Den globale energiproduktion står for 72 % af udledningen af drivhusgasser1. Det er åbenlyst , at nøglen til den grønne omstilling ligger her. Men når alle verdensledere er enige i nødvendigheden af resolut handling, når grøn energi hele tiden bliver mere konkurrencedygtig, hvorfor FALDER investeringerne i grøn energiproduktion så?\nFor at sætte undersøgelsen af dette afgørende spørgsmål i det rette lys, er det passende at dykke ned i IPCC’s seneste rapport2, der levende beskriver de katastrofale klimaforandringer, som nærmer sig med stormskridt. Det bliver lidt teknisk, men det er nødvendigt for at forstå nødvendigheden af at handle i dag hellere end i morgen.\nI årtier har den lille gruppe af store kapitalejere, som ejer produktionsmidlerne og de forurenende industrier, vidst, at deres uhæmmede udledning af CO2 ville smadre verdens klima og gøre store dele af den ubeboelig og i sidste ende sænke byer og hele lande under vand. Deres købte politikere har vidst det. Deres journalister og meningsdannere har vidst det. Men tidligere var udsigterne stadig fjerne. Det ville gå ud over fremtidige generationer. Den seneste rapport viser imidlertid, at allerede den nuværende generation, og i endnu højere grad vores børn, vil blive ramt af tørke, storme, skovbrande, stigende verdenshave og oversvømmelser. Alle projektioner af de katastrofale konsekvenser af den menneskeskabte globale opvarmning er nu blevet fremrykket og forværret siden den seneste IPCC rapport i 2013, under indtryk fra den virkelige udvikling. Det viser, at selvom klimaskeptikere ynder at portrættere IPCC som alarmistisk, så har IPCC været for konservativ i sine bedømmelser3.\nKatastroferne er med andre ord rykket meget tættere på. Forskerne er nu ikke bange for at sige, at de konkrete tilfælde af ekstremt vejr, som vi oplevede denne sommer: Voldsomme skovbrande i Californien, Grækenland, Tyrkiet, Frankrig og de historisk kraftige oversvømmelser i Nordeuropa, er forårsaget af menneskeskabte klimaforandringer.\nKilde: IPCC, AR6\nVi står i begyndelsen af en voldsom periode, som vil koste utallige menneskeliv. Indholdet af CO2 i atmosfæren har ikke været højere i 2 mio. år, og opvarmningen af verden går ekstremt hurtigt. Alene siden IPCC’s sidste hovedrapport i 2013 er den globale gennemsnitstemperatur steget med 0,19 grader. Ser man på perioden siden 1970, har der ikke været hurtigere temperaturstigning i 2.000 år.\nMed denne hastighed og med en CO2 udledning, som endnu ikke viser tegn på at falde på global skala, er det så godt som umuligt at begrænse temperaturstigningen til de 1,5 grader celsius, som verdens ledere højtideligt lovede os ved Parisaftalen. Faktisk er IPCC’s bedste bud, at vi rammer en temperaturstigning på 3 grader, i forhold til 1850-1900-niveauet, engang mellem år 2081 og 2100. Sidste gang jorden oplevede en så høj gennemsnitstemperatur var for 3 mio. år siden.\nFordi CO2 bliver mange år i atmosfæren, ophobes den. IPCC har derfor opsat et CO2 budget. 1.000 gigaton CO2 giver ca en temperaturstigning på omkring 0,45 grader celcius. Fra 1850 til 2019 har menneskeheden udledt ca. 2390 Gigaton. Det efterlader os, i følge rapporten, med kun 300-500 gigaton tilbage, hvis der skal være over 50% chance for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 grader. Med den nuværende udledning (som i parentes bemærket dog stadig stiger fra år til år) er budgettet brugt op i 2030. Med andre ord: Mette Frederiksens Hockeystav-tilgang er katastrofal. Hvis vi fortsætter som nu, skal vi, fra den ene dag til den anden, stoppe al udledning i 2030 for at holde temperaturstigningen til de 1,5 grader.\nKapitalismen skaber et nyt verdenskort\nMen hvad betyder disse tal? Ekstreme vejrfænomener er svære at begribe, indtil de rammer med dødelig kraft. Men stigningerne i verdenshavene er meget mere konkrete. Det land, vi kender og kan forholde os til, forsvinder ned i havet. For ikke så længe siden lød det, at det var noget, der måske kunne få synlig effekt om 100 år. I IPCC’s nye rapport er perspektivet noget kortere.\nFra 1901 til 2018 er verdenshavene steget med 20 cm. Det lyder overkommeligt. Men stigningstakten er ikke lineær. Den accelererer. Polerne oplever temperaturstigninger, der er omkring dobbelt så kraftigere, som det globale gennemsnit. Og det er her isen ligger og smelter af. Sammen med opvarmningen af verdenshavene, som øger vandets volumen, forårsagede dette, at verdenshavene gennemsnitligt steg med 1,3 mm om året i perioden fra 1901 til 1971. I perioden fra 1971 til 2006 øgedes det til 1,9 mm om året. Og fra 2006 til 2018 er det accelereret til 3,7 mm om året. Vækstraten er altså næsten tredoblet.\nDe seneste år har vist, at efterhånden, som isfelter bliver tyndere, kan de pludselig bryde sammen med dramatiske konsekvenser. Ved Arktis har et mindre sådan kollaps fundet sted som billedet af Crane-gletsjeren viser. Med stigende temperaturer øges risikoen markant for, at de kollapser. Foto: NASA Earth Observatory.\nMængden af udledninger i dag betyder først og fremmest noget for stigningstakten - hvor hurtigt det vil gå. Men verdenshavene vil stige fortsat de næste århundreder. Iskapperne på land er af gigantiske størrelser (smeltede det hele, ville verdenshavene stige med 65 meter), og afsmeltningen vil foregå længe efter, at hele verden har reduceret nettoudledningen af drivhusgasser til nul. På samme vis tager opvarmningen af de dybe have meget lang tid. Kapitalismens rovdrift på miljøet har altså startet processer, der vil tage århundreder eller endda årtusinder at bremse.\nSå selv hvis det mod alle odds skulle lykkes at holde temperaturstigningen til Parisaftalens ambitioner, vil vores efterkommere i 2300 skulle håndtere stigninger i verdenshavene på 2-3 meter - et niveau, der vil bringe store dele af fx København under vand. Men, som sagt er det de facto utopisk at håbe på en begrænsning af temperaturstigningen til 1,5 grader. 2-3 meters vandstandsstigning om 300 år er et ønskescenarie.\nMed fortsat udvikling i CO2-udledningen som i dag, advarer IPCC, kan verdenshavene om 80 år meget vel allerede være steget med omkring 1 meter. Og om 130 år vil de, ifølge IPCC rapporten, nå en middelvandstand, der er 1,88 meter over det nuværende niveau.\nMen selv dette forudsætter en stabil udvikling. Og som dialektikken lærer os, findes der meget få udviklinger, der er stabile. Oftere ser vi, at kvantitet slår over i kvalitet. At en gradvis udvikling oplever spring, forårsaget af ophobede indre modsætninger. Netop sådanne indre modsætninger advarer eksperter i afsmeltning fra Antarktis om4: I bugter rundt om Antarktis, og særligt på vestkysten, ligger i dag enorme isshelfer (gigantiske isplader på vandet ud for indlandsisens gletschere), som i dag bliver holdt fast af friktionen mod siderne på de landtragte som gletcherne munder ud i. Disse isshelfer er enorme barrierer, der bremser udflydning af indlandsis fra gletschere. Men de senere år har vist, at efterhånden, som disse isshelfer bliver tyndere, kan de pludselig bryde sammen med dramatiske konsekvenser. Denne effekt er blevet observeret ved Grønland og i Canada de sidste årtier. Også ved Antarktis har der allerede fundet et mindre kollaps sted i 2002. Her betød kollapset, at den bagvedliggende gletschers hastighed mod havet blev tredoblet. Men endnu har isshelferne ved Antarktis generelt set holdt stand. Med stigende temperaturer - særligt over 2 grader - øges risikoen dog markant for, at de kollapser. Det kan, ifølge IPCC’s rapport, betyde en forhøjelse i middelvandstanden på over 2 meter allerede om 80 år og over 5 meter i 2150.