Nægtede at genbruge mundbind - nu er hun fyret – Ekstra Bladet\n16. maj. 2020 kl. 11:25\nMila Ibrahimovic Kekec nægtede at genbruge mundbind, fordi det er imod retningslinjerne. Nu er hun fyret\nMila Ibrahimovic Kekec nægtede at genbruge mundbind, fordi det er imod retningslinjerne. Nu er hun fyret. Foto: Stine Tidsvilde\nFaktisk er retningslinjerne fra myndighederne ganske klare:\n'Engangsværnemidler som mundbind, handsker og plastforklæder skal kasseres efter brug.'\nMen det så Tandlægehuset Smørum stort på, fortæller Mila Ibrahimovic Kekec, som frem til 28. april var ansat som klinikassistent hos tandlægen.\nPå klinikken var der kasser med brugte mundbind og rene mundbind. Og på tavlen havde ejer Natasja Bruun skrevet: 'Gem jeres brugte masker i kassen. Evt. m. navn. på.'\nDa Mila Ibrahimovic Kekec kom på arbejde i midten af april, fik hun besked af klinikejer Natasja Bruun på at genbruge et mundbind. Nok var det vasket, men det er imod retningslinjerne, og derfor nægtede hun.\n- Jeg siger, at det er imod retningslinjerne, hvilket hun siger, at hun er ligeglad med.\nMen Mila Ibrahimovic Kekec insisterer på ikke at genbruge mundbind.\n- Jeg frygtede, at jeg ville miste mit job, hvis jeg sagde fra. Men jeg kunne ikke leve med, at hygiejnen ikke blev overholdt, siger hun.\n- Jeg nægter at tage et brugt mundbind på. I stedet finder jeg et nyt mundbind. Kitlerne bliver også genbrugt. De er blevet genbrugt så mange gange, at de falder fra hinanden, siger hun.\nEfter vagten skal hun på ferie, men 28. april får hun besøg af Natasja Bruun, som meddeler, at hun er fyret på grund af coronakrisen.\nEfterfølgende er HK gået ind i sagen. Fagforeningen meddeler, at Tandlægeforeningen har bekræftet, at mundbind i en periode blev genbrugt på klinikken. Ekstra Bladet er i besiddelse af svaret fra Tandlægeforeningen, hvori det lyder:\n'Mit medlem gjorde dette, da det ikke var muligt at anskaffe nye mundbind - hverken hos egen leverandør eller andre leverandører, hvor hun alle steder fik at vide, at mundbind var i restordre.'\n'Mit medlem er som sagt bekendt med dette nu og forsikrer mig om, at det kun var en kort periode på 2 uger.'\nSelv er Mila Ibrahimovic Kekec ikke i tvivl om, at det ikke var på grund af krisen, at hun blev fyret. Det var, fordi hun nægtede at genbruge mundbind, siger hun.\n- Det har kostet mig jobbet, men hvis I gør noget, og jeg er med til at forhindre, at en patient bliver smittet, er min fyring ikke forgæves.\nHK er nu gået ind i sagen, fortæller Anja C. Jensen, sektornæstformand, HK Privat.\n- Vi har rejst sagen over for Tandlægeforeningen. Vi mener i den grad, at det er en usaglig opsigelse. Det her sker i umiddelbar nærhed af, at hun har sagt fra over for at genbruge mundbind, så vi vurderer, at de to ting hænger sammen.\n- Hun bliver sendt på tre ugers ferie, og så bliver hun fyret, mens hun er på ferie. Det er så tykt, som det kan være.\n- Der er desværre for mange, som finder sig i den slags. De er bange for at sige fra, fordi de risikerer at miste jobbet eller få en advarsel. Måske endda blive bortvist. Vi hører sågar, at folk får at vide, at de ikke må ringe til HK, siger hun.\nDa Ekstra Bladet fanger Natasja Bruun, tandlæge og klinikejer, på telefonen insisterer hun på kun at svare skriftligt. Derfor sender Ekstra Bladet hende følgende spørgsmål:\n'Jeg kan forstå, at du har genbrugt bundbind i din klinik, selv om det er imod retningslinjerne. Hvordan kan det være?'\n'Du havde sågar bedt folk om at skrive navne i deres mundbind, så de kunne genbruges. Hvorfor havde du det?'\n'Mila Ibrahimovic Kekec var ansat som klinikassistent, og hun nægtede at genbruge mundbind. Hun er siden blevet fyret. Hvorfor har du fyret hende?'\n'HK mener, at det er fordi, at hun nægtede at bruge mundbind. Hvad siger du til det?'\nTil det svarer Natasja Bruun:\n'Forklaringen på Milas udtalelse mod mig skal findes i at der er tvist imellem mig og Mila angående hendes ansættelses forhold.'


Hvis min chef vidste, hvor ofte jeg har været på Twitter, hentet kaffe og sludret med praktikanten, mens jeg har prøvet at komme i gang med denne anmeldelse, ville han nok mene, jeg spildte min tid.\nMen det, jeg reelt set har gjort, er at give min hjerne tid til at sortere de mange nye informationer, bogen har givet mig, så jeg kan formidle dem. Jeg har med andre ord givet min hjerne fri, så den kunne gå fra at være i "kaos" til at få et "aha-øjeblik". Det er i al fald, hvad denne nye bog om journalistisk kreativitet forklarer.\nAstrid Gynnild har sat sig for at kortlægge den kreative proces fra idé til endelig præsentation: Hvilke faser består den af, og hvad driver den? Efter interviews med hundredvis af journalister har hun udarbejdet en teori om, at nøglen til den journalistiske kreativitet er et begreb kaldet "skabende vekslen": Det er takket være evnen til at veksle hurtigt mellem forskellige idéer, projekter og roller på redaktionen, at journalister bliver i stand til at være kreative under pres. De mange skift obstruerer ikke arbejdet med den enkelte idé, men sørger derimod for, at de forskellige idéer krydsbefrugter hinanden.\nBeskrevet således kan bogen lyde som et zappermanifest, men det er ikke tilfældet. Tværtimod cirkler Gynnild om, at det har stor betydning for den journalistiske kreativitet i nuet, at journalisten har klare mål for, hvad hun vil med sin karriere som helhed. Denne kobling af mikro- og makroniveau er besnærende, men også noget af det svære ved bogen. For mens Gynnild er dygtig til at sætte ord på tilstande og faser (det bliver til 93 nye begrebsdefinitioner undervejs), som vi normalt savner ord for og derfor har vanskeligt ved at tale om, bliver nogle af sammenhængene mellem den konkrete kreative proces og de store linjer temmelig komplekse.\nDet her er altså ikke det ultimative opslagsværk om, hvordan man får idéer her og nu. "Kreativ under press" er derimod brugbar, hvis man gerne vil et niveau dybere og have indblik i, hvor afhængig éns kreativitet er af, at man hele tiden veksler mellem forskellige former for motivation, jobroller og samarbejdsformer. Og af, at man nogle gange melder sig ud, så hjernen får tid til at skabe orden i kaos.\n"Kreativ under press"\n200 sider, 298 norske kroner


Lav juledekorationer af skovens mos, svampe og pyntegræs i Store Lyngby Skov\nnatur Skovgæsterne i Store Lyngby Skov har forbedret sig i de senere år. Der smides ikke så meget plastikaffald i skoven, fortæller Danmarks Naturfredningsforening, Halsnæs, og Store Lyngby Skovlaug, i en pressemeddelelse.\nDe glæder sig over tendensen - og går nu sammen om at lave et plastfrit juledekorationsværksted i skoven søndag 24. november kl. 11.\nSkovlauget sørger for træskiver, ler, lys, ståltråd, kogler og andet materiale - deltagerne skal selv kun medbringe kreativitet og klippesaks - samt eventuelt børn og børnebørn.\n"Adventskranse og juledekorationer skal laves udelukkende af naturmaterialer. Vi er ikke fundamentalister eller dogmatiske, men naturen er leveringsdygtig til alt det smukke uden tilsætningsstoffer. Skoven myldrer med mos, svampe og pyntegræs, så gå selv på opdagelse," udtaler næstformand Ole Schouenborg fra Skovlauget.\nStore Lyngby Skov ligger på grænsen imellem Hillerød og Halsnæs.\n”Det er ikke alle hillerødborgere, der har øje for vores fine 68 hektar store skov, men den fortjener større opmærksomhed fra østsiden, mener Ole Schouenborg.\nPovl fra Hejrehuset byder til frokost på varme æbleskiver og varme drikke, og laugets formand Poul Erik har sponsoreret et juletræ til dagens konkurrence. Der uddeles også præmier til de tre flotteste, plastikfrie juledekorationer – tre glas stærkt krydret honning fra skovlaugets egen vikingebigård.\n"Det hele sker på bålpladsen inde midt i skoven. Den er overdækket, skilte viser vej fra parkeringspladsen med indkørsel fra Præstebrovej.


