Din meningHar du set filmen? Hvad synes du om den?Brugernes dom(5 stemmer)L�s ogs�...Anmeldelser:28-09-10:Fantastic Mr. Fox24-03-09:Madagascar 217-04-08:Margot at the Wedding20-11-06:The Squid and the Whale06-03-06:Madagascar05-09-05:Life Aquatic Madagascar 3\nInstrukt�r:Eric DarnellTom McGrathConrad Vernon\tPremieredato:02-08-2012\nBen Stillerori.st: AlexChris Rockori.st: MartyJada Pinkett Smithori.st: GloriaDavid Schwimmerori.st: MelmanSacha Baron Cohenori.st: JulienFrances McDormandori.st: Captain Chantel DuBoisSe komplet creditliste her\nEfter solide succeser med de to Madagascar-forgængere er det ikke overraskende, at vores fire dyrevenner: løven Alex, zebraen Marty, giraffen Melman og flodhesten Gloria, er tilbage; selvfølgelig i selskab med lemuren King Julien, hans to små håndlangere og vore alle sammens elskede toptrænede pingvin-firkløver. Glansen er dog gået lidt gået af franchisen, mens løjerne stadig imiterer de klassiske Looney-tunes, hvor man ikke sætter spørgsmålstegn ved hvorfra de firbenede helte pludselig, midt under et indbrud på et kasino i Monte Carlo, har deres værktøj. Hvis man skal have nogen som helst form for underholdning ud af Madagascar 3 er det generelt bedst at købe hele den tossede id�. Copyright:UIPFlugtenOg sådan �n er lige præcis, hvad manuskriptforfatterne, gengangeren Eric Darnell og newcomeren til serien, Noah Baumbach (ja, d�n Noah Baumbach), har fremtryllet. Tro det eller ej: Vores lille zoo skal denne gang i cirkus � bare ikke som betalende gæster. Alt sammen fordi de i Monte Carlo fik tiltrukket sig opmærksomheden fra den nådesløse Chantal Dubois, chefen for de franske veterinærmyndigheder, som mangler et løvehoved i sin samling. På deres flugt fra hende støder de netop ind i et omrejsende og temmelig nedkørt cirkus, der er på vej til New York. Samme destination som Alex & Co. også har sat deres snuder op efter. Så Marty og især Alex får hurtigt bildt cirkusartisterne ind, at de også er cirkusdyr og kan en masse spændende, for ikke at sige fantasifulde, kunster. Home is where the heart isDet klæder Madagascar-serien at prøve nye territorier af, og nu har vi set både New York City, Madagaskar og Afrika, så hvorfor ikke Europa, hvor Cirkus Zaragoza skal optræde inden turen går til USA. Det meste af handlingen forgår dog under teltdugen og ikke ude i Europas storbyer, bortset fra nogle enkelte actionscener, den bedste i Roms gader med King Julien og en russisk bjørn på en Ducati. For neden under al larmen fra dyrene og eksplosionerne af farver handler det om at føle sig hjemme. Desværre tager det filmskaberne lidt for lang tid selv at regne den ud, så man skal sidde cirka en times overgearet pjank igennem, inden budskabet køres i stilling. Copyright:UIPEt lille wauw Og der er ikke meget sjov at komme efter i venteperioden. Vittighederne er mangelfulde og de underligt forældede filmreferencer (The Matrix? Come on, det er 13 år siden) går over hovedet på de fleste børn. Af de halvhundrede unger, jeg sad i samme sal med, grinede stort set ingen af dem undervejs; om end 3D-effekterne til gengæld blev mødt med en del årrrghs og wauws. Og Madagascar 3 er bestemt heller ingen kedelig film: Den byder på masser af interessante nye dyr, den stolte russiske tiger Vitaly er i særdeleshed spændende (også hans trick, som vi � meget spøgefuldt � aldrig ser udført), og da hele cirkusset først begynder at svinge sammen føles det næsten magisk. Næsten.\nDeltag i debatten:Navn:Indl�g:Der er endnu ingen kommentarer. Senest anmeldtFast & Furious 623/5Zaytoun23/5Skovens hemmelige rige23/5Spring Breakers23/5I lossens time23/5Paradis: Kærlighed16/5The Great Gatsby16/5Bonsai9/5Broken City8/5En sang for Marion8/5Flere bio-anmeldelser 2 dage i New York21/5The Impossible14/5Gangster Squad13/5Amour10/5Jagten7/5Life of Pi3/5Holy Motors1/5Jack Reacher29/4Flere dvd-anmeldelser QuizHvad fejrer Den gale Hattemager og Påskeharen i Alice i Eventyrland? Test din filmviden her


Jackopor gulvvarmeplader – Køkken overskabe\nVed nybyggeri er gulvvarme nærmest en selvfølge. Vandbåren gulvvarme giver en komfortabel, sund og energieffektiv opvarmning. Jackopor gulvvarmeplader udlægges på en bærende gulvkonstruktion, som f. EPS 2gulvisolering – køb Jackon gulvisolering . JACKON gulvvarmepladen er fremstillet af en Jackopor 2isoleringsplade.\nDen ideelle løsning til gulvvarme mm. Vi har altid den rigtige pris og måneders returret. Sælges kun i hele kasser med plader = 183m2.\nJackon gulvvarmeplade af EPS til brug ved vandbåret varme leveres uden varmefordelingsplader i . I polystyrenpladen med spor lægges. Hent tilbud på jackopor gulvvarmeplader. Tilføj de materialer du ønsker tilbud på, det er.\nJackons gulvvarmeplader leveres med eller uden varmefordelingsplader i aluminium og . Gulvvarmeplader : plader. Varmefordelingsplader: stk. Passer til gulvvarmerør ømed Cc . UPONOR: Installation af gulvvarme på eksisterende gulv med mm gulvvarmeplader. Leder du efter Jackopor gulvplade 40mm – 60x120cm? Altid billige priser på Jackon – Leveret lige til døren – Køb online nu!\nGipsskruer til indendørs montering i trælægter på eks. Skruen har venstre gevind under hoved som gør at gipsspladen trykkes hård mod . Sundolitt gulvvarmeplader er den ideelle gulvvarme løsning til svømmende gulv. Jackopor er Jackons varemærke for ekspanderet polystyren (EPS). JACKON JACKOPOR GULVVARMEPLADE Ì ISOLERENDE TRYKFAST Ì.


Rekruttering | Gladsaxe Kommune\nRekruttering via Jobcenteret\nJobcenteret udbyder hjælp til rekruttering af nye medarbejdere. Det gør vi ved at afholde samtaler med jobsøgere, hvis kvalifikationer passer til en given stilling, og formidle kontakten mellem virksomheden og de bedst egnede jobsøgere. En eventuel beslutning om ansættelse er naturligvis op til virksomheden selv.\nVi har kendskab til jobsøgere fra alle brancher.\nVi har kendskab til ledige og virksomheder i lokalområdet, samt i de omkringliggende kommuner.\nVi kan hjælpe med at give din medarbejder en god start.\nDin virksomhed kan benytte vores rekrutteringsservice på forskellige måder. En mulighed er at kontakte Jobcenter Gladsaxe. Så kan vi hjælpe med det praktiske.\nLav en jobbeskrivelse: Hvad skal personen kunne – fagligt og personligt? Hvordan er arbejdstiden, ansættelsestidspunktet, aflønningen og varighed af jobbet? Jobcenteret hjælper gerne med at udforme jobbeskrivelsen.\nMail jobbeskrivelsen til Jobcenter Gladsaxe på adressen jc-virkservice@gladsaxe.dk, eller ring til vores direkte linje for arbejdsgivere på tlf. 39 57 38 00. Husk at give os besked når du har ansat din nye medarbejder.\nDet er hurtigt, fleksibelt og gratis at finde en kommende medarbejder i den landsdækkende jobbank på www.jobnet.dk.\nJobnet.dk bliver hver dag besøgt af mange tusinde jobsøgere i hele Danmark. Både ledige, jobskiftere og personer under uddannelse søger via jobnet.dk. Jobnet.dk dækker både dit lokalområde og nærliggende kommuner. Jobsøgende kommer fra alle brancher, med både faglært og ufaglært baggrund og med kortere og længere uddannelser.\nAnnoncering på jobnet.dk – med få ord\nDet er hurtigt fleksibelt og gratis at finde en ny medarbejder via jobnet.dk\nPå jobnet.dk kan din virksomhed selv udforme annoncen, indsætte virksomhedens logo og opret link til virksomhedens hjemmeside.\nEn jobannonce, du tidligere har anvendt, kan genbruges.\nReferencer – se hvordan andre virksomheder bruger jobnet på www.jobnet.dk.\nHusk at give Jobcenter Gladsaxe besked, når din virksomhed har ansat en person, eller hvis annonceringen skal forlænges.\nKontakt gerne Jobcenter Gladsaxe på tlf. 39 57 38 00 eller e-mail jc-virkservice@gladsaxe.dk. Vi kan fortælle meget mere om jobnet.dk og hjælper gerne med at udforme annonceteksten.


