Forhandlinger - Onsdag den 17. januar 2007 - Europæisk program for trafiksikkerhed (forhandling)\nProcedure : 2006/2112(INI)\nDokumentforløb : A6-0449/2006\nOnsdag den 17. januar 2007 - Strasbourg EUT-udgave\n12. Europæisk program for trafiksikkerhed (forhandling)\nFormanden. - Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Ewa Hedkvist Petersen for Transport- og Turismeudvalget om Europæisk Handlingsprogram for Trafiksikkerheden - midtvejsstatus (2006/2112(INI)) (A6-0449/2006).\nEwa Hedkvist Petersen (PSE), ordfører. - (SV) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Flere og flere borgere kører på udenlandske veje i Europa. Det er erhvervschauffører, busschauffører, familier på ferie i Europa og grænsependlere. Hvorfor skulle disse borgere tolerere dårlig trafiksikkerhed i nogen af de lande, de kører i? Der dør ca. 40.000 personer hvert år på vejene i EU. Det er en tragedie, som finder sted konstant. Familier rammes. Det er også et gigantisk sløseri med ressourcer. Tænk på, hvor meget sundhedsvæsen vi kunne få, hvis vi halverede antallet af døde på vejene!\nProblemet er, at landene i Europa i praksis vurderer trafiksikkerhed meget forskelligt, og at forskellene mellem de medlemsstater, som har en lav trafiksikkerhed, og de medlemsstater, som har en høj trafiksikkerhed, fortsat øges. Men jeg tror ikke, at Europas borgere vil acceptere dette i længden. Vi borgere vil kræve sikre veje overalt i Europa. Vi vil kræve, at politiet stopper spritbilister uanset nationalitet. Vi vil kræve hastighedsgrænser i hele Europa, og at storbyerne har kollektiv trafik, så vi kan komme frem uden bil. Vi vil kræve, at vi kan komme sikkert frem på cykel i bymæssige områder. Europa-Parlamentet skal reagere på disse krav fra borgerne og lægge pres på Kommissionen og medlemsstaterne. Men medlemsstaterne handler helst mest på nationalt plan. Man taler om nærhedsprincippet, som desværre af og til betyder lammelse. Trafiksikkerhed skal betragtes som et delt ansvar mellem medlemsstaterne og EU. Vi ser nu, at dødstallet for trafikken i Europa reduceres, men det går desværre for langsomt. Hurtige foranstaltninger skal iværksættes nu, for at vi skal nå målet om at halvere antallet af døde inden 2010. Medlemsstaterne skal sørge for, at den eksisterende lovgivning overholdes, og at der idømmes straffe, selv om man bryder reglerne i et andet EU-land. Det handler først og fremmest om lovgivning om sikkerhedsseler, om overholdelse af hastighedsgrænser og om, at alkohol og narko er bandlyst i trafikken. Dette skulle gerne umiddelbart reducere antallet af døde på vejene drastisk.\nAt involvere de nye medlemsstater i trafiksikkerhedsarbejdet er vigtigt. Kommissionen bør arbejde for projekter i form af parvist samarbejde mellem nye og gamle medlemsstater og sørge for, at de nye medlemsstater deltager i Kommissionens ekspertgrupper. Udveksling af gode eksempler er livsvigtigt.\nAlkohol på vejene er et problem i EU, som forårsager op mod 10.000 døde pr. år. Antallet af kontroller varierer fra land til land. Vi har derfor brug for en fælles øvre alkoholgrænse for hele EU på 0,5 ‰ med mulighed for at gå længere ned. Det nytter imidlertid ikke at have en grænse på 0,0 ‰, som flertallet i udvalget har besluttet. En sådan grænse kan ikke måles og kan derfor ikke opretholdes. Dette punkt skal derfor fjernes fra betænkningen.\nVi skal også forbedre kørekortsuddannelsen og bør derfor certificere køreskolelærere i EU. Det er også vigtigt, at e-call-systemet føres videre, således at vi får hurtige udrykninger til ulykkessteder. Flere lande bør fremsætte hensigtserklæringer herom. Transportbranchen skal også handle, og her spiller biludlejningsfirmaerne en stor rolle, da de hvert år indkøber nye biler. Hvis de udelukkende købte sikre biler, ville det forbedre bilflåden i EU væsentligt. Transportindustrien har den største mulighed for at påvirke køretøjerne. Hvis de konstruerer sikre køretøjer og gør sikkerhedsudstyr til en standard, bliver det billigere for forbrugerne, og det redder liv. Et eksempel er alkolåse, som hindrer berusede personer i at køre. Disse låse er blevet betydeligt billigere, siden markedet begyndte at tage fart.\nVi bør begynde at betragte køretøjet som en mobil arbejdsplads, når ansatte kører i deres arbejdstid, og arbejdsmiljølovgivningen bør da også gælde i køretøjet. Det burde øge trafiksikkerheden. Vi skal altså have et helhedssyn på trafiksikkerheden på vejene i Europa. Det handler om at gøre det lettere for trafikanterne med sikre køretøjer og veje, men også om at uddanne førerne. Alle berørte parter skal tage deres ansvar, et fælles ansvar, hvis det skal lykkes os at nå vores mål.\nDette er min sidste forhandling i Europa-Parlamentet. Jeg forlader min post den 1. februar, og jeg vil takke alle kolleger for et meget fint samarbejde gennem alle årene og også i forbindelse med denne betænkning. Jeg vil også takke alle ansatte i Europa-Parlamentet, som altid har gjort arbejdet lettere. Tak også til alle andre, ingen nævnt og ingen glemt, som jeg har samarbejdet med i mine år i Europa-Parlamentet.\nFormanden. - Vi, alle medlemmerne, takker dig også, Ewa. Vi kommer til at savne dig.\nVi ønsker dig held og lykke med dit fremtidige virke.\nJacques Barrot, næstformand i Kommissionen. - (FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil allerførst gerne sende fru Hedkvist Petersen en varm tak for den kamp - og det er det rette ord - hun har udkæmpet til fordel for trafiksikkerheden. De har ikke kun udarbejdet en fremragende betænkning, men De har også adskillige gange påvist trafiksikkerhedens betydning her i Parlamentet. Forslaget til beslutning viser endvidere, at der hersker bred enighed i Parlamentet, Rådet og Kommissionen om denne prioritet og behovet for at gøre noget på europæisk plan.\nJeg vil gerne komme med en kort vurdering af vores kamp for trafiksikkerhed. Samlet set mistede 50.000 mennesker livet i trafikken i 2001, og vores mål er ikke at komme over 25.000 inden 2010. I 2005 mistede yderligere 41.600 mennesker livet i Europa med 25 medlemsstater. Det er vigtigt, at vi opdaterer vores midtvejsevaluering med de første resultater for 2006. Dette år har været noget bedre end tidligere år. Vi har oplevet en forbedring på 9 %, og visse lande, hvor tallene var stagneret, har gjort betydelige fremskridt. Overordnet set har de stater, der kom med i 2004, gjort større fremskridt end de 15. Det positive resultat er spinkelt, men det fortjener at blive anerkendt. Der er imidlertid stor forskel på de lande, der klarer sig bedst, og dem, der klarer sig dårligst. Forskellen ligger på mellem et og tre dødsfald pr. millioner indbyggere eller et og fem dødsfald pr. millioner personbiler.\nFællesskabets initiativer siden 2001 har været effektive. Trafiksikkerheden er blevet en vigtig politisk prioritet i de fleste medlemsstater. Langt de fleste medlemsstater har derfor udarbejdet planer for den nationale trafiksikkerhed. Vi har vedtaget en lov om køretid og hviletid for erhvervschauffører, vedtaget foranstaltninger om sikkerheden i befordringsmidler og lanceret uddannelses- og oplysningskampagner. Vi har endvidere vedtaget et tredje direktiv om kørekort, som sikrer trafikanterne, og især førerne af tohjulede motorkøretøjer, bedre beskyttelse.\nDen vurdering, Kommissionen fremlagde i februar 2006, var rent faktuel, og vi er i færd med at udarbejde nye initiativer. Vi skal fylde tomrummet i den nuværende lovgivning om spejle, der eliminerer den blinde vinkel i de eksisterende lastvogne. Vi skal fremskynde installationen af sådanne spejle. Vi kan ikke vente på, at hele den europæiske lastvognsflåde bliver fornyet, dvs. over 15 år, før denne praktiske og billige foranstaltning bliver fuldt ud effektiv. Jeg regner i høj grad med Europa-Parlamentets støtte til at fremskynde installationen af disse spejle, der eliminerer den blinde vinkel i eksisterende lastvogne.\nVi har fremlagt et forslag til de lovgivningsmedansvarlige om forvaltning af infrastruktursikkerheden på det transeuropæiske net. Det består af en række instrumenter, der skal give medlemsstaterne mulighed for at sikre en bedre forvaltning af sikkerheden på deres net. Derudover skal vi sikre, at ingen overtræder færdselsloven ustraffet, blot fordi de har begået overtrædelsen i udlandet. Jeg vil til sommer stille et formelt forslag om grænseoverskridende håndhævelse af alvorligere overtrædelser af færdselsloven. Vi har endvidere iværksat en høring om obligatorisk brug af kørelys i dagtimerne. Der er endnu ikke blevet truffet nogen beslutning. Vi skal først høre medlemsstaternes og brugernes mening.\nHvis vi vil vinde kampen om sikkerhed, er det allervigtigste, at vi bevarer den direkte kontakt med borgerne. Derfor lancerede vi Det Europæiske Charter for Trafiksikkerhed i april 2004. 650 aktører på trafiksikkerhedsområdet har undertegnet chartret. Selskaber, automobilklubber, foreninger, skoler, medieorganisationer og lokale myndigheder for blot at nævne et par stykker. Ved at undertegne chartret har aktørerne forpligtet sig til at påtage sig et ansvar og iværksætte konkrete, målbare aktioner inden for deres respektive kompetenceområder.\nEndelig vil den første europæiske trafiksikkerhedsdag blive afholdt den 27. april 2007. Denne dag falder sammen med FN's globale trafiksikkerhedsuge, og jeg skal opfordre Parlamentet og alle dets medlemmer til at deltage i denne begivenhed, som ligger os meget på hjerte.\nJeg skal slutte af med igen at understrege kvaliteten af det dokument, fru Hedkvist Petersen har udarbejdet. Det giver et velargumenteret syn på fremtiden. Det lægger ikke blot vægt på prioriteterne på kort sigt, men indeholder også løsninger på mellemlang sigt, som Kommissionens tjenestegrene ligeledes arbejder med. Det glæder mig, at vores synspunkter er sammenfaldende, men jeg vil gerne sige, at registreringen af over 40.000 trafikdræbte betyder, at vi har et meget stort ansvar på trafiksikkerhedsområdet. Jeg er derfor taknemmelig for, at Parlamentet er involveret i og fuldt ud engageret i at forbedre dette tal.\nDieter-Lebrecht Koch, for PPE-DE-Gruppen. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Indledningsvis vil jeg gerne rette en stor tak til fru Hedkvist Petersen for et godt og tillidsfuldt samarbejde gennem mange år. Mange tak for den glimrende betænkning, fru Hedkvist Petersen.\nAt nedbringe antallet af trafikofre på Europas veje til højst 25.000 inden 2010, er et meget ambitiøst mål på baggrund af den stigende trafikintensitet. Men det er et mål, der kan nås - hvis blot vi vil det! Vi kan være stolt af resultaterne i de seneste år, selv om mange af vores love og foranstaltninger, navnlig inden for det seneste to et halvt år, endnu ikke har haft nogen effekt, fordi de ikke er blevet gennemført i national lovgivning endnu. Jeg behøver vist kun at minde om kørekortsdirektivet.\nMen til trods for de gode resultater vil vi ikke nå målet, hvis vi ikke handler mere ambitiøst og konsekvent og hurtigt realiserer eksisterende og nye projekter. Og her har vi ikke kun brug for EU's beslutningstagere, også medlemsstaterne har et stort ansvar. Det skaber betænkningen også klarhed om.\nJeg vil gerne nævne seks konkrete kategorier.\nFor det første vil vi bevæge os i den rigtige retning, hvis vi kan sikre, at eksisterende lovgivning bliver overholdt bedre, bl.a. med hensyn til hastighedsoverskridelser, ingen kørsel, hvis føreren er påvirket af spiritus, narkotika eller medicin, pligten til at bruge sikkerhedssele, fodgængere og cyklister, som overholder reglerne.\nFor det andet skal der vedtages nye europæiske love, f.eks. om kørelys, brug af såkaldte dødvinkelspejle og om markering af lastvognes bagender.\nFor det tredje må vi udvikle foranstaltninger, så vi undgår kødannelser, f.eks. ved at fremme nye logistiske systemløsninger, ved at fremskynde vejarbejder eller tillade ekstraordinært lange lastvogne, de såkaldte gigalinere, hvis særlige kriterier er opfyldt.\nMit fjerde punkt er, at vi har et ansvar for, at reglerne om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen også kommer til anvendelse i de tilfælde, hvor arbejdspladsen er et køretøj, altså en mobil arbejdsplads. Det indbefatter, at der bliver skabt rimelige muligheder for lægebehandling til erhvervschauffører i arbejdsugen langt fra deres firmaers hovedsæde.\nFor det femte må vi ikke kun støtte brugen af den mest moderne emissionsteknik, men også indførelsen af aktive sikkerhedselementer som ESP, bremseassistent, fartpilot og førerstøtte.\nFor det sjette håber vi, at det automatiske alarmsystem e-call vil blive indført så hurtigt som muligt, særligt på baggrund af at der på den ene side findes velafprøvede systemer til automatisk detektering af ulykker, og der på den anden side for øjeblikket kører en kampagne for en slags alarmsystem for fodgængere.\nGary Titley, for PSE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Jeg lykønsker fru Hedkvist Pedersen med denne sidste betænkning for Europa-Parlamentet. Det er en glimrende betænkning, selv om den er blevet bombarderet med nogle underlige ændringsforslag.\nVi har ikke brug for komplicerede ordninger. Vi har bare brug for sikrere veje, sikrere førere og sikrere køretøjer, og som det vigtigste har vi brug for handling og håndhævelse. Da jeg f.eks. var Parlamentets ordfører i spørgsmålet om e-call, havde erhvervslivet gjort fremskridt, men regeringerne gjorde ikke fremskridt. Det er årsagen til, at jeg siger, at vi har brug for handling.\nJeg har imidlertid to forbehold. For det første mener jeg ikke, at obligatorisk kørelys vil føre til nogen samlet nettoforøgelse af trafiksikkerheden, for når biler bliver synlige, bliver andre trafikanter, navnlig motorcyklister, mindre synlige. Kørelys vil føre til større brændstofforbrug, og det er ikke godt set ud fra et klimaændringssynspunkt. Det er et spørgsmål om subsidiaritet. Situationen i Spanien om dagen er ikke den samme som situationen i Sverige. Jeg mener, at dette bør være op til medlemsstaterne.\nFor det andet tror jeg ikke på harmoniserede promillegrænser, ganske enkelt fordi man kan have alle mulige regler, men de er ikke til nogen nytte uden håndhævelse. I Det Forenede Kongerige har vi måske en højere promillegrænse, men vi har færrest tilfælde af spirituskørsel. Hvorfor? Fordi håndhævelsen er streng, og straffene er hårde. Det er der, vægten bør lægges.\nArūnas Degutis, for ALDE-Gruppen. - (LT) Hr. formand! Jeg takker fru Petersen for en omfattende og frem for alt meget betimelig betænkning om sikkerhed - eller snarere om farer - på vores veje. Situationen er meget alvorlig. I takt med at EU accepterer nye medlemmer, stiger problemet. Afgrunden bliver større mellem dem og de ældre lande, som kan drage fordel af mere avancerede infrastrukturer og teknologier.\nEftersom hovedansvaret for at forbedre sikkerhedsforanstaltningerne på vejene for øjeblikket ligger hos de forskellige medlemsstater, støtter jeg fuldt ud ordførerens opfordring til, at Kommissionen øger indsatsen for at gøre de standarder, der anvendes af de forskellige lande, ensartede, og for at indføre ensartet lovgivning og anvende bedre europæisk praksis i disse spørgsmål. Denne beslutning er et velforberedt katalog over diverse planer, hvis gennemførelse utvivlsomt ville bidrage til at undgå mange af de tragiske ulykker på vejene. Den er også en tilskyndelse til hurtigst muligt at indføre den nyeste sikkerhedsteknologi i transportkøretøjer og på vejene, at harmonisere de europæiske landes transportsikkerheds- og inspektionsstandarder, regler for udstedelse af kørekort og færdselstavlesystemer, at anvende bøder for færdselsovertrædelser ensartet og at lægge tilstrækkelig vægt på oplysning og undervisning. Et vigtigt incitament på dette område kunne være Kommissionens vilje til at finansiere partnerskabsprojekter, der gennemføres af nye og gamle lande i EU. Den praktiske gennemførelse af ny udvikling kunne fremhjælpes af hensigtsmæssig regulering af forsikringsselskabers aktiviteter. Jeg vil gerne understrege, at medlemsstaterne, navnlig de medlemsstater, hvor dødstallene er blandt de højeste, bør fastsætte en promillegrænse på nul for personer, der lige har fået kørekort, og for erhvervschauffører, der udfører persontransport eller kører med farligt gods. Medlemsstaterne bør ligeledes gøre straffene for færdselsovertrædelser hårdere, navnlig i forbindelse med spirituskørsel.\nJeg er selv fra en ny medlemsstat, hvor situationen sandsynligvis er den værste i hele EU. Derfor er dette problem særlig alvorligt for mig. Antallet af ofre i Litauen pr. million indbyggere eller pr. køretøj er tre gange større end i noget gammelt EU-land. Ved at undersøge statistikkerne nøje har jeg observeret et mærkeligt mønster, nemlig at de europæiske lande kan inddeles i tre grupper ud fra antallet af trafikdræbte. Grupperne er de gamle EU-lande, de nye EU-lande, som er tidligere medlemmer af sovjetblokken, og de nye EU-lande, som er tidligere medlemmer af Sovjetunionen. Det er interessant, at jo mere et land har været berørt af totalitarisme, jo mindre respekt har førerne for andre trafikanter, og jo mindre bekymrer de sig for deres eget og andres helbred eller endog liv. Det virker, som om de er blevet sluppet løs. Der foregår en form for krig på vejene. I Litauen spøger vi oven i købet med, at vi snart har flere mennesker, der dør på vejene hvert år, end der er amerikanere, som dør i krigen i Irak. Det er et spørgsmål om holdninger forbundet med værdier, respekt og interesse for miljøet. Derfor mener jeg, at der bør lægges vægt på undervisning og kultur, dvs. de holdningsdannende områder, især med fokus på den yngste befolkningsgruppe i samfundet.\nSeán Ó Neachtain, thar ceann an Ghrúpa UEN. - Maraítear os cionn 40,000 duine ar bhóithre na hEorpa chuile bhliain. 'Sí aidhm an Choimisiúin an staitistic seo a laghdú 50% faoin mbliain 2010.\nTá an chumhacht chéanna ó thaobh reachtaíochta dhe ar shábháilteacht bóthair ag Parlaimint na hEorpa agus atá ag rialtaisí na mBallstát fhéin. Ba chóir do Pharlaimint na hEorpa lántacaíocht a thabhairt d'aidhm an Choimisiúin, líon na marbh a laghdú ar na bóithre.\nTimpistí bóthair an chúis is mó a mharaítear daoine óga idir chúig bhliana déag agus cheithre bhliana is fiche d'aois.\nMargrete Auken, for Verts/ALE-Gruppen. - Hr. formand, tillykke med valget. Vi står her i Europa med et problem, som er enormt stort, og jeg tror ikke, eller jeg er overbevist om, at hvis ikke vi bliver meget mere effektive, får vi det ikke løst. Jeg vil gerne sige tak til Ewa Hedkvist Petersen. Jeg tror, hun og jeg er enige om, at det, der ligger nu, er for svagt, hvis vi skal komme videre. Man tager ikke ordentligt fat på hastighederne, man tager ikke ordentligt og fornuftigt fat på alkohol og kontrol. Det bør altså blive bedre, end det er nu, så vi kommer til at tage det her rigtig, rigtig alvorligt. Og lad mig så nævne et punkt, som for mig har været aldeles overraskende. Jeg har arbejdet med færdselssikkerhed i 15-20 år, og jeg har også dér lært, at en god statistik er forudsætningen for, at man kan lave arbejdet seriøst og målrettet. Vi har en elendig statistik her i EU, og da vi i udvalget foreslog - og vi har stadigvæk ændringsforslag - at man naturligvis måler ulykkerne på antallet af mennesker, altså på indbyggere, blev vi minsandten stemt ned. Det er som om, at jo flere biler man har, jo sikrere er landet, fordi det bliver på antallet af biler, man nu måler det. På den måde bliver Cypern et af vores sikreste lande, fordi de har så frygtelig mange biler. Så kan vi købe mange flere biler, så får vi højere sikkerhed. Hvis ikke vi får statistikken i orden, så man måler ulykkestallet på mennesker og indbyggere, kan vi godt glemme alt om at lave et seriøst samlet arbejde for færdselssikkerhed i Europa. Så bliver det simpelthen noget pjank.\nErik Meijer, for GUE/NGL-Gruppen. - (NL) Hr. formand! Nogle områder af trafiksikkerheden kan man bedre regulere på lokalt plan. Det gælder ikke blot for vejbump, forsøg på at holde biler væk fra boligområder og fremme af offentlig transport. Tætbefolkede områder med mange fodgængere og cyklister stiller andre krav til brugen af biler end tyndtbefolkede områder med lange, stille veje. Køretøjers synlighed er i områder, hvor solen kan stå lavt på himlen, anderledes end i områder, hvor solen står højt. Dette medfører, at det f.eks. i det ene område er godt for trafiksikkerheden, at biler eventuelt er forpligtede til at køre med lys om dagen, mens det i det andet område er uheldigt.\nPå andre områder er det derimod bedst at søge en fælles ordning på europæisk plan såsom entydige færdselstavler, spejle for at reducere blinde vinkler, autoværn, som ikke medfører ekstra risiko for motorcyklister, eller beskyttelse af chauffører mod overtræthed som følge af for lange køretider i træk.\nJeg beklager, at ordføreren har trukket forslagene om mobiltelefoner bag rettet, undervisning i trafiksikkerhed og risikoen ved sne på biltaget tilbage. Hvad det øvrige angår, er det en god og fuldstændig betænkning, som min gruppe støtter.\nKathy Sinnott, for IND/DEM-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil sige til kommissæren, at mange af os har personlige erfaringer med tragedier på vejene. Trafiksikkerhed er en evig bekymring for os alle sammen og for de borgere, vi repræsenterer.\nJeg er sikker på, at vi vil stemme for bedre sikkerhedsforanstaltninger, og det er godt. Men det, der bekymrer mig, er, at når vores sikkerhedsbestemmelser bliver lovgivning, vil vi have en falsk følelse af, at vores veje er sikrere. Det er ikke altid tilfældet. Af sikkerhedshensyn har vi bestemt, at lastbilchauffører skal holde korte pauser hver fjerde time og en lang pause hver niende time. I Irland er der imidlertid meget få steder, hvor chaufførerne kan parkere lastbilerne, så de kan hvile sig. Derfor er de tvunget til at holde ind i nødsporet, og det er meget farligt for chaufføren og for alle, der bruger vejen.\nProblemet er, at vi af hensyn til sikkerheden har pålagt lastbilchauffører en forpligtelse, som de ikke kan overholde sikkert i Irland. Det er sket, fordi vi ikke pålagde regeringerne en dertil hørende forpligtelse til at anlægge rastepladser, selv langs veje, der finansieres af EU. En ny motorvej, der åbnede i min egen valgkreds for tre måneder siden, har ikke en eneste rasteplads. I dag drøfter vi bestemmelser om at gøre rundkørsler, biveje og vejarbejdsområder sikrere. Det er alt sammen positivt, men lad os lære af de irske lastbilchaufførers erfaringer og kræve, at de nationale regeringer iværksætter de fornødne tilpasninger af vejene, så disse sikkerhedsforanstaltninger kan gennemføres. Ellers vil vi til trods for vores anstrengelser fortsat være plaget af massakrer på vores veje.\nRodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE). - (EL) Tak, hr. formand! Jeg vil ønske Dem tillykke med valget og sige, at jeg glæder mig til samarbejdet inden for det nye Præsidium. Samtidig vil jeg gerne rose vores ordfører, fru Petersen, for hendes indsats og ønske hende held og lykke fremover, nu hvor hun forlader Parlamentet.\nMine damer og herrer, hr. kommissær! Vejsikkerhed, som vi drøfter i aften, er et meget vigtigt emne, først og fremmest fordi det vedrører europæiske borgeres liv. Det er imidlertid også en fremragende lejlighed til at synliggøre de resultater, EU kan skabe, der har betydning for borgernes hverdag, og den merværdi, som kan tilføres medlemsstaternes indsats og deres egen politik.\nEn midtvejsstatus for handlingsprogrammet fortæller os, hvilke fremskridt der er opnået med bekæmpelsen af ulykker. Vi har dog alle mulige grunde til at påpege, at vi er nødt til at tage flere og hurtigere skridt inden for en mere overordnet strategi. Vi må ikke glemme, at indsatsen for at styrke det fælles marked, styrke vores turisme, styrke de europæiske borgeres mobilitet og styrke vores konkurrencevne øger antallet af trafikulykker og sandsynligheden for ulykker.\nDen første ting, jeg vil fremhæve i aften, er, at vi skal være bedre til at koordinere de værktøjer og muligheder, vi råder over, ved at gennemføre lovgivning om skiltning, bilisters adfærd, vejbygning og -vedligeholdelse, sikkerhedsseler osv.\nDen anden ting, jeg vil fremhæve, er behovet for ensartet sikkerhed i hele EU. Ud over koordinering og udveksling af god praksis bør vi fremme det fælles kørekort og forebyggelses- og udrykningssystemer som f.eks. e-call.\nZita Gurmai (PSE). - (HU) Hr. formand! Mange tak, og tillykke med Deres nye stilling. Trafiksikkerhed er bogstaveligt talt et spørgsmål om liv og død, som samtidig er vanskeligt og komplekst, fordi alle mennesker løber store risici. I Ungarn dør over 0,5 % af alle borgere som følge af trafikulykker. Hvis den planlagte begrænsning i antallet af trafikulykker inden 2010 skal nås, kræves der flere gennemtænkte foranstaltninger. I fru Hedkvist Petersens betænkning gennemgås de skridt, der skal tages, begyndende med håndhævelse af eksisterende lovgivning over f.eks. vægt på bedre køreteknikker til indføring af tekniske innovationer og forbedring af infrastrukturen. Der kræves bedre sikkerhedsforanstaltninger for de mest sårbare brugere af offentlige veje, dvs. fodgængere og cyklister. Vi må ikke glemme de handicappede, hvis sikkerhed også kræver specielle løsninger. Dette er endnu mere relevant nu, eftersom 2007 er det europæiske år for lige muligheder for alle.\nEU og dets medlemsstater har et fælles ansvar for trafiksikkerhed. For at styrke det sociale bagland opfordrer vi civilsamfundets organisationer til at vise deres engagement i forbedret trafiksikkerhed ved at undertegne Det Europæiske Charter for Trafiksikkerhed i løbet af de kommende tre år.\nEU bør spille en koordinerende rolle, primært i forbindelse med kampagner, iværksættelse af forskningsprogrammer og udveksling af erfaringer. Hvis det lykkes os at nå vores mål, kan vi i et mindre land som Ungarn med dets 10 millioner indbyggere redde 500 liv, hvilket omtrent svarer til antallet af pladser her i salen.\nKære Ewa! Vi kommer til at savne dig. Jeg er overbevist om, at du opnår det, du ønsker. Vi for vores del vil forsøge at gøre brug af det, vi har lært af dig i Parlamentet.\nLad os forsøge at rejse under sunde, anstændige og gode forhold!\nHannu Takkula (ALDE). - (FI) Hr. formand, jeg vil indlede med at takke ordføreren, fru Hedkvist Petersen, for hendes glimrende arbejde. Jeg har også lært Dem lidt at kende i forbindelse med udvalgsarbejdet, og De har altid været meget flittig og engageret i Deres arbejde i udvalget, og disse spørgsmål om trafiksikkerhed har De været særligt engageret i. Tak fordi, De nævnte dem, tak for betænkningen og for det arbejde, som De har udført.\nDet er rigtigt, at vi har meget lovgivning i EU. Det vigtige er imidlertid, om den overholdes. Den største trussel mod trafiksikkerheden er stadig at finde mellem rattet og sædet. Vi må have en mere informeret holdning til trafik og undervisning i trafiksikkerhed, og jeg mener, at det vil være godt, hvis vi kan få harmoniserede kriterier over hele Europa, hvad angår undervisning i trafiksikkerhed og kørekort, eftersom vi har fri bevægelighed. Der kræves naturligvis også investeringer i køretøjernes og vejenes tilstand, men undervisning i trafiksikkerhedskultur er nøglen til alt.\nHvad angår promillegrænser, vil jeg endnu en gang sige, at der kun er en mulighed, nemlig nultolerance. Alkohol og kørsel er to uforenelige størrelser, og derfor bør der være nultolerance over for alkohol over hele Europa.\nJanusz Wojciechowski (UEN). - (PL) Hr. formand! Vejtrafik er nu om dage den største fare, som den almindelige borger udsættes for, og det er grunden til, at det er så vigtigt at diskutere spørgsmålet i dag.\nJeg vil gerne rejse et spørgsmål, som ikke er nævnt i betænkningen. Det drejer sig om et element i vejtransporten, som ikke umiddelbart synes at have direkte indflydelse på dens sikkerhed, men som er fremtrædende i ulykkesstatistikkerne. Jeg tænker på vejtræer. I gamle dage tjente disse træer til at beskytte hestetrukne køretøjer mod vind og sne. Nu er vi imidlertid i de hurtige bilers tidsalder, og træerne udgør en dødelig trussel. Over 1.000 mennesker dør hvert år i mit land, Polen, fordi de kører ind i træer. Dobbelt så mange dør som følge af frontale sammenstød, når træer afskærer potentielle muligheder for at undvige farlige situationer på vejene.\nJeg er meget miljøbevidst, og jeg elsker at se træer i parker, skove og mange andre steder. Jeg mener imidlertid, at vejtræer bør fjernes, fordi de udgør en stor fare. Der bør inddrages en bestemmelse af denne art i de tiltag, der skal forbedre trafiksikkerheden. Træer kunne erstattes med ufarlige hegn. Der er mange steder, hvor sådanne foranstaltninger ville bidrage til at forbedre trafiksikkerheden.\nRenate Sommer (PPE-DE). - (DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det er bestemt ikke ufarligt at bevæge sig ud i trafikken - det ved enhver - men vi kan naturligvis ikke undgå at transportere personer og gods på vejene. Det er nu engang den mest fleksible transportform, og vi er afhængig af en velfungerende trafik. Vejene er erhvervslivets livsnerve.\nEU har sat sig som mål at gøre trafikken mere sikker, og det er også helt uacceptabelt, at så mange tusinde hvert år bliver dræbt på veje og motorveje. Men vi registrerer alligevel mere end 40.000 dødsofre, så hvad kan vi gøre ved det?\nEn vigtig og enkel måde at nedbringe ulykkerne yderligere på, ville være at indføre et spiritusforbud i trafikken for unge, nye bilister og for erhvervschauffører inden for persontransport og f.eks. ved transport af farligt gods. Jeg kræver derfor en ordning, som peger i retning af nul promille for denne personkreds, som udgør en øget risiko. En, som lige har fået kørekort, mangler køreerfaring, og spiritus vil blot gøre vedkommende endnu mere tilbøjelig til at forårsage ulykker. I forbindelse med personbefordring og transport af farligt gods har chaufførerne et særligt stort ansvar. Derfor er det helt berettiget, at de skal give fuldstændig afkald på spiritus, når de sidder bag rattet. Her må der ikke være nogen tolerancegrænse.\nMen også passende færdselskontroller kan medvirke til en betydelig og varig nedbringelse af antallet af alvorlige trafikulykker. Det er op til medlemsstaterne i tilstrækkelig grad at kontrollere, om gældende lovgivning bliver overholdt, f.eks. i form af kørekort-, sikkerheds- eller spirituskontroller, for alting behøver ikke at blive reguleret af nye og supplerende europæiske love. Det gælder for øvrigt også med hensyn til en fælles hastighedsbegrænsning i hele EU. Jeg mener, at det er noget, medlemsstaterne skal afgøre individuelt afhængig af vejenes og motorvejenes kvalitet. At man kører hurtigt - og dermed mener jeg ikke hensynsløst - behøver ikke nødvendigvis at være ensbetydende med en øget risiko for ulykker. Træthed ved rattet udgør måske en langt større fare, men hvordan kan vi kontrollere det i den motoriserede individuelle transport?\nMen vi kan kontrollere, om der bliver talt i mobiltelefon under kørslen. Tales der i telefon, afledes førerens opmærksomhed. At gøre det obligatorisk at anvende håndfri anlæg til mobiltelefoner under kørslen, ville derfor være et væsentligt bidrag til trafiksikkerheden. Jeg forstår ikke de parlamentsmedlemmer, som ønsker at forhindre det. Det har længe været bevist, at det er et problem.\nEt generelt overhalingsforbud for køretøjer over 12 t ville i mine øjne som bilist - og jeg kører meget - ganske vist være ønskeligt, men spørgsmålet er, om det er realistisk. Måske skulle vi i stedet for kæde det sammen med en bestemt hastighed. Efter min mening er fælles, regelmæssige, tekniske sikkerhedskontroller i hele EU af alle motorkøretøjer uomgængelige.\nOg lad mig komme med en sidste bemærkning. Incitamenter, typisk skattemæssige, til at forny vognparkerne ville være et glimrende instrument til at løse sikkerhedsproblemet, og det er også vigtigt ud fra et miljøhensyn. Det ville f.eks. afskaffelsen af registreringsafgifterne i nogle medlemsstater bidrage væsentligt til. Men det er jo, som vi ved, en helt anden sag.\nMange tak til ordføreren for hendes glimrende arbejde og til Dem, mine damer og herrer, for opmærksomheden så sent på dagen.\nEmanuel Jardim Fernandes (PSE). - (PT) Hr. formand! Jeg vil først gerne give udtryk for min glæde over at se Dem indtage dette hverv, idet jeg ihukommer Deres store politiske indsats. Jeg vil dernæst gerne takke fru Hedkvist Petersen for hendes fine betænkning og for alt det, som hun har udrettet i Europa-Parlamentet og i Europa for trafiksikkerheden.\nJeg støtter og vil stemme for denne betænkning, fordi jeg mener, at vi kun gennem effektive og samordnede foranstaltninger fra medlemsstaternes og EU's side kan gøre noget ved det forhold, at ca. 40.000 mennesker mister livet på vores veje hvert år, med direkte økonomiske omkostninger svarende til 2 % af et helt års BNP, som De har nævnt.\nBlandt de forskellige foranstaltninger støtter jeg i særlig grad forslagene om at styrke sikkerheden ved at indføre harmoniserede færdselsregler på europæisk plan, udvikle og forbedre infrastrukturen og dennes forvaltning, forbedre køretøjernes sikkerhed, indføre det automatiske advarselssystem e-call, hastighedsbegrænsningssystemer og alkolåse, idet jeg dog mener, at det heller ikke videnskabeligt kan lade sig gøre at fastsætte en promillegrænse på nul.\nJeg støtter også alle de vigtige forslag om at ændre lovgivningen, så det altid bliver obligatorisk at benytte sikkerhedssele i praktisk talt alle typer køretøjer. På disse som på andre områder har Kommissionen et større ansvar som den institution, der har lovgivningsinitiativ, og jeg håber - ja, jeg føler mig overbevist om - at den vil leve op hertil.\nNathalie Griesbeck (ALDE). - (FR) Fru formand! Jeg vil gerne ønske Dem tillykke med valget. Også jeg vil gerne sige et par ord om denne betænkning om trafiksikkerhed. Vejtransporten - og det beklager jeg meget, ligesom mange andre her i salen - bliver ved med at stige, og det betyder, at Unionen skal gøre trafiksikkerhed til en politisk prioritet, hvilket vi alle er enige om.\nI denne betænkning fremhæves de fremskridt, der er sket, og der foreslås nye foranstaltninger, som supplerer de bestemmelser, der for nylig blev vedtaget om det europæiske kørekort, og som alt i alt er tilfredsstillende. Jeg skal ikke opliste dem alle, men de afspejler megen fremgang. Jeg vil blot vende tilbage til spørgsmålet om kørelys i dagtimerne, som jeg er helt imod. Der er ganske enkelt ingen pålidelige undersøgelser, der viser, at et sådant tiltag ville være effektivt. Det er sandt, at antallet af dræbte er faldet, siden foranstaltningen blev indført i mit hjemland, og det er en god ting, men hvis vi ser næmere på tingene, ser vi, at antallet af dræbte i den kategori af brugere, der er klassificeret som sårbare, er steget - ifølge de tal, jeg har fundet, med over 8 % for fodgængere, med over 0,6 % for cyklister og med over 3,8 % for førere af tohjulede motorkøretøjer og altså især for sidstnævnte. Uden at ville insistere yderligere, vil jeg gerne henlede medlemmernes opmærksomhed på dette aspekt og opfordre til, at der bliver kigget nærmere på det.\nJeg vil også gerne slutte af med at takke ordføreren og ønske hende al mulig held og lykke i hendes nye liv.\nRyszard Czarnecki (UEN). - (PL) Fru formand! 40.000 mennesker dør på vejene hvert år. Så stort er problemet. De direkte og indirekte omkostninger ved ulykker beløber sig til 180 milliarder euro, hvilket svarer til 2 % af EU's BNP. På den baggrund er det meget vigtigt, at der bliver gjort en større indsats på EU-plan. Der skal indføres hårdere straffe for typiske færdselsovertrædelser og for forbrydelser som hastighedsoverskridelser og promillekørsel.\nDet er imidlertid også nødvendigt at håndtere nye situationer. I mange lande, bl.a. Polen, kører flere og flere rundt under indflydelse af narkotika. Det er grunden til, at DRUID-projektet blev iværksat. Det tager sigte på at halvere antallet af trafikdræbte inden 2010, og det er et ambitiøst mål. De sidste to udtalelser fra Kommissionen om direktiverne om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed vil være til stor hjælp. De kan reducere antallet af trafikdræbte med op til 16 %. Jeg støtter indførelsen af den såkaldte nulpromilleordning for nye bilister og for erhvervschauffører.\nLuis de Grandes Pascual (PPE-DE). - (ES) Fru formand! Mine damer og herrer, transportkommissær, jeg vil gerne lykønske formanden med valget og ønske hende held og lykke med hendes nye rolle.\nMine damer og herrer, færdselssikkerhed er et af de spørgsmål, der altid er aktuelle. Alle medlemsstater laver på det ene eller andet tidspunkt opgørelser over ulykker og ofre, og konklusionen plejer altid at være den samme, nemlig at vi alle, til alle tider, kan gøre mere for at reducere antallet af ofre.\nEfter min mening er der tre grundlæggende elementer til at forbedre færdselssikkerheden: en forbedringen af sikkerheden i forbindelse med infrastrukturerne, en fortsat harmonisering af reglerne og uddannelse i færdselssikkerhed. En forbedring af sikkerheden på de transeuropæiske landevejsnet er afgørende. EU's nye finansielle ramme giver desværre endnu en gang ikke anledning til mange forhåbninger og indeholder ikke tilstrækkelige ressourcer til at forbedre de europæiske landevejes kvalitet.\nPå den anden side er Kommissionen kommet med et forslag til direktiv til forbedring af sikkerheden i forbindelse med infrastrukturerne. Der er et punkt, som efter min mening er af særlig interesse, nemlig at direktivet omhandler, om end blot summarisk, behovet for, at autoværnene på landevejene også yder motorcyklisterne sikkerhed. Mange af harmoniseringsforanstaltningerne vil også få positive effekter på færdselssikkerheden. Det er f.eks. tilfældet med fastsættelse af minimumskrav for køretøjernes aktive og passive sikkerhed, kravet om refleksbånd på lastbiler, harmonisering af de tekniske standarder for vejafmærkning og etablering af rastepladser for bilisterne.\nDesuden mener jeg, at skoleuddannelsen bør indeholde et minimumsindhold af færdselssikkerhed for de unge i deres egenskab af fodgængere og mulige bilister. Uddannelse og træning er absolut nødvendigt for at opnå permanente resultater på lang sigt.\nJeg håber derfor, at plenarforsamlingen forkaster det forslag, som Den Socialdemokratiske Gruppe i sidste øjeblik har fremsat om at fjerne det, der blev vedtaget af Transportudvalget herom. Jeg glædede mig over Den Liberale Gruppes ord, og jeg håber således, at Kommissionen forkaster dette forslag og vedtager disse linjer.\nFru ordfører, mange tak for Deres indsats, farvel og held og lykke.\nInés Ayala Sender (PSE). - (ES) Fru formand, jeg takker Dem særligt. Jeg glæder mig meget over at se dig i denne nye rolle, som jeg er sikker på, at du vil klare fantastisk.\nJeg takker ligeledes vores kollega Ewa for den enorme indsats, hun igennem mange år har gjort for at forbedre den europæiske færdselssikkerhed. Jeg så, hvordan hun ankom fra sin region, Luleå, og vi har sammen lært det bedste, og jeg håber, og jeg er sikker på, at hun i sit kommende professionelle virke kan anvende al denne stædighed og overbevisningsevne, som hun har vist her i Europa-Parlamentet. Jeg ønsker dig held og lykke, Ewa.\nDen revision, vi drøfter i dag, viser, at vi ikke kan nå målet om at reducere antallet af døde med 50 % i 2010, for der er kun tre år tilbage, og det går stadig for langsomt. Det værste er, at de fleste ofre er børn og unge og fodgængere over 65 år.\nJeg vil gerne endnu en gang give udtryk for min frustration over, at vi på grund af lovgivningen ikke har kunnet opnå et bredt flertal til en begrænsning af hastigheden, til trods for det himmelråbende bevis for, at det er den største dødsårsag. Selv WTO har påpeget, at det bør prioriteres. Det er derfor, at min delegation vil stemme for Gruppen De Grønnes ændringsforslag 1.\nTil gengæld glæder jeg mig overordentlig meget over, at ordføreren og min gruppe går ind for, at alkoholkoncentrationen skal være 0,5 mg generelt og 0,2 mg for unge og erhvervschauffører.\nBlandt de øvrige bestemmelser og forslag - der er talrige, men de er desværre for de flestes vedkommende frivillige - vil jeg gerne fremhæve et par stykker, der, selv om de tilsyneladende ser mindre vigtige ud, er meget effektive. Det gælder f.eks. forslaget om at øge brugen af selealarmer, ikke kun på forsæderne, men også på bagsæderne, og for alle slags biler, uanset klasse. Der bør også installeres såkaldte ergonomiske autoværn for at undgå den store dødelighed blandt motorcyklisterne. Desuden bør jernbaneoverskæringerne fjernes.\nEndelig, og selv om det næsten kan se ud som en spøg, kunne jeg godt tænke mig, at bilindustrien overvejede at indføre en billig anordning - men som ville være meget virkningsfuld, når det drejer sig om at overbevise føreren - der skulle bestå i, at der på kilometertælleren, i den samme røde farve, som i dag anvendes for omdrejningstælleren - anføres en fartgrænse - som man skulle blive enig om, dog på højst 130 eller 140 km/t - hvilket kunne fungere som en psykologisk advarsel, der i andre tilfælde har vist sig at være meget effektiv.\nVi vil naturligvis fortsætte samarbejdet med Kommissionen i forbindelse med de nye forslag om infrastrukturer og retsforfølgning af forseelser.\nLeopold Józef Rutowicz (UEN). - (PL) Fru formand! Det Europæiske Handlingsprogram for Trafiksikkerheden - midtvejsstatus er et vigtigt dokument. Hvert år dør hundredtusindvis af mennesker over hele verden som følge af trafikulykker. Der må udtænkes bedre forebyggende foranstaltninger for at begrænse denne tragedie.\nEfter min opfattelse er følgende tiltag meget vigtige: harmonisering og gennemførelse af færdselslovgivning over hele EU, hårdere straffe for kørsel under indflydelse af alkohol eller narkotika (sidstnævnte er et nyt fænomen), udvikling af gode undervisningsprogrammer for unge og brug af alle tilgængelige midler til forbedring af sikkerheden. Jeg tænker på forbedring af vejenes og vejbanernes kvalitet og udarbejdelse af planer for opgradering af veje og eliminering af farlige strækninger. Jeg mener også, at der bør indføres strengere tekniske krav til vejbygning. F.eks. bør alle transeuropæiske veje være mindst sekssporede.\nJeg takker ordføreren, fru Petersen, for en glimrende betænkning.\nJustas Vincas Paleckis (PSE). - (DE) Fru formand! Jeg vil gerne ønske Dem tillykke med valget!\n(LT) Betænkningens ordfører har stillet alle EU-borgere nogle vigtige forslag. Nu er det på tide at være bekymret og alligevel sikre, at dødens spøgelse inden 2010 hjemsøger vores veje halvt så mange gange. Når man ser på det statistiske kort over trafikdræbte i EU-landene, er overvægten af blodets farve i den østlige halvdel af Unionen iøjefaldende. I næsten alle de nye EU-lande er situationen betydeligt værre end i de gamle lande, og på Litauens veje er der forholdsmæssigt op til fem gange så mange trafikdræbte som i Nederlandene. EU er forpligtet til at udveksle erfaringer med de nye lande, at bidrage til at udrydde den aggressive kørestil og at indskærpe den tolerance på vejene, som der er blevet talt så meget om her i salen i dag. Det er vigtigt at forbedre vejinfrastrukturerne og køretøjernes sikkerhed og at skærpe færdselsreglerne og bøderne og gøre dem mere ensartede. Spirituspåvirkede og uansvarlige førere skal behandles lige strengt i alle EU-lande.\nLuís Queiró (PPE-DE). - (PT) Fru formand! Jeg vil også gerne lykønske Dem med dette hverv. Det, der gør størst indtryk på mig, når vi diskuterer trafiksikkerhed, er den afstand, der adskiller de lande, der har få ulykker og få tilskadekomne, fra dem, hvor tallene selv med de betydelige forbedringer, der er sket i de senere år, stadig er tragisk høje.\nJeg er enig med fru Hedkvist Petersen, der både har udarbejdet en fremragende bestænkning og opstillet en særdeles relevant liste over konkrete forhold, der bør overvejes: obligatorisk anvendelse af håndfri anlæg til mobiltelefoner, færdselstavleproblemet, grænseoverskridende samarbejde om effektiv straffuldbyrdelse, permanent kørelys, nulpromilleordning for unge trafikanter, realistiske hastighedsgrænser, midterrabatter og beskyttelse af motorcyklister mod dødsensfarlige autoværn, ja, jeg kunne blive ved, for listen er lang.\nNår det er sagt, vender jeg tilbage til, at det, der gør størst indtryk på mig, er det, der adskiller landene fra hinanden, og her tror jeg, at der ud over de gældende regler er to afgørende faktorer i spil: på den ene side naturligvis bilparkens og vejenes tilstand, men på den anden side trafikanterne og deres adfærd. Der er en oplysningsmæssig eller snarere kulturel dimension, der hænger snævert sammen med de tal, vi ser. Jeg mener, at det først og fremmest er dér, vi bør sætte ind. Vigtig er selvfølgelig teknik, teknologi og færdselsregler, men endnu vigtigere er den, der fører køretøjet, og den holdning, som vedkommende udviser under kørslen. Hvis en vej er farlig, kan en samvittighedsfuld trafikant undgå en ulykke. Hvis vejen er sikker, kan farlig kørsel betyde en ulykke. Jeg er overbevist om, at det er det, som myndighederne og borgerne i visse europæiske lande har forstået, og som man i visse andre lande virkelig også må forstå.\nDerudover er der en række vigtige og meget relevante foranstaltninger, som jeg alt i alt støtter. Måske er det ikke strengt nødvendigt med den samme vigepligtsregel i rundkørsler i alle medlemsstater, også fordi der er lande med venstrekørsel. Is og sne på taget er heller ikke et problem i samme omfang i alle medlemsstater (i hvert fald ikke i min egen), men i det store og hele mener jeg, at de fleste af de foreslåede foranstaltninger er nyttige. Jeg vil dog gerne slutte af med igen at betone, at nøglen til succes ligger i trafikanterne, i oplysning og ansvarlighed, men også til, om der sker ulykker, med de deraf følgende tilskadekomne.\nProinsias De Rossa (PSE). - (EN) Fru formand! Jeg takker Dem og lykønsker Dem med valget.\nEnten gennemføres politisamarbejdet om grænseoverskridende strafforfølgelse af færdselsovertrædelser, som tegner sig for 25 % af tilfældene i nogle medlemsstater, ikke ordentligt, eller også må det gennemføres via komplekse bilaterale aftaler. I grænseområder i Irland straffes bilister, der bliver taget i at køre for stærkt på en side af grænsen, f.eks. ikke, hvis deres køretøjer er registreret på den anden side. Hverken Irland eller Det Forenede Kongerige anvender den europæiske konvention fra 1998 om afgørelser om frakendelse af førerretten, selv om den er omsat til national lovgivning i begge retssystemer.\nKommissionen bør efter min mening omgående stille forslag til håndhævelse af færdselsstraffe, gensidig anerkendelse af strafpoint, frakendelse af førerretten og uddannelse og rehabilitering, der er gældende i hele EU. Jeg ser også gerne, at der indføres en fælles europæisk promillegrænse. Jeg mener ikke, at den bør overstige 50 mg.\nJeg vil kort kommentere en af mine kollegers bemærkninger om træer. Jeg vil være stærk modstander af ethvert forslag om, at træer bør fældes, så vi kan få flere hastighedsoverskridelser og førere, der kører i påvirket tilstand og hensynsløst. Jeg støtter også fru Sinnotts synspunkt om rastepladser for lastbilchauffører, som bilister også bør have adgang til. For nylig kørte jeg i to timer på vejen fra Wexford til Dublin i Irland, en vej, som for nylig er blevet udbedret med store beløb fra EU-fonde, og der var hverken på den ene eller den anden side af vejen en eneste rasteplads i løbet af de to timer. Det synes jeg er temmelig rystende.\nJim Higgins (PPE-DE). - A Uachtaráin, ar an gcéad dul síos fáiltím roimh an tuarascáil seo ón gCoiste um Iompar agus um Thurasóireacht agus fáiltím chomh maith na moltaí go dtí an Coimisiún. Labhrann na staitisticí ar a son féin. Maraítear 40 000 duine chuile bliain ar fud an Aontais Eorpaigh. Ó théarmaí airgeadais is ionann seo agus 2% de GDP nó EUR 180 000 billiún. Is iad timpistí bóthar an chúis is mó le bás pháistí agus le bás dhaoine óga. Más féidir le tíortha áirithe an caighdeán sábháilteachta bóthair a fheabhasú, caithfear tú fiafraí conas atá tíortha eile ag titim chun deiridh. Is cúis bhróin dom é nach bhfuil mo thír dhúchais, Éire, ag déanamh níos fearr ná mar atá sí i láthair na huaire. Tá an Chomhairle Eorpach um Shábháilteacht Iompair ag foilsiú tuarascáil chuile cheathrú agus is maith an rud é seo mar coinníonn sé an fhadhb faoi shúil ghéar. Aontaím leis na moltaí ón Rappórtéir agus is iontach an tuarascáil í agus mo chomhghairdeas léi agus an moladh go mór mhór go mbeidh saghas leathchúplaíocht idir na tíortha atá ag déanamh go maith agus iad siúd atá lag a eagrú leis an aidhm go spreagfaidh sé seo na tíortha laga níos mó a dhéanamh. Tá an tuarascáil an-cuimsitheach agus aontaím go hiomlán leis na moltaí atá inti. Is minic a fhaigheann daoine bás i bhfeihiclí ós rud é nach raibh aon tseirbhísí tarthála in ann a fháil amach cá raibh an timpiste. Creidim go mba cheart go mbeadh an córas E-Glaoch éigeantach i ngach feihicle nua. Ceapaim chomh maith go sábhálfaidh sé seo alán beathaí. I ndeireadh na dála is ag na rialtaisí na mBallstát éagsúla atá an dualgas sábháilteachta. Mar a deirtear sa tuarascáil, caithfear ceannaireacht pholaitiúil a bheith ann. Fáiltím go bhfuil Uachtaránacht na Gearmáine ag cur béime ar shábháilteacht bóthair ina clár don Uachtaránacht. Tárlaíonn timpistí bóthar ach i bhformhór na gcásanna, ní timpistí a bhíonn iontu ar chor ar bith. Tárlaíonn siad mar gheall ar dhrochthiomáint, ar luas agus ar alcól. An t-oideachas agus feidhmiú atá tábhachtach.\nJacques Barrot, næstformand i Kommissionen. - (FR) Fru formand, mine damer og herrer! Denne meget righoldige forhandling fortjener mange svar. Jeg skal prøve at holde mig til de grundlæggende punkter. Jeg vil gerne takke fru Hedkvist Petersen endnu en gang. Og jeg vil gerne minde hende om, at udvekslingen af erfaringer for fremtiden vil være normal praksis, og at fabrikanterne endelig har forstået, at sikkerhed kan være en salgsfaktor. Her taler jeg om EuroNCAP-programmet. Fabrikanternes engagement i Det Europæiske Charter for Trafiksikkerhed har især været fokuseret på alarmer for glemt sikkerhedssele og elektronisk stabilitetskontrol i lastvogne.\nJeg skal nu kort svare dem, der har talt på vegne af deres grupper. Hr. Koch og hr. Titley lagde vægt på overholdelsen af regler, kontrol og bøder. De har fuldstændig ret. Det er nøgleprioriteter. Hr. Titley og en række andre medlemmer nævnte kørelys i dagtimerne. Da vi hørte medlemsstaterne, var det klart, at der ikke var blevet truffet nogen beslutning. Det er sandt, at bestemmelserne om kørelys i dagtimerne gælder i henhold til forskellige procedurer. De, der gør bestemmelserne obligatoriske, virker ganske tilfreds, men vi har ikke truffet nogen beslutning på dette område. Vi bliver sandsynligvis nødt til at vente på, at dette kørelys bliver specialindbygget.\nHr. Degutis, flere af de medlemsstater, der kom med i 2004, gør nu fremskridt, og deres anstrengelser bærer frugt, som De med rette understregede. Hr. Ó Neachtain, vi arbejder på den grænseoverskridende håndhævelse. Jeg håber meget, at vi inden årets udgang har fået lavet et udkast til en ordning, der giver os mulighed for at slå ned på overtrædelser af færdselsloven, der begås i en anden medlemsstat. Hr. Meijer nævnte løsninger i lille målestok. Kompetencen er imidlertid delt mellem Europa, staterne og regionerne. Fru Sinnott talte om infrastrukturernes sikkerhed. Det var emner i Kommissionens seneste forslag.\nJeg kan ikke svare alle talere. Jeg mener, de alle har givet udtryk for, at de støtter vores integrerede tilgang, som er baseret på tre faktorer: bilisternes adfærd, køretøjernes sikkerhed og infrastrukturernes kvalitet. De forskellige taler har bekræftet, at vores to institutioners synspunkter ligner hinanden.\nHer ved afslutningen af denne forhandling vil jeg gerne takke alle talere og understrege, at jeg i høj grad regner med, at Parlamentet støtter de lovgivningsmæssige forslag, der drøftes for øjeblikket. Installation af spejle, der eliminerer den blinde vinkel i eksisterende lastvogne, forvaltning af infrastrukturer og om kort tid grænseoverskridende håndhævelse af overtrædelser. Jeg vil gerne takke Parlamentet for dets vilje til at bane vej for sådanne aktiviteter. Nogle gange er medlemsstaterne mere tilbageholdende. Jeg har indtryk af, at Parlamentet er fuldstændig overbevist om, at vi skal handle beslutsomt, hvis vi vil gøre fremskridt inden for det vigtige område, som trafiksikkerheden er.\nFrancesco Musotto (PPE-DE). - (IT) Trafikken på Europas veje er blevet tredoblet i de sidste 30 år, og selv om bilerne er fire gang så sikre som i 1970, er trafikuheld årsag til over 40.000 dødsfald om året. Dette har en direkte og indirekte omkostning beregnet til 180 milliarder euro, hvilket svarer til 2 % af EU's BNP.\nDe ambitiøse målsætninger, som EU har sat sig for 2010, nemlig at halvere antallet af ofre for trafikulykker, kan ikke nås, hvis ikke vi tager højde for oplysningens grundlæggende rolle. Derfor opfordrer man i betænkningen medlemsstaterne til yderligere at styrke og udbrede informationspolitikkerne og de kampagner, der tager sigte på at gøre trafikanter i alle aldre bevidste om færdselssikkerhed. Parlamentet opfordrer desuden medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne på i højere grad at få trafikanterne til at anvende sikkerhedssele i alle køretøjer, også i busser, og Parlamentet foreslår, at der iværksættes informationskampagner mod træthed ved rettet, at der installeres sikre autoværn for motorcykler, og at der fastlægges fælles minimumsstandarder for kørelærere, når det gælder prøver og godkendelse. Desuden foreslås det i betænkningen, at bestemmelserne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen også skal gælde for køretøjer, der fungerer som en mobil arbejdsplads.\nSeneste opdatering: 22. marts 2007 Juridisk meddelelse


