselskaber, hvoraf den største er DONG Energy Eldistribution med knap en million netkunder. Distributionsselskaberne er således kendetegnet ved store forskelle i selskabernes størrelse. Hvert distributionsselskab afregner transport af el med kunderne, men prisen kan afvige mellem netområderne, idet selskaberne har individuel prissætning afhængig af fx omkostningsstruktur, indtægtsramme mv. Markedet har de seneste år været præget af mange fusioner og opkøb, og antallet af distributionsselskaber har som konsekvens heraf været faldende. Primo 2007 var der eksempelvis 110 distributionsselskaber. Antallet af selskaber er således faldet med 35 selskaber frem til primo Tabel 2.2: Antal distributionsselskaber Distributionsselskaber 75 Heraf transformerforeninger 19 Kilde: Sekretariat for Energitilsynet Detailhandel med el Detailhandlerne (også kaldet elleverandører eller handelsselskaber), køber el på engrosmarkederne og videresælger den til de endelige forbrugere, jf. figur 2.1. Elleverandørerne agerer i modsætning til distributionsselskaberne på et konkurrenceudsat marked. Der var i elleverandører i Danmark, som kan inddeles i tre kategorier alt efter, om de er forsyningspligtige, koncernforbundne eller ikke-koncernforbundne selskaber, jf. tabel 2.3 nedenfor. Tabel 2.3: Antallet af selskaber inden for detailhandel med el, primo 2011 Elleverandører i alt 55 - Koncernforbundne selskaber 49 - Ikke-koncernforbundne selskaber 6 Forsyningspligtselskaber 33 Kilde: Energitilsynets sekretariat. Forsyningspligtig el er den el, der leveres til kunder, som ikke selv har valgt en anden elleverandør. 86 pct. af de danske husholdninger og mindre virksomheder får forsyningspligtig el. 13 Størstedelen af de danske elleverandører er koncernforbundne med et netselskab, dvs. et af distributionsselskaberne. Koncernforhold af denne type giver potentielt visse fordele til elleverandøren, hvilket behandles yderligere 12 Pr. juli Dansk Energi, Opgørelse af antal kunder på forsyningspligt-el (2010).\n16 16/119 i afsnit 3.1 nedenfor. Den resterende andel af elleverandører er ikkekoncernforbundne. Der er i øjeblikket kun seks uafhængige aktører på markedet. Kunder, der har skiftet elleverandør, har selv indflydelse på, hvordan selve elprisen skal fastsættes, ved at vælge mellem forskellige produkttyper. Ved at benytte (eller den nye prisportal kan elforbrugeren se, hvilke elleverandører, der udbyder forskellige produkter. Endvidere er det på hjemmesiden muligt at få et overblik over, hvor store prisforskellene er dels mellem elleverandørerne og dels fra produkt til produkt. Udbuddet af produkter beskrives yderligere i afsnit 3.1. Elpristavlen beskrives yderligere i afsnit Tabel 2.4: Elforbrug samt antal elkunder fordelt på kategorier, 2009 Kategori Elforbrug Andel af samlet elforbrug Antal elkunder Andel af kunder Forbrug pr. kunde GWh pct. pct. kwh Boliger , , Landbrug og gartneri , , Industri , , Handel, service, offentlige , , foretagender mv. Andre forbrugere 934 2, , I alt , , Kilde: Dansk elforsyning statistik 2009 og Sekretariatet for Energitilsynets egne beregninger. Størstedelen af elkunderne er husholdninger, idet de privatkunder udgjorde 85 pct. af det samlede antal elkunder i Til sammenligning stod denne gruppe alene for ca. 30 pct. af det samlede elforbrug, altså et begrænset elforbrug pr. kunde. Den største gruppe elforbrugere målt på mængden er gruppen Handel, service, offentlige foretagender mv., der i 2009 samlet stod for ca GWh ud af det totale forbrug på ca GWh. Det svarer til ca. 34 pct. af det totale forbrug. Industrien har derimod det største elforbrug pr. kunde, idet ca. 1 pct. af alle kunder på markedet stod for 26 pct. af det samlede elforbrug. 3 Detailmarkedet for el I det følgende beskrives udbuds- og efterspørgselssiden af det danske detailmarked for el samt forsyningspligtreguleringen og afregningsformer. Sekretariatet for Energitilsynet har desuden inddraget en række internationale perspektiver, som fremgår af bilag 1.\n17 17/ Udviklingen på udbudssiden Det er afgørende for konkurrencen på detailmarkedet for el, at de kommercielle aktører og forsyningspligtselskaberne konkurrerer på lige vilkår, og at der som aktør på det frie detailmarked for el er mulighed for at differentiere sig fra konkurrenterne, enten på pris eller på det produkt kunderne tilbydes. Tidligere analyser 14 har vist, at der har været adgangsbarrierer ved, at netselskaberne som oftest er koncernforbundet med forsyningsselskaberne Antal elleverandører På elmarkedet er der umiddelbart et stort antal leverandører. Størstedelen af disse er imidlertid forsyningspligtleverandører, men flere sælger også elprodukter på det frie marked, eller indgår i koncerner, der gør. I 2011 var der 33 forsyningspligtselskaber, hvoraf en del som nævnt også tilbyder andre produkter. Der findes også 12 selskaber, der kun udbyder produkter på det fri elmarked og ikke har forsyningspligtbevilling. Der er imidlertid kun seks af disse selskaber Aktant Energi (Modstrøm), OK A.m.b.a., Natur Energi A/S, Nordjysk Elhandel A/S, Vindstød og Switch.dk som ikke er koncernforbundne med forsyningspligtselskaber og netselskaber. Disse uafhængige selskaber står overfor andre og flere udfordringer i markedet, bl.a. i relation til fakturering, da deres kunder modtager to regninger til forskel for forsyningspligtkunder, der alene modtager én samlet regning. Antallet af udbydere synes umiddelbart stort nok til at understøtte konkurrencen på markedet. Det er imidlertid bemærkelsesværdigt, at der kun er seks leverandører på markedet, der ikke har koncernforbindelser til netselskaber og leverandører med forsyningspligtbevilling. Jf. bilag 2, som gengiver Sekretariatet for Energitilsynets kvalitative undersøgelse af udbudssiden, har forsyningspligtselskaberne i gennemsnit alene ca. 2 pct. af deres kunder uden for eget forsyningspligtområde Produktudbud Kunder, der har foretaget valg af elleverandør, har i højere grad selv indflydelse på, hvordan elprisen fastsættes ved at vælge mellem forskellige produkttyper. Da el er et homogent produkt, der leveres i en bestemt kvalitet, varierer de forskellige produkttyper imidlertid hovedsageligt omkring pris, leveringsvilkår og/eller kontrakttyper, hvor fx. risikovillighed og kontraktlængde, er afgørende for prisen. 14 Konkurrenceredegørelse 2008, Konkurrencestyrelsen, juni Detailmarkedet for elektricitet, konkurrence- og forbrugeranalyse, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, november 2011.\n18 18/119 Produkttyper Der findes mange forskellige produkter, men overordnet set kan de indordnes under følgende karakteristika: Faste priser, variable priser samt specialprodukter. 15 Ved fastpris-produkter fastlåses elprisen i hele leveringsperioden. Længden af fastprisperioden varierer, og ofte har én leverandør flere fastprisprodukter. Den aftalte fastprisperiode spænder typisk fra tre til 36 måneder. Da private forbrugere højest må bindes i seks måneder, har forbrugeren dog mulighed for at ophæve aftalen inden udløbet af fastprisperioden. Forbrugeren har således en ret, men ikke en pligt, til den faste elpris i den fulde leveringsperiode i det omfang, denne overstiger seks måneder. En række elleverandører finder, at dette begrænser produktudbuddet, da leverandøren er nødsaget til at bære en langt større del af den risiko, der er ved at udbyde fastprisprodukter frem for produkter med variabel pris. Derudover kan der vælges produkter med variabel pris, hvor prisen varierer inden for et bestemt tidsinterval. Dette kan fx. være på kvartals- eller månedsbasis. Derudover kan der afregnes på timebasis. Dette gælder dog pt. kun for kunder med et årligt forbrug over kwh. Kunder med et forbrug lavere end kwh årligt (skabelonkunder) timeafregnes almindeligvis ikke. Baggrunden herfor er, at administrationsomkostningerne ved timeafregning vil være uforholdsmæssigt store, hvorfor det ikke vil kunne betale sig for kunderne at betale det abonnement timeaflæste kunder stilles overfor. Bindingsperioden for produkter med variabel pris ligger typisk mellem nul og seks måneder. Nogle variable produkter har indbygget et prisloft, således at elprisen aldrig overstiger en vis fastsat pris pr. kwh. Endelig findes der en række specialprodukter, som indbefatter mere end blot købet af el. Der kan således købes klimavenlige produkter, hvor der fx. er sikret el fra vedvarende energikilder, bidrag til CO2-reduktion eller til opstilling af vedvarende energianlæg. Der findes også elprodukter, som indeholder et bidrag til alment velgørende aktiviteter (fx Energi Nords ForeningsEl og Lys i Afrika eller Modstrøms forskel). Endelig findes der produkter, der både er klimavenlige, og hvor en del af prisen går til velgørende aktiviteter (fx. Natur Energi s Nød-strøm og El-skov). En anden type specialprodukt, eller alternativ form for variabel elpris, kan fås med Modstrøms ideel, hvor brugen af el om natten er gratis. Siden 2008 er der sket en markant stigning i antallet af handelsprodukter, der bliver udbudt, jf. tabel\n19 19/119 Tabel 3.1: Handelsprodukter i 2008 og Handelsprodukter Kilde: Optælling fra Elpristavlen hhv. 3. juni 2008 og 17. november Prisspænd En direkte sammenligning mellem forsyningspligtprisen og priserne på det fri elmarked er vanskelig. Det skyldes flere forhold. For det første er det ikke muligt på forhånd at sammenligne faste og variable priser, idet udviklingen i de variable priser ikke er kendt. For det andet kendes forsyningspligtprisen kun et kvartal frem i tiden. 