Vi ved, at Gud ikke findes - eller gør vi?\nNietzsche og Guds død\nDen tyske digter og filosof Friedrich Nietzsches (1844-1900) er ikke mindst blevet berømt for ordene “Gud er død”. De udtales i hans store digterværk ”Also Sprach Zarathustra”, hvor vi møder Zarathustra, som opholder sig i bjergene for i ensomhed at fylde sig med visdom. Han når sit mål, og træder frem for solen og siger: ”...Se! Jeg er overmæt af visdom; jeg er som bien, der har samlet for megen honning. Jeg har hænder behov, der strækkes mig i møde…” Derefter drager han ned til menneskene. På vejen møder han en eneboer, der også har søgt ensomhed for at hengive sig til sin kærlighed til Gud. Han og Zarathustra udveksler bemærkninger, men da de skilles, siger Zarathustra til sig selv: ” Skulle det virkelig være muligt? Denne hellige olding har i sin ensomhed endnu ikke hørt, at Gud er død!”\nMed netop denne formulering adskiller Nietzsche sig afgørende fra den almindelige ateisme. At være død er ikke det samme som ikke at eksistere. Hvis Gud er død, må han jo engang have været levende. Der er i Nietzches formulering noget, der kan føre tanken hen på Kristus på korset. Det er mennesket, som har dræbt Gud og - med et udtryk af Claude David - ofret ham på intethedens alter. Gud er altså død – for os. Vores moderne kultur er gudløs, og vi kan ikke finde Gud ved at vende tilbage til tidligere tiders konfessionelle religiøsitet. Så ville vi begå det, som den franske digter og filosof Albert Camus kalder ”det filosofiske selvmord”. Det består i, at vi ikke tør leve livet, og derfor erstatter det med drømmen om et liv efter døden.\nFor Nietzsche er det menneskets opgave at træde i Guds sted. Derfor må mennesket udvikles til overmennesket. Ved overmennesket skal ikke forstås en fysisk eller intellektuel overlegen mennesketype, men derimod et menneske, der indser, at der ikke gives absolutte værdier, og som i stedet for at resignere selv formår at give mening til sit liv. I “Also Sprach Zarathustra” beskrives det således, at da Zarathustra når den nærmeste by, ser han, at en stor flok mennesker er forsamlet på torvet for at se en linedanser. Med denne scene som baggrund taler Zarathustra således til forsamlingen: ”Mennesket er en line, udspændt mellem dyr og overmenneske – en line over en afgrund. Farligt er det at gå over, farligt at være undervejs, farligt at se sig tilbage, farligt at gyse og blive stående. Det store ved mennesket er, at han er en bro og ikke et mål:…”\nDenne udvikling forløber gennem 3 stadier, som rummer ufriheden, frigørelsen og uskylden. Det første stadie er kamelens. I det stadie er mennesket en slags kulturelt lastdyr, som slæber på hele kulturarven, konventionerne og de moralske bud uden at være i stand til at få et forhold til det. Det andet stadie er løvens. Her sønderrives alle bånd, ødelægges alle fordomme og illusioner, og der sker en frigørelse fra en regelbundet morals snævre bånd. De to første stadier forholder sig til fortiden og til opgøret med den. Det tredie stadie er rettet mod fremtiden. Det er barnets stadie, og det nås som resultatet af den frigørelse, der foregår i 2. stadie. Her er mennesket som udgangspunkt uskyldigt, og det befinder sig i en tilstand uden den angst, som fortidens byrder har påført det. Mennesket er nu herskeren i sit eget univers, og dets udvikling er ikke styret af regler og bånd, men af dets egen frie vilje.\nI “Also Sprach Zarathustra” bruges der ikke mange ord på selve opgøret med troen på Gud. I stedet taler Zarathustra om de eksistentielle konsekvenser, og der er således snarere tale om et opgør med religionen og de konventioner, den pålægger de troende, end der er tale om ateisme i moderne forstand. Nietzsche er måske endnu mere digter, end han er filosof, og “Zarathustra” er i sin udformning meget tæt på de forskellige hellige skrifter, fortælleformen er mytisk, og ideerne leves snarere end de beskrives. Guds død er for Nietzsche en del af menneskets videre udvikling.\nDen moderne ateisme\nI december 2010 var der en debat, “Tro versus fornuft”, mellem troende og ateister. Debatten var arrangeret af DR og blev udsendt på DR2. Hovedoplægsholderen var Klemens Kappel, som er cand. phil., læge og lektor på Københavns Universitet. Kappel har været medlem af Etisk Råd, og desuden er han erklæret ateist.\nKappel startede sit indlæg med at sige: “Vi ved, at Gud ikke findes”.\nVed Gud forstår han et væsen, der kan lytte, meddele sig, have hensigter og planer og som kan gribe ind i den naturlige verden. Og når vi ved, at Gud i denne betydning ikke findes, hænger det sammen med, at der ikke er evidens for hans eksistens.\nEvidens er et begreb, der stammer helt tilbage fra 1600-tallet. Betydningen skifter inden for forskellige filosofiske retninger. Oprindeligt betød det en direkte indsigt i modsætning til en formidlet indsigt, altså noget, man kunne erfare eller indse umiddelbart, uden at det var nødvendigt med længere forklaringer først. Det har været diskuteret, om evidens betegner en bevidsthedstilstand, altså siger noget om den, der indser noget, eller om evidens er en egenskab knyttet til sandhedsbegrebet. Efterhånden er opfattelsen blevet den, at der er evidens for noget, hvis det underbygges af kendte fakta eller der er andre gode grunde til at antage det. Begrebet er altså flyttet fra at være knyttet til en erkendelsesstræben til at være en slags sandsynlighedsberegning.\nDet er da også i denne sidste betydning, Kappel bruger begrebet. Han taler om, at der er 3 typer evidensområder knyttet til spørgsmålet om Guds eksistens.\n1. Logiske / filosofiske overvejelser.\n2. Slutning ud fra bedste forklaringer.\n1. Logiske overvejelser:\nDer har været forsøg på at bevise Guds eksistens lige siden oldtiden, og disse gudsbeviser kan inddeles i forskellige typer.\nDet kosmologiske Gudsbevis bygger grundlæggende på den opfattelse, at verdens eksistens må forudsætte en skaber, og denne skaber må være Gud.\nDet entropologiske Gudsbevis bygger på, at verden må have haft en begyndelse og eksisterer af en eller anden grund, for der er ingen iboende nødvendighed i verdens eksistens. Derfor må det være Guds grund, og derfor må Gud eksistere.\nDet ontologiske Gudsbevis bygger på det, at Gud forstås som fuldkommen. Men det hører med til det at være fuldkommen, at man eksisterer, og derfor må Gud også eksistere.\nAlle Gudsbeviser findes i forskellige variationer, og desuden findes yderligere typer som f. eks. de moralske, de historiske og psykologiske Gudsbeviser.\nMen Kappel kommer slet ikke ind på Gudsbevisernes substans, men siger simpelthen, at der kun findes fejlslagne logiske overvejelser eller beviser. Han affærdiger derved Gudsbeviserne uden videre, hvilket på en vis måde er bemærkelsesværdigt, da han jo selv er i gang med en slags omvendt Gudsbevis: Han vil gerne bevise, at Gud IKKE eksisterer.\nDenne evidens bygger på en undersøgelse af de forskellige forklaringer på menneskets eksistens: Er mennesket skabt af Gud, som det står i Biblens skabelsesberetning, eller er der en bedre forklaring. Kappel peger på evolutionslæren som den forklaring, der passer bedst sammen med vores øvrige erfaringer og iagttagelser.\nMen han forsømmer at undersøge, om der kan findes en religiøs indfaldsvinkel til evolutionslæren, som dens ophavsmand Darwin f. eks. selv havde, som når han skriver i “Arternes Oprindelse i slutningen: “Der er noget storartet i dette syn på livet, ifølge hvilket det med alle sine forskellige kræfter oprindeligt af skaberen blev skabt ud fra nogle få former, eller måske blot én…”\nOpfattelsen af Biblen som Guds åbenbaring ser Kappel ikke som en troværdig tilgang. Han finder det mere sandsynligt, at Biblen er fremkommet på samme måde som alle andre skrifter i historien, nemlig som noget, der er skrevet af mennesker. Dermed forkaster han Biblen som vidnesbyrd på Guds eksistens. Desuden tager han spørgsmålet om andre religiøse åbenbaringer op, og han forklarer dem som psykologiske fænomener, som ikke er troværdige udsagn om Guds eksistens.\nIngen evidens for Guds eksistens\nHermed mener Kappel, at han har vist, at der ikke er evidens for, at Gud findes. Han indrømmer, at det ikke er det samme, som at der er evidens for, at han ikke findes. F. eks. kan det jo være, at Gud har besluttet at skjule evidensen for sin eksistens og foretrækker at virke i det skjulte. Det er en logisk alternativ forklaring, som aldrig kan hverken bevises eller modbevises, og den kaldes Gud-hypotesen. Imod den taler, at vi normalt ikke drager videnskabelige forklaringer i tvivl, blot fordi der findes et logisk alternativ af mytologisk art, som samtidig anfægter det samlede naturalistiske verdensbillede.\nKappel omtaler det “vi”, som indgår i sætningen “Vi ved, at Gud ikke findes”, som en del af et socialt fællesskab, der er præget af 2 afgørende forhold:\n1. Kognitiv arbejdsdeling\n2. Transmission af viden.\nDen kognitive arbejdsdeling betyder, at vi ikke behøver at opleve noget selv for at tro på det. Vi kan opleve det gennem andre eller gennem medier. Vi tror på, at der har været mennesker på månen, selv om vi ikke har set det, og de, der er skeptiske, udgør et afvigende mindretal.\nTransmission af viden bygger på, at vi kan lære af hinanden og derved oparbejde et tillidsforhold til de forskellige fagvidenskabelige områder. Nå vi f. eks. lærer geografi, tvivler vi ikke på den viden, vi tilegner os.\nNår Kappel udtaler, at vi ved, at Gud ikke findes, bygger det netop på disse forhold. Den viden, som en række fagvidenskaber som, geologi, astronomi, evolutionslære, filologi, arkæologi osv. giver os, bekræfter for ham, at der ikke er evidens for, at Gud findes, på så overbevisende en måde, at man kan tale om , at det er viden.