Idéer til et kombineret gæsteværelse og kontor • Sengezonen.dk\nSkal du til at indrette et kombineret gæsteværelse og kontor? Så har du garanteret brug for inspiration og idéer til, hvordan værelset bliver mest funktionelt, uden at det går ud over stemningen og atmosfæres. Det er lige præcis den inspiration og de idéer, du får ved at læse med her.\nNår du indretter værelset, skal du tænke over at skabe de bedste rammer for både en arbejdsplads og et gæsteværelse.\nDet skal være et rum uden for meget tingeltangel og personlige pyntegenstande, men alligevel nok til, at dine gæster hurtig kan føle sig hjemme eller i hvert fald godt tilpas.\nRummet skal også være ryddeligt og enkelt, så kreativiteten kan få frit løb, når du arbejder. Så gode opbevaringsmuligheder er en nødvendighed.\nSelvom værelset ikke er særlig stort, kan du med få tiltag og gode løsninger til indretning skabe plads til både kontor og et værelse til jeres overnattende gæster. I det følgende får du konkrete idéer til indretningen af et kombineret gæsteværelse og kontor.\nStart med at finde en overordnet stil\nRomantisk, minimalistisk eller farvetema? Inden du for alvor går i gang med at indrette dit gæsteværelse og kontor er det en god idé at have stilen på plads. På den måde undgår du at falde for en masse ting, der er flotte hver for sig, men ikke sammen.\nNår du har besluttet dig for en stilart, kan du gå i gang med at vælge møbler til værelset. I dit kombinerede gæsteværelse/kontor skal der være plads til:\nSoveplads og hvilested\nSkrivebord, sofabord og stol\nOpbevaringsløsning – både til gæstens tøj og til kontorartikler\nBelysning – både praktisk og hyggelig\nEn seng til overnattende gæster\nEt sted at sove er selvskrevet i gæsteværelset. Men skal det både være praktisk og hyggeligt er en redt seng med puder og dyner, der signalerer soveværelse, måske ikke lige sagen. I stedet er en sovesofa med opbevaringsrum til sengetøj et praktisk valg. Til hverdag kan den fungere som hvileplads, hvor du kan sætte dig med din bærbare, hvis du bliver træt af at sidde ved skrivebordet. Og når der er gæster, kan den bruges som seng.\nDu kan også vælge en futon. Det er hverken en sovesofa eller en seng. En futon er en madras på et stel, der kan foldes op, så det ligner en sofa. Fordelen ved en futon er, at den ikke fylder så meget, og at den ikke er særlig dyr at anskaffe. Til gengæld kan du ikke gemme sengetøjet i den.\nVælg et godt skrivebord. Du skal ikke gå på kompromis med ergonomien, når du vælger arbejdsmøbler. Det vil du fortryde i det lange løb. Med de optimale arbejdsforhold kan du yde dit bedste, når du arbejder. Det skal ikke være for stort, men heller ikke for lille. Er der ikke skuffer i, så anskaf nogle kurve, kasser eller bokse til kontorartiklerne. Har du ”hemmelige” ting, så anskaf også en eller flere, der kan låses af.\nEt stilrent glasskrivebord passer perfekt, hvis pladsen er trang. Både fordi det ikke er stort, men også fordi gennemsigtigheden får det til at syne mindre. Et rustikt skrivebord af træ kan til gengæld virke mere romantisk. Og er der plads til det, er det jo også smukt.\nSom sofabord kan du vælge et af de populære 3-i-1-borde. Så er der masser af plads til kaffekoppen eller ludospillet, når der er gæster, eller du holder pause i arbejdet. Og ellers kan de skubbes ind i hinanden og sættes hen i et hjørne. Det lille af dem kan evt. bruges som natbord.\nVælg en behagelig og ergonomisk stol. Selvfølgelig en der kan indstilles. Stolen kan trækkes over til sofabordet, hvis der skal bruges en ekstra siddeplads. Men ellers vil en sækkestol eller puf være et godt valg som ekstra siddeplads.\nDer skal også være plads til dine gæster ejendele. Selvom de kun skal overnatte en enkelt nat, så er det rart at kunne pakke ud, så tøjet ikke bliver krøllet.\nEr der ikke plads til et skab, er et bøjle-/garderobestativ løsningen. De fås både med og uden hylder, og til at stå på gulvet eller hænge i loftet. Er det et gulvstativ, er det endda nemt at flytte rundt på. Sæt evt. et stort spejl på gulvet ved siden af. Det ser smukt ud, og så kan din gæst også spejle sig og se, om tøjet sidder, som det skal.\nDet er super hyggeligt med små lys rundt omkring, men det er ikke nok, hvis du også skal bruge værelset som kontor.\nSørg for, at der er god belysning, dér hvor du skal arbejde. Evt. kan du vælge løsninger, hvor der kan skrues op og ned for lysstyrken.\nAnret værelset, så mindst ét lampe kan slukkes fra sofaen/sengen. Eller køb en lampe med fjernbetjening, eller en som slukker og tænder, når der klappes i hænderne.


presents Jassbusters (live) + 'Bostyn ’n Dobsyn' (filmvisning)\nNewzealandske Connan Mockasin fik et gennembrud med det kritikerroste »Caramel« fra 2013, og via de vilde liveshows, der fulgte i kølvandet på albummet. Særlingens frække mix af vuggende R’n’B, lummer-kælen soul og psykedelisk pop gik lige i hjerterne på musikelskere verden over. Siden har eneren holdt lav profil, hvor han kun sporadisk er dukket op på samarbejder med navne som Charlotte Gainsbourg, James Blake og MGMT. Men til efteråret vender Mockasin tilbage, når han 23. oktober 2018 gæster Bremen Teater til en ganske speciel aften med musik og film.\nUnder overskriften »Connan Mockasin presents the premiere screening of Bostyn ‘n Dobsyn plus Jassbusters live in concert« inviterer den Los Angeles-baserede newzealænder sit danske publikum til en visning Bremen Teater af første del af filmen »Bostyn ’n Dobsyn«. En film, der er instrueret af newzealænderen selv og ifølge ophavsmanden er et absurd melodrama med musik fra Mockasins kommende konceptalbum »Jassbusters« der lander senere på året.\nNetop »Jassbusters« er også navnet på det idiosynkratiske orkester bestående af high school-musiklærere, som efter filmvisningen giver prøver på deres musikalske kunnen. Dette band ledes af den aldrende guitarist Mr. Bostyn, som spiller hovedrollen i førnævnte film. Lyder det bizart? Det kan du med garanti regne med at det bliver – men på den absolut fede måde!\nAftenen kulminerer med at Connan Mockasin selv indtager scenen i selskab med sit band, hvor de serverer smagsprøver fra det nye album samt højdepunkter fra bagkataloget. Sidste gang newzealænderen gæstede Bremen Teater i 2014 resulterede det i en sand triumf af en koncert. Denne gang bliver besøget næppe mindre spektakulært.


Tyverialarm til erhverv - gratis installation\nVi har gjort det enkelt at bestille en professionel tyverialarm og har derfor udvalgt 3 gennemtestede og forsikringsgodkendte alarmsystemer til erhverv.\nØnsker du at starte med den økonomiske og meget brugervenlige Tyverialarm-pakke Small Business? Her på hjemmesiden kan du se prisen for din installation af tyverialarm og din alarm-abonnementpris per måned.\nNår du skal vælge tyverialarm er det vigtigt at du har undersøgt hvordan dit forsikringsselskab stiller krav. Der findes forskellige krav fra forsikringsselskaberne omkring tyverialarmer til erhverv. Kravene er specificeret som et niveau og et tal (20-30-40-50-60), f.eks. niveau 30. Dette vil betyde at vi som alarminstallatør skal tage særlige hensyn, og du som kunde hos dit forsikringsselskab ikke er dækket af din forsikring, hvis ikke du opfylder kravet korrekt. Derfor er det vigtigt at du vælger en professionel alarminstallatør som er ISO9001 godkendt, gode råd og vejledning på sikringsguiden.\nVi benytter helst ikke lange bindingsperioder eller andre salgstrick og anbefaler at man kigger på sine udgifter over en længere periode, ofte 2-5 år. Vi belyser også mulighederne for prisstrukturer på tyverialarmer og deres alarm-abonnementer, ofte kaldet serviceaftaler. Men er der tale om service eller hvordan sammensættes disse? Det drøfter vi meget gerne. Vi har ingen interesse i, at du ikke kommer i mål med en god alarm-aftale, for os er det vigtigste at du bliver sikret så dit forsikringsselskab bliver tilfredse, men vi forholder os også kritisk til forsikringsselskabernes krav.\nEn forsikringsgodkendt tyverialarm klassificeres fra niveau 20 til 60, og det er vigtigt ikke at oversikre sig, det bliver dyrt, omvendt skal man ikke undersikre sig! For os er det en tillidssag at levere den præcise alarmløsning således at installationen bliver forsikringsgodkendt tyverialarm med alarmaftale der matcher netop dine behov.\nEr der gratis installation?\nJa - vi installerer gratis erhvervs-tyverialarm, når der tegnes et abonnement\nEr jeres alarmsystemer forsikringsgodkendte?\nJa, det er de. Der er forskellige forsikringsklasser, og vi rådgiver dig hele vejen igennem, så du får den rigtige klassifikation erhvervsalarm.\nEr der vagtcentral inkluderet?\nJa - døgnbemandet vagtcentral. Vi kan også levere decideret vagttjeneste og runderinger af vagtselskab.