16 For det tredje er der pt. en forholdsvis lang tidsmæssig forskydning på op til to måneder mellem tidspunktet for valg af ny leverandør sammenligningstidspunkt) og det tidspunkt, hvor leverancen træder i kraft det skyldes opsigelsesvarsel, indhentning af aftagenummer og praktisk håndtering af skiftet hos netselskabet. Af disse årsager kan en egentlig prissammenligning alene laves, hvis der er tale om et fastprisprodukt med meget kort bindingsperiode, og forsyningspligtprisen for det kommende kvartal netop er meldt ud.selv hvis forbrugeren sammenligner et andet fastprisprodukt med forsyningspligtproduktet, kan denne altså i de fleste tilfælde ikke opnå et fuldt prismæssigt sammenligningsgrundlag. Hvis handelsproduktet fx. har en 3 måneders bindingsperiode, vil forsyningspligtprisen dermed skifte til et ved sammenligningstidspunktet ukendt niveau, jf. figur 3.1 nedenfor. I eksemplet i figuren overlapper leverancen fra den nye leverandør både 2. og 3. kvartal, og derfor også to forskellige forsyningspligtpriser. Figur 3.1: Eksempel på tidsmæssig forskydning ved prissammenligninger 3-mdr-kontrakt med ny leverandør indgås med udgangspunkt i dagens pris og kendt forsyningspligtpris for 2. kvartal. Udmelding af forsyningspligtpris for 2. kvartal Ny leverandør påbegynder leverance Udmelding af forsyningspligtpris for 3. kvartal Tid 1. kvartal 2. kvartal 3. kvartal Kilde: Sekretariatet for Energitilsynet. Leverance fra ny leverandør Forbrugeren har naturligvis mulighed for at sammenligne historiske priser, hvilket kan give en indikation af prisspændet, jf. figur 3.2 nedenfor. 16 Forsyningspligtprisen fastsættes på baggrund af priserne i det foregående kvartal, hvorfor effekten på forsyningspligtprisens niveau kan siges at være forsinket ift. prisen på de øvrige produkter på markedet, jf. afsnit 3.2, hvor forsyningspligten beskrives nærmere.\n20 20/119 Dermed er der reelt tale om, at der tages en ex ante beslutning om et leverandørskift, hvor man først ex post kan se, hvad konsekvensen har været. Det vil sige, at man kun bagudrettet kan sige, om leverandørskiftet har været fordelagtigt. Figur 3.2: Prisudviklingen på tre udvalgte produkttyper øre/kwh jun-09 aug-09 okt-09 dec-09 feb-10 apr-10 jun-10 aug-10 okt-10 dec-10 feb-11 apr-11 jun-11 aug-11 okt-11 dec-11 feb-12 Forsyningspligtpris Fast pris 12 mdr Spotpris + tillæg Kilde: Dansk Energi. Note 1: Priserne er beregnet for en typisk husstand med et årligt forbrug på kwh. Note 2: Figuren bygger på data for den rene elpris (tarif og abonnement), dvs. eksklusiv betaling til netselskab samt afrgifter og moms. Note 3: For produktet Fast pris 12 mdr. viser figuren for hver måned den pris, produktet udbydes til. For produktet Spotpris+tillæg angives engrosprisen med et tillæg på 3 øre pr. kwh. Det fremgår af figur 3.2, at fastprisproduktet med enkelte undtagelser er dyrere end spotpris-produktet. Det afspejler den prissikring, som fastprisproduktet indebærer og som forbrugeren skal betale for. Herudover ses det af figuren, at spotprisproduktet erer præget af langt større prisudsving end fastpris- og forsyningspligtproduktet, samt at der i hovedparten af den betragtede periode er hyppige skift i, hvilket produkt der er billigst.. I tabel 3.2 nedenfor fremgår en sammenligning på tværs af forsyningspligtproduktet med en række forskellige produkttyper. De udbudte priser i marts måned 2012 er dels holdt op mod forsyningspligtprisen i 1. kvartal, hvor sammenligningen og beslutningen umiddelbart tages af forbrugeren, hvis leverancen skal påbegyndes i april (eller maj), og dels mod forsyningspligtprisen i 2. kvartal, hvor leverancen sker, og den faktiske besparelse viser sig. Tabellen illustrerer den ovennævnte sammenligningsproblematik, idet forsyningspligtprisen i 2. kvartal er lavere end den var i 1. kvartal, hvormed den anslåede besparelse i marts reelt bliver betydeligt reduceret, og for nog-\n21 21/119 le produkters vedkommende bliver vendt til et tab, når leverancen rent faktisk påbegyndes. En beslutning om at skifte leverandør er dermed næsten umuligt at foretage på et fuldt oplyst grundlag for så vidt angår prisen. Dog skal det bemærkes, at for de produkter, der har en længere leveringsperiode, kan besparelsen godt ende med at være større end anslået nedenfor, hvis forsyningspligtprisen stiger igen indenfor leveringsperioden. I sidste ende er det, som nævnt, først ex ante muligt at konkludere på, om skiftet i sidste ende har været økonomisk fordelagtigt. Tabel 3.2: Anslået årlig besparelse i kr. i forhold til forsyningspligtprodukt Produkt Forsyningspligtpris marts Privat Forsyningspligtpris april Forsyningspligtpris marts Erhverv Forsyningspligtpris april Fastpris, 3 mdr Fastpris, 6 mdr Fastpris, 12 mdr. Privat Fastpris, 36 mdr Variabel pris Note: De priser, der ligger til grund for tabellen, vedrører forbrugssted København, forbrug er sat til kwh pr. år for Privat og kwh pr. år for Erhverv baseret på et gennemsnit af de billigste priser fra Elpristavlen for hvert af produkterne i marts Det bemærkes, at ovennævnte prisforskel for så vidt angår det variable produkt kun gælder på selve tilmeldingsdagen. Såfremt elprisen er stigende, kan et produkt med fast pris vise sig at være billigere end de variable produkter og dermed et mere fordelagtigt valg end tabel 3.2 ovenfor angiver Elregningens sammensætning Figur 3.3 nedenfor viser elregningens sammensætning pr. kwh for en almindelig husstand samt for en mindre virksomhed. Elregningen består overordnet set af betalinger til elleverandøren og betalinger til netselskabet, inklusive moms og afgifter. Oftest sker opkrævningen for elleverancen via aconto-betalinger og en endelig årsafregning. Dog er nogle selskaber begyndt alene at opkræve for faktisk forbrug bagudrettet. Til elleverandøren betales for selve elektriciteten samt abonnement. Til elnetselskabet betales ligeledes et abonnement samt for løbende brug af nettet. Sidstnævnte opdeles på posterne nettarif, net- og systemtarif for Energinet.dk samt overliggende nettarif (regional transmission). Netselskabet opkræver også PSO-afgifter (Public Service Obligations), som bl.a. går til støtte til produktion af vedvarende energi, støtte til drift af decentrale værker samt forskning i miljøvenlig energiproduktion 17. PSO-afgiften afhænger af 17\n22 22/119 elprisen i perioder med lav elpris er PSO-afgiften høj og omvendt. Endelig er det som nævnt også netselskaberne, som står for at opkræve moms og afgifter til staten. Det gennemsnitlige årlige elforbrug for en familie i et parcelhus er normalt omkring kwh om året. Figur 3.3 viser, at for en sådan familie, der modtager forsyningspligtproduktet går størstedelen af betalingen for el til moms og afgifter og til selve elprisen. Herefter kommer PSO, nettariffen og netabonnementet, De resterende regningsposter udgør hver især en meget lille andel af den samlede elregning. Et elforbrug på kwh er typisk for visse mindre virksomheder. I figur 3.3 er der taget udgangspunkt i, at virksomheden forsynes med forsyningspligtproduktet. Der skal gøres opmærksom på, at afgifter ikke er medtaget i eksemplet for dette forbrugsniveau, da størrelsen af afgifterne for erhvervskunder afhænger af, hvad virksomheden anvender strømmen til for el anvendt til proces (dvs. produktionsprocesser) er der refusion af energiafgiften, og i nogle tilfælde også energispareafgiften (den tidligere CO2- afgift), men for el anvendt til almindeligt husholdningslignende forbrug betales der fuld afgift, men for erhverv med et elforbrug på kwh udgør dette givetvis ikke en ret stor andel. Herudover er den væsentligste forskel mellem elregningen på de to forbrugsniveauer, at det gennemsnitlige el- og netabonnement pr. kwh udgør en væsentlig mindre andel ved det høje forbrug. Figur 3.3. Elregningens sammensætning ved forbrug på hhv kwh ved brug af forsyningspligtprodukt Kilde: Note: kwh: Der er taget udgangspunkt i en privatkunde og en erhvervskunde i København, der modtager forsyningspligtel d. 19. april 2012.