\nTabel over vandstandsstigning. SSP5-8,5 repræsenterer den nuværende kurs. Kilde: IPCC, AR6\nDette perspektiv er dårligt nyt for et relativt lavtliggende land som Danmark. At den ventende katastrofe ikke er grebet ud af den blå luft, illustreres ved de historiske data. Da temperaturen sidst var 0,5-1,5 grader varmere end i år 1900 (for 125.000 år siden), ligesom i dag, var middelvandstanden formentlig 5-10 meter højere end i dag. Og da den globale temperatur sidst var 2,5-4 grader højere (for 3 millioner år siden), var middelvandstanden formentlig 5-25 meter højere end i dag. Disse historiske data viser os fremtiden under kapitalismens klimakatastrofe.\nKan markedet levere?\nUdsigterne for os selv, og ikke mindst for vores børn, er altså katastrofale. Og det vil være arbejderklassen og de fattigste på jorden, som kommer til at blive ramt hårdest, mens de rige har midler til at beskytte sig og flytte til sikre lokationer.\nSkal verdens arbejderklasses liv og leveforhold forsvares, så skal der handles hurtigt og effektivt. Glem alt om politisk forbrug. Det er en narresut for at fjerne vores opmærksomhed fra de virkelige og systemiske problemer. Når 72 % af drivhusgasserne kommer fra energiproduktion, så forslår det, som en skrædder i helvede, når politikerne og NGO'erne opfordrer os til at tage cyklen på arbejde eller spise vegetarisk for at redde klimaet.\nMen magthaverne beroliger os. Der bliver taget hånd om problemerne. Klimalove bliver vedtaget, og kapitalismen leverer på den grønne omstilling i takt med grøn efterspørgsel fra forbrugerne. Grøn energi bliver billigere, og teknologien udvikler sig. Måske er det virkelig rigtigt, at kapitalismen selv, de frie markedskræfter selv, vil stå for overgangen til en fossilfri fremtid? Men der er flere grundlæggende problemer, der bør få alle med en kritisk sans til at stoppe op og tænke en ekstra gang. Man kan starte med at spørge sig selv: Når kapitalismen i 200 år har udbyttet og smadret naturen, hvorfor skulle den så ændre karakter nu? Hvis vi går lidt dybere, vil vi se, at et helt fundamentalt problem ved kapitalismen forhindrer en omstilling til klimavenlig energiproduktion - netop den sektor, der udleder mest og er helt afgørende for alle de andre sektorers omstilling. For at undersøge problemet med den manglende omstilling af energiproduktionen må vi dykke lidt ned i den økonomiske teori. Så vi undskylder på forhånd, hvis det næste stykke bliver lidt langhåret. Men det bliver illustreret ved eksempler senere, så hold fast så længe.\nSom Karl Marx forklarede, har kapitalismen en sammenhængende modsætning mellem subjektiv interesse og objektiv interesse. Objektivt set har kapitalisterne interesse i, at der handles kollektivt for at yderligere katastrofale klimaforandringer forhindres - alene af den grund, at det vil gå ud over kapitalisterne selv, deres produktion, forsyningslinjer, markeder og ejendom. Men subjektivt har den enkelte kapitalist - i kraft af det fri marked, profitdriften og den hårde konkurrence - alle interesser i at mindske sine omkostninger for at maksimere sin profit. Og altså se bort fra miljøhensyn.\nMen, påpeger forsvarerne af dette system. Nu har kapitalismen - med starthjælp fra statsstøtte, bevares - gjort den vedvarende energi billigere end mange fossile energikilder. Det har fået mange til at konkludere, at markedet rent faktisk kan levere en grøn omstilling: Når man skal vælge mellem to alternative energiformer, vælger man naturligvis den billigste - ikke?\nDe lave omkostninger og den store tilgængelighed af vedvarende energikilder betyder, at få projekter kan give et afkast på mere end 5-8 procent. Foto: London Array Limited.\nOg det er sandt, at med den teknologiske udvikling de senere år, er prisen på vedvarende energi faldet markant. Der er bare et lille problem med denne købmandstilgang. Den ser udelukkende på spørgsmålet fra køberens side. Skal de resterende 87% af energiproduktionen, som i dag er fossil, omlægges, kræver det massive investeringer i vindmøller, solceller osv. Investeringer, der skal komme fra sælgerne. Og hvad bestemmer, hvor kapitalen flyder hen og hvad der investeres i? Svaret er: profitraten eller den forventede forrentning, om man vil. Og her hjælper lavere energipriser ikke.\nVedvarende energiproduktion er meget kapitalintensiv. Det vil sige, at produktionen i høj grad varetages af maskiner, med meget få levende arbejdere involveret, når først anlæggene - det være sig vindmøller eller solpaneler - er etableret. Det resulterer i et problem, som blev antydet allerede af Adam Smith, og senere forklaret af Karl Marx: at det kun er det levende arbejde, der skaber ny værdi. Og da det udgør en meget mindre del af den samlede investering i vedvarende energiprojekter, bliver profitraten eller afkastet per investeret krone, om man vil, så meget desto lavere. Dette står i skarp kontrast til kulbrinteindustriens udvinding, forarbejdning og transport, som kræver anvendelse af langt større andel levende arbejde i den samlede investering, og som følge deraf har højere profitrate.\nAt alt dette ikke bare er marxistisk tankespind bekræftes af tallene fra den virkelige verden. Som Professor ved det kulturgeografiske fakultet i Uppsala, Brett Christophers bemærker i en artikel under navnet “Fossilised Capital: Price and Profit in the Energy Transition” fra maj 2021:\n“I dag er [...] sol- og vindbaseret energiproduktion for størstedelens vedkommende ikke attraktive investeringer at overveje. ‘De lave omkostninger og den store tilgængelighed af vedvarende energikilder, som [visiting professor and chair of the Kings Policy Institute at Kings College London, Nick] Butler observerer, ‘betyder at få projekter kan give afkast på mere end 5-8 procent’. [Emma Foehringer] Merchant citerer lignende tal for vedvarende energiprojekter, som, siger hun, ‘normalt ligger i spændet mellem 6 til 8 procent’. Andre angiver endda lavere afkast: 4-6 procent”5\nOg Christophers fortsætter:\n“Hovedspørgsmålet er derfor netop, hvad Nick Butler fremsætter. På baggrund af hans observation af, at den ‘typiske investering i olie- og gasprojekter, hvor barriererne for at komme ind på markedet er meget højere, resulterer i afkast på 15 procent eller mere’ [...] spørger han: Hvordan kan den næste havvindmøllepark, der sælger strøm på et meget konkurrenceudsat elmarked, blive retfærdiggjort [af investeringskomiteerne i de store energiselskaber] i forhold til udviklingen af et nyt oliefelt?’ Svaret er ganske simpelt, at det kan den normalt ikke - og er i hvert fald ikke blevet det indtil nu.”6\nI mange år blev profitraterne på vedvarende energi kunstigt holdt oppe ved massiv statsstøtte. Men statsstøtten er blevet nedtrappet i takt med billiggørelsen og udbredelsen af teknologien. Og den vil også være meget dyr at videreføre, hvis den skulle gå fra at dække få procent af energiproduktionen til hele sektoren. Det har resulteret i de faldende årlige investeringer i produktion af vedvarende energi. Disse betyder, at vedvarende energi i dag stadig kun udgør lidt over 13 % af verdens energiproduktion. Tendensen bekræftes af Frankfurt School – UNEP Collaborating Centre for Climate & Sustainable Energy Finance: “Verden investerede 282,2 mia dollars i vedvarende energikapacitet (eksklusiv storskala vandkraft) i 2019. Dette var blot 1% mere end den totale sum for året før og 10% under rekordtallet i 2017, med sine 315,1 milliarder dollars.”7\nTypiske investeringer i olie- og gaspriser resulterer i afkast på 15 procent eller mere. Hvordan kan en havvindmøllepark konkurrere med et nyt oliefelt? Svaret er gangske simpelt, at det kan den normalt ikke. Foto: pikist.com\nSamme udgivelse viser, at i de rige lande, samlet set, har de årlige investeringer i vedvarende energi været støt faldende siden 2014 og lå i 2019 på 130 milliarder dollars, 30% lavere end på højdepunktet. 