'ROV Maker Competition' projektet sat i gang! — Fremtidens Maritime Håndværker\n'ROV Maker Competition' projektet sat i gang!\nDen Danske Maritime Fond har valgt at støtte ROV Maker Competition projektet, som skal skabe opmærksomhed og motivation til maritimt rettede erhvervsuddannelsesforløb og karrierer, ved at udvikle en tilbagevendende ugelang konkurrence om at bygge den bedste ROV (Remotely Operated underwater Vehicle) for erhvervsskoleelever på deres grundforløb 1 med et på forhånd udviklet kit. Desuden skal elever, som er længere i deres erhvervsuddannelse udvikle dele til kittet på talentforløb.\nProjektet ledes af KEA i tæt partnerskab med TEC og NEXT samt Danske Maritime og forløber over to år frem til udgangen af 2018, hvor kits, dele og konkurrencer i projektets forløb forfines og udvikles. Projektet starter med en lille konkurrence i foråret 2017 og ender med en national konkurrence i efteråret 2018.\nProjektet engagerer unge erhvervsskoleelever i praksisnært innovationsarbejde rettet mod Det Blå Danmark i starten af deres erhvervsuddannelsesforløb. På den måde kan projektet præge deres valg af uddannelse til én rettet mod det maritime.\nNewer PostVi sigter mod endnu en vellykket Innovations Camp i 2017!\nOlder PostOmtale: Den globale maritime håndværker er en mangelvare


Nu kommer de med trussel – Ekstra Bladet\n21. jan. 2020 kl. 17:32\nOpdateret: 21. jan. 2020 kl. 21:49\nIfølge Harry og Meghan kan de ikke være i fred for paparazzofotografer i deres nye hjem\nPrins Harry taler om sin og Meghans store beslutning. Video: AP\nPrins Harry og Meghan Markle har startet et nyt liv i Canada uden for rampelyset, efter de noget overraskende meldte ud, at de trak sig som seniormedlemmer i det britiske kongehus.\nMen ifølge parret kan de ikke være i fred for paparazzofotografer i deres nye hjem på Vancouver Island.\nDerfor truer de nu med at sagsøge fotograferne, hvis de ikke lader dem være i fred.\nUdmeldingen kommer, efter flere medier har publiceret billeder af Meghan Markle, der går en tur i en offentlig park, mens hun har sønnen Archie i bæresele.\nParrets advokater hævder, at billederne er taget uden Markles accept, og at fotograferne gemte sig i buske for at tage billederne.\nSamtidig hævder de, at fotografer samtidig har forsøgt at tage billeder ind i parrets hjem via store kameralenser, mens de har slået lejr foran deres nye hjem.\nHarry og Meghan under deres bryllup. Foto: Damir Sagolj/Ritzau Scanpix\nMandag fortalte prins Harry i en tale til et velgørenhedsarrangement for Sentebale, at det ikke har været en nem beslutning at trække sig fra kongehuset.\n- Jeg vil have, I hører sandheden fra mig, og så meget, som jeg kan dele - ikke som prins, ikke som hertug, men som Harry, den samme person, som I har set vokse op de sidste 35 år - men med et meget klarere perspektiv, sagde han i talen og fortsatte:\n- Storbritannien er mit hjem, et sted som jeg elsker. Og det vil det altid være. Vi har begge gjort alt, hvad vi kan, for at vise flaget og udføre vores roller for landet med stolthed. Da Meghan og jeg blev gift, var vi spændte, vi var håbefulde, og vi var her for at tjene landet, sagde han videre og understregede, at han var meget ked af, at han og Meghan Markle nu følte sig nødsaget til at trække sig tilbage.\n- Beslutningen, som jeg har taget for mig og min kone om at træde tilbage, er ikke en nem beslutning. Der var så mange måneders snak efter så mange års udfordringer. Og jeg ved, jeg ikke altid har ramt plet, men når det kommer til dette, så var der ikke andre muligheder, slog han fast.\n- Hvad jeg gerne vil gøre klart er, at vi ikke smækker med døren, og vi smækker ikke døren i jeres ansigter. Vores håb var at fortsætte med at tjene dronningen, Commonwealth-riget og min militære ansættelse, men uden apanage. Desværre var det ikke muligt, fortæller hertugen.\nSom konsekvens af deres tilbagetrækning mister Harry og Meghan blandt andet deres apanage og royale titler.


Region Midtjylland. Indførelse af mammografiscreening i Region Midtjylland. Bilag. til Regionsrådets møde den 20. juni Punkt nr. - PDF\nRegion Midtjylland. Indførelse af mammografiscreening i Region Midtjylland. Bilag. til Regionsrådets møde den 20. juni Punkt nr.\nDownload "Region Midtjylland. Indførelse af mammografiscreening i Region Midtjylland. Bilag. til Regionsrådets møde den 20. juni 2007. Punkt nr."\n1 Region Midtjylland Indførelse af mammografiscreening i Region Midtjylland Bilag til Regionsrådets møde den 20. juni 2007 Punkt nr. 11\n2 Beslutningsoplæg vedrørende indførelse af brystkræftscreening i Region Midtjylland. Juni 2007 Brystkræftscreening Region Midtjylland\n3 Indholdsfortegnelse 1. Baggrund Generelle forudsætninger Mammografiscreening Planlægningens organisation 3 2. Omfanget af nye aktiviteter Screeningsenheder Billedoptagelser Indkaldelse/booking af tider/svar om resultat Billedgranskning Indkøb af medico-teknisk apparatur samt IT udstyr 7 3. Afledte effekter indenfor klinisk mammografi, kirurgi, patologi og onkologi Erfaringsbaseret opgørelse Personalesituationen Mammaradiologien Patologien Mammakirurgien Onkologer Opgaveglidning / oplæring af nye mammografiassistenter Samarbejde med region Syddanmark Kvalitets- og udviklingsopgaver Opgaveglidningsprojekt; uddannelse af social- og sundhedsassistenter til at varetage billedoptagelse i forbindelse med mammografiscreening Netværk for supervisorer Kvalitetsopfølgning Efteruddannelse af radiologer Information Samarbejde med praktiserende læger og kommuner års implementeringsmodel contra 2 års implementeringsmodel Meraktivitetsbelastning Radiologi Patologi Kirurgi Onkologi Diskussion Anlæg og drift Budgetoplysninger 16 1\n4 1. Baggrund 1.1. Generelle forudsætninger Brystkræft rammer årligt mere end 4000 kvinder i Danmark. Blandt kvinder udgør det den hyppigste kræftsygdom. I Danmark har screening mod brystkræft (mammografiscreening) været diskuteret i en del år. Debatten har været præget af forskellige holdninger til spørgsmålet om, hvorvidt mammografiscreening skal indgå som forebyggelsestilbud i det offentlige sundhedsvæsen. Ifølge Kræftplan II fra juni 2005 anbefaler Sundhedsstyrelsen mammografiscreening for kvinder i alderen år. Med indførelsen af mammografiscreeningsprogram forventes brystkræftdødeligheden at falde med 25 % for de inviterede kvinder mellem år. Region Midtjylland skal ifølge sundhedsloven, lov nr. 546 af 24. juni 2005, tilbyde mammografiscreening hvert andet år til kvinder mellem 50 og 69 år, som har bopæl i regionen. I regeringens aftale med Amtsrådsforeningen om amternes økonomi for 2006 fremgår det, at der mellem parterne er enighed om, at fremrykke fristen for indførelse af mammografiscreening til 2007, således at der inden udgangen af 2007 skal være etableret tilbud om mammografiscreeening. Nærværende oplæg er udarbejdet med henblik på Regionsrådets behandling på møde den 20. juni 2007 af drifts- og anlægsbudget for indførelse af mammografiscreening i Region Midtjylland. Der er tale om en præsentation af en løsningsmodel for etablering af tilbud om mammografiscreening, som har udgangspunkt i en målsætning om at indføre et kvalitetstilbud. Dette er velvidende, at udfordringen for Region Midtjylland er stor, måske kan man tillade at sige, at den er speciel stor i sammenligning med Region Hovedstaden, Region Sjælland og Region Syddanmark, hvor der i en årrække har været tilbud om mammografiscreening for en del af de bosiddende kvinder. Forberedelsesudvalget godkendte på møde den 23. august 2006 nogle hovedpunkter i implementeringen af mammografiscreening i Region Midtjylland. Det blev besluttet at etablere en projektorganisation med ansættelse af en projektleder til at varetage programimplementeringen, da der tale om en planlægningsopgave af et betydeligt omfang. Projektlederen refererer til hospitalsledelsen i Randers. 2\n5 1.2 Mammografiscreening Ved en mammografiscreeningsundersøgelse røntgenfotograferes hvert bryst fra to positioner. 2-5 % af de screenede kvinder kan ikke umiddelbart frikendes fra kræft, og derfor indkaldes de til yderligere undersøgelse i form af klinisk mammografi på en røntgenafdeling. På røntgenafdelingen bliver 3 ud af 4 genindkaldte kvinder frikendt for brystkræft. Når den kliniske mammografi afslører brystkræft eller andre fund, der stadig ikke kan udelukkes at være brystkræft, bliver kvinden henvist til brystoperation på kirurgisk afdeling. Som led i behandlingen henvises en del kvinder til yderligere onkologisk behandling, herunder strålebehandling. Screeningsprogrammet er for raske kvinder uden symptomer på brystkræft. Kvinder med symptomer på brystkræft skal som hidtil henvende sig hos egen læge, som henviser til klinisk mammografi på en røntgenafdeling. 