Nunatsinni Inuit Innarluutillit Kattuffiat er en paraplyorganisation for landsdækkende handicaporganisationer og særlige lokale organisationer.\nVi arbejder for, at mennesker med handicap kan leve et liv som alle andre.\nMennesker med handicap skal kunne deltage, bidrage og være en del af fællesskabet.\nVi er et markant talerør for handicaporganisationerne. Vi repræsenterer mennesker med alle typer handicap. Synlige og usynlige – fra blindhed og manglende hørelse til udviklingshæmning og sindslidelse.\nVi er en konstruktiv samarbejdspartner. Nationalt og lokalt søger vi den gode politiske dialog. Vi bidrager med viden om handicap og nye løsningsforslag.\nVi arbejder for, at hele samfundet engagerer sig i at indrette fællesskabet for alle. Lad os gøre ligeværdighed for mennesker med handicap til en central værdi.\nFormål efter vedtægterne:\nat varetage fælles interesser for landsdækkende medlemsorganisationer, der arbejder for at forebygge, eliminere, begrænse eller afhjælpe følgerne ved medfødt eller tilstødt langvarig fysisk, psykisk, intellektuel, kognitiv eller sensorisk funktionsnedsættelse.\nefter anmodning at bistå medlemsorganisationerne med løsning af deres opgaver.\nat varetage interesser for personlige medlemmer med alvorlig kronisk fysisk og/eller psykisk funktionsnedsættelse betinget af sygdomme/handicap, hvis forekomst sædvanligvis er mindre end 10 tilfælde i Grønland og som er genetisk betinget og/eller medfødte. Disse medlemmer kalder vi personer med sjældne diagnoser.\nStrategi- og Handlingsplan 2020 - 2021\nVil du hente vort logo, så kan du hente det her