130 milliarder dollars er naturligvis en slat penge. Men sammenlignet med, at USA, alene siden corona-pandemien, har kunnet afsætte over 13.000 milliarder dollars til økonomisk stimuli og hjælpepakker8, blegner det fuldstændig - på trods af, at klimakatastrofen måske er den største trussel menneskeheden står overfor.\nOvenstående gælder også for den kontroversielle atomkraft, som bliver nævnt oftere og oftere som en klimaløsning for energisektoren. Men også her er profitraten lav på grund af ekstremt store kapitalinvesteringer i forhold til meget lille arbejdskraft. Således er over ⅓ af reaktorerne i USA direkte uprofitable og står til at blive taget ud af drift før tid.9\nVi ser altså med al ønskelig tydelighed, at kapitalismens frie marked ikke bare lægger forhindringer i vejen for en reel grøn omstilling, men at markedet og profitmotivet er en absolut barriere. Skal der ske reel forandring, skal det gennemføres politisk.\nKan politikerne levere?\nVerdenslederne, NGO’erne generelt og den danske regering i særdeleshed har turneret med, at grøn omstilling var en god forretning - hvis bare markedet ville indse det selv. Men vi ser, at det ikke sker af sig selv ligegyldigt, hvor meget statsministeren taler om hockeystave.\nMen kan politikerne ikke gribe ind? Jo. Historisk har, endda også dybt borgerlige, politikere grebet ind i økonomierne og dikteret vilkår for markedet. Ved Anden Verdenskrig indførte fx den amerikanske regering en høj grad af industriel planlægning, fordi det var mange gange mere effektivt end at lade markedet tage sig af omstillingen til krigsproduktion. Og selv om det var imod enkeltkapitalisters interesser, var det nødvendigt for at forsvare den amerikanske kapitalistklasses interesser som helhed.\nFor ganske nyligt så vi et andet eksempel i form af coronahåndteringen: Der blev indført drastiske tiltag, som åbenlyst blev påtvunget markedet. Så når krisen bliver stor nok, så vil systemet reagere. Staten må træde ind, som repræsentant for den samlede kapitalistklasse, og forsøge at løse problemerne, også, selvom det går imod enkeltkapitalisters individuelle interesser, netop, for at forsvare systemet som helhed - hvilket er i kapitalistklassens interesse som helhed.\nIndtil nu har verdens regeringer forsøgt at spise de frustrerede unge i klimabevægelserne af med hensigtserklæringer og luftige mål, der først skal indfries i en fjern fremtid. Den højt besungne danske klimalov er eksemplet på dette indholdsløse spin. Men med fremrykningen af perspektivet for klimakatastroferne i IPCC's rapport er det højst sandsynligt, at staterne før eller senere må handle: Jo flere byer, der skylles væk i oversvømmelser, jo mere fødevareforsyningen trues - og i hvert fald - når vandet trænger ind på Slotsholmen, så vil de blive tvunget til at handle - også i forhold til den altafgørende energisektor. Men, der er det alt for sent. I forhold til klimaet er der lang tid mellem årsag og virkning. Resultatet af den sene reaktion vil være langt større ødelæggelser og nødforanstaltninger end, hvis der var blevet handlet før.\nMen der er flere problemer med at sætte sin lid til, at den borgerlige stat i en kapitalistisk økonomi skal redde situationen. Og to af dem er særligt afgørende:\nMarkedsøkonomiens rammer og virkemåder.\nLad os se nærmere på disse to problemer i forhold til klimaomstilling generelt og omstilling af energisektoren i særdeleshed.\n1) Klimaindgreb på markedsbasis\nLad os forestille os, at vi i morgen oplever en katastrofe i Danmark lignende den, som ramte området omkring Köln i juli. Begivenheden giver anledning til, at et folkekrav rejser sig. Nu skal der ske reel handling. Politikerne kan ikke længere lade stå til. Men da kapitalistklassens ejendomsret er hellig, og nationaliseringer derfor helt utænkelige, må politikerne forsøge at manipulere markedet til at makke ret og gennemføre en klimavenlig omstilling.\nEn kunstig måde at indsætte prissignaler i markedet er gennem adfærdsregulerende afgifter. Ideen er at gøre CO2-udledning dyrt. Klimarådet har anbefalet at sætte den nuværende CO2 afgift op, fra 138 kroner per ton til 1.500 kroner, og indføre den bredt i økonomien. Det skal give et økonomisk incitament til, at forbrugerne vælger grønne produkter, og at producenterne - ikke mindst energiproducenterne - vil søge at reducere deres udledning for at mindske deres omkostninger. Det er den gode side af historien.\nDen anden side er, at arbejderklassen i høj grad ikke bare kan vælge. For eksempel må arbejdere i provinsen med stort transportbehov enten købe en ny dyr elbil, betale strafskat ved benzinpumpen, eller sige op og blive arbejdsløse. Alle løsninger betyder kraftig forringelse af levestandarden. Men det handler ikke kun om privatbiler. Højere afgifter på energi, transport, landbrug osv. betyder højere priser på alle varer i supermarkedet. I modsætning til skat på indkomst og kapital, som kan gøres progressiv og altså ramme mere socialt lige, rammer afgifter, som sendes videre i priserne på varer og tjenester, forholdsmæssigt hårdere jo lavere indtægt, man har. Altså udhules arbejderklassens købekraft. For det lille rige mindretal vil afgifterne derimod ikke have synlig effekt. De kan fortsætte med at leve og forbruge som de lyster. Den stigende ulighed vil accelerere mere end den allerede er.\nFor energisektoren, som vi behandlede tidligere, vil hård og generel CO2 beskatning betyde, at produktion af vedvarende energi for en stund bliver profitabelt igen. Årsagen er, at den vedvarende energi kun udgør en brøkdel af energiproduktionen. Så når afgiften introduceres, vil energipriserne stige markant. Det vil for en tid give høje profitter til den vedvarende energisektor, som jo ikke skal betale CO2 afgiften. Men kun så længe de generelle energipriser - som i sidste ende betales af arbejderklassen - holdes oppe af afgifterne betalt af fx kulkraftværkerne. I takt med at disse lukker, vil de generelle energipriser falde tilbage, profitraten vil skvatte sammen i sektoren og kapital flyde ud igen, indtil udbuddet er faldet tilstrækkeligt til, at priserne stiger (betalt af arbejderklassen), og profitraten når det gennemsnitlige niveau på tværs af sektorer.\nAdfærdsregulerende afgifter er altså en langsom, og måske den mest asociale, “løsning”, man kan forestille sig. Det er en “løsning”, hvor arbejderklassen, som i forvejen vil føle de katastrofale klimaforandringer hårdest, og som i forvejen er blevet udbyttet af kapitalistklassen i over 200 år, bliver bedt om at betale den gigantiske regning for hele gildet. Men set fra den herskende klasses side er det en løsning, hvor kapitalisterne beholder deres ejendom og profit og endda får mulighed for at gøre et par gode forretninger undervejs. Det er denne “løsning”, som NGO’erne og de såkaldt venstreorienterede partier, som SF og Enhedslisten, i skøn forening med Dansk Industri, argumenterer for at forfølge. Men selv en hård CO2 afgift - som i eksemplet ovenfor - er umulig at gennemføre for et enkelt land, da kapitalismen og markedet er globalt. Højere omkostning i ét land vil føre til, at kapital trækkes ud og flyder til lande med lavere omkostninger, hvilket bringer os til det andet hovedproblem.\n2) Nationalstatens begrænsning\nDet andet store problem ved at forsøge at reformere kapitalismen i grøn retning er, at verdensøkonomien er delt ind i nationalstater. Politik, der vedtages, gælder kun indenfor nationalstaternes grænser eller til nød, i det omfang landenes regeringer kan blive enige om en laveste fællesnævner.