\nFor Kappel er det et vigtigt udsagn at udbrede i samfundet. Det bør efter hans opfattelse være en del af vores generelle livsforståelse, fordi Gud ikke kan være svaret på livets mening. I et liberalt samfund har vi religionsfrihed, hvor de forskellige religioner frit kan udfolde sig inden for lovens rammer. De forskellige religiøse samfund lever fredeligt side om side. Men i virkeligheden er der kun tale om en slags væbnet neutralitet, for hvert enkelt af de religiøse fællesskaber er overbeviste om, at de har ret, og de andre tager fejl, og der ligger måske også en trang til at udbrede sin egen opfattelse på bekostning af de andre.\nHvis vores samfund bygger på den viden (Kappels formulering), at alle kirkesamfundene helt grundlæggende tager fejl, vil de for alvor være ligestillet. For de religiøse normer er efter Kappels opfattelse ikke Gudsgivne, men i virkeligheden sociale, de forandrer sig over tid, og netop det ser Kappel som et bevis på, at de er menneskeskabte: De er afhængige af skiftende tiders forskellige normer.\nKnap 2 år senere, d. 18. april 2012, finder der en ny debat med samme emne sted. Den arrangeres i et samarbejde mellem Ateistisk selskab og Folkekirken, og den har overskriften: “Does God exist?” Denne gang er det en debat med 2 deltagere. Den ene er igen Klemens Kappel, der forfægter det synspunkt, at Gud ikke eksisterer. Den anden er William Lane Craig, som er professor i filosofi og teologi på Talbot School of Theology i USA. Han er kendt for sin deltagelse i den type diskussioner især i USA. Kappel føjer i debatten ikke noget nyt til det, han allerede har fremført, så vi vil koncentrere os om Craig.\nI sit indlæg gennemgår og kritiserer Craig Kappels synspunkter, som de blev fremstillet i den første debat. Han fremsætter indledningsvis 2 grundlæggende påstande:\n1. Der er ingen gode grunde til at tro, at ateisme er sand.\n2. Der er gode grunde til at tro, at teisme, troen på Gud, er sand.\nHan peger på det forhold, som også Kappel tidligere medgav, at manglende evidens for noget ikke nødvendigvis betyder, at det ikke eksisterer. Men i øvrigt tager han på sig at vise, at der faktisk ud fra hans opfattelser ER evidens for Guds eksistens på alle de 3 områder, hvor Kappel mente, der ikke var det: Det logisk/filosofiske, slutning ud fra bedste forklaringer og vidnesbyrd.\n1. Logiske og filosofiske argumenter - igen\nHer peger Craig på filosoffen Leibniz, der spørger: Hvorfor eksisterer noget i stedet for ikke at eksistere? Hvis ikke det eksisterer som en nødvendighed ud fra sin egen natur, må der være en anden grund. Men universer eksisterer ikke som følge af noget nødvendigt, der bygger på deres egenart. Derfor må der være en anden grund, til at de eksisterer. Den anden grund kan kun findes i en trancendental virkelighed, der NØDVENDIGVIS eksisterer. En trancendental virkelighed findes nemlig udenfor universet, og det er en forudsætning, hvis det skal være grunden til, at universet eksisterer. En sådan trancendental virkelighed kan kun være Gud. Gud eksisterer i kraft af sin egen natur, altså som en nødvendighed.\nCraig medgiver, at denne type overvejelser ikke kan betragtes som et bevis, men at de viser, at det ud fra en logisk/filosofisk tilgang til spørgsmålet er mere sandsynligt, at Gud eksisterer end det modsatte. Med andre ord: Der er evidens for Guds eksistens.\n2. Slutning ud fra bedste forklaring - igen\nHer kommer Craig ind på det, han kalder universets “fine-tuning”. Det dækker bl.a. over det forhold, at alle de mange detaljer, der på en gang skal være til stede, for at der kan opstå og være liv på jorden, faktisk er til stede. Det kan ikke skyldes en fysisk betinget nødvendighed, for der findes jo planeter overalt, hvor det ikke er tilfældet. Det er for usandsynligt, at det skyldes rene tilfældigheder. Den mest sandsynlige og dermed den bedste forklaring må være, at det er udtryk for en eller anden form for designplan, som igen må skyldes Gud. Derved er der så også på det område evidens for, at Gud eksisterer.\nDesuden tyder al forskning på, at universet har haft en begyndelse. Da universet omfatter alt fysisk eksisterende, har der altså før dets eksistens ikke eksisteret noget fysisk. Selv om man er tilhænger af teorien om multiverset, altså om, at der eksisterer flere universer, hvilket måske kan betyde, at et univers fødes af et tidligere eksisterende, vil der også have været en begyndelse for multiverset, og også her gælder det, at der før den begyndelse ikke har eksisteret noget fysisk.\nUniverset er altså skabt ud af en intethed, som ingen egenskaber har, og forestillingen om, at denne egenskabsløse intethed af sig selv kan skabe et univers er langt mere usandsynlig end forestillingen om, at Gud har været bag skabelsen. Også på dette område er den bedste forklaring altså Guds eksistens, og der er dermed evidens. Der er faktisk i denne sammenhæng i følge Craig ikke noget alternativ til teismen.\n3. Vidnesbyrd - igen\nOgså her mener Craig i modsætning til Kappel, at der er evidens for Guds eksistens.\nHans argumentation bygger på følgende:\nHvis Jesus genopstod fra de døde, er der tale om et sandt mirakel. Her er der 3 historiske kendsgerninger, som belyser det spørgsmål. Craig gør meget ud af at betone, at de 3 kendsgerninger ikke er noget frit opfundet, men er udtryk for langt de fleste historikeres opfattelse. Der er altså tale om en “main-stream”-historieopfattelse.\nDe 3 kendgerninger er:\na. Efter korsfæstelsen blev Jesus grav fundet tom.\nb. Både grupper og individer så Jesus levende efter hans død. Det var både disciple, skeptikere og modstandere.\nc. Disciplene var jøder og troede ikke på genopstandelsen før den yderste dag. Alligevel troede de på Jesus genopstandelse. De ville endda dø for den tro.\nDer er forsøgt mange forskellige forklaringer på disse historiske kendsgerninger. Men Craig påpeger, at ud fra en almindelig vurdering må den bedste forklaring være, at der var tale om et mirakel, som bekræfter Guds eksistens, og at der dermed også på dette område er tale om evidens.\nEvidens og det eksistentielle\nMen kan jo alt efter temperament og overbevisning vurdere Kappels og Craigs udsagn, som man nu vil. Ingen af dem fremstår som beviser, og for de fleste vil det nok også være sådan, at ingen af dem har nogen egentlig overvisningkraft, i det mindste ikke i så høj grad, at man alene ud fra udsagnene vil skifte tro. Men selve det forhold, at man overhovedet vil begynde en diskussion om, hvorvidt der er evidens eller ej for Guds eksistens, viser en helt anden indfaldsvinkel til religionen, end den, som f. eks. Nietzsche giver udtryk for. For Nietzsche er der tale om et eksistentielt spørgsmål, og han ser det som en opgave for mennesket at gøre oprør mod den tankebinding, han ser i kristendommen. Men oprøret er nok så meget rettet mod den afretning på det moralske område, som den tids religionsudøvelse kunne medføre, og derfor er hele hans værk en form for frigørelse fra de moralske og smålige bånd. Noget tilsvarende gælder en række af de samtidige og efterfølgende filosoffer.\nMen den moderne videnskabelige tilgang til spørgsmålet er ikke rettet mod det eksistentielle. Der er snarere tale om et naturalistisk verdensbillede, der skal gå op, og som ikke levner plads til noget selvstændigt åndeligt. Det ville bare bringe kaos i regnestykket. Derfor opstår spørgsmålet om evidens. Hvis religionen i denne forståelsesramme skal være andet end blot en slags psykologisk trøstspisning, kræves der helst beviser eller mindst evidens for Guds eksistens. Og i denne sammenhæng er Craigs indlæg betydningsfuld. Han viser nemlig, at evidensbegrebet, som det bruges af Kappel, og med ham mange andre, der ønsker at udbrede ateismen, er flydende og kan føre til hvad som helst, alt efter hvad men putter i det. Det er ligesom det logiske udsagn: Man kan kun drage konklusionerne, hvis præmisserne er fastlagt i enighed. Og det virker som om, at det indgår som en ubeskrevet del af både Kappels og Craigs præmis, at de ønsker at fremstille sagen, så konklusionen ender med at pege i en bestemt retning. De er begge i forvejen overbeviste om deres grundsyn, og derfor bliver spørgsmålet om Guds eksistens aldrig belyst. Der bliver blot argumenteret for nogle synspunkter.\nHvis vi placerer Kappels indledende udsagn, “Vi ved, at Gud ikke findes”, i den sammenhæng, hvor han selv placerer de religiøse spørgsmål, problematiseres ateismen af Kappel selv. Han ser religionsfriheden som en vigtig del af det liberale samfund. De religiøse samfund lever side om side, tilsyneladende i fred og fordragelighed, men i virkeligheden i en slags væbnet neutralitet, fordi de hver især er overbeviste om, at de har ret, og gerne vil udbrede deres tro. Men Kappel mener også, at det er vigtigt at udbrede i vores samfund, at Gud ikke eksisterer, og at alle de religiøse samfund dermed tager fejl. Dette synspunkt retfærdiggør Kappel med, at han mener at have påvist, at der er evidens for det. Men Craig har netop på tilsvarende betingelser påvist, at der er evidens for, at Gud eksisterer, og det belaster brugen af evidensbegrebet i religiøs sammenhæng så meget, at det ikke med rimelighed vil kunne danne baggrund for, at samfundet BØR udbrede en bestemt opfattelse. Kappels ateisme er således sammenlignelig med en religiøs opfattelse, netop fordi ideen om, at der kan være evidens for spørgsmålet om Guds eksistens, ikke giver nogen mening, og hans - og med ham andre ateisters - budskab kan derfor forstås som en slags ateistisk indre-missionsk virksomhed.