1.3 Planlægningens organisation I Region Midtjylland er der i 2006 nedsat en administrativ styregruppe til at forberede implementeringen af mammografiscreeningen. Fra 1. januar 2007 er det administrative planlægningsarbejde blevet forstærket med oprettelse af Brystkræftsscreening Region Midtjylland. Sekretariatets opgave er blandt andet at udarbejde et beslutningsgrundlag for etablering, drift, opfølgning og perspektivering af tilbud om mammografiscreening i Region Midtjylland. Der er nedsat en IT-gruppe med henblik på udredning af IT-relaterede spørgsmål, herunder udarbejdelse af forslag til; a) modul til indkaldelse, booking af tider, udsendelse af svar og administrative rutiner m.v. b) modul til dataregistrering i forbindelse med granskning af billeder c) håndtering af hurtig transmission af billed- og personrelaterede data på kryds og tværs mellem undersøgelsesenheder samt centrale IT-systemer d) lagerkapacitet til screeningsbilleder Der er nedsat en indkøbsgruppe under medico-teknisk afdeling til at forestå indkøbs- og udbudsprocessen i forbindelse med anskaffelse af medico-teknisk udstyr. 3\n6 Der er nedsat en faglig følgegruppe med reference til Brystkræftsscreening Region Midtjylland, som består af repræsentanter fra de involverede hospitalsafdelinger i Region Midtjylland samt udvalgte praktiserende læger. Følgegruppen har ydet rådgivning i forbindelse med udarbejdelse af løsningsmodeller. 2. Omfanget af nye aktiviteter 2.1 Screeningsenheder I Region Midtjylland er der bosat ca kvinder ml. 50 og 69 år. Der forventes en deltagelsesprocent på 90, hvilket vil sige, at der skal screenes kvinder hvert år, stigende til ca kvinder pr. år i Indledningsvis etableres der 5 faste screeningsenheder i henholdsvis Viborg, Holstebro, Randers, Århus og Horsens. Der er betydelige logistiske og bemandingsmæssige fordele ved at basere screeningen på stationære enheder. Beslutningen om at anskaffe mobil screeningsenhed foreslås udskudt til der er indhentet erfaringer med den stationære løsningsmodel. Beliggenheden for screeningsenheden i Randers forventes placeret på Vestervold / Kirkegade i Randers, hvor Randers Kommune indretter sundhedshus. Beliggenheden for screeningsenheden i Viborg forventes placeret i Lille Sankt Mikkelsgade 24 i Viborg, i tidligere psykiatri faciliteter. Beliggenheden i Holstebro forventes placeret på Regionshospitalet Holstebro i bygning 26, som i dag rummer ergoterapiafsnittet. Beliggenheden i Horsens forventes placeret i lejede lokaler i Rædersgade eller Farvergade. Beliggenheden i Århus forventes placeret i lejede lokaler i Scandinavian Congress Center, Margrethepladsen i Århus C. Der etableres 5 screeningsteams, der alle bemandes med mammografiassistenter og alle tilknyttes en supervisor fra de involverede radiologiske afdelinger. Fordelingen af kvinderne som tilbydes screening sker efter en nøgle, som har udgangspunkt i den geografiske og antalsmæssige fordeling af kvinderne i Region Midtjylland. Nøglen er sammensat således at; 1) enheden i Holstebro screener kvinder bosat i Herning, Holstebro, Lemvig, Ringkjøbing-Skjern og Struer kommuner 2) enheden i Viborg screener kvinder bosat i Viborg, Skive, Ikast-Brande og en andel af Silkeborg Kommune 4\n7 3) enheden i Randers screener kvinder bosat i Randers, Syddjurs, Norddjurs, Favrskov og en andel af Silkeborg Kommune 4) enheden i Århus screener kvinder bosat i Århus Kommune og, 5) en enhed i Horsens som screener kvinder bosat i Odder, Skanderborg, Samsø, Horsens og Hedensted kommuner. Efter en skønsmæssig vurdering anslås det, at ca kvinder ud af de kvinder i målgruppen (svarende til 5 %) er bosiddende i en afstand af 50 km eller længere til screeningsenheden. Ved fuld programimplementering er det forudsat, at hver screeningsenhed screener kvinder pr. år. Der holdes ikke åbent i ferieperioder, hvilket betyder, at der foretages ca. 60 screeninger pr. dag pr. enhed. Indledningsvis tilbydes screeningsundersøgelse på hverdage mellem kl. 8 16, med en ugentlig dag åbent til kl Billedoptagelse Ved mammografiscreening er der tale om et standardiseret tilbud, hvor der optages to billeder pr. bryst, og hvor kvinden stilles nogle faste spørgsmål. De 5 stationære screeningsenheder bemandes dagligt med 3 mammografiassistenter med tilknytning af en supervisor, der er radiograf eller røntgensygeplejerske med erfaring indenfor klinisk mammografi. Mammografiassistenterne er ansat henholdsvis på; Regionshospitalet Viborg, hvor Screeningsenheden i Viborg refererer til afdelingsledelsen på Billeddiagnostisk Afdeling. Regionshospitalet Randers, hvor Screeningsenheden i Randers refererer til afdelingsledelsen på Billeddiagnostisk Afdeling. Regionshospitalet Holstebro, hvor Screeningsenheden i Holstebro refererer til afdelingsledelsen på Røntgen Afdelingen. Århus Universitetshospital, Århus Sygehus, hvor Screeningsenheden i Århus samt Screeningsenheden i Horsens refererer til afdelingsledelsen på Radiologisk Afdeling Indkaldelse/booking af tider/svar om resultat Der etableres en central booking-funktion, som håndterer indkaldelserne. Funktionen placeres sammen med Brystkræftscreening Region Midtjylland på Regionhospitalet Randers. 5\n8 Udvælgelse af kvinderne sker efter bopæl og tilknytning til lægepraksis (ydernummer). Herved kan egen læge bistå med information, hvis kvinden er i tvivl om deltagelse eller bliver nervøs ved indkaldelse til yderligere udredning. Der opbygges et it-system, der med udgangspunkt i regionalt cpr-register og indlagte kriterier om geografi og alder, udvælger kvinden, undersøgelsesstedet og undersøgelsestidspunktet. It-systemet udskriver indkaldelsesbreve og booker tid i screeningsenhedernes patientadministrative system. Printning og kuvertering foregår maskinelt hos ekstern leverandør. IT-systemet genererer automatisk svarbreve til screenede kvinder med negative fund med kopi til egen læge. Svar på screeningsundersøgelse gives indenfor 2 uger. Ved positive fund genindkaldes kvinden til yderligere udredning, hvor tid og sted for videre udredning modtages sammen med screeningssvaret. Den radiologiske afdeling, hvorunder kvinder er blevet screenet, er ansvarlig for, at udredningsmammografien foretages indenfor 2 uger efter kvinden modtager screeningssvaret. Hvis denne ventetid ikke kan overholdes, skal kvinden tilbydes undersøgelse på et regionens andre mammacentre indenfor 2 ugers fristen. Den centrale booking-funktions væsentligste opgave er om-bookinger og genindkaldelser ved udeblivelse i forbindelse med de tildelte screeningstider. Der forventes % ombookninger. Der sker 1 genindkaldelse, hvis en kvinde udebliver fra screening. Kvinderne får i genindkaldelsesbrevet mulighed for at melde sig ud af screeningsprogrammet, og vil således ikke blive indkaldt igen efter 2 år. Bookingsekretariatet skal endvidere opdatere eksklusionslisten over kvinder, der ikke skal indkaldes pga. personligt fravalg af screeningstilbud, eller kvinder som er i behandlingsforløb for brystkræft. Der er forslag om, at udvikle en selvbetjeningsløsning til ombooking via internetportalen sundhed.dk. Brystkræftsscreening Region Midtjylland forestår ledelsen af bookingsekretariatet, som bemandes med 2 bookingassistenter Billedgranskning Mammografiscreeningsbilleder bliver underkastet en granskning, hvor billeder med patologiske fund identificeres. Det anbefales, at europæiske retningslinier efterleves, hvorfor hvert screeningsbillede skal granskes af to speciallæger i radiologi (dobbeltgranskning). I tilfælde af divergens ml. 1. og 2. gransker, involveres en 3. radiolog, som får den endelige afgørelse. Der anskaffes endvidere computerassisterende-diagnose software (CAD) til granskningsstationerne. Der anvendes digital billedoptagelsesteknik, og billederne sendes elektronisk ml. de radiologiske afdelinger. Dette muliggør en fleksibel arbejdstilrettelæggelse og 6\n9 en ensartet erfaringsudveksling/læringsplatform mellem screeningsenheder og de radiologiske afdelinger. Regionen får således et fælles brystkræftscreeningsprogram placeret på flere enheder Indkøb af medico-teknisk apparatur samt IT-udstyr Den ledige apparaturkapacitet på eksisterende mammografer i Region Midtjylland er indgået i beregningerne over behovet for anskaffelse af nyt medico-teknisk udstyr i forbindelse med indførelse af mammografiscreeningen. Apparaturbehovet er endvidere beregnet efter en forudsætning om, at der screenes 60 kvinder pr. mammograf pr. dag. Dette medfører, at der til billedoptagelse i forbindelse med screening skal indkøbes 5 mammografer, mens meraktiviteten for klinisk mammografi nødvendiggør indkøb af 2 ekstra mammografer med tilhørende ultralydsapparater til henholdsvis Regionshospital Vest og Århus Sygehus. Der indkøbes 1 stereotaktisk udstyr til behandling af mikroforkalkninger, som placeres på Århus Sygehus. Ovennævnte nyanskaffelser har et omfang, som foranlediger EU-licitation, med deraf følgende budgetmæssig usikkerhed. I forhold til den øgede aktivitet indenfor mammakirurgi og patologi er der behov for at indkøbe 4 mikroskoper til de patologiske institutter samt 4 sæt operationsudstyr. Nyetableringerne på IT-området har ligeledes et omfang, som nødvendiggør EUlicitation. Der er behov for at indkøbe et mammografimodul, der kan håndtere indkaldelse, booking og svarbreve. Mammografimodulet bør endvidere understøtte granskningsarbejdet samt