\nHer står vi i samme situation, som tidligere beskrevet, nu blot på internationalt niveau: Der er en modsætning mellem de nationale herskende klassers samlede objektive interesse (stop for katastrofale klimaforandringer, der truer civilisationen, og dermed også deres ejendom og udbytning af arbejderklassen) overfor deres individuelle eller subjektive interesser (at vinde markeder, forsyningslinjer og interesseområder på hinandens bekostning). På det nationale plan har kapitalisterne deres stat til at træde ind og moderere de interne modsætninger til en hvis grad. Denne stat har et magtmonopol med politi, domstole og militær.\nDet nærmeste kapitalismen kommer en international pendant til den borgerlige stat er de internationale institutioner som fx FN - institutioner, som den danske venstrefløj har store illusioner om. Problemet med disse er bare, at de ikke har nogen magtmidler og slet ikke et magtmonopol. De er magtesløse. Det blev tydeligt udstillet med pandemien. FN’s eksperter kan appellere alt, hvad de vil til regeringsledernes fornuft: Det vil give størst effekt for alle, at sørge for at få vaccineret hele jordens befolkning mod corona. Virus respekterer ikke grænser. Det er logisk og i alles interesse. Men subjektivt har de nationale borgerskaber, som ligger i dødelig konkurrence med hinanden, en interesse i først og fremmest at sikre sig selv og så håbe på, at andre træder til. Resultatet er, at størstedelen af verden er overladt til sig selv, mens de rige lande rager til sig af vacciner.\nDet samme gælder i forhold til klimaet. FN’s klimaorganer har råbt op i årtier, men intet sker. De er magtesløse. ‘Men’, siger de naive reformister, ‘Danmark bør gå foran, som det gode eksempel. Det kan inspirere andre lande til at følge med’. Problemet er blot, at kapitalismen fungerer efter profitmotivet. Selv hvis den danske regering gik amok i morgen og indførte hård regulering til fordel for klimaet og grøn omstilling, ville kapitalen søge mod de højeste profitrater - som kapitalen altid gør - og ud af landet til andre lande med mindre striks regulering og højere profitrater. Indenfor kapitalismens snævre rammer, hvor produktionen er uplanlagt og udelukkende sættes i gang af individuelle interesser for at få profit, vil enhver “klimaløsning”, ligesom vi så det i mikroskala med pandemihåndteringen, blive kaotisk, halv, forsinket, og hele læsset båret af arbejderklassen og de fattiges skuldre. Det er den løsning, som den officielle venstrefløj og NGO’erne tilbyder os i stedet for at lægge regningen hos dem, som er ansvarlige for udledningen af drivhusgasser: kapitalejerne.\nEn virkelig løsning på klimakrisen\nDet bringer os til hovedkonklusionen. Netop de to ovenstående problemer: Markedsøkonomiens rammer og virkemåder samt Nationalstatens begrænsning. Det er de barrierer, der må brydes, hvis vi skal gøres os håb om at undgå de værste klimakatastrofer. Og det er netop de to barrierer, som den herskende klasse og dens forskellige regeringer vil forsvare til døden. Og det er med trist mine, at vi må konstatere, at venstrefløjen og klimabevægelsens ledelse hjælper dem i dette forsvar ved at skabe illusioner til kapitalismen.\nKlimabevægelsens politiske udvikling er i det hele taget gået kraftigt ned ad bakke: Den startede med de unge, der spontant gik på gaden for “systemforandring ikke klimaforandring”; et instinktivt revolutionært og utroligt progressivt krav, der netop gik til problemets rod: det er systemet, der er problemet. Konklusionen lå lige for: ergo må kapitalismen erstattes med et nyt system, der rationelt sætter mennesker og miljø over profit.\nMen hurtigt fik etablissamentet generobret kontrollen, og uvalgte ledere, påtvunget gennem NGO’erne, fik gennemtrumfet, at enklimalov blev det primære krav for bevægelsen. Det var verdens største foræring til regeringen, og den greb den med begge hænder sammen med resten af den politiske elite på tværs af alle politiske skel. Bevægelsen fik faktisk sin klimalov. Og resultatet har været et stort nul lige siden - ligesom etablissamentet ønskede det. Ledelsen for klimabevægelserne stod forpjusket tilbage, mens Enhedslisten og SF på Christiansborg endnu ikke har erkendt, at de er blevet taget ved næsen. Alle viste de sig uendeligt mere konservative end de unge.\nI forsøget på at slippe uden om det åbenlyst logiske krav: at økonomi og produktion skal underlægges demokratisk kontrol og ejerskab, er de selvudråbte klimaledere nu kommet frem med et nyt snedigt krav: Brandbeskat CO2 udledning, velvidende, at det ikke bliver kapitalisternes profitter, der kommer til at betale, men at omkostningen sendes videre til forbrugerne, og det vil sige arbejderklassen. Endnu en omvej, endnu en snedig løsning til at gøre kapitalismen grøn. Og endnu en omgang greenwashing af det bestående system.\nDen nødvendige klimaomstilling kunne lægges på skinner i morgen og gennemføres indenfor en overskuelig årrække. Og det ville kunne gøres på en måde, så arbejderklassens levestandard ikke falder, men tværtimod forbedres. En undersøgelse fra Stanford University fra 201910 viser, at en global reduktion af drivhusgasser med 80% i 2030 og nuludledning i 2050 er mulig med kapitalinvesteringer for gennemsnitligt under 2.500 milliarder dollars om året.\nDet ville være en stor udskrivning, men det er ikke meget mere end verdens militærudgifter og ville blive modsvaret af faldende udgifter til energi i sidste ende med 10.100 milliarder dollars om året, faldende omkostninger til sygdom og død på grund af forurening og lavere omkostninger pga. “sparede” omkostninger til klimakatastrofer osv på 69.300 milliarder dollars om året. Med andre ord en gigantisk overskudsforretning for menneskeheden. Det burde være ligetil at indse fordelene og gå i gang.\nDet er let at lave regnestykkerne og vise logikken. Men det handler ikke om logik og gode argumenter. Det handler om klasseinteresser. Om et lille mindretal af kapitalejere, som har taget hele jordens befolkning som gidsler i deres evige drift efter mere og mere profit. Det er den klasses økonomiske magt og anarkiske system, der skal gøres op med.\nUmiddelbart vil første skridt være ekspropriation af energisektoren, infrastrukturen og de forurenende industrier samt de finansielle institutioner for at sikre den nødvendige allokering af kapital. En revolutionær løsning trænger sig altså på. Og dermed også en løsning, som kun kan være arbejderklassens, det store flertals, værk.\nKlimakampen er altså tæt forbundet med det sociale spørgsmål: Arbejderklassens generelle kamp for et anstændigt liv og en god fremtid for sine børn, imod de klasseinteresser, der hele tiden søger at presse den ned - klassekampen med andre ord. At afværge de største klimakatastrofer handler derfor ikke om endnu engang at vælte regningen over på arbejderklassen, som reformisterne foreslår, eller at justere kapitalismen i et forgæves forsøg på at løse den gordiske knude om manglende profitabilitet i den grønne omstilling. Det handler om det modsatte: Det handler om at skære igennem systemet. At kæmpe for en økonomi, der tjener menneskeheden som en integreret del af naturen, i stedet for at være blinde slaver af økonomien og profitmotivet, som vi har været det i 200 år. Det handler om arbejderklassens historiske mål om at skabe et socialistisk samfund.\n1) "Global Emissions", c2es.org.\n2) Med mindre andre kilder er angivet er tallene om klimaforandringer i denne artikel taget fra "AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis - The Summary for Policymakers"\n"Fossilised Capital: Price and Profit in the Energy Transition".\n3) "Sea level in the IPCC 6th assessment report (AR6)", realclimate.org.