\n23 23/119 I nedenstående figur 3.4 er der i stedet for forsyningspligtproduktet taget udgangspunkt i det billigste spot-produkt, men forudsætningerne er ellers de samme. Ved brug af spotproduktet er prisen ca. 11 øre lavere pr. kwh. Det ses, at prisfaldet slår markant mere igennem i fordelingen for erhvervskunden end for privatkunden, hvilket hænger sammen med den store andel moms og afgifter, som privatkunden betaler. Besparelsen for privatkunden er ca. 6,3 pct. hvorimod den for erhvervskunden er ca. 13,3 pct. Figur 3.4: Elregningens sammensætning ved forbrug på hhv kwh ved brug af spotprodukt Kilde: Note: kwh: Der er taget udgangspunkt i en privatkunde og en erhvervskunde i København, der modtager billigste spotprisprodukt d. 19. april Koncernfællesskaber En af forudsætningerne for effektiv konkurrence på detailmarkedet for el er, at de aktiviteter, der er underlagt et naturligt monopol (netvirksomhed), og de konkurrenceudsatte aktiviteter (handels- og produktions-virksomhed) er selskabsmæssigt adskilt. Den selskabsmæssige adskillelse skal sikre, at der tages de nødvendige konkurrencemæssige hensyn. Der må ikke krydssubsidieres mellem monopolområdet og de konkurrenceudsatte områder, fx ved at monopolvirksomhedernes kunder betaler for, at de konkurrenceudsatte virksomheder reklamerer eller sætter priserne ned for at blive mere konkurrencedygtige. Herudover er den selskabsmæssige adskillelse med til at sikre lige adgang til nettet og kundeoplysninger mv. for alle aktører i markedet. Distributions- og handelsselskaber kan dog godt være forbundne i et såkaldt koncernfællesskab. Et koncernfællesskab er kendetegnet ved, at samme koncern ejer både distributionsselskabet og handelsselskabet, men aktiviteterne i de to selskaber er selskabsmæssigt og dermed regnskabsmæssigt\n24 24/119 adskilt. Ved at være forbundne i samme koncern er der en række fordele for selskaberne. Bl.a. er der synergieffekter i form af dataudveksling til fakturering mv., hvilket betyder, at samfakturering er lettere for koncernforbundne selskaber. Den selskabsmæssige adskillelse er reguleret igennem elforsyningsloven. For at hindre diskriminerende adfærd er der fastlagt regler om såkaldt intern overvågning. Reglerne forpligter koncernforbundne selskaber til at opstille et program, der beskriver virksomhedens tiltag for at forhindre diskriminerende adfærd, og virksomheden skal sikre overholdelsen af programmet, og kontrollere dette. Programmet skal sikre en reel adskillelse af monopolaktiviteter og kommercielle aktiviteter, og at selskabet fx. ikke favoriserer bestemte selskaber i kundekontakten, i adgang til nettet eller vedrørende oplysninger om kundeforhold Fakturering Som reglerne er i dag, befinder man sig som elkunde i Danmark i to forskellige aftaleforhold for at kunne få leveret elektricitet en aftale med en elleverandør om køb af elektriciteten, og en aftale med en netvirksomhed om transport mv. af elektriciteten. Elkunder, der benytter forsyningspligt-el, hvor leverandøren er i koncernfællesskab med netvirksomheden, modtager én samlet regning for leverancen af elektricitet. Elkunder der skifter elleverandør, vil fortsat være nettilslutningskunde hos netselskabet, og vil dermed opleve at få tilsendt to regninger én fra netvirksomheden og én fra den uafhængige elleverandør. Heraf udgør regningen fra netvirksomheden langt den største del af den samlede betaling, idet denne også opkræver en række afgifter mv., jf. afsnit Det har hidtil muligt for elleverandører at kræve samfakturering via et frivilligt brancheaftalesystem, hvor Dansk Energi har udarbejdet et paradigma til en kontrakt mellem netvirksomhed og elleverandør. Imidlertid er der i den nuværende ordning både store administrative og økonomiske barrierer for samfaktureringen, hvorfor den i praksis ikke har været brugt. Det drejer sig bl.a. om, at elleverandører er nødsaget til at lave bilaterale aftaler med hver enkelt af de netselskaber, som deres kunder er koblet til. Potentielt over 70 selskaber. Hertil kommer, at netvirksomhederne i Danmark opererer med meget forskellige faktureringsperioder, hvorved elleverancen og netydelsen kan have forskellig faktureringsfrekvens. Dette gør samfaktureringen administrativt tung, og regningerne svært gennemskuelige for kunderne. Derudover skal elleverandøren stille sikkerhed overfor hvert enkelt netselskab for kundernes betaling af distributionsomkostninger samt afregning af afgifter, PSO mv. En relativt stor økonomisk forpligtelse, som langt overstiger elleverandørens eget mellemværende med elkunden. Garantistillelsen bliver dermed en væsentlig økonomisk belastning for elleverandøren.\n25 25/ Smart meters Det er besluttet, at en langt større andel af energiforsyningen og især elforsyningen skal bestå af vedvarende energi. Energikilder som fx vindenergi er imidlertid af fluktuerende karakter, og vil skabe udfordringer for elnettets stabilitet i modsætning til de mere kontrollerbare elproduktionskilder, der primært anvendes i dag, og som let kan tilpasses forbruget. Med større mængder vedvarende energi i nettet, skal systemet enten dimensioneres hertil via dyre kapacitetsforstærkninger, eller der skal flyttes forbrug fra spidslasttidspunkter til tidspunkter med lavere belastning i nettet. Sidstnævnte er på længere sigt en langt mere effektiv løsning, idet behovet for udbygning af distributionsnettene på den måde begrænses. Et centralt virkemiddel til løsning af problemerne med at indpasse de store mængder vedvarende energi i elsystemet kaldes Smart Grid. Smart Grid Smart Grid er et såkaldt intelligent elnet, og er en fælles betegnelse for de digitale, tekniske løsninger, der leverer elektricitet fra leverandør til forbruger, og som skal sikre stabil fremtidig elforsyning. Ved et intelligent elforbrug forstås dels et forbrug, der styres efter den aktuelle elproduktion, forbrugerens aktuelle behov, og at elpriserne og klimamålsætningerne i den forbindelse tages i betragtning. Derudover indebærer smart grid også en bedre udnyttelsesgrad af nettet. Smart Grid dækker bl.a. over de tekniske løsninger, der effektivt kan koble forbruget med produktionen ved at indstille elforbruget i løbet af døgnet efter, hvornår der produceres mest el, og det dermed er billigst at bruge, dvs. hjælpe med at spare på energien, uden at forbrugeren selv skal ændre adfærd. Smart Grid kan altså sikre fleksibelt elforbrug, hvorved vindkraft i endnu højere grad end i dag, kan udnyttes som energikilde. En forudsætning for, at Smart Grid kan virke optimalt er dog, at forbrugerne tilbydes priser, der afspejler den aktuelle produktion og kapacitet, og at de gøres bevidste om værdien af at flytte deres forbrug henover døgnet. Da samspillet mellem forbrugernes adfærd og systemets kapacitet og belastning er et afgørende fundament for Smart Grid, vil de såkaldte smart meters, også benævnt fjernaflæste målere, være et vigtigt element. Fjernaflæste målere - Smart Meters En fjernaflæst måler sender med passende intervaller signal om forbrugerens aktuelle elforbrug til netselskabet. Et af elementerne indeholdt i Smart Grid-strategien er, at alle elforbrugende apparater tilkobles en styringsenhed, der i et eller andet omfang kan være med til at styre elforbruget. Dette kan enten være via prissignaler, hvor forbrugeren selv skal tænde eller slukke for sine elforbrugende apparater eller\n26 26/119 det kan være en fuld automatisering, hvor styringsenheden via signaler udefra tænder eller slukker for elforbruget i det omfang det kan lade sig gøre uden at reducere forbrugerens komfort. Styringsenheden vil skulle leveres af en kommerciel leverandør. Og da den næppe leveres omkostningsfrit, vil potentialet for besparelser ved at reducere og flytte elforbruget have afgørende betydning for om den enkelte forbruger finder det økonomiske fordelagtigt at købe en sådan enhed. Den fjernaflæste måler sender så oplysninger om det præcise forbrug på præcise tidspunkter, hvormed der kan afregnes efter dette. De fjernaflæste målere og styringsenheden er dermed kommunikationspunkterne mellem forbrugere og leverandører/netselskaber måleren fra forbruger til leverandør og styringsenheden den anden vej. Den fjernaflæste måler er dermed sammen med styringsenheden afgørende for at Smart Grid kan flytte forbrug til tidspunkter med høj produktion, og væk fra spidslastperioder. Ved brug af fjernaflæste målere kan forbrugerne få direkte adgang til deres forbrugsdata, og kan dermed få overblik over deres forbrugsmønster. Hvis den installerede styringsenhed er med et fuldt automatisk styret elforbrug, så slipper forbrugeren for selv at holde øje med priser, forbrug mv., og at skulle tænde og slukke elapparater. Besparelser opnås i så fald automatisk. Smart meters understøtter altså udbredelsen og brugen af intelligent elforbrug. Det er forventningen, at udviklingen dermed også danner grundlag for øget produktinnovation på det fri elmarked. For elleverandørerne skabes der via timeafregning mulighed for at tilbyde kunderne en række nye produkter og services, fx i form af priser, der er differentieret henover døgnet (dynamiske tariffer), central styring og optimering af kundens elforbrug mv. Det er imidlertid kommercielle aktører, fx i form af et handelsselskab, der skal stå for at udbyde de ydelser og teknologier, der kræves, for at smart grid i relation til forbrugerne vil kunne udnyttes. Disse teknologier, og tilhørende ydelser findes endnu ikke, og udbydes derfor ikke på nuværende tidspunkt. Der er både i Danmark og i mange andre lande igangsat en opgradering af elmålerne, således at de som minimum kan fjernaflæses. Dansk Energi har oplyst, at 60 pct. af det samlede antal målepunkter i Danmark ( ) enten allerede fjernaflæses, eller er planlagt til at blive det. 3.2 Beskrivelse af forsyningspligten I Danmark er der fastlagt regler om forsyningspligt. En forsyningspligtig virksomhed har pligt til, jf. Elforsyningslovens 34, at pligt til at levere el mod betaling til de forbrugere i bevillingsområdet, som ikke har benyttet muligheden for at vælge en anden leverandør, eller hvor en aftale med en anden leverandør er ophørt.