den videre udredning af kvinder med positive fund. Placering af screeningsenheder udenfor hospitalerne nødvendiggør etablering af netværksforbindelser til datatransmission. Der skal etableres forbindelse mellem de involverede hospitaler og screeningsenhederne. Der er behov for at sende billede samt personrelaterede oplysninger på kryds og tværs ml. undersøgelsesenheder samt centrale IT-systemer. Dette nødvendiggør udvikling af en it-løsning, der kan håndtere dette. Det foreslås, at ovennævnte dataudveksling tager udgangspunkt i den eksisterende RIS/PACS installation på Århus Sygehus. Heraf følger, at der anskaffes en særskilt netværksåbning til Regionshospitalet Viborgs RIS/PACS system, da sidstnævnte adskiller sig fra PACS-systemerne i Randers, Holstebro og Århus. Alternativt overvejes at indkøbe RIS/PACS-modul som integreret 7\n10 udstyr til screeningsmammograferne. Så vidt muligt vælges en løsning, der kan videreudvikles i samarbejde med andre regioner. I forbindelse med Region Midtjyllands kvalitetsopfølgning er der brug for at udvikle snitflader og tilpasning af Røntgen Informations System (RIS) til kvalitetsdata. Billeddata skal gemmes i mindst 5 år. Der er behov for udvidelse af lagerkapaciteten. Det foreslås, at lagerkapaciteten på PACS-installationen på Århus Sygehus udvides til lagring af screeningsbilleder fra hele regionen. Det foreslås, at der afsættes midler til at udvikle en ombookingsløsning via internet-portalen Sundhed.dk. Det er vurderingen, at befolkningen vil gøre øget brug af selvbetjening via internettet i fremtiden. 3. Afledte effekter indenfor klinisk mammografi, kirurgi, patologi og onkologi 3.1. Erfaringsbaseret opgørelse Med mammografiscreening stilles diagnosen brystkræft ofte på et tidspunkt, hvor kvinden endnu ikke har symptomer. Det betyder, at antallet af nye tilfælde af brystkræft stiger, når screeningsprogrammet startes op, da alle stadier af brystkræft viser sig. For behandlingssystemet betyder dette ekstraordinært mange udrednings- og behandlingsforløb ved indledning af et screeningsprogram. Efter nogle år med brystkræftscreening vil der indfinde sig et steady-state niveau, hvor antallet af fundne cancere vil være lidt over nuværende niveau. Erfaringerne fra indførelse af mammografiscreening i Fyns Amt i 1993 og Hovedstadens Sygehusfællesskab (HS) i 1991 er meget forskellige. I forhold til nordeuropæisk niveau indkaldte HS mange kvinder, mens Fyns Amt indkaldte meget få kvinder til yderligere undersøgelser. Beregningerne for indførelse af mammografiscreening i Region Midtjylland ligger på et nordeuropæisk middelniveau, som også er erfaringerne fra Norge og Sverige. Erfaringerne viser, at første gang kvinder deltager i screening, bliver 95 % umiddelbart frikendt for brystkræft alene vurderet på screeningsbillederne. 5 % kvinder får at vide, at kræft ikke kan udelukkes; og de bliver indkaldt til videre udredning. Ved deltagelse i senere runder frikendes 97,5 % af de screenede kvinder for brystkræft på baggrund af screeningsbillederne. 8\n11 Ved den efterfølgende kliniske mammografi frikendes 3 ud af 4 kvinder for at have cancer. Dermed følger, at 1,5 % af de screenede kvinder henvises til operation i screeningsprogrammets første fase, mens 0,6 % af kvinderne henvises til operation senere i programmets forløb. Af de opererede kvinder vil 1 ud af 6 have et meget tidligt stadie af brystkræft. En del af patienterne vil være i højrisikogruppe for videre kræftspredning med behov for omfattende onkologisk behandling. Der vil være et stort behov for strålebehandlings-kapacitet, da alle kvinder der vælger brystbevarende operation skal efterbehandles med strålebehandling 24 gange Personalesituationen De afledte effekter ved mammografiscreeningens indførelse fører som nævnt til meraktivitet indenfor, kirurgi, patologi og onkologi, og dermed ekstra arbejde for personalegrupper, hvor der i forvejen er rekrutteringsvanskeligheder Mammaradiologien. Aktuelt oplever regionens radiologiske afdelinger store problemer i forhold til at tiltrække speciallæger. En forudsætning for at opnå en høj kvalitet i et mammografiscreeningsprogram er, at såvel billedgranskning som klinisk mammografi foretages af radiologiske læger med subspeciale indenfor mammaradiologi. Der må forventes en indkøringsperiode for mammaradiologerne til varetagelse af granskning af screeningsbilleder, da mammaradiologerne i Region Midtjylland ikke tidligere har beskæftiget sig med brystkræftscreening Patologien. Såvel klinisk mammografi som mammakirurgiske indgreb er forbundet med patologidiagnostik. I november 2006 afleverede en arbejdsgruppe en rapport angående personalesituationen for patologien i Region Midtjylland. Konklusionen heri var, at der aktuelt er 9 ubesatte overlægestillinger indenfor patologien i Region Midtjylland samt 5 vakante afdelingslægestillinger. Rapportens samlede konklusion var, at der er et samlet rekrutteringsbehov på minimum 21 speciallæger i patologi frem til Mammakirurgien. Der vil være behov for, at de kirurger der normalt varetager mammakirurgi fritages fra andre opgaver, så de kan operere de flere kvinder med brystkræft, der findes ved indførelsen af mammografiscreening. 9\n12 Onkologer. Der er et voldsomt pres på regionens onkologiske afdelinger med mangel på både specialuddannede sygeplejersker og læger Opgaveglidning / oplæring af nye mammografiassistenter. I forhold til at iværksætte nyt opgaveglidningsprojekt for billedoptagelse må man påregne en betydelig indkøringsperiode. Det må forventes, at mammografiassistenterne skal være noget rutinerede, førend de kan betjene 60 kvinder i timen Samarbejde med Region Syddanmark Ifølge tidligere aftaler med Region Syddanmark om samarbejde over regionsgrænsen vil Region Syddanmark forestå udredning og behandling af kvinder fra Horsens og Hedensted området. 4. Kvalitets- og udviklingsopgaver 4.1. Opgaveglidningsprojekt; uddannelse af social- og sundhedsassistenter til at varetage billedoptagelse i forbindelse med mammografiscreening Udredningsarbejde foretaget 2005 i samarbejde med Nordjylland, Viborg, Ringkjøbing og Århus amter har peget på, at personalemangel og manglende mulighed for at rekruttere personaleressourcer til mammografiscreening udgør en væsentlig barrierer for succesfuld implementering. For at kunne tilvejebringe behovet for personale indenfor radiografer og radiologiske speciallæger, er det foreslået at uddanne henholdsvis; a) social- og sundhedsassistenter til at varetage billedoptagelse i forbindelse med mammografiscreening, og b) uddanne radiografer/røntgensygeplejersker til at billedsortere 1. granskningsrunde, således at radiologiske speciallæger udelukkende foretager 2. granskningsrunde. Projektet vedrørende billedsorterende radiografer er sat midlertidig i bero, da det aktuelle udbud af radiografer skønnes for lavt. Opstarten af mammografiscreeningen baseres på dobbeltgranskning foretaget af to speciallæger i radiologi. Projektet vedrørende uddannelse af social- og sundhedsassistenter til billedoptagelse realiseres med opstart 1. september Der er fra regionalt kursusråd udarbejdet forslag til uddannelsesordning, som sammen med Sundhedsstyrelsens vejledning nr. 71 af 4. oktober 2006 om kvalifikationer til betjening af mammografer danner udgangspunkt for planlægningen af et uddannelsesforløb med 10 ugers teoretisk og 15 ugers praktisk oplæring. 10\n13 Uddannelsesforløbet afsluttes med såvel teoretisk som praktisk eksamen, som assistenterne skal gennemføre tilfredsstillende for at kunne fungere som mammografiassistenter. Det er forudsat, at ændringen i opgavefordelingen ikke medfører nogen forringelse i forhold til den faglige standard, der gælder for opgavens udførelse i dag. Der vil som led i den løbende kvalitetssikring gennemføres såvel halvårlige audits, som evalueringer af både uddannelsesforløb samt erfaringsopsamling af opgaveglidningsprojektet. Der indledes med at rekruttere i alt 20 social og sundhedsassistenter før sommerferie Assistenternes fastansættelse er betinget af bestået eksamen. Region Midtjylland har modtaget tilsagn om støtte fra statslig pulje til projekter der fremmer gennemførelse af tilbud om brystkræftscreening. Til sammen har de to projekter fået bevilliget 3,8 mio. kr., som alle ansøges overflyttet til projektet vedrørende uddannelse af social- og sundhedsassistenter til at varetage billedoptagelsen for at undgå bevillingen bortfalder pga. forældelsesfrist Netværk for supervisorer I forbindelse med varetagelse af screeningsopgaven og opgaveglidningsprojektet etableres der et netværkssamarbejde også for supervisorer mellem de radiologiske afdelinger. Der er behov for koordinering og erfaringsudveksling for personale, som har superviserede funktioner i forhold til screeningsopgaven og mammografiassistenterne Kvalitetsopfølgning Regionerne har besluttet at indgå i et landdækkende samarbejde om kvalitetsog resultatsmonitoringen af mammografiscreeningen. Der er nedsat en styregruppe for udarbejdelse af fælles nationale kvalitetsindikatorer, samt oprettelse af fælles national klinisk/kvalitets database, som alle regioner indrapporterer til Efteruddannelse af radiologer I Region Midtjylland er der begrænset erfaring med mammografiscreening blandt de radiologiske speciallæger. Såvel internationale kvalitetsstandarder som rekommendationer fra Dansk Radiologiske Selskab peger på behov for efteruddannelse indenfor området. Der planlægges således efteruddannelsesaktiviteter for de involverede radiologer. Der er forslag om, at arrangere besøg på etablerede mammografiscreeningsenheder i Sydsverige, samt sammensætte 3-dags kursusforløb med oplæg fra internationale spydspidser indenfor mammografiscreening. 