Til salg Jord i La Cala, Spanien\nTil salg - Jord Hos CASA:UNA kan du finde Jord i La Cala, Spanien.\nTil salg Jord i La Cala på Costa del Sol\nVi kan hjælpe med at finde Jordstykker i La Cala. Med et bredt sortiment af boliger og priser, er det altid muligt at finde Jordstykker til enhver smag og økonomi.\nJord med havudsigt i La Cala?\nLeder du efter Jord med havudsigt, så er Costa del Sol, Costa Blanca og Mallorca det helt rigtige sted. Solkysten er fuld af drømmeboliger, der blot venter på nye ejere. Under alle omstændigheder bør man sætte sig mere ind i området. Læs mere om La Cala.\nJordstykker i La Cala - hvilken boligtype ønskes?\nDet er altid godt at gøre sig klar, hvad formålet med at søge Jord i La Cala. Hvordan skal boligen bruges?\nVigtige råd ved udlejning af Jordstykker i La Cala\nFor udlejning af Jord er det vigtigt at tænke på afstandene til indkøbsmuligheder og strand eller også skal der være pool. Jord med udsigt er det bedste. Når man sidder i Danmark og drømmer om sol og sommer, involverer det ofte at sidde på en terrasse i La Cala med et glas vin og nyde udsigten - sørg for at få Jord med udsigt! Anbefalet område til udlejning, se ejendomme til salg i Benalmádena Costa


Fire smukke materialer til dit tag – bliv inspireret til dit valg her\n4 smukke materialer til dit tag\n19. november / Anders_Lundtang_Hansen guide\nEt hus er ved at være komplet, når man lægger den første konstruktion til taget, men hvilket materiale skal du vælge til husets afslutning? Vi tager et kig på fire smukke materialer.\nNår man er begyndt at se de første tegn på, at man er nået til det punkt i byggeriet af et hus, hvor man ikke behøver at bygge højere, fordi taget nu skal lægges, så holder man traditionelt set et rejsegilde, hvor bygherren sørger for at celebrere for det arbejdende folk. Det hed sig i den forbindelse, at hvis bygherren nægtede at betale for gildet eller helt undlod at lade fejringen forestå, så ville tagfolkene mure en glasflaske ind i skorstenen, så den ville hyle, hver gang der var den mindste blæst.\nPointen med denne indledning er at vise, hvor stor en ting det er, når man er nået til det punkt i samlingen af et hus, hvor man skal lægge taget – at man virkelig fejrer det, da man herefter er mere eller mindre færdig med det udvendige byggeri, hvorefter der bare skal rettes småting og begyndes på det indvendige.\nNu om dage kan man opføre huse meget hurtigt, da man næsten får leveret de enkelte dele som et samlesæt, man bare kan opføre på byggegrunden, men i gamle dage var det noget, der tog godt med tid, man var mange om det og man havde ikke det samme værktøj til at bygge med. Det har så også gjort, at man havde mange forskellige former for tage at se på – for ikke at sige individuelle bygninger – hvor mange mener nu om dage, at de fleste huse ser ens ud, da de kan virke præfabrikeret og udviklet med funktionalitet og billig konstruktion for øje, mere end at man kigger på det æstetiske.\nNoget af det første man bemærker ved et hus, er jo også, hvilket materialer der er valgt – herunder også hvilken tagløsning, og om der er noget særpræget ved den. Nogle løsninger falder meget i øjnene, mens andet er mere anonyme i det – andet er præget og pyntet, mens andet igen ser mere gennemsnitligt ud.\nSelvom man måske på stående fod ikke kan komme i tanke om så mange forskellige forslag til, hvad ens tag kan bestå af, så findes der faktisk mange forskellige muligheder derude, hvorfor vi vil kigge på både nogle velkendte og måske mere specielle af slagsen, som du kan benytte dig af.\nDet skal da også bemærkes, at materialer til taget ikke kun er aktuelle i forbindelse med, at man opfører et nyt hus. Det kan også være, at man skal udskifte sit tag til noget tilsvarende i en ny udgave, fordi det gamle er blevet slidt og kedeligt at kigge på, eller man vil prøve noget helt nyt!\nDenne løsning er nok den mest velkendte for de fleste mennesker. Det er den type tag, man kan se på alt fra gamle bygninger i indre byer, nyopførte parcelhuse, patriciervillaer og meget andet. Og på samme måde som mange svenske gårde er malet røde, så er de fleste teglsten også røde.\nLøsningen her passer på mange hustyper og er hverken kedelig eller særpræget at se på. Den kan gøres forholdsvis billigt, langt de fleste forsikringer er med på den, og mange konstruktører har stor forstand på at lægge sådan en type af tag.\nDet er relativt let at lægge et teglstenstag, hvis man har forstand på at gøre det, og vejret er med en. Det kræver naturligvis, at tagkonstruktionen passer til teglbelægning, men det er jo gældende for alle typer af tage, og er du ved at bygge et nyt hus, har du sandsynligvis forudset, at det ville blive aktuelt.\nTeglsten kan man få til at passe til fleste tage – om de er store eller små – og de passer perfekt til at lede vandet ned til tagrenderne. Du kan få udluftning til taget også, og agter du at få solceller på taget senere, så passer teglsten også godt til den slags.\nI bunden af denne artikel finder du en video til, hvordan man lægger teglsten på et tag.\nEn anden populær type af tag, som man specielt så mange af i gamle dage, er stråtag. Det var det foretrukne materiale til tage specielt på gårde, fordi man kunne bruge de materialer, man alligevel havde ved hånden, ligesom teglsten og lignende ikke var helt så udbredt endnu eller tilgængeligt prismæssigt for de fleste mennesker med et mere solidt hus, så et stråtag blev løsningen for mange.\nDesværre er det sådan med stråtage – uanset hvor pænt det end kan se ud – at det er noget af en brandfælde, og derfor kan det også blive dyrt at forsikre.\nDet kræver en speciel fagmand at lægge sådan et tag, en såkaldt tækkemand, og dem er der ikke mange tilbage af, når man sammenligner med tidligere tider. Desuden passer stråtage mest til gamle huse, hvorfor det måske ikke er egnet til dig, der bygger nyt. Begge dele er sandsynligvis en del af årsagen til, at stråtag ikke er så udbredt længere – og det kræver da også en del vedligeholdelse for at holde det pænt.\nMåske ringer denne type tag ikke lige en klokke hos dig, men man kalder det også for et græstag – måske kender du det? Det er et meget miljøvenligt tag, der også er godt til at samle vand op. Desuden er det en flot løsning til specielt grå bygningsmasser, der kan komme til at se meget ens ud, hvor man her bryder ensformigheden og tilsætter noget grønt fra naturen.\nEt sedumtag kræver en del at få sat op, så det bliver pænt, og der findes mange muligheder med græstage derude, hvorfor du bør henvende dig hos en fagmand for at finde ud af, hvad der passer til din type tag. Det kræver samtidig en del vedligeholdelse, hvis sedumtaget skal holde sig flot i lang tid, men det bliver til gengæld en fryd for øjet, hvis du forstår at holde det optimalt.\nVores sidste forslag drejer sig om et glastag, men så tænker du nok med det samme, at glastage da ikke er noget, man ser på særligt mange bygninger hele vejen rundt, medmindre det er drivhuse eller havecentre. Det er da også korrekt, at man ikke ser glastage i stor udbredelse over hele tagkonstruktionen – det er specielt ved udestuer, det er aktuelt.\nEt glastag sørger både for, at der kommer meget lys ind i rummet, men du får også en naturlig opvarmning, hvis der er panoramavinduer hele vejen rundt langs taget, så der bliver sendt godt med varme ind i rummet. Derfor er det skønt at nyde et ophold i udestuen om foråret, efteråret og om vinteren, hvor man næsten føler, man er ude i naturen!\nVælger du sådan et tag, skal du huske at holde ruderne rene, da man med lethed kan se, hvis der kommer skidt på dem – og den slags skal helst ikke have mulighed for at sætte sig alt for godt fast.\nVi runder af med en video om, hvordan man helt praktisk lægger teglsten på sit tag – for uden et tag som fundament, kan man jo ikke supplere med andre ting, vel?\nDu bør altid holde dit dit tag rent efter bedste beføjelse, hvorfor du for eksempel skal fjerne alger, anden belægning med videre. Desto længere du lader det sidde, desto sværere bliver det at fjerne det.\nKan jeg selv lægge mit tag?\nDer er bestemt dem, der selv giver sig i kast med at forsøge at lægge et tag, men det kræver nogle håndværksmæssige erfaringer – og ofte godt med tid og hjælp til det.\nKan jeg stormsikre mit tag?\nMan kan yde mange foranstaltninger for at sikre sig, at ens tag ligger rigtigt godt fast upåagtet af tagtypen. Det kommer i bund og grund dog an på, hvor godt man har lagt taget til at starte med, for hvis stormen er virkelig grov, så skal taget også virkelig være sikret godt.