\nReligion og evolution\nI Bogen “Det virkelige Menneske” af antropologen Dennis Nørmark og idéhistorikeren Lars Andreasen finder vi en naturvidenskabelig forklaring på, hvorfor nogle af os er religiøse. De ser det således, at religionen er et biprodukt af den måde, vores hjerner fungerer på. Vi bliver overvældet af den kaotiske og meningsløse verden, og religionen hjælper os til at udholde det, fordi den giver os en absolut mening med livet. Ganske vist stemmer vores religiøse tænkning ikke overens med virkelighedens kausale forbindelser, men i stedet opfinder den sammenhænge for os, der gør det hele forståeligt.\nDen religiøse tænkning fungerer lige frem som en evolutionær strategi. Forfatterne giver et eksempel herpå: I et samfund slår høsten fejl, og agerbrugerne tolker det på den måde, at de har fremkaldt gudernes vrede, fordi de har opført sig forkert. De ændrer nu denne opførsel så den bliver mere hensigtsmæssig, og måske bliver høsten næste år bedre. De tror nu, at deres bedre opførsel er grunden til den bedre høst, de holder fast i den, og derved har de nu gennemgået et udviklingstrin, der, fordi det er mere hensigtsmæssigt, vil forbedre artens overlevelse. Religionen har altså bidraget til den evolutionære udvælgelse og skal på denne måde ses som en evolutionær ressource. Eller som de direkte formulerer det: “Vi mener ikke, der er grund til at lægge skjul på det: Den religiøse tænkning er en forkert opfattelse af virkeligheden…..Religion er i rent logisk forstand forkert - men den virker.”\nVi møder her hos forfatterne en grundopfattelse, som ligger meget tæt på Klemens Kappels og som vi finder meget udbredt i ateistiske kredse. Det betragtes og fremsættes som en kendsgerning, at Gud ikke eksisterer. Det begrundes i en snæver positivistisk naturvidenskabelig livsopfattelse, som danner baggrund for, hvordan både videnskabelige resultater og alle andre områder fortolkes, og netop denne tolkning er igen en afspejling af den ateistiske tro. Det hele ender med at blive et cirkelargument på denne måde:\n1. Den materialistiske/naturalistiske tolkning af videnskabelige resultater er den eneste rigtige. F. eks. skal alt ses i lyset af evolutionslæren.\n2. Fordi den materialistiske/naturalistiske opfattelse af mennesket derfor er rigtig, gælder det for religionen, at den skal opfattes som en evolutionær strategi uden reelt indhold. Den religiøse tænkning er forkert.\n3. Fordi den religiøse tænkning er forkert, er det kun den materialistiske/naturalistiske opfattelse af verden og mennesket, der kan være rigtig.\nProblemet er selvfølgelig ikke, at nogen har den opfattelse. Vi kan sige med Klemens Kappel, at i et liberalt samfund må alle religiøse opfattelser, også den ateistiske, have lige ret. Men giver vi også Kappel ret i, at de forskellige opfattelser bare opretholder en væbnet neutralitet indbyrdes, og at de hver især mener, at de har ret og alle andre uret, og at de derfor er moralsk forpliget til at udbrede den rigtige opfattelse, altså missionere, så passer ateismen i Klemens Kappels udgave såvel som den udgave, man møder i bogen “Det Virkelige menneske” - og i at hav af lignende populærvidenskabelige publikationer - perfekt ind i billedet. På baggrund af en ikke eksisterende evidens eller en cirkelargumenteret grundopfattelse missioneres der på livet løs for ateismen. Det sker i medierne, i paneldiskussioner, i blade, tidsskrifter og bøger, og det hele virker meningsløst. For hvorfor dog overbevise nogen om, at noget, de selv ser som en afgørende bestanddel af deres virkelighed, ikke findes, hvis det til syvende og sidst ikke er noget man ved, men bare noget, man tror man ved, hvilket man måske endda inderst inde ved. Hvilken evolutionsstrategi kan der ligge bag sådan en virksomhed?\nSom nævnt i begyndelsen, er den faktuelle afgørelse af, om Gud eksisterer eller ej, ikke det, som Nietzsche beskæftiger sig med trods udsagnet om, at Gud er død. Langt vigtigere for ham er de eksistentielle konsekvenser. Mennesket kan ikke længere hænge fast i gamle moralbegreber, men må frigøre sig til en ny uskyld. Det er et opgør, ikke med Gud, men mennesket selv. Ligesom Nietzsches værk i sit sprog kan lede tanken hen på flere religioners hellige skrifter, således kan tanken om overmennesket, i “Also Sprach Zarathustra” skildret som et uskyldig barn, lede tanken hen på Biblen, Galaterbrevet kap. 2: “Jeg lever ikke mere selv, men Kristus lever i mig”.\nUanset religiøst tilhørsforhold ligger der et budskab til alle hos Nietzsche: Det ikke kun arterne, der skal udvikle sig, som Darwin skriver det i “Arternes Oprindelse”. Hver enkelt af os kan også udvikle os på et åndeligt plan, og her bliver det hele rigtigt spændende.\nDekonstruktion af Mennesket\nTænkning og kunstig intelligens\nManden uden hjerte - et folkeeventyr om det moderne menneske\nEr genomet vores skæbne?


⇒ Bestil MÃT Organic Snack Bar, Lakrids – 40 G – 18 kr.\nEn masse internet foretagender tildeler nu til dags en hel del forskellige leveringsformer. En sikker vinder er på nuværende tidspunkt at få sendt til en pakkeshop, så du nemt selv kan hente ordren når du har mulighed for det. Leveringsformen er altså rigtig smertefri, og i mange tilfælde også den billigste fragtløsning ved køb af MÃT Organic Snack Bar, Lakrids – 40 G.\nDu burde ligeledes forsøge at få produkterne leveret hjem til dig eller til adressen hvor du arbejder. Leveringsmetoden er uheldigvis en lille smule mere pebret, men omvendt særdeles praktisk. Den mest prisbevidste løsning er utvivlsomt selv at hente pakken, men det afhænger af at du fysisk befinder dig med kort afstand til netbutikkens hjemsted.\nLeveringstidspunktet på Sundhed og skønhed || Sundhedspleje kan være særdeles central forudsat man behøver din pakke inden for få dage, så i det øjemed er det forholdsvis passende at man undersøger det anslåede leveringstidspunkt på det relevante produkt.\nEn del internet foretagender reklamerer med levering på næste hverdag på mange af deres produkter, eksempelvis MÃT Organic Snack Bar, Lakrids – 40 G, men som trods alt regnes ud fra at ordren placeres inden et fastsat klokkeslæt, med hensynstagen til at de har udsigt til at kunne nå at få produktet fikset før de logistikansatte har fyraften.\nFlere online virksomheder lover fragt uden betaling, men tit er det påkrævet at du køber for en konkret pris. Alternativt bør du beslutte sig for den mest betalelige fragtmulighed, der gerne – om du befinder sig tæt på København, Hobro eller Skælskør – er at få fragtfirmaet til at levere din pakke til et udleveringssted.\nDet er efterhånden super let gængeligt for købere at søge sig frem til priser i blandt forskellige internet handler, og ergo har en hel del MÃT internet forretninger i Danmark set sig nødsaget til at nedbringe priserne på deres produkter – til babyer og børn, samt også til mænd og kvinder – en hel del, og endda nogle gange præstere fragt uden gebyr.\nDet kan til hver en tid være profitabelt at sammenholde diverse online varehuse efter udsalg på MÃT Organic Snack Bar, Lakrids – 40 G før du placerer ordren, så du er usvigeligt sikker på at indhente den mest betalelige pris.\nMan må alligevel ikke undervurdere, at såfremt en e-forretning udlover et produkt til salg for en salgspris der anses for kolossalt tiltalende, kan det tit være et bevis på en uærlig online shop. Betalinger med kort er ikke desto mindre omsluttet af en vedtægt, der dækker kunden imod snydagtige outlets på nettet.\nGenerelt tilråder vi køb med kort eller mobilbetaling. Alternativt bør du overveje et afdragstilbud fra for eksempel ViaBill, for så vidt du gerne vil finansiere prisen i flere bidder.\nForud for at folk køber på en MÃT netshop kan man helt sikkert gennemgå netshoppens betingelser, det er dog almindeligvis ikke super spændende.\nEn nem løsning kunne måske være at granske hvorvidt online virksomheden er støttet af e-mærket, som bør være et bevis på at e-forretningen efterlever de gældende danske regler, og at forretningen en gang i mellem revurderes af fagmænd der har meget erfaring med de gældende regulativer. Det giver dig anledning til assistance, såfremt du skulle få udfordringer som følge af dit køb.\nUdover dette stiller vi forslag om at du er på vagt for de elementære betingelser der spiller ind i forbindelse med transaktionen, som fx den ombytningspolitik online forretningen tilbyder. I den sammenhæng er det desuden afgørende, at man til enhver tid sikrer ens købsbekræftelse, således man altid vil kunne dokumentere sin ordre af MÃT Organic Snack Bar, Lakrids – 40 G, ligegyldigt om man søger produkter til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembyder aldeles stabile genveje til at gennemrode en stor portion andre forbrugeres vurderinger og derved støtter vi, at du vurderer e-handlens ratings af MÃT Organic Snack Bar, Lakrids – 40 G inden du bestiller.\nFacebook fører til også forholdsvis nyttige chancer for at få kendskab til online forretningens kundetilfredshed. Derudover er der nogle butikker på nettet som giver kunderne mulighed for at tilkendegive en evaluering af deres købsoplevelse, som lige så vel må drages fordel af til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nVores website er finansieret af reklameindtægter. Vi hjælper en samling af e-forhandlere og promoverer firmaernes tilbud, og tager imod honorar under forudsætning af at en af de besøgende på vores side foretager en bestilling.\nOplysninger vedrørende varer og online firmaer understøttes fra tid til anden, men vi kan desværre ikke garantere imod reguleringer der muligvis er udarbejdet efter at vi senest opdaterede websitets informationer.