11\n14 4.5. Information. På nationalt plan er Sundhedsstyrelsen involveret i at fremstille skriftligt informationsmateriale om brystkræftscreening i samarbejde med Komiteen for Sundhedsoplysning. Det forventes, at materialet beskriver, hvad mammografi er, og hvorledes den udføres. Endvidere forventes information, som hviler på en balanceret viden om fordele og ulemper ved mammografiundersøgelse, herunder problemstillingen omkring falsk positive og falsk negative svar. Informationsmaterialet skal være letlæseligt, og der skal være plads til lokale oplysninger om sted og organisering. I Region Midtjylland vil informationsmaterialet udsendes i forbindelse med invitation til screening. Det fremgår af invitationen hvor, og hvornår kvinden tilbydes mammografiscreening. Der oplyses samtidig om stederne for eventuelt yderligere klinisk udredning. Der opbygges en hjemmeside i Region Midtjylland med information om mammografiscreeningsprogrammet, herunder oplysninger om hvem og hvordan man bliver inviteret. Hjemmesiden målrettes kvinder i målgruppen for mammografiscreeningsprogrammet. Hjemmesiden opbygges med links til supplerende information. På de screeningsinvolverede regionshospitalers hjemmesider lægges der også information om screeningstilbuddet Samarbejde med praktiserende læger og kommuner De praktiserende læger modtager oplysning om, hvornår kvinder ml år med tilknytning til lægens ydernummer modtager indkaldelse til mammografiscreening. Resultaterne af screeningsundersøgelser sendes også til kvindens egen læge. På beskederne til praktiserende læger oprettes som noget nyt links til relevante hjemmesider med yderligere information til lægerne. Det forventes, at Forskningsenheden for Almen Praksis i Århus evaluerer effekten af dette initiativ. De praktiserende læger spiller en vigtig rolle i forhold til at bakke op om mammografiscreeningsprogrammet. Der iværksættes en række informations- og efteruddannelsesinitiativer, som klæder de praktiserende læger samt deres praksispersonale på i forhold til at vejlede og støtte kvinder, der deltager i mammografiscreening. Der forventes indledt samarbejde med kommunerne om fællesinitiativer for kvinderne i målgruppen, herunder afklaringer af kvindernes beslutningsmønster omkring deltagelse i brystkræftscreeningsprogrammet især med fokus på ulighed i sundhed. 12\n15 5. 4 års implementeringsmodel contra 2 års implementerings-model 5.1. Meraktivitetsbelastningen Meraktiviteten som følge af indførelse af mammografiscreening følger et mønster, hvor man forventer et særligt højt antal udredninger og behandlinger i 1. screeningsrunde. Man taler således om en pukkelbelastning for screeningsprogrammets afledte effekter. Når den store mængde af afledte aktiviteter presses sammen i et 2 års implementeringsforløb vil det medføre en voldsom belastning for radiologer, patologer, kirurger og onkologer En mere realistisk model for indførelsen af mammografiscreening vil være at udstrække implementeringen af screeningsprogrammet til 4 år, således at kvinder i aldersgruppen fra år tilbydes første screening i 2008 og 2009, mens aldersgruppen år tilbydes første screening i 2010 og Alle kvinder ml år indkaldes til 2. og efterfølgende screeninger med 2 års interval. Tabel 1: Sammenligning af meraktiviteten for afledte effekter for 2 års og 4 års implementering af mammografiscreening. Implementerings- Model Afledte effekter fordelt på specialer år Klinisk mammografi 4 år (patienter) år Kirurgi år (operationer) år Patologi år (prøver) år Onkologi år (patienter) år Strålekanoner 2,48 2,48 0,8 0,8 0,9 0,9 4 år per år 1,4 1,4 1,5 1,5 0,9 0,9 13\n16 Radiologi Billedgranskningen vil føre en del øget aktivitet med sig især de første år, hvor der foregår en læringsproces. Det forventes, at billedgranskningen foregår ved meraktivtet af Regionens mamma-radiologer. Antallet af kliniske mammografier vil indledningsvis være øget, men senere vil niveauet falde, pga. reduktion af henvisninger fra praktiserende læger Patologi Beregninger af behovet for merarbejde indenfor patologiske undersøgelser ved en 4-årig implementeringsmodel svarer til ca. halvanden speciallæge de første to år, efterfulgt af merarbejde svarende til 2 speciallægestillinger i programmets 3. og 4. år, faldende til godt 1 speciallægestilling i årene derefter. Meraktivitet i finnåls- og grovnåls patologi prøver års implement. 4 års implement År Meraktivitet i op-patologi prøver års implement. 4 års implement År 14\n17 Kirurgi Med udgangspunkt i aktivitetsniveauet i 2006 viser beregninger, at meraktiviteten indenfor det mammakirurgiske område selv ved en 4-årig implementeringsmodel stiger med 55 % i 2008 og 2009, 66 % i 2010 og Meraktivitet Kirurgi operationer års implement. 4 års implement År Onkologi Indførelsen af mammografiscreening medfører også meraktivitet indenfor onkologi og specielt strålebehandling. I de første 4 år er der ved en 4-årig implementeringsmodel et udvidet kapacitetsbehov svarende til 1,5 accelleratorer ekstra pr. år, derefter permanent 1 accellerator ekstra pr. år. Meraktivitet Strålebehandling behandlinger års implement. 4 års implement År 15\n18 5.2. Diskussion Ved indførelse af mammografiscreening i Region Midtjylland skal der være mulighed for hurtig udredning og behandling. Dette er en særlig forpligtigelse, når raske kvinder inviteres til undersøgelse for sygdom. Ved at tilbyde de supplerende undersøgelser hurtigst muligt reduceres tiden, hvor de berørte kvinder kan være belastede af uro og ængstelse. Indledningsvis forventes en stor meraktivitet indenfor mammaradiologi, patologi, kirurgi og onkologi. Med den skrøbelige personalesituation vil opgaven blive belastende for behandlingssystemet. Desuden er der på nuværende tidspunkt ikke strålekapacitet til behandling af de mange kræftpatienter i Region Midtjylland. Da Sundhedsstyrelsen anbefaler, at privathospitaler ikke varetager kræftbehandling, vil kapaciteten ikke forventes at kunne øges ved inddragelse af andre udbydere af sundhedsydelser. Ved indførelsen af et program, hvor raske borgere inviteres til undersøgelse for sygdom, må programmets følgevirkninger ikke reducere kapaciteten i systemet, så de syge borgere ikke kan rettidigt udredes og behandles. Opgaven med indførelse af mammografiscreening i Region Midtjylland er speciel stor i sammenligning med andre regioner, da der ikke før har været etableret tilbud om mammografiscreening for Regionens borgere. Ved indførelsen af mammografiscreening i Region Midtjylland er det nødvendigt at afbalancere tilbuddet om mammografiscreening til alle kvinder fra år med overvejelserne om fortsat kvalitetstilbud til Regionens syge borgere og borgere med mistanke om sygdom. I Region Midtjylland vurderes det med de nuværende personaleressourcer og strålekapacitet at den optimale model for implementering af screeningsprogrammet vil være en 4 års model. 6. Anlæg og Drift 6.1. Budgetoplysninger Mammografiscreeningen forventes iværksat ultimo 2007 forudsat Regionrådets beslutning ultimo juni Omkostningerne er beregnet efter en direkte omkostningsanalyse. Dog er budgettet for meraktivitet indenfor klinisk mammografi og kirurgi baseret på DRG takstsystem samt den vedtagne takstmodel for Region Midtjylland. Indenfor 16\n19 meraktivitetsberegningen for strålebehandling er der taget højde for, at en del af udgifterne allerede er medregnet i Rapport fra Styregruppen for implementering af stråleplan i Region Midtjylland fra januar Der er indhentet budgetoplysninger og projekteringsplaner for anlæg af mammografiscreeningsenhederne fra Regionshospitalet Randers, Regionshospitalet Viborg, Hospitalsenheden Vest og Universitetshospitalet Århus Sygehus. Der er fundet lokaler at leje udenfor hospitalsmatriklerne i Horsens, Århus og Randers. I Viborg og Holstebro foreslås etablering af screeningslokaler i bygninger på hospitalsmatriklerne. Regionen afholder udgifter til indretning af lokalerne som også indeholder røntgenrum. Ved indgåelse af regionale lejemål gælder, ifølge Bekendtgørelse om regioners låntagning og meddelelse af garantier m.v., bekendtgørelse nr af 11. december 2006, at leje-aftaler sidestilles med en regional anlægsopgave og henregnes til regionens låntagning. Dette medfører, at der for hvert af de lejede screeningslokaler skal søges om optagelse af lån på ca. 1,5 mil. kr. 17\n20 Anlægsbudget for indførelse af mammografiscreening i Region Midtjylland