Cykelbageren i Nørre Aaby har solgt over en... | Feltet.dk\nEn kop kaffe og en kage.\nDen menu er næsten lige så vigtig som dæk, kæde og pedaler på mange cykelture, men i det vestfynske har bageriet i Nørre Aaby taget det en tand videre.\nBageriet ligger inde i den lokale Super Brugs, og de kan byde på Danmarks officielt bedste romkugler, og det har cykelrytterne i området fået smag for.\nOver en halv million romkugler har bagermester Carsten Bjørn Bak Matthiesen og hans ansatte således langet over disken, siden bageriet i marts sidste år modtog prisen ved FoodExpo i Herning.\nHeraf er en del blevet fortæret af sukkertrængende cykelryttere, for med sin placering cirka 15 kilometer øst for den gamle Lillebæltsbro har bageriet en strategisk nærmest perfekt placering i forhold til områdets cykelryttere - både motionister og professionelle.\n”Rent geografisk ligger Nørre Aaby rigtig godt for cykelmotionister og cykelryttere. Indenfor 60-70 kilometer har vi 12 større provinsbyer, så vi er et oplagt vendepunkt for rigtig mange cykelture,” forklarer Carsten Matthiesen, der selv er ivrig cykelmotionist, og af samme årsag også sælger cykelslanger i sin butik.\nIndenfor 70 kilometer er det ganske rigtigt muligt at nå både Horsens, Haderslev og Nyborg på cykel, mens folk fra Trekantsområdet har kortere endnu. Af større fynske byer er det kun Svendborg, der ligger mere end 70 kilometer fra Nørre Aaby.\n25 ton romkugler\nUmiddelbart efter kåringen som Danmarks bedste romkugler eksploderede salget i det vestfynske bageri, og flere gange i foråret måtte de på bageriets facebook-konto annoncere, at der simpelthen ikke var flere romkugler før næste dag.\nCarsten Matthiesen (tv) får overrakt det officielle bevis på, at han laver Danmarks bedste romkugler.\nSalget er efterfølgende stilnet en smule af, men ikke mere end at der gennemsnitligt bliver solgt 1000 romkugler om dagen. I alt har bageriet på under 11 måneder produceret og solgt cirka 25 ton romkugler, hvoraf de fem ton udgøres af den chokolade, romkuglerne er overtrukket med.\n”Førhen brugte vi cirka 20 kilo chokolade om måneden i bageriet, men i dag bruger vi lige knapt et halvt ton,” siger Carsten Matthiesen, der også godt tør afsløre, at de små kugler indeholder både Malibu, Bailey’s og en sjat romessens.\nDe prisvindende romkugle kan fås for 9,5 kroner stykket, mens man får fire for 35 kroner. I bageriets lille tilhørende café, hvor cykelryttere kan slappe af og nyde en pause på turen, kan man få en kop kaffe og en romkugle for under 25 kroner, og så får man endda en oplevelse med i købet.\n”Det er et rigtig godt salgsprodukt. Vi har fundet en metode at lave dem på, der gør, at de nærmest smelter på tungen. Det er faktisk lidt en oplevelse, når chokoladen knækker imellem tænderne på en, og de så samtidig er bløde indeni,” forklarer den fynske bagermester, der ikke er bange for at kalde sine små kreationer for en lille gourmet-oplevelse.\nProfessionelle ryttere på besøg\nBageriet i Nørre Aaby ligger cirka 12 kilometer fra Middelfart Cykel Club, som har opfostret ryttere som Jacob Hindsgaul, Mikkel Frølich Honoré samt brødrene Søren og Asbjørn Kragh Andersen.\nSøren Kragh Andersen er 'opvokset' på bagerens rugbrød.\nIngen af dem har endnu glemt, hvor bageren i Nørre Aaby ligger, og specielt brødrene Krag Andersen er stadig jævnligt kunder i butikken, og er ifølge indehaveren opvokset på netop Nørre Aaby Bageris rugbrød.\nSidste år var det nuværende Team Waoo også et smut forbi bageriet, hvor der også er mulighed for at få fyldt sine vandflasker, hvis man er ved at løbe tør.\nLeveres som pakkepost hver torsdag\nEn kunde fra København havde i 2018 svært ved at få fingrene i den prisvindende delikatesse fra Nørre Aaby, og efter flere gange at have forsøgt lykkedes det til sidst kunden at overtale Carsten Matthiesen til at sende en portion romkugler til hovedstaden med pakkepost.\nDet fungerede så fint, at modellen med levering via pakkepost blev skaleret op.\n”Vi lavede et opslag på facebook om, at man kunne overføre penge via mobilepay, og så ville vi sende romkuglerne med posten. Det resulterede i, at vi fire dage senere havde 6000 romkugler på bestilling,” fortæller Carsten Matthiesen.\nEfterfølgende er konceptet blev videreudviklet, så det i dag er muligt at bestille 15 eller 30 romkugler hver onsdag med efterfølgende levering dagen efter. Prisen er 225 kroner for 15 styk og 365 kroner for 30 styk - levering inklusiv.\nRomkuglerne leveres i en (ubrugt) æggebakke.\n”Først pakker vi romkuglerne i en æggebakke, hvor romkuglerne passer perfekt i. Så kommer de i en termopose, hvori vi også lægger en halv liter frossen vand, som kunderne så efterfølgende kan aflevere som returpant,” forklarer bagermesteren, der med et glimt i øjet forsikrer, at æggebakkerne er ubrugte.\nRomkuglerne kan, uanset om man køber dem i butikken eller får dem tilsendt, holde i mindst 14 dage, hvis man opbevarer dem i køleskab.


Når det kommer til internetservere, er der mange muligheder: Du kan vælge højhastigheds-DSL Internet, kabel service eller trådløs internet service. Priserne og tjenesterne varierer alt efter hvor du befinder dig. Du er ikke længere begrænset til at lande linjen service via din telefonudbyder. Satellit-service er også en mulighed.\nDSL er et trin over opkald til internettet, og leveres i mange forskellige hastigheder. Dit månedlige gebyr varierer afhængigt af den hastighed du vælger. DSL tilbydes gennem mange telefonfirmaer som AT u0026 T, Verizon og Clear.\nModtagelse af internet service via din kabeludbyder kan konsolidere dit kabel og dit internet til en regning. Udbydere som Time Warner, Charter og Comcast kan hjælpe dig med at finde den rigtige kabel service til dig. Kabel Internet er hurtigere end DSL og giver hurtigere downloadtider.\nSatellittjeneste er en god mulighed for folk der bor i landet eller uden for de fleste serviceområder. Hastighederne er omtrent det samme som DSL-service. Du skal købe noget udstyr, så det kan være dyrere end andre typer internettjenester. Udbydere omfatter DirectTV, Dish Network og Skyway USA.\nTrådløse servere er perfekte til folk på farten ved hjælp af bærbare computere eller telefonapparater, der har internetadgang. Nogle gange kan du få trådløs service via din DSL-udbyder som AT u0026 T. Andre servere omfatter T-Mobile og Clearwire. Sørg for at du er i et 'hot spot' for at oprette forbindelse til din internet service.