En radikal forandring er nødvendig\nUden frihed fra fortiden er der overhovedet ingen frihed, for sindet er da aldrig nyt, friskt, uskyldigt.\nEn radikal forandring er nødvendig i samfundet og i os selv\nKrishnamurti mente at begrebet ”samfund” egentlig er en abstraktion. Der findes kun individer og deres relationer. Hvis samfundet skal blive bedre, skal du og jeg forandre os gennem en forståelse af roden til uorden.\nDer er en orden på det ydre plan, fred i verden – hvor man ikke fører krig mod hinanden, som Pakistan og Indien, Vietnam og amerikanerne – og indre orden, hvor man lever fredeligt med hinanden, med ømhed, venlighed. Det mangler fuldstændigt i verden. Verden er brutal, fuld af had, fjendtlighed, jalousi, misundelse – ”Du må finde dig et job, men jeg ønsker mig også det job; du har flere penge end mig, så jeg ønsker mig flere penge; du er klog, så jeg vil også være klog” – kamp, kamp, hele livet igennem. Når man ser alt det, hvordan skaber man så orden,så vi kan leve fredeligt sammen og samarbejde?\nKrishnamurti, Tale til studenter, Rishi Valley, Indien 1967\nDen russiske, kommunistiske revolution prøvede som bekendt at realisere dette. De sagde, ”ingen hær, ingen klasseskel,ingen privat ejendom; midlerne til at tjene til livets ophold tilhører udelukkende regeringen, staten.” De udviklede en ideologi og de arbejdede i overensstemmelse med den ideologi. De fik folk til underkaste sig den, uanset om de havde lyst eller ej, og hvis gjorde modstand, blev de dræbt, eller sendt i koncentrationslejr, til Sibirien, i millionvis. Det var en revolution baseret på en ideologi, og alle ideologier er idiotiske, uanset om det den kommunistiske, hinduistiske, kristne eller kapitalistiske ideologi.\nMan kan se, at teknologien snart vil brødføde mennesket – måske ikke i morgen, men før eller siden sker det. Gennem magt og tvang,gennem lovgivning, propaganda, ideologi, vil mennesket blive forsynet med tøj, mad og husly; men selv om det i sidste ende bliver gjort, vil der være meget lidt forandring. Vi vil måske alle have nok mad, tøj og husly, men menneskesindet vil forblive nogenlunde det samme;det vil være bedre i stand til håndtere teknologiske problemer og maskiner, men indadtil vil der ikke være medfølelse, ingen sans for godhed eller dens blomstring. Så det forekommer mig at problemet ikke kun er, hvordan vi møder udfordringen teknologisk, men at finde ud hvordan individet kan forandre sig – ikke kun du og jeg, men hvordan flertallet af mennesker kan forandre sig og få medfølelse, eller forandre sig, så der er medfølelse.\nKrishnamurti, Madras 26. december, 1956


Mød Sabrina – efterfølgeren til Google Chromecast - MereMobil.dk\nEfterfølgeren til Google Chromecast går under kodenavnet Sabrina, og tilbyder en lang række nye funktioner. (Foto: XDA Developers)\nGoogle ser ud til at være tæt på en lancering af deres næste streamingenhed. I hvert fald har XDA Developers fået fingre i det officielle marketingsmateriale, der giver det første kig på efterfølgeren til Google Chromecast.\nEnheden går i skrivende stund under navnet Sabrina. Den ser ud til at være en opdateret version af den velkendte Chromecast. Enheden har fået nyt design og som noget helt nyt, har den en fjernbetjening.\nSabrina kommer med egen brugerflade, så du ikke længere er afhængig af at ”caste” serier og film fra din smartphone. Enheden minder med andre ord om en TV-boks, som vi kender det fra Nvidia Shield TV og Apple TV.\nDen nye TV-enhed fra Google har angiveligt været undervejs i længere tid. Ifølge XDA Developers stammer billederne fra den 10. oktober 2019, hvilket altså er cirka otte måneder siden. Den 10. oktober var i øvrigt fem dage før lanceringen af Google Pixel 4.\nSabrina kommer i tre forskellige farver. (Foto: XDA Developers)\nMere end en Chromecast\nEn del af det materiale som XDA Developers har fået fingre i, er en video. Videoen viser selve brugerfladen, som bekræfter en række funktioner, der gør Sabrina til mere end en Chromecast.\nSom nævnt har enheden egen brugerflade, som lader dig navigere mellem streamingtjenesterne. Derudover ser det ud til at blive muligt at styre dit flow-TV direkte fra enheden. Du vil med andre ord kunne skifte mellem dine TV-kanaler fra boksen, så du har alt din underholdning samlet ét sted.\nEn anden funktion, der ser ud til at blive tilgængelig, er styring af dine Google Home-enheder. Det betyder, at du kan styre smarthome-enheder som højtaler, termostater, lys og dørkamera fra den kommende TV-boks. Og fordi der er tale om en Google-enhed, vil den selvfølgelig også være kompatibel med Google Assistant.\nSabrina kommer med ny fjernbetjening, ny brugerflade, Google Assistent og understøttelse af Google Home/Google Nest.\nGoogle Nest TV?\nSabrina er højst sandsynligt et kodenavn og ikke enhedens endelige navn. Selvom boksen ligner en efterfølger til Chromecast, tilbyder den mange flere funktioner, hvilket gør det usandsynligt, at den bliver markedsført som Chromecast.\nEt bud kunne være, at Sabrina ender med at blive markedsført under Googles Nest-produktlinje, som blev introduceret sidste år. Nest-serien er herhjemme nok mest kendt for højtalere og displays, men indeholder faktisk også enheder som overvågningskameraer, termostater, røgalarmer, dørklokker og routere. Derfor virker det ikke usandsynligt, at Sabrina kan ende med at hedde Google Nest TV.\nHvad koster Google Nest TV?\nDer er ingen indikationer på, hvad den endelige salgspris bliver. Hvis vi skal tage udgangspunkt i Chromecast-serien, så koster Chromecast Ultra omkring 600 danske kroner. Sabrina bliver nok en anelse dyrere. Et forsigtigt gæt kunne være omkring 800 kroner. Det kan også være, at Google ligger sig omkring priserne på Apple TV. Disse koster fra 1.499 til 1.799 kroner alt efter model og konfiguration.\nGoogle kan også vælge at lancere flere versioner af enheden, ligesom Apple har gjort det med Apple TV. Det vil sige en ”Sabrina HD” og en dyrere ”Sabrina 4K”.\nGoogle skulle have afholdt Android 11-arrangement den 3. juni. Arrangementet blev dog aflyst, som direkte konsekvens af raceurolighederne i USA. Nye rygter går på, at Google vil lancere Pixel 4a i juli, hvor vi måske også kommer til at se Android 11 og den nye TV-boks.


Holger, Henriette og Haven: Den perfekte måde at gå ned i vægt på..\nDen perfekte måde at gå ned i vægt på..\n… få paradentose!\nIndtag i meget små bidder:\nBløde oste (især brie med stuetemperatur er velegnet)\nBlød frugt uden trevler\nIs ( ved godt det så ikke er så sundt, men åhh det lindrer )\nMildt smagende mad uden for meget peber og andet stærkt krydderi\nUndgå kød, alle former for brød eller i hvertfald den sprøde del, hold dig langt væk fra alt, hvad der sætter sig i tænderne generelt. Fede frø og kerner. Nødder. Tomater. Bladselleri, og for guds skyld ALDRIG knækbrød.. Det gør bare nas. Så er I advaret.\nI dag er jeg først ved at være på benene ( eller i sofaen ) nu. Ingen tvivl om, at presset på mine tanker bliver værre, som tiden nærmer sig og jeg endnu ikke har hørt en hujende fis fra kommunen. I morges, da jeg efter noget melon stod med tandbørsten, sagde det SPROINGGG i nakken og nu er hele højre side mere eller mindre fastlåst af en nerve i klemme. Jeg burde nok ikke have tjekket min konto alligevel, men sket er sket og jeg gik direkte tilbage under dynen. Jeg er bare færdig.\nHumøret skal det understreges er stadig fint, det er kun kroppen som reagerer på alle mulige og umulige måder. Så her sidder jeg så. Med varmt sjal på den ene side, koldt vand til gummerne, smertestillende til hovedet og uden hverken kaffe eller smøger til at stimulere mig. Og nå ja, det fristende hindbærrøde strikketøj må forblive urørt. Livet er en jammerdal, men jeg giver faneme ikke op. Det gør jeg altså ikke.\nIndsendt af henriette hald kl. 13:39\nEtiketter: flytning, gode råd, helbred\nHyacinth Bucket 22 april, 2013 19:41\nJeg ved hvor meget du elsker at strikke, men måske nakken fortæller dig at du skal holde en pause nu hvor du også skal pakke og flytte...?\nHanne 23 april, 2013 07:04\nja ja intet er så galt at det ikke er godt for noget......nej spøg til side. Men jeg aner at du lige som jeg selv sommetider tager humor også den grove og sorte i brug når det hele bliver for meget. Æv med nakken men kroppen fortæller helt sikkert at den er på overarbejde lige nu.\nKnus her nede fra Falster


Vi er mange, som går og har en drøm om den perfekte have med de smukkeste blomster og bede, de fineste gangstier og den allermest hyggelige træterrasse. For de fleste af os er vores nuværende have dog ganske langt fra dette drømmebillede. Det betyder, at det vil kræve noget af en kærlig hånd – hvis ikke en decideret renovering af haven at realisere dette ønske.\nDesværre er det ikke gratis at renovere haven. Det koster både penge at få fat i de rette materialer, og derudover er det i de fleste tilfælde nødvendigt at hyre en anlægsgartner, så du kan være sikker på gode resultater.\nDet er dermed langt fra givet, at du nu og her har råd til en renovering af haven. Heldigvis kan du gøre havedrømmene mulige ved at tage et lån online.\nVælg beløbets størrelse og typen af lån\nHvis du vælger at tage et lån for at gøre drømmen om en smuk og indbydende have til virkelighed, står du over for en håndfuld beslutninger og overvejelser. Du skal først og fremmest tage stilling til, hvor mange penge du ønsker at låne, og hvilken type lån du ønsker at tage.\nNogle af de mest gængse former for online lån er følgende:\nNår det drejer sig om en renovering af haven, vil et forbrugslån tit være den bedste løsning. Her har du nemlig mulighed for at låne relativt store beløb, og du har bedre tid til tilbagebetalingen, end du ville have ved et kviklån eller et SMS-lån.\nNår du har besluttet dig for et beløb og for en lånetype, mangler du bare at finde frem til det specifikke lån, du vil tage. Der er mange udbydere om buddet, og det er derfor til enhver tid smart at lave en sammenligning af de enkelte lån.\nI sammenligningen kan du kigge på flere relevante parametre og vælge det lån, som du mener, klarer sig bedst på flest mulige af disse parametre. Et af de parametre, der altid er værd at lægge vægt på, er ÅOP, som står for Årlige Omkostninger i Procent. Dette er et mål for, hvor dyrt lånet faktisk vil være, og det tager både højde for renter og gebyrer.\nSelvom det kan tage lidt tid at sammenligne de mange lån, er det uden tvivl tiden værd. Du kan nemlig spare mange penge ved at vælge et godt lån, hvorimod et uhensigtsmæssigt lån kan føre til fortrydelse og langvarige økonomiske konsekvenser.\nHar du nogen alternativer til lånet?\nInden du lægger dig helt fast på at tage et lån, er det en god idé at spørge dig selv om, om det virkelig er din eneste løsning, eller om der findes andre alternativer, der også kan give dig mulighed for at realisere dine havedrømme.\nDet kan eksempelvis være, at du kan arbejde lidt mere over en periode for derved at tjene flere penge, som kan blive brugt på projektet.\nDu kan også overveje, om der er nogen steder, hvor du kan skære lidt ned på dit forbrug og budget.\nDet kan måske være, at du tit tyr til takeaway, når du ikke rigtigt orker at lave mad. Selvom dette er en nem løsning, er den også tit dyr, og du kan faktisk spare mange penge ved ikke at benytte dig af denne udvej lige så ofte.\nDer skal naturligvis ofte flere ting til, før det gør en tilstrækkelig forskel, men hvis du generelt begynder at spare, hvor du kan, vil det før eller siden kunne ses på kontoen, og du vil kunne påbegynde dit haveprojekt.