Dyrker du vandsport? Så få en svømmedragt - mit-udstyr\nDyrker du vandsport? Så få en svømmedragt\nAt du har en svømmedragt eller en våddragt på er et must, når du dyrker windsurfing, står på et paddleboard eller dyrker andre typer vandsport ude i naturen, hvor vandet er koldt, og strømmen er kraftig. Svømmedragter sidder tæt ind til huden, så pasformen kan ikke sammenlignes med luftige badebukser. Den tætte pasform giver mindre modstand fra vandet, når du kæmper dig gennem det.\nKulde kan mindske musklers bevægelighed\nDu har flere grunde til at have en svømmedragt på. Som sagt er det meste vand, du finder her oppe i kolde Nordeuropa, køligere end vandet i en almindelig svømmehal. Har du prøvet at gå rundt ude om vinteren uden handsker, kender du sikkert den virkning, kulde har på dine muskler. Det bliver svært at bevæge dem, og er du ude at svømme, så kan dette tab af bevægelighed være katastrofalt.\nHold varmen inde, når du er ude på havet\nTætsiddende svømmedragter sørger for at holde på varmen fra den eneste varmekilde ude på det åbne hav – din egen krop. Selvom dragterne selvfølgelig ikke helt forhindrer, at varme fra kroppen går tabt i det kolde vand eller i luften oven over det, vil du alligevel erfare, at du kan klare dig længere uden at miste fleksibilitet på grund af kulde. Så skaf en våddragt, før du tager ud at surfe eller padle.\nHvad kan du ellers lede efter ved en svømmedragt?\nNår du er på udkig efter en svømmedragt, har du også andre ting at holde øje med. Fx om der er mærkning på dragten, der gør dig synlig. Om dragten er nem at tage på og af er også et parameter, der burde spille en rolle for, hvilken svømmedragt du ender med at lægge dig fast på. Gå på udflugt i udvalg inden for svømmedragter. Selvom de basale funktioner er ens, er der stor forskel på dragter.