Klargøring til syn Stenstrup - Billigst og bedst i 5771 her ←\nKlargøring til syn Stenstrup\nDet er en god ide, at du finder et mekaniker, der kan klare klargøring til syn i den by, hvor du bor. Det gør det nemt for dig at få din bil til syn eller på værksted, når du har brug for det. Bor du i Stenstrup, er det derfor oplagt, at du leder efter et mekaniker, der kan klare klargøring til syn der.\nI denne artikel kommer vi ind på nogle af de vigtigste ting, som du skal være opmærksom på, når du vælger mekaniker, der kan klare klargøring til syn i Stenstrup. På den måde håber vi, at du er bedst muligt klædt på til at træffe dit valg efterfølgende.\nSådan finder du et godt mekaniker, der kan klare klargøring til syn i Stenstrup\nDet skal du holde øje med, når du leder efter mekaniker, der kan klare klargøring til syn Stenstrup\nDer er en lang række forskellige ting, som det er en god ide, at du holder øje med, når du skal vælge mekaniker, der kan klare klargøring til syn i Stenstrup. Det er selvfølgelig først og fremmest vigtigt, at det er nogle dygtige og kompetente mennesker, der arbejder på stedet, så de kan tage sig godt af din bil.\nHvad skal dit mekaniker, der kan klare klargøring til syn i Stenstrup kunne tilbyde?\nDer er en lang række ting, som dit mekaniker, der kan klare klargøring til syn i Stenstrup skal kunne tilbyde. Det er selvfølgelig først og fremmest forskellige reparationer af din bil. Nogle mekanikerer har specialiseret sig i forskellige former for biler. Det kan være en god ide, at du vælger et værksted, der har forstand på lige præcis din bil. Det er med til at gøre, at du får den mest kvalificerede service.\nHvis du ikke bor i Stenstrup, kan det måske virke fjollet, at du finder et mekaniker, der kan klare klargøring til syn der. Men hvis du arbejder i byen, kan det give rigtig god mening for dig. Der er et stort udvalg af mekanikerer, hvilket gør, at du har mange forskellige at vælge imellem. Hvis du skal have lavet noget på bilen, der ikke tager hele dagen, kan det også være en fordel, at du kan tage bilen på arbejde, aflevere den på værksted om morgenen, tage det sidste stykke på arbejde, og så hente bilen på værkstedet om eftermiddagen og køre hjem.


Stor omfordeling via offentlig service Nyt kapitel - PDF\nDownload "Stor omfordeling via offentlig service Nyt kapitel"\nRasmus Harald Holst\n1 Stor omfordeling via offentlig service Nyt kapitel Traditionelle fordelingsanalyser ser bort fra de forbrugsmuligheder, som den offentlige sektor stiller til rådighed, og som udgør en stor del af danske familiers forbrug. I Danmark er det individuelle offentlige forbrug stort sammenlignet med mange andre lande. Det offentlige forbrug består i Danmark af udgifter til uddannelser, sundhedsbehandling, pleje, tilskud til daginstitutionspasning mv. Alle har i udgangspunktet lige adgang til blandt andet sundhedsbehandling og til at tage en uddannelse, hvilket blandt andet kan bidrage til at modvirke den negative sociale arv. Analysen viser, at forskellene i forbrugsmuligheder opgjort ved gini-koefficienten falder fra 24½ pct. til ca. 19 pct., når man tager højde for de forbrugsmuligheder, den offentlige sektor stiller til rådighed. Særligt i den nedre del af indkomstfordelingen har individuelt offentligt forbrug forholdsvis stor betydning for de samlede forbrugsmuligheder. Hvis man ser bort fra den omfordeling, der sker via det offentlige forbrug, får man derfor et mindre nuanceret billede af fordelingen af forbrugsmuligheder. Danmark er karakteriseret ved relativt små indkomstforskelle i international sammenhæng. Det er ikke muligt at sammenligne med fordelingsvirkningerne af det individuelle offentlige forbrug i andre lande, da der ikke laves sammenlignelige opgørelser af udvidede forbrugsmuligheder på tværs af lande. Det relativt høje niveau for individuelt offentligt forbrug kombineret med fri og lige adgang indikerer imidlertid, at den omfordelende virkning formentlig er relativt høj i Danmark. I Danmark er indkomstforskellene små Indkomstforskelle måles typisk med udgangspunkt i de disponible indkomster. Denne type af opgørelser beskriver, hvordan de private forbrugsmuligheder er fordelt, dvs. mulighederne for forbrug af bolig, fødevarer, transport mv. 1 Indkomstforskellene er relativt små i Danmark. Ifølge den seneste OECD-opgørelse udgør indkomstforskellene målt ved Gini-koefficienten omkring 25 pct. i Danmark, hvilket er markant mindre end i de fleste andre lande, jf. figur 1. 1 Den disponible indkomst i ét enkelt år er ikke et eksakt mål for de private forbrugsmuligheder, idet forbrugsmulighederne også bestemmes af andre forhold, fx eventuel låntagning, afdrag på gæld, forbrug som stilles til rådighed af venner og familier, indkomst fra sort arbejde mv. Økonomisk Analyse April 213 1\n2 ØKØNOMISK ANALYSE Figur 1 Indkomstforskelle opgjort ved Gini-koefficienten for udvalgte OECD-lande i 28 Pct OECD Pct Anm.: For Ungarn og Danmark er angivet værdien for 27. Eurostat opgør Gini-koefficienten for EUlandene, herunder Danmark. Kilde: OECD ( Fordelingen af de disponible indkomster tager højde for den omfordeling, der sker via skatteog overførselssystemet, men indregner ikke den betydelige omfordeling, der sker via det offentlige forbrug, og de forbrugsmuligheder, det giver anledning til. og det offentlige forbrug er højt I Danmark er der i høj grad fri og lige adgang til fx kompetencegivende uddannelse, sundhed og pleje, der stilles til rådighed som individuelt offentligt forbrug. Andre offentlige serviceydelser er forbundet med en forholdsvis beskeden egenbetaling, der i nogle tilfælde er indkomstafhængig. Det gælder fx daginstitutionspasning, hvor det offentlige tilskud understøtter forældrenes deltagelse på arbejdsmarkedet. Forældrebetalingen udgør under en tredjedel af de samlede udgifter, og hvis indkomsten er under en vis grænse, får familien hel eller delvis friplads. Den frie og lige adgang til offentlige serviceydelser medfører, at der formelt er lige muligheder for at tage en uddannelse og for sundhedsbehandling. I mange andre lande medfinansierer studerende store dele af studierne (fx med lån). I Danmark er adgangen til uddannelse som hovedregel fri og gratis. Det betyder, at der ikke er formelle barrierer for, at unge kan tage en uddannelse uanset økonomisk baggrund. I mange andre lande er fx sundhedsydelser og pleje i større grad forsikringsfinansieret, ligesom der lægges større vægt på egenbetaling. Danmark har derfor et relativt højt niveau for individuelt offentligt forbrug i forhold til andre lande, jf. figur 2. 2 Økonomisk Analyse April 213\n3 Figur 2 Individuelt offentligt forbrug for udvalgte OECD-lande i 21 Pct. af BNP 25 Pct. af BNP Gennemsnit for de viste lande Anm.: Udgifter til individuelt offentligt forbrug som andel af bruttonationalproduktet (BNP). Det individuelle offentlige forbrug er den del af det offentlige forbrug, der kan fordeles til identificerbare personog husholdningsgrupper, fx uddannelse, børnepasning og sygehusophold. Der findes ikke opgørelser af individuelt offentligt forbrug for Canada og Tyrkiet, som optræder i figur 1. Kilde: OECD (stats.oecd.org/national accounts). Det relativt høje individuelle offentlige forbrug kombineret med fri og lige adgang i Danmark betyder, at forskellene i forbrugsmuligheder reelt er mindre, end forskellene i den disponible indkomst indikerer. Det er derfor vigtigt at inddrage det individuelle offentlige forbrug, når man skal have et nuanceret billede af fordelingen i Danmark. Det offentlige forbrug omfordeler mellem aldersgrupper Offentligt forbrug er med til at udligne forskellene i forbrugsmuligheder på tværs af aldersgrupper. Det gælder særligt individuelt offentligt forbrug i form af sundhed og pleje 2, der i stort omfang modtages af personer over 7 år, og som typisk er folkepensionister med en disponibel indkomst, der i gennemsnit ligger under andre aldersgruppers, jf. figur 3. 