Kr. tusinde 1. Etablering af indretning af screeningslokaler på 5 matrikler 1.a. Screeningsenheden ved Regionshospitalet Randers, Vestervold - 2. etage 8900 Randers b. Screeningsenheden ved Regionshospitalet Viborg, Lille Sankt Mikkelsgade 24, Viborg c. Screeningsenheden ved Regionshospitalet Holstebro, Ombygning af ergoterapiafsnit bygn. 26, RHH d. Screeningsenheden ved Universitetshospital, Århus Sygehus, indrettes i Scandinavian Congress Center, Margrethepladsen, Århus C e. Screeningsenheden ved Århus Sygehus, Tobaksgården i Horsens I alt etablering af indretning af screeningslokaler på 5 matrikler Indretning af bookingssekretariat, Skovlyvej 1, Randers Indkøb af medico-teknisk udstyr 3.a. Mammografer m.m., EU-udbud b. Udstyr til kirurgiske og patologiske afdelinger som følge af meraktivitet I alt indkøb af medico-teknisk udstyr IT-udvikling og anskaffelser 4.a. Mammografimodul RIS, installation og licens m.v b. Network Gateway til Hospitalsenhed Viborg c. PC-udstyr m.v. på radiologiske afdelinger 200 I alt IT-udvikling og anskaffelser Etablering af klinisk mammografi 5.a. Etablering af klinisk mammografi + sterereotaksi på Århus Sygehus b. Etablering af digital klinisk mammografi på Regionshospitalet Holstebro I alt etablering af klinisk mammografi Etablering af BrystKræftscreening Region Midtjylland samlet anlægsbudget for indførelse af mammografiscreeningen i Region Midtjylland


Birgitte på nettet: Frø-status og forberedelser til såning.\nFrø-status og forberedelser til såning.\nJeg har samlet en del frø.\nog er så småt ved at få et overblik over, hvad jeg vil så til næste år. Jeg har allerede godt gang i staudefrøene, men jeg har flere staudefrø, jeg skal have sået.\nSommerblomstfrøene er jeg ved at skabe mig et overblik over og jeg tror, jeg skal supplere sortimentet med køb på nettet!\nDisse valmuer har jeg masser af frø af, som jeg skal strø ud i bedene.\nDen gammeldags mamelukærme har jeg sået i flere år nu. Jeg tror, det var i 2010 jeg fik frø af min svigermor og så har jeg sået dem hvert år lige siden. Den er så fin og meget blomsterrig.\nDenne mørke stjerneskærm har jeg også sået en del af. Jeg håber, de bliver til noget.\nPlankeværket er p.t. taget ned fordi vi er ved at udvide haven, så mine fine clematisser ligger bare på jorden lige nu. Jeg ved ikke om de kan klare det, men det håber jeg meget på!\nDahliaknoldene har det fint i udhuset. Til næste år er jeg så heldig, at jeg får endnu flere, som jeg får foræret af Lisbeth fra Pelargonieklubben. Hun har vist for mange. Dem vil jeg prøve at plante ud i bedene, som bliver udvidet noget ifølge min nye haveplan.\nDette krukkebed står langs gavlen ved orangeriet. Det består af hjemmedyrkede planter. Hvis jeg når det i foråret, bliver bedet arrangeret anderledes, idet der skal være plads til havemøblerne på fliserne, som bliver udvidet, og så skal krukkerne stå rundt om møblerne. Bedet bliver ikke så langt, som det plejer at være, men mere kvadratisk. Det kræver dog først at der skal flyttes og lægges nogle flere fliser!\nTil næste år skal jeg have solsikker igen. De kan bruges til pynt i efteråret med de fine hoveder og fuglene er vilde med frøene.\nJeg har både så- og priklejord samt blomstermuld.\nVia aftenskolen skal jeg holde to workshops i såning og stiklingeformering af sommerblomster og pelargonier i marts måned, som er det ideelle tidspunkt at så på. Alle frø og stiklinger samt øvrige materialer får man udleveret og er inklusiv prisen.\nJeg er så glad for Klatreløvemund. Den har jeg mange frø af.\nPurpur solhatte er rimelig nemme at frøformere, så dem har jeg sået en del af. Men de spirer ikke endnu.\nAppelsintagetes er også rigtig fin, så den har jeg også en del frø af. Den skal først sås til marts ligesom de andre sommerblomster.\nAmpel-pileurt er en af mine yndlinge, så den skal jeg helt klart have til næste år igen.\nVidunderblomst har jeg mange knolde af. De er også en af mine yndlinge. Det er en god idé at forspire knoldene i orangeriet. Sidste år gjorde jeg det i slutningen af marts/start april, men i år tror jeg nok, jeg vil begynde allerede i slutningen af februar. De er nemlig lidt længe om at komme op. Men når først de spirer, så går det hurtigt.\nDet var lidt af mit sortiment, der ligger i kasser, kaffefiltre og bøtter og bare venter på at blive sået. Jeg glæder mig så meget. Her i december og januar skal jeg så nogle flere stauder. Så inden jeg får set mig om, er vi i februar og marts.\nMandag den 12.december kommer anlægsgartneren og så kan jeg endelig komme videre udenfor, med mindre jorden er frosset!\nDet var et lille indblik i mit frø-sortiment. Rigtig god fredag.\nIndsendt af Birgitte kl. 04.19\nJa, frøsæsonen nærmer sig med raske fjed. Det er mest stauder, jeg sår, så en del er allerede ekspederet. Stjerneskærm er efter min erfaring ikke helt nem, hvilket i grunden er mærkeligt, for nogle af dem sår jo sig selv ret så flittigt.\n2. december 2016 kl. 09.40\nJeg oplever også, at stjerneskærm sår sig selv, men derfor er det ikke sikkert, at de er villige i såbakker, jeg har ikke prøvet. Jeg er ikke så trænet i staudesåning, som du er.\n2. december 2016 kl. 09.46\nSikken nogle skønne sommerbilleder, jeg blev helt glad af at se dem og de er skønne alle sammen.\n2. december 2016 kl. 10.07\nHej Birgitte.Er altid imponeret når jeg læser hvor mange blomster du sår.\nOg dejlige billeder af alle de skønne blomster.Men det varer jo heller ikke så længe til dagen vender.\nMen her bliver det vist juledekorationer.\nFor nu nærmer julen sig jo.\nGod fornøjelse med såningen Og god aften Knus Jette\n2. december 2016 kl. 10.55\nBirgitte, din flittige bi :)\n2. december 2016 kl. 13.58\nDu får godt nok sået en del og flot ser det ud :-)\nDin klatreløvemund er bare så fin.\nJeg har også sået lidt stauder og lidt af det er begyndt at spire, så må vi se om de overlever til foråret. Jeg har såbakkerne i drivhuset, i den del vi ikke varmer op.\nAmpelpileurten er så fin. Jeg fik et stykke af Helga Hald for et par år siden og sidste år tog Tina frø af den og hold da op, sikke mange planter hun fik ud af det :-) Heldigvis, for min egen gik til, men så kunne jeg jo få en ny :-)\n2. december 2016 kl. 23.42\nAnlægsgartner og travle dage.\nHjemme igen efter en uge på Tenerife


Insider Guide: Mallorca » ChriChri\naf Sara Theresa Birn\nPartner på CCA Kunsthalle på Mallorca\nMallorca er meget mere end grisefest og charterferier. Faktisk er det en perle, som kun ligger en billig og kort flyrejse væk. Uanset årstid er øen fantastisk, og Mallorca bugner af tilbud i alle afskygninger. Vi har teamet up med Sara Theresa Birn Lysgaard, som har sin månedlige gang på Mallorca, og som her giver insider tips til den spanske ø.\nHvorfor mener du, man bør besøge Mallorca?\nMallorca er kun 3 timer væk med fly og du kan ofte finde ret billige flybilletter, hvilket er et godt udgangspunkt. Ud over det, så er vejret super lækkert, stort set hele året rundt. Det er ikke kun sommermånederne der dur på Mallorca. November til og med marts er mindst lige så lækre som sommerperioden. Du kan naturligvis ikke solbade i december, men du kan højst sandsynligt spise en god frokost i solen kun iført en tynd jakke. Det er desuden rigtig nemt at køre og finde rundt på Mallorca. Lejebiler er virkelig billige udenfor sæsonen. Søde og venlige mennesker og ikke mindst fantastisk lækker mad. Hvis du selv vil lave mad, kan du handle de lækreste råvarer og vine uden at din pengepung sprænges.\nHvad er den bedste oplevelse, du har haft i Mallorca?\nAt sidde på min terrasse i Andratx med udsigt til bjerge og palmer, grille rejer og andet frisk fisk, drikke kølig lokal rosé, naturligvis i gode venners lag.\nLÆS OGSÅ: En bid af Grønland – Guide til smukke Nuuk\nHvad er det særlige ved Mallorca og den spanske kultur?\nEt utroligt venligt og ’laid-back’ folkefærd. Smuk og frodig natur. Vanvittig lækkert mad.\nMit bedste råd til Mallorca\nLej en bil og udforsk øen. Det er super nemt at komme rundt og du vil opleve et landskab der ændrer sig markant, fra flade marker til kæmpe bjerge. Jeg vil også anbefale dig at køre en tur fra Puerto de Andratx til Port Soller, langs havet. Du tror ikke dine egne øjne, det er simpelthen så smukt! Ønsker du flere tips er ABC Mallorca’s website et super sted at starte.\nHvis du ønsker top luksus skal du overnatte på Gran Hotel Son Net i Puigpunyent – kun 30 min. fra Palma. Der er super mange lækre hoteller på Mallorca, i alle prisklasser, men Son Net er virkelig unik på grund af den smukke beliggenhed. Hotellet er nærmest placeret ’inde’ i bjerget Galatzó, som er en del af bjergkæden Tramuntana. Serra de Tramuntana er i øvrigt på UNESCO’s Verdensarvsliste. Den smukke lyserøde ’finca’ kan dateres helt tilbage til 1672. Hotellet har kun 31 værelser, men opfylder alt hvad hjertet begærer: pool, 2 gourmet restauranter, spa og den bedste feature er, at der på hotellets vægge hænger kunstværker i verdensklasse, bla. af David Hockney, Marc Chagall og Frank Stella.