\n27 27/ Tilknytning til forsyningspligt ved flytning Når en elforbruger flytter til en ny adresse, vil kunden automatisk blive tilknyttet den lokale forsyningspligtleverandør, uanset at denne på sin tidligere adresse skulle have valgt en anden leverandør. Herom fremgår flg. af Energinet.dks Markedsforskrift H1 vedr. leverandørskift: Såfremt tilflytter ønsker en anden elleverandør end den forsyningspligtige elleverandør, skal den pågældende elleverandør anmelde leverandørskiftet til netvirksomheden mindst tre arbejdsdage før tilflytning. Leverandøren oplyser samtidig netvirksomheden om tilflytters navn m.v. Forbrugeren skal således kontakte sin nuværende elleverandør i god tid inden flytningen, hvorefter den pågældende leverandør skal anmelde leverandørskiftet til netselskabet forud for flytningen Tildeling af forsyningspligtbevilling Forsyningspligten sker efter bevilling. Forsyningspligtbevillingen, der udstedes af Energistyrelsen, dækker et bestemt geografisk område, der typisk svarer til distributionsselskabernes netområder, dog dækker en række selskaber med forsyningspligt flere netområder. Forsyningspligtbevillingen for et område er hidtil blevet videreført, til den, som allerede har bevillingen i området. Forsyningspligtbevillingen indtil nu blevet givet for fem år ad gangen Forsyningspligtprisen I forbindelse med liberaliseringen af elmarkedet og det deraf følgende frie leverandørvalg blev der sideløbende indført et prisreguleret standardprodukt til de forbrugere, der ikke brugte markedet. Baggrunden herfor var bl.a., at liberaliseringen etablerede et nyt marked for elektricitet, som var ukendt for de fleste forbrugere. Den nuværende prisregulering af forsyningspligtproduktet sikrer, at de forbrugere, som vælger ikke at skifte leverandør, ikke kommer til at betale mere end markedets generelle prisniveau, om end der også vil være priser på markedet, der ligger under de regulerede forsyningspligt priser. Inden liberaliseringen var forbrugerne bundet til den ene leverandør, der var i deres område, og der var således ikke noget marked eller nogen forbrugerbevidsthed omkring elektricitet som en vare, der kan handles frit. Siden 1. januar 2005 har standardproduktet været forsyningspligt-el, der leveres af en række elhandelsselskaber med forsyningspligtbevilling (forsyningspligtleverandører). Mere end 86 pct. af husholdningerne køber et prisreguleret forsyningspligtprodukt, jf. afsnit nedenfor.\n28 28/119 Forsyningspligtselskabernes elpris fastsættes under hensyn til virksomhedernes nødvendige omkostninger til indkøb af energi, lønninger, tjenesteydelser, administration, vedligeholdelse, andre driftsomkostninger og afskrivninger samt forrentning af kapital og under hensyntagen til de andre indtægter, som opnås ved driften af den bevillingspligtige virksomhed. Prisfastsættelsen skal herudover ske efter rimelige, objektive og ikkediskriminerende kriterier. Prisen på forsyningspligtproduktet fastsættes hvert kvartal og reguleres af Energitilsynet, jf. i det følgende. Energitilsynets regulering af forsyningspligtprisen Grundlaget for Energitilsynets regulering af forsyningspligtproduktet fremgår at elforsyningslovens 72. Boks 3.1: Lovgrundlaget for forsyningspligtreguleringen 72. Prisen for elektricitet leveret fra en virksomhed i dens egenskab af forsyningspligtig virksomhed til ikke-timemålte erhvervsdrivende forbrugere og ikke-erhvervsdrivende forbrugere udmeldes kvartalsvis senest 10 hverdage før et kvartalsskifte af den forsyningspligtige virksomhed. Prisen skal modsvare markedets prisniveau for tilsvarende forbrugssegmenter og leveringsvilkår. Sigtet med prisreguleringen af forsyningspligtproduktet er at sikre de forbrugere, der ikke benytter det frie marked, elektricitet til priser, der modsvarer de priser, forbrugerne ville kunne opnå på det frie marked. Det er derimod ikke hensigten med reguleringen, at give forbrugere, der aftager forsyningspligtproduktet, bedre priser eller vilkår end de, der kan opnås på det frie marked. Tilsvarende er det vigtigt at gøre sig klart, at reguleringen ikke sigter mod at beskytte forbrugerne mod stigende priser, da priserne på det regulerede forsyningspligtprodukt skal modsvare priserne på det frie marked. Energitilsynet har udviklet en model for reguleringen af priserne på forsyningspligtproduktet, jf. boks 3.2 nedenfor. Boks 3.2. Regulering af forsyningspligtprisen (reguleringsmodel) Forsyningspligtregulering Forsyningspligtproduktet er et kvartalsprodukt, hvor selskaberne med forsyningspligt inden starten af hvert kvartal fastsætter prisen for det kommende kvartal. Inden disse priser træder i kraft, skal de godkendes af Energitilsynet. I praksis betyder det, at Energitilsynet griber ind over for avancer på forsyningspligtproduktet, der er højere end de avancer, selskaberne kan opnå på konkurrencemarkedet. Reguleringen er skitseret nedenfor. Regulering Reguleringen foregår på følgende vis: 1. Energitilsynet beregner avancen (mark-up en) for tilsvarende produkter mv. på det frie marked. Herudfra beregnes mark-up-grænsen, som bruges til priskontrollen, ved at tage medianen af de observerede priser/mark-ups som udtryk for markedets\n29 29/119 prisniveau i overensstemmelse med reglerne om prisregulering. Denne median udgør den tilladte avance for forsyningspligtleverandørerne. 2. Hvis et selskabs avance (mark-up) for et kommende kvartal er højere end den mark-up grænse, Energitilsynet har identificeret på konkurrencemarkedet, bliver differencen fratrukket i de anmeldte priser. Derved fås de godkendte priser. 3. Hvis et selskabs mark-up for et kommende kvartal er lavere end eller lig med den identificerede mark-up grænse, godkender Energitilsynet de anmeldte priser. Udsving i de godkendte priser skyldes ændringer i grundlast (dvs. prisen på den elektricitet forsyningspligtselskabet køber hos en producent) og profilomkostninger (dvs. leverandørens omkostninger forbundet med, at kundernes elforbrug ikke er fordelt jævnt over døgnet, måneden, kvartalet eller året samtidig med, at elprisen svinger time for time året igennem). Modellen bygger således på de priser for tilsvarende forbrugssegmenter, produkter og leveringsvilkår, som forbrugerne kan finde på det frie elmarked. Disse priser i form af den mark-up på disse produkter, der kan udledes, jf. beskrivelsen af reguleringsmodellen i boks 3.2 ovenfor bliver målestokken for bedømmelsen af de priser, forsyningspligtleverandørerne fastsætter. På den måde bliver det priserne på det frie marked, der sætter loftet for priserne på forsyningspligtproduktet. Reguleringen afspejler på den måde både hensynet til forbrugerbeskyttelse/sikring af rimelige priser til forbrugerne, og hensynet til at gribe mindst muligt ind i det frie marked og prissætningen til skade for markedets funktion. Prisreguleringen af forsyningspligtproduktet ligger derfor meget tæt på det frie marked og prissætningen her. Hvis der er en stærk og effektiv konkurrence på markedet, der presser priser og avancer ned, vil det også give lavere priser og avancer på forsyningspligtproduktet. Tilsvarende vil en svag konkurrence med høje priser og avance påvirke prisen for forsyningspligtproduktet. 