Nyt: Supertilbud på LDS - Lav-det-selv.dk\nI gør det der på fuldt up-to-date dansk hedder: Lader vandet op≠d ad jeres brugere.\nAllanE 21-01-2012 11:10\nhans2.hansen 22-01-2012 09:47\ner vel fejet ud af tråden. siden ikke dukker op i gen.\njancar 22-01-2012 12:54\nI bestyrer siden på bedste vis og stor ros herfra for jeres arbejde med siden!\nSom ovenfor skrevet, så kan folk selv vælge om de klikker på det gode tilbud, og det er ik noget folk bliver påduttet. Fino med mig.\nNogen folk har for god tid, og fylder rigtig rigtig meget her inde på siden. Mestendels med brok og irettesættelser og svinen folk til som ingen steder hører hjemme, i stedet for at have fokus på det siden er lavet for. Synes brokkeriet i denne tråd minder rigtig meget om tidligere medlem MKH, som til sidst blev smidt ud. Han havde bla umanerlig god tid til at lege klogeåge om mangler på siden og diverse omkring den tekniske opbygning af siden, hvilket var fuldkommen ligegyldigt for os brugere.\nDon John 25-01-2012 09:20\nFørst og fremmest så kan jeg ikke se noget problem i at man laver den type tilbud til brugerne herinde. Har lige mærket efter og jeg er ikke våd op og ned ad ryggen. Synes det er flot at folkene bag siden gider påtage sig det ekstra arbejde - som det jo må være - at forhandle en god rabat hjem til brugerne herinde mod så at give firmaet bannerplads. Om siden (eller folkene bag) får gevinst ud af det er da mig underordnet. Jeg er da ligeglad med om det er en alm. betalt bannerreklame der er herinde eller om det er en forhandlet aftale til brugerne herinde. Er jeg ikke interesseret, så klikker jeg jo bare ikke på banneret.\nSom en anden bruger også skriver, så er det langt værre når nogle forsøger at lave skjult reklame for et produkt. Et eksempel er en bruger der opretter sig og laver to indlæg om at have købt rigtigt billig maling i en navngiven forretning og at det var så og så meget under normalprisen hos konkurrenterne (mener også at nogle af dem var nævnt med navn). Det lugter lidt for meget efter at der er en der har fået for meget undendørsmaling til at fylde på lageret op mod vinter og derfor panisk forsøger at lave lidt reklame for at hjælpe på salget ...\nDet eneste lille kritikpunkt jeg har mht tilbudet om termograferingen, er at det først er når man har klikket sig ind forbi læs mere og trykker bestil at det med småt står "NB: Hvis du bor i Region Nordjylland (postnumre mellem 7700-9940) er der et transporttillæg på 500 kr." samt "NB: Hvis din bolig er på over 200 m2, kan der komme et tillæg til prisen. Det aftales med leverandøren efter bestillingen her - du er ikke forpligtet før I har talt sammen." Det burde have fremgået allerede under "Læs mere". Det havde været passende at skrive det ind sammen med de andre tillægsydelser man kunne købe med 25% rabat. Det taler så dog lidt op igen at man skriver at man ikke er forpligtiget før samtale ...\nscootergrisen 28-01-2012 01:53\nJeg har lige modtaget en uønskede email fra [email protected] med emnet "Ved du om dit hus er blåt eller rødt?".\nDet som også kaldes SPAM.\nHelt ærgeligt hvad fanden skal jeg bruge den email til ?\nJeg har ikke noget hus.\nJeg ønsker ikke at modtage tilbud på alt muligt lort.\nVær venlig og holde op med det.\nDet sådan noget som får mig til at holde mig væk fra en hjemmeside når man får sådanne emails.\nHvis personen/personerne bag hjemmeside vil have reklamer/tilbud på hjemmeside så fint men hold det venligt ude af min indboks.\nOg hvis lav-det-selv ikke tjener penge på det hvorfor gør i det så ?\nEr det fordi i kende dem som har firmaerne med tilbudne eller hvorfor ?\nJeg har på min hjemmeside ikke noget imod og gøre reklame for nogen andre sider og ligende men jeg kunne ikke umiddelbart finde på at sende emails ud med tilbud fra firmaer som jeg ikke har noget med at gøre selv.