\nLÆS OGSÅ: Din madguide til Rom\nØnsker du at bo midt i Palma er Hotel Tres et rigtig godt bud. Hotellet er svenskejet og ligger fuldstændig genialt i byens centrum, tæt på alt. Værelsespriserne er ret rimelige og man spiser udmærket mad på hotellet, men du finder de bedste restauranter lige udenfor døren. Hotel Tres har den smukkeste og hyggeligste gårdhave og på hotellets tag gemmer sig en lille perle, en kæmpe tagterrasse med soppebassin og kig til den smukke katedral Le Seu og Palma havn. Jeg har boet på hotellet i forbindelse med et strategiseminar. Vi havde booket hotellets mødefaciliteter, hvilket også helt klart kan anbefales, hvis du rejser i forretningsmæssig sammenhæng.\nEt andet fint lille lokalt hotel er Hotel Brismar som ligger i hjertet af den fuldstændig fortryllende smukke havneby Puerto de Andratx. Puerto de Andratx ligger vest for Palma og ca. 35 min. kørsel fra lufthavnen. Hotellet ligger smukt lige ud til havet og værelserne er fine. Booker du uden for sæson kan du sagtens finde rigtig skarpe priser, helt ned til 65 euro per nat. Puerto de Andratx er en lille havneby, men det siges, at være én af de smukkeste havnebyer på øen. Hotel Brismar ligger lige midt i et væld af lækre restauranter, barer og søde butikker. Puerto de Andratx tiltrækker mange kendte personligheder verden over – her vil man gerne se og blive set…\nDenne restaurant er gemt godt af vejen men absolut et besøg værd. Deres tapas og pincho’s er vanvittige lækre! Desuden er indretningen super fin og designet af én af Spaniens førende interiørdesignere.\nDet føles nærmest som om du er i Hvide Sande og New York på én og samme tid, og det mener jeg som det vildeste kompliment. Restauranten er en hyldest til fiskeri og søens folk, hvorfor du finder ’alt godt fra havet’ på menuen. Stemningen top fed, de serverer lækkert mad og super gode cocktails. Du må ikke gå derfra uden at prøve ’Rocket Squid’ – et tårn med friterede blæksprutteringe. Mums.\nLÆS OGSÅ: Jeg ville vælge Thailand frem for Maldiverne!\nDe to glade surfere Ronny og Juanjo åbnede i 2009 denne restaurant i hjertet af Palma. Maden er sund og enkel og med kort tilberedningstid. De to gutter finder opskrifter og inspiration til køkkenet på Duke når de rejser ud for at surfe på alverdens have. Super cool laid-back surfer stemning.\nNavnet siger det hele og en god kebab er altid en god ide!\nVil du spise på én af Mallorca’s 7 Michelin restauranter er Simply Fosh et godt bud. Super lækkert mad pakket ind i en uprætentiøs atmosfære. Du kan vælge i mellem forskellige tasting menuer med tilhørende vinmenu, f.eks. en 3 retters frokost menu til 18 euro og en 5 retters aftenmenu til 52 euro – ’simpelt’ men stadig en Michelin stjerne værdig!\nSmuk restaurant med god beliggenhed på havnen i Palma. Nyd en lækker frokost og glas køligt rosé i meget fine maritime omgivelser. Her er masser af inspiration hvis du f.eks. er på jagt efter en yacht!\nI Puerto de Andratx:\nKanon hyggelig café med én af de bedste beliggenheder i havnen. Nyd en, ja cappuccino, eller sving forbi ud på aftenen og nyd en god cocktail. Du får den smukkeste udsigt og det er et perfekt sted at sidde og kigge på spændende mennesker og ikke mindst biler. Cappuccino er en kæde og findes flere steder på øen. Det er mit favoritsted når jeg er alene på øen for at arbejde fordi der er garanteret god stemning og søde festlige tjenere.\nLige ved siden af Cappuccino ligger denne skønne restaurant Can Pep. Lige som på Cappuccino, har du også her verdens bedste udsigt over havnen. Nyd traditionelle majorcinske retter med et moderne twist.\nI Puerto Portals:\nHar du smagt smør med porre og bacon eller hvad med marmelade med squash og vanilje? De gastronomiske smagssammensætninger er uendelige på Maricel. På Marical kan du nemlig nyde intet mindre end ’verdens bedste morgenmad’. Det er IKKE en brunch men en gastronomisk morgenoplevelse. Hav god tid, det tager ca. 3 timer at komme igennem denne fusion af teksturer og smage som med garanti vækker både krop og sanser.\nHer nyder jeg en drink\nBar Varadero i Palma\nVaradero ligger lige ud til vandet med kig til den smukke katedral Le Seu. Perfekt sted at nyde en cocktail i de sene lune aftentimer.\nPuro Hotel i Palma\nSnup en cocktail i Opio Bar eller på deres smukke tagterrasse.\nHer slapper jeg af\nHop i bikinien og tilbring dagen på Nikki Beach. Der er pool, strand, god musik, mulighed for massage og god mad. Altid mega god stemning, der ud på eftermiddagen, godt kan udvikle sig til noget af en fest. Og hvis du ankommer i egen yacht sørger Nikki Beach for at hente dig ind til land – uden beregning naturligvis.\nNær Puerto de Andratx ligger denne perle. Du har pool og hav lige for næsen af dig og man kan sagtens tilbringe en hel dag her. Spring i havet direkte fra klipperne og nyd efterfølgende et glas Sangría.\nDenne restaurant er kendt for deres gode paella som de laver over bål lige ud til vandet. Man kan ikke køre dertil, så du skal enten sejle eller ’vandre’ dertil. Faktisk skal man ’jump the gate’ som de selv skriver på deres hjemmeside for at komme gående dertil. Det tager ca. 30 min at gå dertil. God Paella og sublim udsigt.\nEl Toro Marine Reserva\nDer er også mulighed for at opleve nogle ret fine dyk på Mallorca. El Toro Marine Reserva er et super godt sted at dykke med mulighed for at se masser af fisk. Det er også muligt at dykke på vrag ud for havnen i Palma..\nEr ét af Mallorca’s mest eksklusive spa og wellness steder. Spa’et ligger i det, lige så eksklusive hotel, Jumeirah i Port Sóller. Hotellets smukke placering på toppen af en klippe er helt fortryllende.\nNår jeg skal opleve byen\nBrug gerne en hel dag (eller flere) på at slentre rundt inde i Palma by. Du kan shoppe og spise tapas i en uendelighed eller til du ikke orker mere. Søger du et kulturelt indslag kan jeg anbefale at besøge den smukke katedral Le Seu. Og husk også at slå et smut forbi Es Baluard Museum of Modern and Contemporary. Snup en kaffe eller anden forfriskning på deres mega store og lækre tagterrasse!\nLÆS OGSÅ: Insider Guide: på roadtrip i Sverige\nI byen Andratx ligger min arbejdsplads CCA Kunsthalle. Stedet er med sine 4.000 kvm et af de største kunstcentre indenfor samtidskunst på Mallorca og i Europa. CCA byder årligt på 3 store kuraterede udstillinger samt et hav af mindre udstillinger.\nFaktisk har Mallorca en række af gode vine, den ene af mine favorit bodegaer, hedder Macià Batle. Vinhuset gør en stor dyd ud af at lave anderledes etiketter til deres vine og indgår derfor spændende samarbejder med kunstnere verden over. Jeg er vild med deres hvidvin ”Blanc de Blancs”.\nDer er mange fine butikker i Palma og de findes nærmest alle i det samme område. De store shopping gader er: Calle Jaime III, Calle Bonaire, el Paseo del Borne, Calle Colom og de mindre gader er: Passatge Quint, calle Sant Nicolau. Når jeg er I Palma skal jeg altid et smut forbi Rialto Living som er en perfekt blanding af møbler, mad, brugskunst, tøj og tekstiler. (T) Og naturligvis Zara….\nEr du på udkig efter lækre tekstiler skal du helt klart besøge Teixits Vicens i byen Pollenca. De har eksisteret siden 1854 og er øens absolut bedste sted når det kommer til tekstiler.\nLÆS OGSÅ: Insider Guide: Amsterdam\nHos Ca’n Garanya i byen Manacor finder du øens bedste producent af sivtasker, stråhatte og espadrilles.\nDet bedste marked hvor du kan købe frisk frugt, fisk og kød hedder Mercat de L’Olivar og ligger i Palma. Et andet godt marked, også beliggende i Palma, hedder Mercat de Santa Catalina. Her finder du i øvrigt Palma’s bedste sushi bar Hanaita.\n8 ting du aldrig skal stoppe i din kuffert


historie og udvikling af kirurgiske instrumenter\nhistorie og udvikling af kirurgiske instrumenter\nMedicinsk historiker John Kirkup hævder , at fingre , negle og munden var de tidligste kirurgiske redskaber , der bruges af forhistoriske mennesker til at fjerne fremmedlegemer fra sår . Kirurgiske instrumenter har udviklet sig over årtusinder , som mennesker har opdaget nye materialer til værktøjsfremstilling\nTidlig mennesker brugte genstande såsom knogler , elfenben , bambus og sten til at fjerne torne og pilespidser fra sår . Primitive sten knive , der anvendes til rituelle kirurgi såsom omskæring og trepanation , syntes så tidligt som 10. 000 BC\nKlassisk kirurger brugt pincet , skalpel , spekula og andre instrumenter lavet af jern , bronze eller guld , som de troede var helbredende egenskaber .\nFra det 17. århundrede til det 19. århundrede , ny anatomiske viden førte til udviklingen af værktøjer med specialiserede funktioner , herunder knogler boremaskiner og save , lancetter for blødning og pincet . Stål og forniklet instrumenter blev almindelige.\nopfundet i begyndelsen af det 20. århundrede , rustfrit stål fremstillet kirurgiske instrumenter renere og sikrere . Gummislanger og katetre opstod i 1960'erne . Nyere udvikling omfatter brugen af titanium og engangs vinger .\nKirurger er allerede begyndt at bruge high- tech værktøj i fremtiden , herunder lasere , vandstråler og computer -styrede instrumenter.\nNext：disponible kirurgiske instrumenter