20-11-2019 - Dagsorden\nReferat til mødet i Udvalget for Kultur og Fritid den 5. november 2019 kl. 16:00 i Mariager Rådhus, Fjordgade 5, Mariager - Mødelokale 8\n111 Godkendelse af dagsorden\n112 Økonomivurdering pr. 30.09.2019\n113 Ansøgning om tilskud til skulptur til Cirkushusets Museumsforening.\n114 Spil Dansk 2019\n115 Rud Thygesen Arkiv\n116 Kulturhusforeningen i Arden - Samarbejdsaftale for 2020\n117 Kulturelle foreninger - tilskud 2020\n118 Kulturpris fremadrettet\n119 Udviklings- og Talentpuljen 2019 - 2. runde\n120 Arden Kulturhusforening - ekstraordinært tilskud 2020\n112. Økonomivurdering pr. 30.09.2019\n1. At den aktuelle økonomivurdering tages til efterretning.\n2. At økonomien følges tæt frem mod afslutning af årsregnskabet for 2019.\nØkonomi har i samarbejde med fagchef og fagenhed udarbejdet økonomivurdering for Kultur og Fritid pr. 30. september 2019.\n113. Ansøgning om tilskud til skulptur til Cirkushusets Museumsforening.\nAnsøgning fra Cirkushusets Museumsforening om tilskud til skulptur.\n1. At udvalget beslutter.\nCirkushusets museumsforening har fremsendt ansøgning til Udvalget for Kultur og Fritid om tilskud til udarbejdelse af en træskulptur af egetræ, af den verdensberømte klovn August Miehe. Planen er at skulpturen skal stå på plænen foran Cirkusmueseet i Rold. Valget er af prismæssige hensyn faldet på en træskulptur af egetræ, som med den fornødne oliebehandling er langtidsholdbar. Skulpturen skal placeres på en sokkel af eksempelvis granit.\nMuseumsforeningen har bevilget 20.000 kr. af deres egne midler til projektet og modtaget et tilskud fra Jutlander Fonden Himmerland på 10.000 kr. Den samlede pris er anslået til 60.000 kr.\nForeningen søger Udvalget for Kultur og Fritid om et tilskud op til 30.000 kr.\nCirkusmuseet i Rold har et årligt besøgstal på ca. 7.000.\nForeningens vedtægter og seneste regnskab vedlægges som bilag.\nPå supplerende spørgsmål er det oplyst, at fremstillingstiden på skulpturen er omkring tre uger. Det sikres, at skulpturen er langtidsholdbar. På forespørgsel kan det oplyses, at Arden Kunstsamling der modtager 20.000 kr. årligt i tilskud, har disponeret tilskuddet til indkøb af anden kunst.\nHistorik om Miehernes tilknytning til Arden:\nNår August ikke var på turne, boede han ofter hos sin mor, bosiddende i Miehesgade 3, Arden. August var kendt for at gå sent i seng og tog ofte en gåtur sent på aftenen og havde for vane at aflægge visit hos borgere. August var trods sin berømmelse glad for borgerskabet. Han optrådte bl.a. i Paris, hvor sproget var jydsk, mimikken var nok til at underholde folk. Det Gamle Ridehus i Rold blev genopført med støtte fra Dore Miehe (August´s søster).\nNutildags anerkendes cirkus som en kunstart og som en værdifuld kulturfaktor på linie med teater og anden kunst. i 1934 lavede August Miehe og Harald Madsen et selvstændigt cirkus, Miehe-Madsen. Kristian Rehder var i 1931 flyttet fra Odense til Arden, hvor han købte kroen. I tiden fra 1931 til 1939, men Kr. Rehder var kromand gæstede mange cirkusfolk og artister kroen. Mange af dem deltog i byens foreningsliv og bragte et pust fra den store verden til stationsbyen.\nCirkusdirektør Heninrich Miehe købte i 1894 Rold Kro, da han i 1902 flyttede familien til kroen, skabtes der mellem cirkusfamilien og egnen en forbindelse, der kom til at sætte sit præg på byen. I 1904 byggede Miehe ridehuset i Rold for at give bedre træningsmuligheder for artisterne om vinteren, når cirkus lå fast på kroen.\nUdvalget besluttede at støtte med 15.000 kr. fra de frie midler.\nCirkushusets Museumsforenings vedtægter\nBillede af klovnen August\n114. Spil Dansk 2019\nUge 44 er Spil Dansk uge i Mariagerfjord Kommune. En række foreninger, institutioner og andre aktører markerer ugen med forskellige arrangementer med fokus på dansk produceret musik, fællessang og koncerter.\nEn arbejdsgruppe med repræsentanter fra en musikforening, skoleområdet, bibliotek, kulturskole samt Kultur og Fritid har sammen med lokale foreninger lavet et bredt program for Spil Dansk i uge 44 i hele kommunen.\nBlandt andet har Hadsund Koret budt ind med en koncert i Hadsund Kirke, Rytmus i Mariager inviterer til musikalsk åbent hus i Den gamle Biograf, bibliotekerne synger for til morgensang, i Als Hallen giver Als-Øster Hurup Kirkekor koncert og Hadsund Skole-Orkester giver en efterårskoncert på skolen i Hadsund. I Arden er der et stort lokalt samarbejde med blandt andet workshops i børnehaver, skoleelever, der synger rundt om i byen og fællessang og koncerter i Arden Kulturhus.\nKulturskolen deltager med flere koncerter både på Kulturskolen og på biblioteket i Hobro, hvor nogle af korene synger. Foreningen Ishuset Live har også en koncert i Ishuset og Lungekoret tager på turné på enkelte rådhuse samt virksomheder.\nFlere skoler deltager i ugen ved at have større fokus på fællessang, synge ude i byen eller ved at invitere forældre og bedsteforældre til sangeftermiddage sammen med eleverne. Jernbanegades Børnehus synger også for på torvet i Hobro, hvor dagplejere og andre børnehaver er inviteret til at deltage.\nI 2017 og 2018 var Mariagerfjord Kommune sammen med ca. 29 andre kommuner med i Spil Dansk ved at købe en samlet pakke med en række tilbud om bl.a. livemusik og workshops for forskellige målgrupper, både skoler, foreninger og musiktalenter m.m. fra Spil Dansk sekretariatet.\nI år har arbejdsgruppen grebet Spil Dansk ugen an på en anden måde end tidligere ved i højere grad at støtte op om og opfordre lokale aktører til at tage del i ugen. Det kan skabe større lokal forankring og tradition for markere uge 44 fremadrettet.\nArbejdsgruppen afholder et evalueringsmøde sidst i november.\nSpil dansk ver 2.pdf\n115. Rud Thygesen Arkiv\nAnsøgning om forlængelse af brugsret for Rud Thygesen Arkivet i Bies Gård.\n1. At udvalget drøfter, om der skal arbejdes videre med en brugsretsaftale, der løber i yderligere 15 år fra 2025 frem til 2040.\n2. Hvis pkt. 1 godkendes, indstilles der yderligere, at ejendomscenteret får bemyndigelse til at udarbejde og indgå brugsretsaftale, med den forudsætning at forlængelsen er under forudsætning om at ombygningen er fysisk igangsat i inden udgangen af 2025.\nTilbage i 2010 gav Udvalget for Kultur og Fritid tilladelse til, at der i en del af Brygger Bie´s gamle lejlighed kunne etableres et arkiv med udstilling om arkitekten Rud Thygesens møbelkunst. Over årene er det lykkes initiativtagerne at etablere Rud Thygesen ARKIVET for moderne møbelkunst og design. Først blev tilladelsen bevilget for tre år. I november 2011 blev aftalen forlænget til fem år, med indbygget evaluering ultimo 2014.\nDen 7. august 2014 bevilgede Udvalget for Kultur og Fritid, at brugsaftalen med Rud Thygesen ARKIVET blev forlænget med yderligere 10 år, dvs. frem til 2024 med en bemærkning om, at udvalget støtter op om, at Rud Thygesen ARKIVET arbejder videre med at skaffe de nødvendige økonomiske ressourcer til udbygning af loftsetagen.\nMariagerfjord Kommune stiller lokalerne vederlagsfrit til rådighed og har den udvendige vedligehold og drift af bygningerne samt. For fondsansøgningerne er det vigtigt at kommunen bidrager i en eller anden grad, og netop at bygningerne stilles vederlagsfrit til rådighed bliver skrevet ind som det kommunale bidrag, hvilket som sagt er vigtigt.\nTegninger og beskrivelser for ønsker til fremtidens bygninger vedlægges som bilag.\nHistorik om Rud Thygesen:\nRud Thygesen døde 1. januar i år. Han blev betragtet som dansk møbelarkitekturs grand old man. I over en menneskealder var han sammen med kollegaen Johnny Sørensen med til at præge dansk møbeldesign.\nRud Thygesen inspirerede og understøttede mange unge designere. Således var Kasper Salto i 4 år efter endt uddannelse ansat på tegnestuen og udviklede her sine første serieproducerede møbler.\nDa Kunstetagerne i 2007 arrangerede sin første store udstilling med møbelkunst, design og kunsthåndværk samlede Rud Thygesen 26 kollegaer, fortrinsvis yngre arkitekter og designere, som var taknemmelige og stolte over at udstille sammen med ham.