Discount-fitness oplever voldsom vækst | Berlingske Business\nTirsdag d. 19. januar 2010, kl. 06.10 - Opdateret 18. jan. 2010\nLandets største fitnesskæde, Fitness World, har trods finanskrisen formået ekspandere betydeligt i løbet af det sidste år.\nMen konkurrenterne i fitnessbranchen bløder er landets førende kæde, Fitness World, i fin form og har fortsat travlt med at ekspandere.\nOmsætningen fra det endnu ikke offentliggjorte regnskab for oktober 2008 til september 2009 viser således en omsætning på 313 millioner kroner og et resultat før skat på 32 millioner kroner.\nDet betyder, at den privatejede kæde er vokset med mere end 50 procent i volumen på et år samtidig med, at bundlinjen lander på samme niveau som året før, da en stor del af overskuddet er blevet brugt til at finansiere kædens markante vækst.\nVed regnskabets afslutning havde kæden 46 centre, men siden da har Fitness World åbnet 11 nye, så man nu er repræsenteret på 57 adresser rundt omkring i Danmark.\nDen kraftige ekspansion de senere måneder betyder, at direktør og medejer Per Lyngbak Nielsen nu forventer, at landets førende fitnesskæde allerede i løbet af de næste ni måneder vil runde 200.000 nye medlemmer og en omsætning på 400 millioner kroner.\n- Vi har et helt klart ønske om at vokse, og den strategi holder vi fast i. Men vi skal fastholde fokus på en kontrolleret vækst, så vi kan opretholde vores bundlinje. I disse krisetider gør vi en dyd ud af at ekspandere uden bankens hjælp, og vores mål er altid at kunne finansiere nye centre ud af den daglige drift, siger direktør Per Lyngbak Nielsen.\nDe senere år har Fitness World blandt andet opslugt de to mindre konkurrenter Sportsclub og islandsk-ejede Equinox, hvilket betyder at kæden nu suverænt er landets største og for længst har overhalet konkurrenten fitness dk i kapløbet om at blive landets største fitnesskæde.\nI skrivende stund arbejder Fitness World med konkrete planer om en række nye centre, for ifølge Per Lyngbak Nielsen, der har en fortid som direktør hos teleselskabet Debitel, er man i Fitness World stærkt opsat på at fastholde sin fører position.\n- Internt taler vi om, at vi har fået den gule førertrøje. Men den skal fastholdes, og det nytter ikke noget bare at læne sig tilbage. Vi har hele tiden kig på nye lokationer, men vi udvider ikke for enhver pris. Beliggenhed er altafgørende for os, og vi lader os ikke skræmme af, at der ligger en Sats eller en fitness. dk lige ved siden af, siger Per Lyngbak Nielsen.\nLavpris i høj kvalitet\nUd over direktøren er rigmanden Henrik Rossing hovedaktionær i Fitness World, der blev landskendt for som de første at stryge branchens hårde abonnementsvilkår, hvor man typisk tvang kunderne til at binde sig for et helt år, når de meldte sig ind.\nDet har vendt markedet herhjemme fuldstændig på hovedet og givet store kæder som Sats og fitness.dk store problemer, mens danserken for alvor har taget Fitness Worlds billige priser til sig.\nDe lave priser har givet Fitness World et prædikat som lavpris, hvilket Per Lyngbak Nielsen dog har en smule svært ved at genkende.\n- Vi appellerer til den fornuftige dansker, der gerne vil dyrke motion, men som ikke har lyst til at betale formuer for det. Men vores centre er fuldt på højde med konkurrenternes. Når vi overtager et center fra en konkurrent oplever vi faktisk tit, at vi er nødt til at bruge et par millioner for at få centret op på vores standard, siger han.