3.3 Udviklingen på efterspørgselssiden Detailmarkedet for el har siden markedsåbningen været præget af træghed blandt forbrugerne og dermed lav forbrugermobilitet. Der er en række forhold, som er særligt kendetegnende for netop dette marked, og som hidtil har påvirket forbrugerne negativt. Bl.a. kan det historiske monopol fremhæves, og hertil kommer en svært gennemskuelig prissætning, begrænset besparelsespotentiale for små forbrugere og forbrugernes usikkerhed i forhold til besparelse ved et leverandørskifte. De nævnte forhold har medvirket til at begrænse forbrugernes lyst til at gøre brug af det fri marked. Efterspørgselssiden har derfor hidtil ikke bidraget til en mere konkurrencepræget konkurrencesituation på detailmarkedet for el. Det er derfor vigtigt at belyse, hvordan efterspørgselssiden har udviklet sig\n30 30/119 de seneste år. Derfor belyses i afsnit nedenfor: (i) Hvor meget elforbruget udgør af en husstands samlede forbrug, (ii) hvilken rolle indkøbsforeninger spiller på markedet, (iii) i hvor høj grad forbrugerne gør brug af muligheden for at skifte leverandør, (iv) hvilken rolle forsyningspligten spiller for forbrugerne, (v) hvor gennemsigtigt markedet er for forbrugeren, og (vi) forhold vedr. fleksibelt elforbrug Indkomst og elforbrug Udviklingen i det samlede elforbrug sammenholdt med prisen på el giver en indikation af, hvordan fokus på strøm som produkt ændres over tid, dvs. om det bliver et mere eller mindre betydningsfuldt marked. I figur 3.5 nedenfor ses udviklingen i det samlede elforbrug i Danmark i perioden 2000 til 2009 for husholdninger hhv. erhverv. Det bemærkes, at det samlede elforbrug for erhvervskunder igennem hele perioden er omtrent dobbelt så højt som husholdningernes. Størrelsesforholdet mellem de to kundesegmenter kan være en medvirkende årsag til, at erhvervskundesegmentet tilsyneladende er mere interessant for en række af leverandørerne på markedet. Andre forhold som fx en høj kundemobilitet kan dog også være medvirkende hertil, jf. også afsnit om leverandørskift nedenfor. Det fremgår af figur 3.5, at elforbruget i husholdningerne er aftagende i perioden , stigende i perioden og aftager herefter igen indtil Periodens maksimale elforbrug findes i 2006, hvor der i husholdningerne er et samlet energiforbrug på ca GWh. Udviklingen i det samlede elforbrug afspejler således i nogen grad den generelle konjunkturudvikling i samfundet i perioden. Dog er stigningen i erhvervskundernes forbrug fra 2007 til 2008 i modstrid med den generelle konjunkturudvikling i samfundet på det tidspunkt.\n31 /119 Figur 3.5: Udviklingen i det samlede elforbrug i Danmark for husholdninger og erhverv, GWh GWh Husholdninger Erhverv (højre akse) Kilde: Danmarks Statistik, statistikbanken, tabel ENE1N. Note: De to kurver skal aflæses på hver sin 2.-akse, og det samlede elforbrug for erhvervskunder hhv. husholdninger er således ikke sammenfaldende. Afbildningen med to forskellige 2.-akser illustrerer imidlertid de ensartede fluktuationer over tid i de to kundesegmenters forbrug. Elforbruget pr. indbygger har over en årrække ikke ændret sig ret meget. Det gennemsnitlige elforbrug pr. indbygger er væsentligt lavere i Østdanmark end i Vestdanmark. Denne forskel kan skyldes flere forhold, men kan i høj grad tilskrives forskelle i erhvervsstruktur i de to prisområder. 18 Det gennemsnitlige elforbrug pr. indbygger i hele landet har været moderat stigende fra 1989 og frem til I den efterfølgende periode frem til 2005 er der alene små udsving i forbruget. Herefter har elforbruget efter en lille stigning fra 2005 til 2006 været faldende som følge af den generelle konjunkturnedgang. Overordnet er der imidlertid over hele perioden fra 1989 til 2009 ikke sket markante ændringer i elforbruget pr. indbygger i Danmark. 19 Af figur 3.6 fremgår den gennemsnitlige fordeling af kwh på husholdningernes anvendelsesområder. 18 Dansk Elforsyning Statistik Dansk Elforsyning Statistik 2009.\n32 32/119 Figur 3.6: Fordeling af kwh på anvendelsesområder Brugsvand mv. 9% Madlavning 9% Diverse 5% It/elektronik 28% Belysning 13% Vask 18% Køle- og fryseapparater 18% Kilde: Det stabile forbrug kan hænge sammen med, den sammensætning der er af forbruget på anvendelsesområder, jf. figur 3.6. En stor del af de anvendelsesområder, som der anvendes elektricitet til, fx vask, madlavning og køleog fryseapparater har karakter af livsfornødenheder, hvor forbruget ikke i særlig høj grad ændres. Jo mere et produkt udgør af den samlede husstandsindkomst eller af det samlede forbrug i husstanden, desto mere fokus vil forbrugeren, alt andet lige, have på det pågældende produkt. Af figur 3.7 fremgår endvidere for en række forskellige boligtyper, hvor meget udgifter til elektricitet udgør i pct. af de samlede udgifter i husstanden. Udgiftsandelene til elektricitet spænder fra 1,6 pct. af de samlede udgifter for personer i et lejet værelse til 2,7 pct., hvis man bor i lejet hus. Figuren tegner et billede af, at produktet el i dag fylder relativt lidt i budgettet for en almindelig husholdning. Til sammenligning spænder udgiftsandelen til fx telefoni fra 3,0 pct. for ejerlejligheder til 6,2 pct. for personer i lejet værelse.\n33 Elvarmepumper Elbiler 33/119 Figur 3.7: Elektricitetsudgiftens andel af det samlede forbrug efter boligtype, gns pct. 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 Eget hus Egen ejerlejlighed Lejet hus Lejet lejlighed Andelsbolig Lejet værelse Kilde: Danmarks Statistik, statistikbanken, tabel FU5. Tjenstebolig mv. Der er imidlertid udsigt til, at antallet af elbiler og elvarmepumper stiger de kommende år. Den udvikling vil dels øge det samlede elforbrug i Danmark, og vil dels bidrage til, at el i fremtiden bliver et relativt vigtigere produkt for en række private forbrugere. Energinet.dk har i 2010 fremskrevet det forventede antal elbiler og varmepumper i Danmark, og selskabets forventning til udviklingen heri fremgår af tabel 3.3 nedenfor. Tabel 3.3: Forventet udvikling for elbiler hhv. elvarmepumper År Antal GWh Antal GWh Kilde: Fremme af prisfleksibelt elforbrug for små og mellemstore kunder, Dansk Energi og Energinet.dk (2011). Ved udgangen af 2011 var der 749 elbiler på de danske veje, hvilket var noget mindre end forventet. Dette kan hænge sammen med, at udbygningen af infrastrukturen til elbiler trak længere ud end forventet. Infrastrukturen er medio 2012 imidlertid ved at være på plads, og interessen for elbiler er stigende. 20 I figur 3.8 nedenfor er fremskrivningerne i tabel 3.3 sammenholdt med figur 3.7 ovenfor. Af figur 3.8 fremgår således et skøn over, hvorledes udgiftsandelen for el vil se ud for kunder, der anskaffer sig en elbil hhv. varmepumpe eller begge dele. Der er naturligvis tale om et skøn, som bygger på en række antagelser om elprisen og husholdningens forbrug. Figuren illustrerer dog, 20 Klimapanelet, 2012.\n34 34/119 at el for en gruppe kunder kommer til at betyde langt mere for husholdningens økonomi, hvorfor det må forventes at der også vil komme større fokus på el som produkt for den enkelte kunde. Figur 3.8: El-udgiftens andel af det samlede forbrug hos en typisk kunde i parcelhus hhv. lejlighed Kilde: Sekretariatet for Energitilsynet. Note: Det er i figuren lagt til grund, at en typisk parcelhuskunde har et årligt forbrug på ca kwh, mens en typisk kunde, der bor i lejlighed har et årligt forbrug på kwh. Udgiften til el er beregnet ud fra den gennemsnitlige elpris i 2011, som er opgjort til 219 øre pr. kwh. Elforbruget til varmepumper er udset forudset til at være ca kwh årligt, og en elbil ca kwh årligt Indkøbsforeninger Der er særligt i 2011 og 2012 opstået flere indkøbsforeninger på det danske detailmarked for el. En enkelt af disse er et egentligt auktionshus, hvor den enkelte forbruger kan indgå i en større pulje af elforbrugere, som elhandelsselskaberne har mulighed for at byde ind på ved en auktion. Princippet for både indkøbsforeninger og auktioner er det samme, nemlig at en pulje af forbrugere er mere attraktiv at konkurrere om for udbyderne, hvorfor der som regel kan forventes besparelser ift de priser den enkelte forbruger selv ville kunne opnå. Hensigten er således at styrke forbrugernes forhandlingsposition overfor elhandlerne. Af tabel 3.4 fremgår indkøbsforeninger og elauktionshuse på det danske marked. Tabel 3.4: Indkøbsforeninger og auktionshuse på elmarkedet i 2012 El-indkøbsforeninger El-Forbundet (ca medlemmer) Elrabatten.dk (ca medlemmer) ForbrugerEl.dk Tænk Strøm, Forbrugerådet (nystartet) El-auktionshuse Get Through Power (ca.132 privatkunder og en række erhvervskunder)


Foruden de topografiske kort udarbej-des der som regel tykkelseskort (isopach kort), d.v.s. kort over tykkelses-variationen mellem to kortlagte flader, f.eks. tykkelsen af laget fra Bund Kridttidslag til Top Jura reservoir. Tykkelsen kan variere overordentligt meget, og laget kan i nogle områder mangle helt, f.eks. hvis det er borteroderet i forbindelse med en gammel geologisk landhævning. I andre områder er samme lag måske ekstra tykt, f.eks. hvis sedimenterne er aflejret i et bassin under indsynkning.\nTykkelseskort over Jura formationen i den vestlige del af Centralgraven →→\nKortet er et såkaldt isochor-kort, d.v.s. et kort hvor tykkelsen er vist i seismisk tid, i modsætning til et isopach-kort hvor seismisk løbetid er omregnet til meter. Lyseblåt er tyndt eller helt manglende Jura lag, og rødt er tykke Jura lag.\nVed at sammenligne med 3D strukturkortet oven over ser man at Jura mangler på Inge Højen, hvorimod Jura lagene er tykke i Feda Graven og i Gertrud Graven hvor indsynkning fandt sted samtidig med aflejring af Jura sedimenterne. Kortet bruges bl.a. til at fastlægge grænserne mellem landområder og havområder i Juratiden og dermed til forudsigelse af beliggenheden af sandstensreservoirer i den geologiske aflejringsmodel.