\nAt Rud Thygesen og Johnny Sørensen ikke er så kendte uden for fagkredse, skyldes især, at deres møbler næsten udelukkende blev solgt via kontraktmarkedet og ikke gennem møbelhandlere. På den måde har de møbleret en del af Christiansborg incl. ministerkontorer, kontorer og hoteller i ind- og udland, danske ambassader, Københavns Lufthavn, cafeer og restauranter, børnehaver og forsamlingshuse.\nRud Thygesen og Johnny Sørensens møbler og brugskunst er kendt i store dele af verden. De er repræsenteret på:\nDet Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum, Trondheim, Norge\nArt Gallery and Museums and The Royal Pavilion, Brighton, England\nStaatliches Museum für angewandte Kunst, München, Tyskland\nDen største samling findes nok i Václav Havels palads i Prag, men også i nordgrønlandske lufthavne og japanske kulturinstitutioner.\nArkivet i Hobro har i dag den bredeste repræsentation.\nArkivets samling er bygget op over de sidste 10 år og viser de væsentligste møbler samt brugskunst af de to arkitekter. Herudover rummer Arkivet tegninger, skitser, fotos og film.\nHans arvinger, hustruen Lillian Thygesen og sønnerne Anders og Jeppe Thygesen har i år overdraget flere arkivalier til Arkivet. Det drejer sig om originaltegninger, fotos, udstillingsmaterialer og film. Desuden er Rud Thygesens 9 scrapbøger blevet digitaliseret og viser stort set hele karrierens forløb.\nOpbygningen af Arkivet har krævet en stor arbejdsindsats. En række fonde har tilsammen givet ca. ½ mio kroner. Hertil kommer donationer med en tilsvarende værdi eller mere fra såvel private som møbelproducenter.\nArkivet planlægger en udvidelse, som er godkendt i Slots- og Kulturstyrelsen. Prisen vil være 5.8mio kroner, og de er i gang med at rejse disse midler. Udvidelsen skal med skiftende udstillinger primært give plads til at vise andre designere, fortrinsvis yngre og danske.\nSamtidig vil der blive skabt en direkte forbindelse mellem Kunstetagerne og Arkivet, så de 12-15.000 årligt besøgende i Kunstetagerne også kan besøge Arkivet.\nI en dialog med en af de store fonde, som er positivt indstillet over for projektet med ombygning, er vi blevet mødt med flere krav, som implicerer et kommunalt engagement. Bl.a. ønsker fonden i lighed med andre fonde en sikkerhed for, at Arkivet kan bestå i en længere årrække. I den sammenhæng vil det være en styrkelse af ansøgningsmaterialet, hvis den nuværende periode på 15 år kunne forlænges med yderligere 15 år – altså fra 2025 til 2040.\nEn sådan investering fra kommunens side kan medvirke til at rejse betydelige midler udefra.\nArkivet er allerede nu en del af den moderne kulturarv på designområdet. Med udvidelsens muligheder for skiftende særudstillinger med møbelkunst, design og kunsthåndværk vil Arkivet på landsplan blive en værdiskabende medspiller på området.\nAf tilsvarende institutioner findes i dag 2 større, nemlig Designmuseum Danmark i København og Kunstmuseet Trapholt i Kolding. Hertil kommer Vandtårnet i Tønder med en mindre udstilling med nogle af Wegners møbler. Det største udstillingssted bliver imidlertid i Næstved, hvor Realdania her erhvervet Holmegårds Glasværk og ombygger det til Danmarks største museum for design.\nDanmark er i lighed med Finland kendt for godt design, som er værdiskabende i både økonomisk og kulturel henseende.\nArkivet kan trods sin lidenhed i dén sammenhæng være et værdifuldt element og være med til at bringe Danmark lidt mere i balance.\nAd 1: Udvalget er indstillet på, at der sker en forlængelse af brugsretsaftalen frem til 2040.\nRTA ombygning 18-02668-5 Afgørelse 1317892_652459_0.pdf\nBILAG 1 - plan,snit,facader - dec.2016.pdf\nBILAG 4 - Forhusets historie - dec. 2016.pdf\nResumé og projektbeskrivelse, Louis-Hansen Fonden.docx\nTekster ombygning ARKIVET.doc\n116. Kulturhusforeningen i Arden - Samarbejdsaftale for 2020\nArden Kulturhusforening har i 2019 haft en et-årig samarbejdsaftale med Mariagerfjord Kommune. Aftalen skal forlænges i foreløbig et år (2020).\nArden Kulturhusforening og Mariagerfjord Bibliotekerne er inddraget.\nSamarbejdsaftalens formål er i gensidig og fælles interesse mellem parterne, at realisere de fælles målsætninger som er formuleret i Kulturhusforeningens vedtægter:\nAt drive et medborger-, forsamlings-, og kulturhus på Bluhmesgade 19, Arden, ved at tilbyde velegnede lokaler og andre faciliteter til foreninger og interessegrupper m.v., samt ved at fungere som et socialt og kulturelt samlingssted med åben adgang for alle.\nAt skabe rammer for kultur- og fritidsaktiviteter, således at enkeltpersoner og grupper på baggrund af egne ønsker og behov kan finde mulighed for udfoldelse, spændende fra uforpligtende samvær over fritidsvirksomhed og kulturelle arrangementer til undervisning, studiekredse m.v.\nAt udvikle Kulturhuset til et aktivt kulturcenter, der alene og i samarbejde med andre tiltrækker og engagerer et bredt publikum ved et rigt og varieret udbud af udstillinger, forestillinger, koncerter m.v. Kulturhuset kan stille faciliteter til rådighed for andre, der varetager samme formål.\nAt støtte udviklingen af sociale og kulturelle netværk i det lokale samfund på tværs af aldersmæssige, erhvervsmæssige, sociale, nationale og kulturelle skel.\nAftalens indhold er at fastsætte de overordnede rammer for:\nDrift og administration af huset\nArrangementer og aktiviteter i huset\nDet praktiske arbejde i huset\nKulturhusforeningen har historisk set en særlig rolle i forhold til at sikre et højt aktivitetsniveau i Arden Kulturhus. Dette foregår i et tæt samspil med Mariagerfjord Bibliotekerne, der har ansat en medarbejder, der varetager rollen som husansvarlig.\nKulturhuset rummer desuden et antal faste brugere/lejere, bl.a. Lokalhistorisk Arkiv, Værestedet samt en privat psykolog.\nØvrige foreninger kan benytte Kulturhusets facilliteter i henhold til de kommunale retningslinjer på området. Desuden kan private aktører leje lokaler i henhold til nærmere fastsatte takster. Taksterne matcher markedslejen på lignende facilliteter.\nSamarbejdsaftalen dækker foreløbigt kun 2020, da man fra 2021 afventer revision af tilskudssystemet til kulturelle foreninger m.v.\nGodkendt med den bemærkning, at ordet "forsamlingshus" udgår af aftalen.\nSamarbejdsaftale for 2020.docx - Arden Kulturhus.docx\n117. Kulturelle foreninger - tilskud 2020\nLøn- og prisfremskrivninger bliver først endeligt fastsat i september 2020 for budgetåret 2020, og foreningerne kan blive reduceret i deres udmeldte tilskud i 4. kvartal 2020.\n1. At udvalget godkender, at der i forbindelse med bevillingsskrivelserne til foreningerne for 2020 budgettet tilføres bemærkningerne, som hermed er anført under overskriften 'Derfor ønsker fagenheden'.\nForeningerne er på nuværende tidspunkt bevilget ét tilskud i budget 2020, hvis løn- og prisfremskrivningerne bliver fremskrevet med den udmeldte procent. Afhængig af om fremskrivningerne holder, kan foreningerne blive nødt til at blive reduceret i 4. kvartal 2020 tilskud for at undgå, at udvalget får en budgetoverskridelse på den samlede ramme.\nDerfor ønsker fagenheden, at Udvalget for Kultur og Fritid godkender følgende skriv til foreningerne:\nForeningen er på nuværende tidspunkt bevilget følgende udbetalt tilskud i budget 2020: x kr., under forudsætning af, at løn- og prisfremskrivningerne bliver fremskrevet med den udmeldte procent. Det ved vi først endeligt i september 2020 og det kan derfor betyde, at tilskuddet reguleres i 4. kvartal 2020.\nDet kan oplyses, at tilskuddet udbetales i rater kvartalsvist.\nRegnskabet for 2019 bedes fremsendt til Kultur og Fritid på kulturfritid@mariagerfjord.dk inden udgangen af juni måned 2020.\nKrav til regnskabet jf. 'Mariagerfjord Kommunes retningslinjer for økonomisk tilsyn med tilskud'. *)\nTilskuddet fra Mariagerfjord Kommune skal fremgå særskilt af regnskabet, og der skal deri være dokumentation for, at tilskuddet er brugt jf. formålsparagraffen i de godkendte vedtægter.\nRegnskabet skal påtegnes af tegningsberettigede i bestyrelsen samt statusautoriseret eller registreret revisor (revisionspåtegning).\nRevisionen skal foretages jf. god offentlig revisionsskik og i overensstemmelse med danske revisionsstandarder.