“Vi skal besøge morfar, mens han lever” – mammalade\nPosted by mammalade on 4. november 2013 4. november 2013\nRegnvejrssøndag. Alle gode intentioner om hyggelige efterårsagtig udendørshygge druknede. Vi talte om at sejle til Helsingborg og foreslog det for Nicholas, som svarede ‘jeg vil hellere sejle over til morfar, mens han lever” Dén sad. Lige i hjertet. Drengen har jo ret, vi bør besøge morfar, mens han lever. Selvom han er en stud og en nisse.\nSå afstiafsted til Hundested, hvor vi nåede en hurtig og lækker fiskebuffet på Røgeriet. Og så til søs med Rørvigfærgen. Vi stod udenfor oppe på soldækket i pivstiv kuling. Nicholas løb rundt; lod sig blæse afsted for så at løbe op mod vinden. Han jublede, og hans perlende latter blev båret væk af vinden.\nVi rundede kageafdelingen i det lokale supermarked, og så kørte vi ud til morfar. Det var faktisk hyggeligt. Vi var der et par timer, og det var faktisk hyggeligt. Lidt overraskende når man tager i betragtning, at det har det ikke rigtig været i flere år.\nTrist er det dog, at min far ikke rigtig brænder for noget mere, det føles lidt som om alt er under afvikling; gider ikke se fodbold mere, har meldt sig ud af politik .. Min far har altid været engageret, men nu er han ikke rigtig interesseret i så meget længere. Han er heller ikke vildt interesseret i Nicholas, men han lader sig villigt køre over med Cars bilerne, når Nicholas synes, at det er skægt, så jeg tror ikke, at Nicholas mærker det rigtigt.\nTidligere indlæg Måske, bare måske\nNæste indlæg Tilbagefald?\nStærkt 🙂 Nogle gange skal vi forsøge at lægge gamle konflikter bag os, og komme videre. Det er meget lettere sagt end gjort. Mit eget forhold til min søns morfar har været meget anstrengt i flere årtier. Vi har haft kontakt on/off igennem årene. Konflikterne er for lange til at komme ind på her. Men der er tale om svigt og konfliktskyhed. Jeg ser ham ikke længere. Min søn spørger indimellem, hvorfor vi er uvenner. Jeg svarer, at morfar og jeg er uenige om nogle ting. To stædige mennesker, der ikke kan komme sig over nogle ting, der er sket i fortiden. Jeg har dog rakt hånden ud til min far for et par år siden, men han tog den ikke.\n4. november 2013 kl. 12:23\nJam lige præcis – nogle gange. Vi har også rigeligt med konflikter i min familie – jeg ser ikke min bror og hans familie. Min far startede konflikten, og det har virkelig ramponeret vores forhold.\nMen min far er sidste familie, vi har, på min side. Min sidste rest historie. Han er virkelig en nisse og en stud, det sagde min mor også dengang hun levede. Men samtidig er han enormt kærlig. Hans klodsethed overskygger det bare.\nNu er han gammel, jeg har prøvet at råbe ham op, og han vil/kan/orker ikke høre. Han stikker hovedet ned i sandet, og jeg tror, at jeg bare er nødt til at sige ‘nå’ og se ud over uretfærdigheden for min søns skyld. For han lever jo ikke evigt, som min kloge søn påpegede i går.\nGør mig ondt, at din far ikke tog mod din hånd ;(\nStædige dumme gamle mænd 😉\nPingback: Hvorfor ser vi ikke morfar? | Den stille pige og Juniors verden - En Aspergermors bekendelser


– sæt strøm til maskineriet\nAdgangskrav: Grundforløbet Strøm, Styring og IT fra en teknisk skole (ca. 6 måneders studier) og områdefag til Elektriker.\nElevtid: 4 år\nDu er interesseret i teknik og it og vil gerne arbejde i en stor virksomhed som industrielektriker. Du har initiativ, er selvstændig, ansvarlig og har lyst til teamwork.\nDagligdagen går med at tilse maskiner, motorer, lysinstallationer og meget mere for at sikre, at det hele fungerer, som det skal. Arbejdet er afvekslende. Du kommer både til at beskæftige dig med vedligeholdelsesarbejde og mindre projekter samt ombygning af maskiner og eltavler. Når for eksempel en motor skal skiftes, kan det være alt lige fra en lille motor på en halv kilowatt til en, der er på størrelse med en bil. Der spiller industrielektrikeren en vigtig rolle.\nUddannelsen indeholder fag som automatik og styringsteknik, teknisk databehandling, elteknik, måleteknik, regulering, kalibrering og plc-styringer. Skolearbejdet og selve uddannelsen stiller store krav til den matematiske side af hjernen. Intet i faget er tilfældigt; der er en formel for alt. Sådan bliver sikkerheden også i top. Og man bliver stille og roligt guidet gennem stoffet. I virksomhedspraktikken bliver du trænet i de teknikker, du har lært på skolen. Og du bliver delvist forberedt og oplært inden de enkelte skoleophold. Du kommer også i praktik hos for eksempel en ekstern installatør og på et elektroværksted, og du bliver sendt rundt til vores forskellige afdelinger.\nNovozymes har mange elever, så dit netværk bliver stort. Du vil mødes med andre elever til sociale aktiviteter.\nProduktionen i store firmaer er i høj grad baseret på automatik. Derfor vil der altid være brug for industrielektrikere, der kan sikre, at maskinerne fungerer optimalt. Så en uddannelse som industrielektriker er bestemt et godt og fremtidssikret valg.


Send ham disse 5 beskeder i dag – så er han helt vild, når du ser ham i aften | Woman.dk\nSend ham disse 5 beskeder i dag – så er han helt vild, når du ser ham i aften\nOpskriften på (sikker) sexting, der bringer ham helt i knæ\nHvis du har lyst til at tænde op under kæresten eller den lækre mand, du skal møde senere, så er her fem beskeder, der helt sikkert virker. Send dem til ham løbende henover dagen – og vær klar til, at han snaver dig i gulvet, når I ses i aften!\n1. Mind ham om, hvor fræk du er\nKan du huske den bedste sex, I har haft? Mind ham om det med en helt kort besked a la: “Hej søde, glæder mig til at se dig senere. Jeg kan ikke stoppe med at tænke på dengang, vi....”\nSå får du hans tanker sporet ind på mindet om jer to nøgne sammen.\n2. Byg forventningerne op\nLad ham vide, at du helt sikkert har planer om en lækker aften. Send ham en selfie, der pirrer hans forventninger.\nFx et sensuelt billede af dine læber, så han ved, at du lige nu går og tænker hede tanker om ham – også selvom du er på arbejde, på studiet eller et helt tredje sted.\n3. Hold hans opmærksomhed\nNu kan du være helt sikker på, at han drømmer om, hvad I skal lave senere. Men ligesom du, har han sikkert masser af ting, han skal nå, før I ses.\nSå vent et par timer – og send ham så en helt kort besked, som han med garanti ikke glemmer igen:\n"Jeg har besluttet, at du må få ét ønske opfyldt i aften. Så tænk grundigt over det, og svar mig om præcis en time.”\nNu kan du være sikker på, at han bruger den næste time på at forestille sig jer to i alle mulige tænkelige situationer. Og det er altsammen virkelig effektivt forspil!\n4. Et foto mere tager stikket hjem\nHusk, at de fleste mænd er meget visuelle i deres seksualitet. Så endnu et velvalgt billede vil på det her tidspunkt fyre endnu mere op for hans lyst til dig.\nLad være at sende nøgenbilleder, som viser dit ansigt, hvis du ikke har det godt med det. Ofte er antydningen langt stærkere end et fuldfigurs-billede. (Og så behøver du ikke bekymre dig om, hvor billedet kan ende senere).\n5. Sæt scenen\nNu er der ikke længe, til I ses – så nu sender du din sidste besked. Her beskriver du helt kort, hvad han kan forvente sig.\nHvis du ved, at du kommer hjem først, skriver du:\n”Vi ses om en time. Jeg venter på sengen. Nøgen.”\nEller hvis han er hjemme, inden du ankommer:\n“Jeg træder ind ad døren klokken 18.45. Så tag bare alt tøjet af inden da. Kys.”\nHeld og lykke med jeres frække aften!