La Quinta Inn & Suites Manhattan i New York (NY) til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n17 West 32Nd Street, Gramercy, New York (NY), USA, - Se på kort\n"Dejligt sted, fantastisk beliggenhed & venligt personale."\nEmpire-værelse – for ikkerygere (Empire Room - Non-Smoking)\nNabolag Gramercy Long Island City Times Square Times Square\nMere om La Quinta Inn & Suites Manhattan\nLa Quinta Manhattan ligger blot 4 minutters gang fra den berømte Empire State Building. Dette Manhattan-hotel har tagterrasse med bar. De klassisk indrettede værelser har gratis WiFi, fladskærms-tv og iPod-dockingstation. Samtlige værelser på La Quinta Inn & Suites Manhattan har kabel-tv, skrivebord og kaffemaskine. Dette hotel serverer daglig kontinental morgenmad, og baren på tagterrassen har byudsigt. Gæsterne på Manhattan La Quinta Inn & Suites har gratis adgang til hotellets fitnesscenter. Der tilbydes desuden mødelokaler, og business-centeret er åbent hele døgnet. Times Square ligger blot 8 minutter fra hotellet med metro, og Central Park ligger 10 minutters kørsel derfra. Kongrescentret Jacob Javits ligger 2,4 km fra hotellet, og LaGuardia Internationale Lufthavn ligger cirka 18 km derfra.\nDu bedes fremvise gyldig billed-id og kreditkort ved indtjekning. Bemærk venligst at særlige ønsker opfyldes afhængigt af tilgængelighed ved indtjekningen og derfor ikke kan garanteres. Tillægsgebyrer kan forekomme. Bemærk venligst at det kreditkort der bruges til at foretage reservationen vil blive forhåndsgodkendt 72 timer før ankomst. Gæsterne bedes fremvise gyldigt billed-id og kreditkort ved indtjekning. Bemærk venligst, at hvorvidt særlige forespørgsler kan imødekommes, afhænger af tilgængelighed på ankomsttidspunktet, samt at der kan pålægges et gebyr.\nBooking.com Anmeldelser (4396)\nAlle slags rejsende (22) Forretningsrejsende (4) Par (10) Rejsende alene (7) Gruppe (1)\nAlle slags rejsende (4396) Par (1773) Rejsende alene (1005) Familie med små børn (602) Familie med store børn (334) Gruppe (693)\nPraktisk hotel med kort aftstand til centrum!”\nMorgenmadshotel, dejlig kort gåafstand til midtown, rent og pænt, fri internet, venligt og hjælpsomt personale. Billigt!\nLangsomme elevatorer, lidt små værelser - der er dog hvad der skal være, meget lidt aircondition og en for lille morgenmadsstue.\nHelt fint og praktisk hotel, der levede fint op til vores forventninger. Dejligt med gratis morgenmad og fri internet. Morgenmadsstuen kunne dog med fordel være lidt større, da der oftest var kø for at få et bord. Helt perfekt at hotellet lå så tæt på Times Square, metro, station osv. Et lille minus er dog hotellets elevatorer. Vi boede på 12. etage, så man tog ikke bare lige trapperne. Derfor måtte man da så også være indstillet på at vente lidt på en af de 2 elevatorer, der må siges at have deres eget liv. Men alt i alt et godt hotel til prisen, som helt klart er anbefalingsværdigt!\nSylvester fra Norge


Køn og udseende – BENTES BORGERLIGE BLOG\nKøn og udseende\n23. februar 2021 / Bente Melbye / 0 kommentarer\nTorsdag den 11. februar 2021 skrev mangeårig journalist ved avisen Birgitte Erhardtsen en klumme ‘Derfor snakker ingen om Danmarks to mest magtfulde kvinders køn og udseende‘.\nBirgitte Erhardtsen skrev om Mette Frederiksen og hendes departementschef Barbara Bertelsen og deres påklædning. I klummen beskriver journalisten, at de to magtfulde kvinder bærer tøj, der ikke er bemærkelsesværdigt på nogen måde – det er neutralt og afdæmpet, og der er ingen offentlig debat om deres tøj eller tasker.\nDette i stærk kontrast til den offentlighed og debat, der var om Helle Thornings tøj og tasker, da hun var statsminister.\nKlummen har givet anledning til en del kommentarer – både i avisen og i andre medier – efterfølgende.\nP1’s debat mandag den 15. februar havde også debat om klummen. Annette Heick (og Birgitte Erhardtsen) deltog, og Annette heick var lodret uenig.\nHendes argumenter var flere:\n1) Helle Thorning beholdt sin arbejdsdragt fra Europaparlamentet da hun kom hjem til Danmark: Nederdel, jakke og dyr taske.\n2) Kvinder med lederjob og kvinder i al almindelighed skal klæde sig som de vil. De skal ikke ligge under for en eller anden mandlig (og kvindelig) fordom om, at hvis de f.eks. har mange farver på, så er de nok ude for at spille attraktionskortet.\nAnnette Heick er ikke de eneste, der er røget op i det røde felt over Birgitte Erhardtsens klumme – der har været adskillige artikler i Berlingske efterfølgende.\nI et job for mange år siden havde jeg en kvindelig kollega, som på sin vej opad i hierakiet gik med meget korte nederdele, var meget nedringet og med kraftig make up. Dagen efter hun fik den udnævnelse hun gik efter, mødte hun op i midi nederdel og langhalset bluse. Vi var flere der lo meget af det…\nJeg er helt enig med både Annette Heick og flere af de andre, der har skrevet om dette emne. Kvinder skal klæde sig som det passer dem, når de går på arbejde – trives man i mangefarvet, så vælg det, og trives man i såkaldt diskret, så vælg det.\nDet eneste jeg synes man skal overveje, er om ens påklædning står i vejen for de ting man gerne vil kendes for – for det er mine meninger og holdninger, der tæller, og ikke min påklædning, ikk?\nSå tag da ansvaret!


Worx Borehammer – Se hele udvalget\n✓Det er absolut super relevant at se, hvorvidt den vare du er på udkig efter online overhovedet er tilgængelig i byggecenteret. Ellers kan du være nødt til at lede andre steder.\n✓Der er forskel på prisen på billige Worx borehammer fra byggekæde til byggekæde. En del vil have de bedste priser, og andre vil have faglig rådgivning. Du bør beslutte hvad der for dig betyder mest.\n✓Du bør have fokus på hvilke regler der gælder for dit køb online, så du undgår udfordringer med eksempelvis returnering. Derfor bør du undersøge webshoppens handelsbetingelser.\n✓Nogle byggecentre fremviser et stort sortiment af varer, og andre specialiserer sig i en specifik varegruppe. Du skal overveje hvorvidt det er betydningsfuldt for dig at have mange varetyper at vælge i mellem, foruden blot Worx borehammer.\n✓For en del er byggeprojekter ens betydende med mange spørgsmål. Derfor kan du have fordel af at bestille ved en netbutik, hvor du får hjælp og vejledning omkring Worx borehammer.\n✓Hvis du vil have produkterne hurtigt eller blot ønsker at undvære fragten, så kan du tænke over at transportere produkterne selv. Det er især et alternativ ved de velkendte byggekæder.\n✓De velkendte byggemarkeder er tilgængelige i hele landet, og på grund af det har folk mulighed for at købe online og køre produkterne personligt. Takket være dette kan man undvære leveringsomkostningen, og tilmed skaffe varerne med det samme.\n✓De store byggemarkeder er populære og højtprofilerede virksomheder, som bidrager til øget sikkerhed til dig som køber online. Det vil nogle se som fordelagtigt.\n✓De velkendte byggemarkeder sælger produkter fra diverse nicheshops, hvorfor du så kan købe fra et stort udvalg af Worx borehammer online.\n✓Forskellige nichespecifikke webshops styrer selv produktionen af de varer der sælges i de store byggecentre. Idet du køber direkte hos niche netbutikkerne online kan du muligvis få lavere priser.\n✓De fleste webshops som fokuserer skarpt på nogle få produkter er mindre virksomheder, som typisk har danske ejere, muligvis ovenikøbet lokalt i dit område. Disse hjælper du når du bestiller Worx borehammer online fra deres webshop.\n✓Størstedelen af nichespecifikke netbutikker har en dyb forståelse for deres varer, da de har skarpt fokus på disse varer. På grund af det bør du forvente ekstremt nyttig hjælp fra ansatte som er eksperter i netop Worx borehammer.\nXL-Byg åbnede i 2002, og beskæftiger i dag mere end 2.000 ansatte i selskabets 104 varehuse. XL-Byg har fokus på at sælge til private og professionelle, og omsætter hvert år for ca. 5 milliarder kroner.\nBygma blev grundlagt i 1952, og lønner i dag over 2.300 personer i de 56 varehuse. Bygma har fokus på at sælge til professionelle, og sælger hvert år for omtrent 5 milliarder kroner.\nJem og Fix blev stiftet i 1988, og udgøres i dag af i omegn af 2.100 mennesker i firmaets 122 byggecentre. Jem og Fix fokuserer primært på billige priser til private, og afsætter hvert år for over 2 milliarder kroner.\nJohannes Fog begyndte i 1920, og er nu arbejdsplads for i omegn af 500 medarbejdere i firmaets 9 byggecentre. Johannes Fog tilstræber at sælge til private, og sælger årligt for mere end 1 milliard kroner.