\nUdvalget for Kultur og Fritid har besluttet, at årsregnskaberne, for alle de foreninger der modtager tilskud fra Kultur og Fritidsområdet, samles på en hjemmeside.\nDet betyder, at regnskaberne bliver offentligt tilgængelige. I skal derfor som forening sørge for, at regnskabet er stillet op, så der ikke direkte fremgår oplysninger, som ikke må offentliggøres.\n118. Kulturpris fremadrettet\nTidligere har Kulturelt Samråd Mariagerfjord stået for at uddele en årlig kulturpris i Mariagerfjord Kommune. Rådet modtager ikke længere midler til uddeling og er derfor ikke interesseret i at uddele en kulturpris. Udvalget for Kultur og Fritid skal tage stilling til, hvordan og i hvilken form en kulturpris skal uddeles fremadrettet.\n1. At udvalget drøfter, hvorvidt - og i givet fald hvordan - en kulturpris skal uddeles fremadrettet.\nI forbindelse med budget 2019 blev Kulturelt Samråds midler til uddeling til kulturelle projekter beskåret, mens et beløb på 25.000 kr. blev øremærket til uddeling af en årlig kulturpris. Rådet ønsker ikke at stå for en prisuddeling og midlerne kan derfor føres tilbage til de frie kulturelle midler.\nEt eventuelt restbeløb fra Kulturelt Samråd føres også tilbage til de frie midler.\nDer er endnu et uafsluttet projekt, der har fået tilskud fra Kulturelt Samråd. Projektet er afsluttet i januar 2020.\nUdvalget for Kultur og Fritid skal drøfte, hvordan udvalget vil uddele kulturprisen fremadrettet.\nUdvalget ønsker fortsat uddeling af prisen, men at dette sker på et større årligt fællesarrangement, hvor kulturprisen, idrætspriser og andre relevante priser uddeles ved samme anledning. Udvalget forudsætter dog, at idrætspris-uddelingerne reduceres i antal eller på anden vis omlægges a.h.t det samlede program. Fagenheden tager initiativ til at få afdækket interessen hos de øvrige prisuddelere med det formål at præsentere et fælles beslutningsoplæg til næste møde.\nKulturelt Samråd - foreløbigt regnskab 2019\n119. Udviklings- og Talentpuljen 2019 - 2. runde\nForeningsrådet behandlede på deres møde 28. oktober ansøgninger til Udviklings- og Talentpuljen.\nForeningsrådet behandlede på deres møde 28. oktober 2019 10 ansøgninger til Udviklings- og Talentpuljen:\nMariager Idrætsklub - Talentudvikling med Indian Clubs 42.000 16.000\nSkalborg SK - Badminton afdeling - Talentudvikling af Astrid Kudahl Lyngsø 10.000 10.000\nAls Mandekor - Indkøb af klaver 25.741 10.000 Foreningsrådet synes, det er et godt initiativ. Foreningsrådet anbefaler, at der søges andre puljer til restbeløbet.\nHobro Svømmeklub - DM 42.000 21.000 Bevillingen er under forudsætning af, at projektet gennemføres i sin helhed. Foreningen kan søge lokaletilskud til leje af svømmehallen.\nIF Jarl Arden - Undervandsrugby 15.000 6.000 Puljen giver jf. reglerne ikke tilskud til kørsel og forplejning. Der bevilges 6.000 kr. til udstyr.\nGymnastikkens Venner Hobro - Grand Canaria Opvisning 2019 37.291 20.000\nHB Gymnastik - Opstart af træning med Indian Clubs 16.000 16.000\nSchæferhundeklubben Kreds 54 - Deltagelse i VM 10.000 10.000\nHandicapidrætten Mariagerfjord - Kørestolsskate til idrætsdag 14.000 14.000\nAmatørteatret Fyrkatspillet - Indkøb af klaver 10.000 10.000\nI alt 222.032 133.000\n120. Arden Kulturhusforening - ekstraordinært tilskud 2020\nFagenheden for Kultur og Fritid har modtaget ansøgning om ekstraordinært tilskud til aktiviteter i 2020 fra Arden Kulturhusforening.\n1. At der tages stilling til ansøgningen.\nKulturhusforeningen i Arden tilbyder en bred vifte af kulturelle tilbud til borgerne lokalt indenfor og udenfor kommunegrænsen. Foreningen har ca. 120 medlemmer, og derudover et estimeret deltagertal på 2500 - 3000 mennesker til i alt ca. 35-40 arrangementer årligt. Foreningen tilbyder aktiviteter indenfor forskellige kunstarter: koncerter (10-13 pr. år), foredrag (6-8 pr. år), teaterforestillinger (bl.a. i samarbejde med Teaterkredsen Mariagerfjord), film, udstillinger m.v. Foreningen bestræber sig på at være et kulturelt samlingspunkt i lokalområdet med samarbejder til flere andre foreninger.\nDet årlige tilskud på ca. 40.000 kr. er primært målrettet musikaktiviteter, men da foreningen har inkluderet en lang række andre kulturelle discipliner, er der ønske om et supplerende tilskud. Foreningen har afventet Udvalget for Kultur og Fritids revision af de kulturelle tilskud, og har gennem de seneste par år modtaget ekstraordinære tilskud til opgaveløsningen.\nI forbindelse med revision af foreningens samarbejdsaftale med kommunen fik foreningen afløftet en huslejeforpligtelse på 36.000 kr. pr. år mod at afgive indtægter fra brugerbetaling i huset. Dette har betydet et indtægtsfald på ca. 25.000 kr. (jf. regnskabet fra 2018 og estimeret kontingentbetaling for 2020).\nForeningen har et stærkt ønske om at fastholde det høje og varierede aktivitetsniveau, og anmoder derfor Udvalget for Kultur og Fritid om et ekstraordinært tilskud i et niveau omkring 30.000 kr.\nDet forventes, at Udvalget for Kultur og Fritid vil kunne præsentere en revideret tilskudsmodel til de kulturelle foreninger med virkning fra 2021.\nSåfremt der bevilges et ekstraordinært tilskud, skal finansieringen disponeres indenfor de frie kulturelle midler.\nUdvalget besluttede at tildele et ekstraordinært tilskud på 20.000 kr. fra de frie midler, idet udvalget samtidig opfordrer foreningen til at arbejde for bedre balance mellem arrangements-udgifter og indtægter.\nAnsøgning om ekstraordinær støtte for 2020\nKulturhuset i Arden - aktiviteter 2018\nKulturhusforeningen i Arden - revideret regnskab 2018\nOrientering om status for de indledende drøftelser mellem Skolefagenheden og Ungdomsskolen vedrørende læringslokomotivet.\nDanmarks Saltcenters regnskab for 2018, hvor økonomien allerede har været genstand for behandling i både Økonomiudvalg og Byråd, hvorfor der ikke forberedes et særskilt punkt til Udvalget Kultur og Fritid. Regnskaberne vil i sin endelige form blive offentliggjort på kommunens hjemmeside.\nStatus på Alt På Hjul-projektet.\nMøde 18. november med områdets institutioner, som afsluttes med julefrokost.\nKalenderudfordringer vedr. møde i januar omkring tilskudmodeller. Mødet berammes til 8. januar 2021.\nKorrektioner (som følge af en fejl) i tilskudstildeling fra puljen til idrætshaller samt en udgift til akut skade ved DCH-anlæg i Arden, som er afholdt.\nRold Skov Natur- og Kulturcenter.\nKulturkaravanen 7. november 2019.\nBudgetbemærkning i det vedtagne budget vedr. maritim platform.\nDer var en kort drøftelse af genforenings-arrangementer og herunder evt. markering af den hvide hest i Visborg.


Härkila - Dagny Lady Vest til outdoor og friluftslivet\nHjem / Jagttøj til kvinder / Härkila – Dagny Lady Vest\nVarenummer (SKU): 24183004 Kategori: Jagttøj til kvinder Tag: Härkila\nLet jagtvest til hundeføreren. Designet i en slidstærk blanding af bomuld og polyester og behandlet med vandafvisende Wax Finish.— Radiolomme Store forlommer Lille lynlåslomme til godbidder Stor meshlomme bagpå Justerbar talje og kant forneden — … læs mere her\nHärkila – Dagny Lady Vest Varefakta\nNavn: Härkila – Dagny Lady Vest\nMange leder efter den billigste Härkila – Dagny Lady Vest på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Härkila – Dagny Lady Vest for kun kr. 1499.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nHärkila – Dagny Lady Vest fra Härkila\nHärkila – Dagny Lady Vest kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i den godt sælgende kategori Jagttøj til kvinder. Der kommer hele lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Härkila – Dagny Lady Vest hos onlineshoppen Hunterspoint, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder du noget for alle, det kan jo passende være det produkt på denne side. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nHärkila – Dagny Lady Vest kun kr. 1499.00\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, begunstiges du af bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det gør en prissammenligning let, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Når du handler online er du også fri for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\nVær den første til at anmelde “Härkila – Dagny Lady Vest” Annuller svar