Gardinbussen Langebæk - Bestil i dag og få et besøg af prof. gardinbus! | Gardinbusbesoeg.dk\nDu leder efter gardinbussen i Langebæk som kommer til at give dig lidt inspiration. Så hvordan kan du få fantastisk flotte moderne gardiner lavet til at passe dine vinduer for blot et par dollars.\nNå det behøver ikke at bryde banken til at vende dine gardin ideer til virkelighed. Så hvad slags vindue behandlinger er jeg taler om, der er lavet til at måle og koster ikke en formue. Godt de kaldes gardinbussen i Langebæk, fordi de hænge i læg, der folder ind i en bølgeform. Læs her for mere info.\nGardinbussen Langebæk kommer hurtigt og billigt ud til dig\nGå ikke i panik, behøver du ikke at sy eller endda vide noget om gardinbussen i Langebæk. Det er så simpelt alle kan gøre dette (selv en voksen mand som mig). Hvordan kan jeg vide, har jeg læst om det et eller andet sted og besluttede at dele den med dig.\nSå din spørger hvordan kan du gøre gardinbussen i Langebæk som denne. Nå det første skridt er:\nGardinbussen Støvring Rebild\nDette indlæg blev udgivet i Sjælland og tagget Gardinbussen priser Langebæk den februar 2, 2017 af admin4210xx.


Kom-bare-afsted | FOA\nUddannelsen til pædagogisk assistent har både fagligt og personligt givet Grete Møller et gevaldigt løft.\nHun er nu tilbage på jobbet med nye viden, større selvtillid og en mere professionel tilgang til arbejdet med børnene.\n- Det var lidt svært at sidde stille - men det var enormt spændende og givende. Det var dejligt at blive undervist, at få lov at læse bøger, skrive rapporter, fremlægge og diskutere.\nGrete Møllers begejstring er til at tage og føle på, når hun fortæller, hvordan det var at starte på uddannelsen til pædagogisk assistent. Efter 12 år som pædagogmedhjælper i Børnehuset Egeparken i Vollsmose var der masser af praktisk erfaring i bagagen. Sammen med det øvrige personale havde hun løbende været på forskellige korte kurser og også til foredrag. Men hun var sulten efter at få mere teoretisk viden om det pædagogiske felt og en mere professionel tilgang til arbejdet med børn. Det ønske fik hun opfyldt, og i dag tøver hun ikke et sekund med at anbefale uddannelsen til andre.\n- Der bliver virkelig fyldt på – så se bare at kom af sted, siger hun.\nGrete Møller fik merit for sine mange år som pædagogmedhjælper. Det betød, at hun kunne gennemføre uddannelsen på 14 måneder. Hun gik på hold med lutter voksne mennesker over 25 år, der alle havde arbejdet mindst to år på det pædagogiske område, og erfaringsudvekslingen med holdkammerater fra meget forskellige institutioner var guld værd.\n- Der var både dagplejere, SFO-ansatte og folk fra specialinstitutioner. Det gav nogle rigtig gode pædagogiske diskussioner og jeg begyndte at overveje min egen rolle i forhold til børnene på en helt anden måde end før. Hvad jeg gør, hvorfor jeg gør det – og om jeg gør det rigtige. Samtidig fandt jeg ud af, at man for eksempel godt kan trække på erfaringer fra en specialinstitution for autister selv om man arbejder i en normalbørnehave, fortæller Grete Møller.\nI rækken af teoretiske fag var hun især glad for undervisningen i pædagogik og psykologi, der gav hende et solidt teoretisk fundament, som hun nu kan trække på i det daglige arbejde med børnene i Egeparken.\n- Jeg har altid sagt, at jeg er her for børnenes skyld. Men nu er der mere kraft bagved, siger hun.\nUnder uddannelsen blev Grete Møller ikke alene bedre klædt på til det pædagogiske arbejde. Hun gennemgik også en personlig udvikling, som hun nødigt ville have været foruden.\n- Jeg fik et pusterum i en travl hverdag og kom tilbage med mere ro, større selvtillid og en fast tro på, at jeg havde lært noget, der kunne bruges, siger hun.\nAt selvtilliden har fået et løft kommer bl.a. til udtryk, når der i dag drøftes pædagogik på hendes arbejdsplads. Her føler Grete Møller sig nu på mere sikker grund, når hun lufter sine holdninger.\n- Hvis man har argumenterne i orden og kan begrunde en holdning, bliver der også lyttet - og det er utrolig dejligt at opleve, fortæller Grete Møller, som er glad for den flotte opbakning hun hele vejen igennem har fået fra institutionens leder, Lars Verning Petersen.\nHan viste stor interesse for at læse hendes opgaver, og da hun kom tilbage til institutionen holdt han ikke fast i den ”gamle” Grete, men var åben over for, at hun rummede noget mere end før. Grete skal nu på praktikvejlederkursus og i starten af det nye år have en praktikant – og det glæder hun sig til.\n- For hvem er bedre til at vejlede end én, der netop selv har taget uddannelsen, siger hun.


Kvægfarmer og telemilliardær | Berlingske Business\nKvægfarmer og telemilliardær\nHan investerer og handler i den nyeste teknologi, men selv hader han det og vil hellere tilbringe tiden som soyabønne- og kvægfarmer. Nu er Bernie Ebbers kommet i fokus som manden bag USA nye »Enron« - telegiganten WorldCom.\nUSA har måske fået en ny Enron-sag, men denne gang er det i telesektoren. Landets næststørste teleselskab, WorldCom, er kommet i de amerikanske børsmyndigheders søgelys, som har stillet 24 helt konkrete spørgsmål til regnskaberne, der i øvrigt revideres af Arthur Andersen.\nSelskabet ledes af den utraditionelle Bernhard Ebbers, kaldet Bernie. Den nu 50-årige canadisk-fødte Bernie Ebbers fik som ung et legat til et amerikansk universitet, fordi han var en habil basketballspiller. Han blev hængende som gymnasielærer og sportstræner, men så blev han pludselig interesseret i at investere.\nFørst scorede han mange penge på at opkøbe Best Western-hoteller. Så kastede han sig sammen med venner som mediemilliardæren John Kluge over langdistance-telefoni.\nVennerne skabte med Ebbers som daglig leder kontrol over en række selskaber, der blev til WorldCom, og som i 1997 for alvor gik ind på verdensarenaen med overtagelse af det langt større MCI i en rekordhandel til 37 mia. dollar.\nDet var den handel, der fik alle andre telefonselskaber verden over til at flirte med alverdens forskellige former for partnerskaber og fusioner.\nEbbers stil forblev højest ukonventionel. Han går mest i jeans og tilbringer stadig en stor del af sin tid som sojabønne- og kvægfarmer i Mississippi, og han hader angiveligt det meste af den moderne teknologi, han er mester i.\nNår WorldCom er kommet i de amerikanske børsmyndigheders søgelys skyldes det bl.a., at Enron-sagen har gjort dem mistænksomme om nærmest alt. WorldCom lider nu under stærke rygter om, at firmaet har fiflet med regnskaberne - bl.a. med lån til Ebbers og andre topchefer. De kan være kommet i økonomiske vanskeligheder, fordi aktiekursen er faldet til omkring en femtedel af topkursen for to år siden.


IT Service Desk: brug for hjælp til at håndtere supporten?\nOvervejer du at anvende en IT service desk til en række af arbejdsopgaverne i virksomheden? Det er udbredt i mange danske IT-firmaer, da det giver Jer muligheden for at fokusere på andre aktiviteter.\nEn service desk kan hjælpe Jer med at håndtere supporten og servicen af kunder, eller hvis der opstår problemer internt i virksomheden. Det er helt normalt at have brug for en hjælpende hånd til supporten.\nBrug for hjælp til at håndtere supporten?\nHar du brug for hjælp til at håndtere supporten, eller har I selv problemer med at få løst problemerne hurtigt nok?\nDet er rigtig mange IT-firmaer i Danmark og mange af dem har én ting til fælles. En stor mængde supportrelaterede opgaver, enten internt eller eksternt hos deres kunder.\nI begge tilfælde er det afgørende at problemet eller supporten bliver håndteret hurtigt, så man minimerer skaderne eller leverer en god service for brugerne. Det kan en ekstern IT service desk hjælpe dig med.\nHer bidrager professionelle firmaer med deres viden, erfaring og hjælper dig med at håndtere de supportopgaver der måtte være. Disse arbejdsopgaver varierer selvsagt meget fra firma til firma.\nDu har derfor mulighed for at vælge imellem flere løsninger og få skræddersyet et setup, der passer ind til dine virksomhedsbehov. Det er vigtigt at det ender med et effektivt samarbejde, hvis du skal have fuld glæde af service desken.\nServicedesk kan være til stor gavn\nEn servicedesk kan være til stor gavn, men det er særligt i to sammenhænge at de bibringer virksomheden stor værdi. Dels for dem der ønsker at have support og service døgnet rundt. Her vil en service desk 24/7 løsning hjælpe dig med at løse problemerne asap og servicere kunderne med begrænset ventetid.\nDet kan ende med at være en rigtig god investering i visse sammenhænge, alt efter hvilket IT aktiviteter i har.\nDen anden store fordel er muligheden for at overlade IT supporten til eksterne eksperter og dermed outsource denne del, helt eller delvist. Det gør nemlig at I kan fokusere på de arbejdsopgaver hvor I er bedst.\nEller det kan være en stor hjælp i pressede perioder, hvor der er meget at se til. I begge situationer kan du aflæse de “kedelige” supportopgaver til et firma, der varetager dem professionelt og sikkert.\nHvis du gerne vil høre mere om muligheden ved en service desk, bør du booke et uforpligtende møde med én eller flere servicedesk-udbydere. Et møde hvor I kan drøfte dine behov, som så kan give dig et indblik i priserne og hvordan samarbejdet kan fungere.\nForrige artikel← Hvad er Extranet?\n© 2021 IT-SERVICE-DESK.DK


Lundbeckfonden søger to faglige programledere til udvikling af talentprogrammer og formidling af ny viden om hjernen til fageksperter - Ugeskrift for læger\nLundbeckfonden søger to faglige programledere til udvikling af talentprogrammer og formidling af ny viden om hjernen til fageksperter\nScientific Programme Director, Open Neuroplatform\nLundbeckfonden søger en Scientific Programme Director, der kan stå i spidsen for den fortsatte udvikling af en ny webbaseret uddannelsesplatform til formidling af ny viden indenfor klinisk forskning til psykiatere og neurologer i hele verden. Målet er at bidrage til bedre behandlinger af patienter med hjernesygdomme.\nDin opgave har karakter af både faglig redaktør og projektleder, og du skal i samarbejde med en gruppe af verdens førende neurologer og psykiatere videreudvikle uddannelsesmateriale indenfor neurologi og psykiatri til brug for klinisk praktiserende læger.\nVi forventer, at du har en forskningsmæssig baggrund og klinisk erfaring med neurologiske eller psykiatriske sygdomme samt erfaring med formidling af lægefagligt stof. Du arbejder selvkørende og struktureret og er en dygtig kommunikator på engelsk.\nLundbeckfonden samarbejder med Zeuthen Storm om rekrutteringsprocessen, og du kan få yderligere information hos senior researcher Jacob Skadhauge (jacob@zeuthenstorm.com), der løbende interviewer til stillingen. Ansøgning og cv sendes til application@zeuthenstorm.com senest den 12. februar 2021.\nScientific Programme Director, Talent-programmer\nLundbeckfonden søger en programansvarlig for fondens talentprogrammer, der retter sig mod forskere indenfor sundhedsforskning med særlig vægt på hjerneforskere. Programmerne omfatter forskningsstøtte til talenter på alle niveauer fra yngre forskningstalenter til etablerede forskere.\nDin opgave bliver at sikre en rettidig, struktureret og retfærdig behandling af ansøgninger og opfølgning på projekter og programmer. Du skal også indgå i dialog med bevillingsmodtagere og institutioner vedrørende talentudvikling indenfor dansk sundhedsforskning med særligt fokus på neuro-området i Danmark.\nVi forventer, at du har forskningserfaring indenfor neuroscience og erfaring med fagbedømmelser. Du brænder for talentagendaen og har indsigt i Danmarks videnskabelige forskningsmiljø og i videnskabelige institutioner i andre lande. Som person arbejder du struktureret og er en god holdspiller, der trives som del af et team.\nHvis du har behov for yderligere information om stillingen, kan du læse rollebeskrivelsen på Lundbeckfondens hjemmeside www.lundbeckfonden.com/om/jobs eller kontakte Jan Egebjerg, der er SVP Grants & Prizes på je@lundbeckfonden.com\nEr du interesseret i stillingen, skal du sende dit CV samt kort motivationsbrev til recruitment@lundbeckfonden.com inden 12. februar 2021.