\nHarald Nyborg blev etableret i 1904, og udgøres i dag af i omegn af 2.000 kollegaer i selskabets 33 byggecentre. Harald Nyborg specialiserer sig i at sælge til private, og omsætter årligt for i nærheden af 5 milliarder kroner.\nBauhaus blev etableret i 1988, og udgøres nu af mere end 1.000 medarbejdere i byggemarkedets 17 byggecentre. Bauhaus har sit primære fokus på salg til private, og afsætter årligt for i nærheden af 2 milliarder kroner.\nDavidsen blev dannet i 1944, og omfatter i dag cirka 1.000 mennesker i virksomhedens 9 byggecentre. Davidsen fokuserer på salg til private og professionelle, og afsætter årligt for omkring 2 milliarder kroner.\nSilvan blev dannet i 1968, og beskæftiger nu ca. 1.000 ansatte i forretningens 41 butikker. Silvan sætter ind på at sælge til private, og sælger årligt for mere end 1 milliard kroner.\nStark kom frem i 1896, og er nu arbejdsplads for omkring 2.000 medarbejdere i selskabets 72 varehuse. Stark har sit primære fokus på salg til professionelle, og omsætter årligt for cirka 7 milliarder kroner.\n10-4 blev etableret i 1947, og er nu arbejdsplads for cirka 100 ansatte i de 6 butikker. 10-4 har sit primære fokus på at sælge til private og professionelle, og omsætter hvert år for omkring 500 millioner kroner.\n1Man må under ingen omstændigheder gå ned på udstyr. Typisk kan det vise sig betydningsfuldt at have grejet parat idet du begynder på dit byggeprojekt. Det er derudover en fordel at inkludere udgifterne hertil i det økonomiske overblik.\n2Der kommer uden tvivl uforudsigelige bump på vejen når det gælder svære opgaver, og følgelig vil det være værdifuldt at man har afsat en god portion tid i tidsplanen, som vil medvirke til at man kan være sikker på at nå det inden ens deadline.\n3Det er en god idé at sikre sig en hjælpende hånd til byggearbejdet, navnlig ved større byggerier. Flere byggerier skal gerne udføres af mere end en person. I øvrigt bør det være hurtigere og mere minderigt at være flere om det.\n4Du må aldrig forsømme dit velbefindende, så glem ikke sikkerhedsbeklædning såsom arbejdssko der skåner dig mod mulige ulykker. Det er smart at du har styr på dit eget helbred i byggeprocessen, specielt hvis du ikke køber eksperthjælp.\n5Det kan vise sig at være vigtigt at lave et udgiftsbudget for dit projekt, så man har styr på den økonomiske del. Det må være fornuftigt at beskrive alle udgifter, hvorefter man kan indsamle online tilbud på hver enkelt.\n6Glem ikke at du kan søge tilskud fra det offentlige til gør-det-selv projekter. Det gives i tilfælde af at byggeriet er energi- og miljøvenligt. Bidraget betinger at byggeriet gør en positiv forskel for naturen.\n7Inden du indleder arbejdet er det yderst meningsfuldt at du sikrer dig, at byggeriet overholder loven. Alt efter hvor du bor vil der gælde en række retningslinjer omkring, hvad du må, og hvad der ikke kan lade sig gøre.\n8Der ligger ekstremt mange instruktioner og videoer på diverse hjemmesider som kan vejlede dig. Specielt YouTube giver ret så meget udbytterig information, især når man leder på engelsk.\n9For byggeprojekter udendørs har vejrsituationen en væsentlig rolle. Derfor bør du regelmæssigt kigge på meldingerne om vejret i de dage der er op til byggeprojektet, så du undgår at det uanmeldt begynder at piske ned netop som du står midt i det avancerede projekt.\n10Det bliver meningsfuldt at du har alle bygningsmaterialer klar før du igangsætter eksekveringen. Du kan nedskrive en enkel oversigt som samler de materialer der skal bruges, og som det næste granske hvert eneste punkt, så du kan føle dig tryg ved at der ikke mangler noget.\n11Husk at reflektere over om du selv vil klare det hele, eller du hellere skal skaffe hjælp fra en fagperson til færdiggørelsen af byggeriet. Såfremt du tager imod assistance fra en fagmand er det fornuftigt at indhente tilbud fra forskellige firmaer.\n12Godt forarbejde vedbliver at være metoden til at nå problemfrit i mål med byggeprocessen. Du bør overveje at forfatte en strømlinet plan, der beskriver hvilke gøremål du planlægger at lave på hvilke tidspunkter, med en dertilhørende numerisk orden. Forsøg at være konkret idet du nedskriver din køreplan.\nPå Trustpilot har 10-4.dk en rating på 4,7 ud af 5, som selvfølgelig er meget flot. Scoren tager udgangspunkt i 19.208 bedømmelser, hvor intet mindre end 84 % giver den bedste karakter, og kun 2 % kvitterer med den laveste karakter. Som det er nu har 10-4.dk 43.202 Facebook-fans.\nPå Trustpilot har DavidsenShop.dk en score på 4,7 ud af 5, hvilket naturligvis er ultra imponerende. Bedømmelsen er baseret på 11.467 bedømmelser, hvor hele 86 % giver den bedste karakter, og kun 2 % kvitterer med dumpekarakter. Nu her har DavidsenShop.dk 53.774 følgere på deres Facebook-side.\nBauhaus.dks Trustpilot-bedømmelse er 4,3 ud af 5, som tydeligvis er yderst godt arbejde. Evalueringen tager udgangspunkt i 23.161 anmeldelser, hvor ikke mindre end 69 % giver toprating, og bare 8 % har givet den laveste karakter. Nu og her har Bauhaus.dk 56.023 Facebook-følgere.\nXL-Byg.dk har en bedømmelse på 4,3 ud af 5 på Trustpilot, hvilket i særdeleshed er usædvanligt beundringsværdigt. Evalueringen grundlægges af 2.856 anbefalinger, hvoraf ikke mindre end 59 % har givet toprating, og alene 9 % giver den laveste karakter. Indtil nu har XL-Byg.dk 67.935 følgere på Facebook.\nBrugerne på Trustpilot vurderer Harald-Nyborg.dk til 4,6 ud af 5 stjerner, som tydeligvis er virkelig imponerende. Bedømmelsen grundlægges af 28.109 bedømmelser, hvoraf intet mindre end 76 % har givet 5 stjerner, og bare 4 % har givet dumpekarakter. Som det er nu har Harald-Nyborg.dk 8.857 Facebook-fans.\nEn hel del internet forhandlere yder i dag en lang række forskellige billige leveringsformer til Worx borehammer. Den mest benyttede er i vore dage levering til et afhentningssted, og så henter du bare ordren når det passer ind i din hverdag. Fragtmuligheden er altså rigtig problemfri, samt desuden også den mindst kostelige fragtmetode.\nDu kunne på samme måde beslutte dig for at få pakken leveret til dit hus eller til adressen hvor du arbejder. Metoden viser sig en gang i mellem en lille smule mere omkostningsfuld, men på den anden side temmelig ligetil ift. Worx borehammer online. Den mest prisbevidste form for levering er uden tvivl at du selv henter ordren, men den løsning beroer på at du fysisk befinder dig i kort afstand af internet shoppens butikker, eksempelvis Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan eller Jem og Fix.\nFragttiden på Worx borehammer er jo ualmindeligt bestemmende hvis man står og skal bruge din pakke inden for få dage, og af den grund er det fuldkommen relevant at du ser nærmere på den forventede leveringsdato på Worx borehammer. En masse online varehuse – herunder Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix – stiller garanti om billig 1 dags fragt på en lang række varer online, men vær opmærksom på at det stiller krav om at bestillingen køres igennem inden et fastsat tidspunkt, så at de har en chance for at nå at få produkterne på posthuset inden de pakkeansatte drager hjemad.\nNogle online selskaber sikrer fragtfri levering på Worx borehammer online, men i reglen er det så præmissen at man shopper for en fastsat pris. Ellers bør man udse dig den billigste mulighed for levering, som typisk vil være at få dem til at bringe dine varer til en pakkeshop.\nStørstedelen af byggemarkeder frembyder afhentning hvor du køber billig Worx borehammer online og selv henter i butikken. Eksempelvis Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, 10-4, XL-Byg, Bygma, Jem og Fix, Stark og Davidsen. Byggemarkederne tildeler bl.a. afhentning af Worx borehammer i følgende byer:\nGlostrup, Hillerød, Odder, Aabenraa, Farum, Rønne, Struer, Ringsted, Hjørring, Kokkedal, Lyngby, Lystrup, Dragør, Skive, Hvidovre, Hedensted, Albertslund, Skanderborg, Aalborg, Aarhus, Greve, Vordingborg, Roskilde, Sønderborg, Varde, Herlev, Randers, Brabrand, Vanløse, Korsør, Nyborg, Rudersdal, Ikast, Frederikssund, Tårnby, Odense, Frederiksværk, Brønderslev, Middelfart, Svendborg, Nykøbing Falster, København, Brønshøj, Allerød, Stenløse, Åbyhøj, Holbæk, Brøndby, Thisted, Gentofte, Haslev, Silkeborg, Horsens, Hobro, Esbjerg, Ballerup, Jyllinge, Nørresundby, Slagelse, Ølstykke, Ishøj, Kolding, Rødovre, Virum, Gladsaxe, Viborg, Helsingør, Fredericia, Risskov, Lillerød, Køge, Herning, Grenaa, Hedehusene, Nærum, Kalundborg, Charlottenlund, Hørsholm, Haderslev, Værløse, Solrød Strand, Frederiksberg, Tilst, Valby, Næstved, Vallensbæk, Vejle, Højbjerg, Birkerød, Taastrup, Frederikshavn, Nakskov, Holstebro, og Søborg, .\nClick-and-collect af Worx borehammer er en mulighed i de fleste regioner af landet: Fyn (Vestfyn, Sydfyn, Midtfyn, Østfyn, Nordfyn), Sjælland (Amager, Nordsjælland, Vestsjælland, Bornholm, Lolland, Midtsjælland, Østsjælland, Sydsjælland, Falster, Hovedstaden) og Jylland (Vestjylland, Nordjylland, Midtjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Østjylland, Syddanmark).\nNår man kigger i søgedata står det markant, at online shoppere som regel kigger efter for eksempel Worx borehammer tilbud og Worx borehammer online. Derudover ser vi typisk folk søge efter fx køb Worx borehammer, billig Worx borehammer samt Worx borehammer priser, plus de gængse byggecentre som Davidsen, Bygma, Jem og Fix, Bauhaus, Stark, XL-Byg, Silvan, 10-4 og Harald Nyborg.\nDen bedste pris på Worx borehammer\nDet er jo ualmindeligt smart for alle at finde frem til de bedste priser på billige Worx borehammer online hos flere internet firmaer i Danmark, og med det motiv har en hel del internet outlets været tvunget til at formindske priserne på Worx borehammer enormt, og ovenikøbet love fragt uden omkostninger.\nMen det kan til hver en tid blive gunstigt at prøve indtil flere internet forhandlere efter rabatter og tilbud på Worx borehammer online før du køber, sådan at man er usvigeligt sikker på at få fat i den laveste pris. Se ikke bare hos de gængse byggemarkeder som Harald Nyborg, Stark, Bauhaus, Davidsen, XL-Byg, Jem og Fix, 10-4 og Silvan.\nDu bør ikke desto mindre huske på, at hvis en butik på nettet tilbyder billige Worx borehammer online på tilbud til en udsalgspris der anses for uhørt billig, er det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en uægte online virksomhed. Betalinger med kort er ikke desto mindre omfavnet af en lovbestemmelse, hvilket passer på køber overfor bedrageriske internet varehuse.\nGenerelt foreslår vi kortbestillinger eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du bruge et afbetalingstilbud som f.eks. ViaBill, ifald du efterspørger at betale omkostningerne til Worx borehammer senere. Dette foreslåes normalt i nicheforhandlere, i modsætning til de gængse byggekæder som for eksempel Davidsen, Bygma, Silvan, XL-Byg, 10-4, Jem og Fix, Stark og Bauhaus.\nNår vi ser på data bliver det tydeligt, at mennesker typisk kigger efter bl.a. Worx borehammer priser og Worx borehammer tilbud. Derudover oplever vi ofte mennesker efterspørge blandt andet billig Worx borehammer, køb Worx borehammer samt Worx borehammer online.\nTrustpilot præsterer ret så solide chancer for at gennemsøge en stor gruppe andre brugeres vurderinger og af den grund kan det anbefales, at du udforsker internet shoppens kritik forud for at du køber billige Worx borehammer online.\nFacebook frembyder for øvrigt evigt uafhængige løsninger til at få indblik i internet forretningens kundetilfredshed. Desuden er der mange internet foretagender hvor det er muligt at tilkendegive en evaluering af købsoplevelsen, hvilket lige så vel burde benyttes til at vurdere tidligere kunders oplevelser.\nForud for at folk shopper billige Worx borehammer online på en butik behøver man når alt kommer til alt gennemlæse netshoppens handelsvilkår, dog er det uden tvivl ikke videre spændende, specielt med de velkendte byggekæder som Harald Nyborg, XL-Byg, Bauhaus, Stark, Davidsen, 10-4, Bygma, Silvan og Jem og Fix.\nEt andet alternativ kan være at tjekke om e-forretningen er tilsluttet e-mærket, da det skulle være en antydning af at internet forhandleren opererer i overensstemmelse med de opstillede regler, tillige med at internet virksomheden nu og da undersøges af jurister der kender til lovgivningen.\nDet er en rigtig god anledning til at blive hjulpet, for så vidt du forvoldes udfordringer i forbindelse med din handel med Worx borehammer. Yderligere er det smart at køber er hensynstagende til de mest relevante vilkår der er gældende for købet af Worx borehammer online, som for eksempel hvilken returpolitik virksomheden tilsikrer.\nI den relation er det på samme måde vigtigt, at man til enhver tid bevarer sin ordremail, så man altid kan eftervise bestillingen af Worx borehammer, uafhængig af om man har handlet fra Stark, Bauhaus, 10-4, Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, Bygma, XL-Byg eller Jem og Fix.\n1Temmelig mange online firmaer foreslår på nuværende tidspunkt en lang række forskellige billige fragtløsninger til Worx borehammer. En der er meget populær er nu til dags at få bragt ordren til en pakkeshop, og så afhenter du blot de nyindkøbte produkter når der er tid til det. Leveringstypen er jo ret let gængelig, samt tit også den billigste leveringsform.\n2Vi tilråder generelt at finde ud af hvorvidt e-butikken er e-mærke tilsluttet, grundet at det skulle være en påvisning af at webbutikken overholder gældende dansk lovgivning, tillige med at online shoppen hyppigt tilses af jurister der har indsigt i reglementet på området. Forinden nogen bestiller billige Worx borehammer i en online forretning behøver man principielt tyde webbutikkens vilkår.\n3Visse firmaer på nettet præsterer billig fragt på Worx borehammer, men for det meste er det så nødvendigt at der erhverves for en konkret pris. Som alternativ skal man beslutte sig for den mindst kostelige type af levering, der mange gange vil være at få leveret ordren til et afhentningssted. Fragtløsningen viser sig som oftest ligeledes ekstremt smart. Den mest prisbevidste leveringstype vil dog i de fleste tilfælde være at hente produkterne selv.\n4Vi slår generelt et slag for bestillinger med kort eller MobilePay. Køb med kort er omfavnet af en vedtægt, som skærmer dig som køber overfor bedrageriske online forretninger. Som en anden løsning bør du overveje en billig afbetalingsordning fra fx ViaBill, ifald du foretrækker at afbetale omkostningerne senere.\n5Den mest letkøbte leveringsversion vil altid være at du selv henter varerne, men dette nødvendiggør at du er tæt på e-firmaets tilholdssted. Den leveringsmodel kan i nogle tilfælde være ekstremt udslagsgivende hvis vi mangler Worx borehammer inden for få dage. Alternativt så sikrer flere online butikker billig fragt, men oftest er det påkrævet at man bestiller for et fastsat beløb.\n6Før nogen køber billige Worx borehammer på en butik burde man når alt kommer til alt kigge på dens handelsvilkår, det er dog typisk en omfattende opgave. Udover dette anbefales det at køberen er oppe på mærkerne omkring de mest essentielle regler der kan have indvirkning på købet af billige Worx borehammer online, f.eks. hvilken returret online virksomheden lover.\n7Det er efterhånden temmelig problemfrit for folk at søge sig frem til de bedste tilbud online på billige Worx borehammer hos flere internet selskaber, og følgelig tilbyder utallige internet firmaer fragtfri levering. Trods dette kan det imidlertid blive lukrativt at udforske indtil flere e-forretninger efter tilbud og rabat forud for at du shopper, så man er skudsikker på at opnå den laveste pris.\n8Fragtperioden kan i nogle tilfælde være usædvanlig vital om man absolut skal bruge ordren om kort tid, og af den grund er det nemlig på sin plads at vi tjekker den estimerede leveringstid for Worx borehammer. De fleste e-forhandlere byder på billig 1 dags levering på utallige varer, men som trods alt er forudsat at ordren laves før et angivent klokkeslæt.\n9Trustpilot forærer dig temmelig udmærkede muligheder for at dechifrere en stor portion eksisterende køberes omtaler og af den grund kan det anbefales, at du udforsker e-butikkens kritik forud for at du handler billige Worx borehammer online. Facebook præsterer tilsvarende ultra fine genveje til at få indsigt i e-firmaets troværdighed.


Mange fanget i fartkontrol: Kørte 116 km/t i en 60 km/t-zon – Pingvinnyt.dk\nØstjylkands Politi oplyser\nEn fotovogn på Viborgvej i Fajstrup fik søndag aften travlt med blitzen, da alt for mange bilister havde foden plantet hårdt på speederen. På omkring tre timer blev der skrevet 40 sager med hastighedsoverskridelser. To bilister nåede op på hastigheder på henholdsvis 126 og 131 km/t, hvilket koster dem en ubetinget frakendelse af kørekortet. Tre skal til en kontrollerende køreprøve, fordi de får en betinget frakendelse af kørekortet ved at køre henholdsvis 112 og 116 km/t, mens 11 bilister fik sig et klip i kortet.\nØstjyllands Politi oplever for tiden, at alt for mange kører alt, alt for stærkt på de østjyske veje. Færdselsreglerne er IKKE sat ud af kraft, og uanset trafikmængden er høj fart fortsat yderst farligt. Politiet vil fortsat være at finde på vejene i Østjylland på trods af den særlige situation, som landet står i p.t.