Manden bag Løkke-tegning: Nazi-sammenligning er helt fair – Ekstra Bladet\nOnsdag d. 27. jan. 2016 - kl. 21:51 0\nManden bag Løkke-tegning: Nazi-sammenligning er helt fair\nDen britiske tegner Steve Bell har tegnet Lars Løkke Rasmussen med nazi-bånd i britisk avis. Han mener, at sammenligning er fuld fortjent\nSteve Bell, der er ansat af The Guardian, har tegnet den omtalte tegning af statsministeren. (FOTO: Chryssa Panoussiadou)\nOnsdag udgav tegneren Steve Bell en karikeret tegning af Lars Løkke i avisen The Guardian. Den faste tegner på avisen har nu skabt røre i Danmark med sin tegning, der afbilleder statsministeren som nazist.\nMen tegneren bag mener ikke, at tegningerne er for grove.\n- Det er et udtryk for afsky over det seneste nonsens om at konfiskere asylansøgeres ejendele. Det er det mest afskyelige populistiske nonsens.\n- Men man bør ikke spøge med de her ting, for det lugter ekstremt meget af, hvad nazisterne gjorde, siger den 64-årige brite, der står bag dagens måske mest omdiskuterede tegning, til Politiken.\nTegningen, der forarger Danmark. (FOTO: Steve Bell)\nSe også: Dansk Industri er bekymret over smykkelovsballade\nDet er sjældent at en sag i dansk politi får så meget omtale i udenlandske aviser, og tegneren understreger dog også, at det skal være ekstra slemt, hvis han skriver om dansk politik.\n- En tegning handler altid om overdrivelse. Man understreger sin pointe for at chokere og skabe debat. Det sker sjældent, at jeg laver noget om dansk politik direkte, faktisk er det flere år siden, jeg sidst har gjort det. Men noget, der er så iøjnefaldende som det her, synes jeg ikke, man kan sidde overhørig, siger han til Politiken.\nSe også: Ambassade i London: Satiretegninger ikke specielt grove\nTil spørgsmålet, om det er rimeligt at sammenligne Lars Løkke med nazister, svarer tegneren, at 'det er helt fair'.\n- At konfiskere ejendele fra mennesker, der i forvejen er i nød, minder alt, alt for meget om, hvad der skete for 70 år siden. Det er faretruende tæt på den slags ting, og det må man ikke lade ske. Det er modbydeligt, det er det virkelig. Men det er ikke kun danskerne, der gør det, det sker over det hele, og det er en skændsel.\nMan smider ikke nazikortet hver dag. Men i dette tilfælde synes jeg, at det er fuldt fortjent, og det er derfor, jeg gjorde det, siger han til Politiken.\nFra den danske ambassade fortæller presseattaché Kåre Odgaard Gade til Ritzau, at tegningerne ikke er værre end de fleste andre tegninger i de britiske aviser.\n- Disse virker måske stærkere, fordi de er rettet mod Danmark, men det er ikke umiddelbart noget ud over det sædvanlige, og der er ingen lederskribenter, som har skrevet om Danmark i dagens aviser, siger Kåre Odgaard Gade og tilføjer:\n- Sagen bliver i mange af de britiske medier mest opfattet som et udtryk for, at EU-systemet har svigtet, og hvis der er kritik eller forargelse, så er det mere rettet mod Bruxelles end mod København.\nSamfund - 27. jan. 2016 - kl. 12:35 Holocaust-offer om nazi-tegning af Løkke: Det er ikke helt unfair\nTegningen er knap så accepteret i Danmark og blandt andre Venstres politiske ordfører, Jakob Ellemann-Jensen, kalder den for 'smagløs' og 'historieløs'\nEkstra Bladet har forsøgt at få fat i den efterspurgte tegner onsdag aften uden held.\nSe også: V-ordfører om nazi-tegning af Løkke: En skændsel\nHolocaust-offer om nazi-tegning af Løkke: Det er ikke helt unfair


Kongetallet er steget konstant i ni år - DI\nKongetallet er steget konstant i ni år\nNye tal: Der blev skabt 136.000 nye amerikanske job i september, mens ledigheden faldt til 3,5 procent. Ledigheden i USA har ikke været lavere siden 1969 fortæller de officielle månedlige tal fra det amerikanske arbejdsmarked.\nFremgangen fortsætter ufortrødent på det amerikanske arbejdsmarked. Men det nye kongetal, antallet af nye job uden for landbruget, viser også, at arbejdsmarkedet begynder at vise svaghedstegn.\n- Opsvinget på det amerikanske arbejdsmarked kan i dag fejre ni års fødselsdag. Laveste ledighed siden 1969 er en flot gave på ni-årsdagen for det aktuelle opsving. Selv om opsvinget begynder at vise svaghedstegn, så vidner 108 måneders uafbrudt jobfremgang og laveste ledighed i 50 år ikke om en økonomi i krise, siger Allan Sørensen, chefanalytiker i Dansk Industri (DI).\n- Opsvinget i USA er dog udfordret. Amerikansk erhvervslivs forventninger til beskæftigelsen er styrtdykket. Industrien forventer faldende beskæftigelse, mens servicevirksomhedernes forventninger er på laveste niveau siden 2014, siger Allan Sørensen.\n- Den amerikanske centralbank (FED) har allerede taget de første skridt og sænket renten to gange for at imødegå en forestående afmatning i amerikansk økonomi, siger Allan Sørensen.\n- Historisk høj beskæftigelse og reallønsfremgang betyder, at de amerikanske forbrugere stadig ser lyst på den økonomiske situation. Den forestående opbremsning i beskæftigelsen, kan dog ende med at svække forbrugernes tillid til økonomien, siger Allan Sørensen.\n- Øget forbrug og en stærk dollar giver danske virksomheder mulighed for at sælge mere til USA. Men det kræver, at vi kan fastholde en god adgang til det amerikanske marked. Den varslede told på danske og europæiske varer er et bekymrende skridt i den forkerte retning, siger Allan Sørensen.


Fra Rungsted til NHL: Kalemba fik en NHL-kontrakt - Champagnebugten\nFra Rungsted til NHL: Kalemba fik en NHL-kontrakt\nDet er ikke tit, at man ser en spiller gå fra den danske liga og til en NHL-kontrakt, men det er, hvad den tidligere Rungsted-målmand Zane Kalemba har gjort.\nZane Kalemba reddede meget for Rungsted, da han i 2014-2015 sæsonen var en sikker sidste skanse i målet. Denne gang var det danskerklubben Winnipeg Jets, der havde brug for en hjælpende hånd fra den nu pensionerede hockeymålmand, der skrev en professionel tryout-kontrakt med Winnipeg Jets ovenpå skaden til Jets andenmålmand, Steve Mason, der blev meldt skadet dagen efter hans shutout i Jets 3-0 sejr over New York Rangers.\nKalembas NHL-eventyr blev dog kortvarigt. Den tidligere Rungsted-keeper var med i opvarmningen forud for Winnipeg Jets’ 3-2 sejr over New Jersey Devils, hvorefter han indtog pladsen som ”scratch” (ikke omklædt) til kampen.\nSelvom han ikke nåede i kamp for Jets, så er Kalemba at se i højdepunkterne fra kampen (se videoen nedenunder). Små 13 sekunder inde ses han under opvarmningen med Jets-kaptajn Blake Wheeler, som han også spillede juniorhockey med tilbage i 2004-2005 sæsonen.\nKalemba selv siger på sin Instagram-profil, hvorfra billedet også er lånt:\n– Sikke en ubeskrivelig oplevelse med Winnipeg Jets. Tak til alle i organisationen og en særlig tak til Blake Wheeler for at behandle mig, som havde jeg været en del af holdet i alle årene.


Jeg bor til leje på Haveje – ETOS Advokater\nJeg bor til leje på Haveje\nJesper Rye Jensen 2. februar 2019\nTirsdag den 26. marts kl. 16:30 – 18:30 kan du blive klogere på hvad det betyder at være lejer eller udlejer af boliger, herunder hvor man skal være særligt på vagt.\nI foredraget kommer advokat Jesper Rye Jensen ind på nogle af reglerne i lejelovgivningen. Lejelovgivningen indeholder helt utrolig mange regler, og det ville være utopisk og tro på, at vi kan nå igennem det hele på to timer.\nDet er dog værd at fokusere på nogle af de områder som erfaringsmæssigt volder både lejere og udlejere problemer\nDet kan eksempelvis være i relation til varmeregnskaber, fraflytning, mangler ved det lejede og opsigelse. Reglerne er komplekse og man kan komme galt afsted, hvis man ikke overholder reglerne til punkt og prikke.\nForedraget varer i alt ca. 2 timer.


Plæneudstyr | Expert Check | John Deere DK\nExpert Check for golf- og plænemaskiner\nExpert Check: Tilføj oppetid\nNår du leder efter bæredygtig maskinydelse, der ikke giver op, skal du gå efter den bedst mulige start. Det starter med planlægning af dit Expert Check – den omfattende tekniske maskindiagnose der ikke overser noget.\nBestil din oppetidsekspert\nVi ved, hvad vi skal lede efter. Det er vores fordel - og din fordel. Din forhandlers eksperter udfører en grundig teknisk diagnose med John Deere tjeklister for alle nøglekomponenter såsom klipperskjolde og opsamlingssystemer.\nDu sparer penge med vores tilbudspakker. Først når du har fået resultatet af dit Expert Check, beslutter du dig for, hvad du vil have os til at udføre - til en fast pris, der omfatter alle reservedele og arbejdstimer.\nSom en del af denne vigtige serviceydelse underkaster vi din enhed et grundigt eftersyn af klippecylinderen, professionel slibning og erstatter gamle knive med originale John Deere knive.\nVores mekaniker udskifter førerhusluftfilteret og kølemidlet, rengør fordamperen for at komme bakterier til livs, udfører lækagetjek og efterser drivremmen.\nOptimering stopper aldrig: Beskyt din mellemstore XUV og få mere komfort og øget produktivitet med to styk produktivitetsudstyr - et til beskyttelse, et til komfort.\nDet rigtige Expert Check til alle maskiner\nBare spørg din forhandler om vores pakketilbud på ovennævnte opgaver!\nAlt arbejdet udføres med specielt John Deere værktøj og installation af de nyeste reservedele efter de nyeste anvisninger fra fabrikken.


:::Strandvejskvarteret::: 2018, GF: 5D Forslag om indkøb og opsætning af reetablering af lamper på torvet. Supplerende materiale\n22.02.18 19:24 Alder: 3 år\n2018, GF: 5D Forslag om indkøb og opsætning af reetablering af lamper på torvet. Supplerende materiale\nAf: Benditte Skyhøj Olsen, bestyrelsen\nVedr: Forslag 5D Forslag om indkøb og opsætning af reetablering af lamper på torvet.\nSupplerende information fra bestyrelsen til forslaget. Udtalelse fra kommunen, prisestimat mm.\nFra Bestyrelsen v/ Benditte Skyhøj Olsen og Jesper Øland Petersen, 19/2-2018.


Hanssen Ejendomme køber slagteridomicil på 8.460 kvm\nHanssen Ejendomme har købt Danish Crowns hovedkontor i Randers. Danish Crown fraflytter i løbet af 2023 ejendommen.\nHanssen Ejendomme har per 1. maj 2022 købt en stor kontorejendom på ialt 8.460 kvm på Marsvej 43 i Randers, oplyser ejendomsselskabet.\n"Ejendommen vil i løbet af de næste 12 måneder blive renoveret og omdannet til et attraktivt kontorhus. Det er ambitionen, at ejendommen skal kunne huse flere lejere i forskellige størrelser, der alle vil kunne benytte ejendommens meget indbydende fællesfaciliteter", skriver Hanssen Ejendomme.\nTil ejendommen hører også et grundstykke, hvor der vil kunne etableres udvalgsvarer samt restauration og lignende.\nEjendommen huser idag Danish Crown, der vil fortsætte som lejer, men som i løbet af 2023 vil flytte ud af ejendommen. Med Raundahl & Moesby som totalentreprenør er slagterikoncernen i fuld gang med at få bygget et nyt domicil på 23.000 kvm.


Foreninger inviterer til stor genstart og koncert - sn.dk - Furesø\nPå genstartsdagen 4. september er der også koncert ved Furesøbad med colombianske rytmer fra bandet Trypical Cumbia'. Foto: José Lezaeta\nArtiklen: Foreninger inviterer til stor genstart og koncert\nForeninger inviterer til stor genstart og koncert\nFuresø - 16. juli 2021 kl. 13:30\narrangement De fire foreningsgrupperinger i Furesø, - kultur, idræt, spejder og aftenskoler - markerer lørdag 4. september i fællesskab starten på den kommende sæson med åbent hus rundt omkring i foreningslivet og fælles koncert.\nGenstartsdagen byder blandt andet på åbent hus hos foreninger og aftenskoler, som gerne vil vise og fortælle om deres alsidige aktiviteter og de mange muligheder, der er for a et rigt fritidsliv i Furesø Kommune.\nAktiviteterne afvikles flere steder i hele kommunen, blandt andet ved Furesøbad, og man kan besøge lige så mange aktiviteter, man har lyst til og er nysgerrig efter at vide mere om.\nDagen markeres også med koncert ved Furesøbad, hvor det syv-personers store band 'Trypical Cumbia' vil sætte rytmer til en af de sidste sommeraftenener i år og samtidig skyde den nye sæson i gang.\nProgrammet udvikler sig løbende og lægges på Furesø Kommunes hjemmeside i løbet af august på hjemmesideadressen www.furesoe.dk/genstartsdag. jesl