2 Sundhed er sammensat af individuelt offentligt forbrug i form af hospitalsbenyttelse, sygesikring og medicintilskud. Pleje er i opgørelsen sammensat af hjemmehjælp og plejehjemsbenyttelse. Økonomisk Analyse April 213 3\n4 ØKØNOMISK ANALYSE Figur 3 Familiens disponible indkomst og individuelle offentlige forbrug pr. voksen opdelt på alder i kr. 1. kr Offentligt forbrug pr. voksen i familien Disponibel indkomst pr. voksen i familien Anm.: Figuren viser de 18-9-årige. Opgørelsen og sammensætningen af det individuelle offentlige forbrug er nærmere beskrevet i appendiks. Det individuelle offentlige forbrug er også relativt højt for personer i slutningen af 2 erne og frem til midten af 4 erne. Her er det især kompetencegivende uddannelser og offentlig service relateret til børn, som daginstitution, folkeskole og nogle sundhedsydelser, som trækker op. og på tværs af indkomstniveauer Fordelingen af den offentlige service på indkomstgrupper afspejler især, at trækket på den offentlige service typisk indtræder i aldersgrupper, hvor den gennemsnitlige disponible indkomst er relativt lav, samt i mindre grad at nogle ydelser er indkomstafhængige, som fx daginstitutionsbenyttelse. Forskellene i det individuelle offentlige forbrug er mindre end forskellene i disponibel indkomst. Det offentlige forbrug virker derfor omfordelende og resulterer i en mere lige fordeling af de samlede forbrugsmuligheder. Det skal ses i lyset af, at personer i den nedre halvdel af indkomstfordelingen modtager næsten 6 pct. af det samlede offentlige forbrug, mens samme gruppe tegner sig for knap 35 pct. af den samlede disponible indkomst, jf. figur 4. 4 Økonomisk Analyse April 213\n5 Figur 4 Individuelt offentligt forbrug og disponibel indkomst opdelt på indkomstdeciler i 29 Andel af individuelt offentligt forbrug, pct Andel af samlet disponibel indkomst, pct Deciler, disponibel indkomst Individuelt offentligt forbrug Disponibel indkomst (anden y-akse) Anm.: Personerne er ordnet efter disponibel indkomst. I tidligere analyser af det individuelle offentlige forbrug er udgifterne typisk fordelt på baggrund af personernes faktiske offentlige servicetræk. Det betyder, at en person får et meget stort forbrug, hvis vedkommende fx har boet på plejehjem hele året, har gennemgået en dyr operation eller været igennem et sygdomsforløb med lange indlæggelser. Andre har et lille træk på de offentlige serviceydelser, fordi de ikke har været plejekrævende eller syge. Det kan imidlertid være mere retvisende at tage udgangspunkt i forsikringsværdien af de offentlige serviceydelser. Individuelt offentligt forbrug inden for sundhed og pleje bliver relevant for næsten alle på et tidspunkt i livet. Alene muligheden for at trække på det offentlige forbrug forsikringsværdien har en værdi, uanset om man faktisk får brug for at benytte denne mulighed. Forsikringsværdien for den enkelte person eller familie er i denne analyse opgjort som den gennemsnitlige værdi af det faktiske forbrug for alle i aldersgruppen 3. Den nye metode ændrer dog ikke ved konklusionen: Det er den nedre halvdel af indkomstfordelingen, der har det største træk på de offentlige serviceydelser, uanset om udgifterne til sundhed og pleje fordeles med udgangspunkt i det faktiske forbrug eller forsikringsværdien, jf. figur 5. 3 Forsikringsværdien kan ikke fortolkes som den præmie (pris), den enkelte skulle betale for en forsikring med adgang til tilsvarende ydelser på det private forsikringsmarked. En forsikringspræmie afhænger af mange forhold, som alder, sygdomsrisiko, adfærd mv. Økonomisk Analyse April 213 5\n6 ØKØNOMISK ANALYSE Figur 5 Individuelt offentligt forbrug opdelt på indkomstdeciler i kr. 1. kr Offentlig service - forsikringsværdi af sundhed og pleje Offentlig service - faktisk forbrug Anm.: Forsikringsværdien af sundhed og pleje er beregningsteknisk opgjort ved aldersopdelt gennemsnitligt forbrug. Personerne er ordnet efter disponibel indkomst. Disponibel indkomst og individuelt offentligt forbrug er ækvivaleret for at tage højde for stordriftsfordele i familien. Det er i mange sammenhænge mere relevant at betragte familiernes samlede forbrugsmuligheder end alene at fokusere på fordelingen af de disponible indkomster. De såkaldt udvidede forbrugsmuligheder er i det efterfølgende opgjort som summen af disponibel indkomst og individuelt offentligt forbrug, jf. appendiks. Når det offentlige forbrug inddrages, er den relative forøgelse af forbrugsmulighederne størst i bunden af indkomstfordelingen. Både fordi servicetrækket som nævnt er størst i bunden af indkomstfordelingen, og fordi den disponible indkomst her er relativt lav. Værdien af det offentlige servicetræk udgør op mod halvdelen af de udvidede forbrugsmuligheder for de laveste indkomstdeciler, jf. figur 6. Fordelingen af de offentlige forbrugsmuligheder understøtter formelt lige muligheder i form af fri adgang til sundhedsydelser og uddannelse uanset indkomstniveau. 6 Økonomisk Analyse April 213\n7 Figur 6 Udvidede forbrugsmuligheder opdelt på indkomstdeciler i kr. 1. kr Offentligt forbrug Disponibel indkomst Anm.: Personerne er ordnet efter disponibel indkomst. Forsikringsværdien af sundhed og pleje er beregningsteknisk opgjort ved aldersopdelt gennemsnitligt forbrug. Disponibel indkomst og individuelt offentligt forbrug er ækvivaleret for at tage højde for stordriftsfordele i familien. Fordelingen af det offentlige forbrug betyder også, at forskellene i de udvidede forbrugsmuligheder er mindre end forskellene i den disponible indkomst. Indkomstforskellene opgjort ved Gini-koefficienten reduceres således fra knap 24½ pct. til godt 19 pct., når der tages højde for virkningen af det individuelle offentlige forbrug, jf. tabel 1. Tabel 1 Indkomstforskelle og forskelle i udvidede forbrugsmuligheder i 29 Gini-koefficient, pct. Disponibel indkomst 24,4 Udvidede forbrugsmuligheder 19,2 Anm.: Personerne i befolkningen er ordnet efter det aktuelle indkomstbegreb. Fordelingen af de udvidede forbrugsmuligheder er mere lige, når der tages udgangspunkt i forsikringsværdien af individuel offentlig service, end når der tages udgangspunkt i det faktiske forbrug. Med udgangspunkt i personernes faktiske forbrug af offentlig service er Gini-koefficienten 22,4 pct. (lidt større end 19,2 pct.). Det afspejler, at nogle personer har et (faktisk) offentligt forbrug, der betyder, at de flytter fra den nedre del af indkomstfordelingen til den øvre del af fordelingen af udvidede forbrugsmuligheder, eksempelvis kan en person i 1. indkomstdecil, der har fået en hjerteoperation eller har været på plejehjem hele året, optræde i 1. decil af udvidede forbrugsmuligheder. Det er ikke muligt at sammenligne med fordelingsvirkningerne af det individuelle offentlige forbrug i andre lande, da der ikke laves sammenlignelige opgørelser af udvidede forbrugsmu- Økonomisk Analyse April 213 7\n8 ØKØNOMISK ANALYSE ligheder på tværs af lande. Det relativt høje niveau for individuelt offentligt forbrug kombineret med fri og lige adgang indikerer imidlertid, at den omfordelende virkning formentlig er relativt høj i Danmark. 8 Økonomisk Analyse April 213\n9 Appendiks Udvidede forbrugsmuligheder Det offentlige forbrug er sammensat af kollektivt offentligt forbrug og individuelt offentligt forbrug. Det kollektive offentlige forbrug består bl.a. af udgifter til forsvar, vejnet og kollektiv trafik mv. Det individuelle forbrug kan opdeles i forbrug, der kan fordeles på individer, som forbrug i form af daginstitutionsbenyttelse, uddannelse, sundhed (hospital, medicintilskud og sygesikring) og pleje (hjemmehjælp og plejehjem), samt forbrug, som ikke kan fordeles på individer, som fx tilskud til kulturtilbud mv. Individualiserbart offentligt forbrug fordeles og indgår i opgørelsen af udvidede forbrugsmuligheder. I alt fordeles udgifter til individuelt offentligt forbrug svarende til 255 mia. kr. (29-niveau), jf. tabel 1. Tabel 1 Offentligt forbrug i 29 Offentligt forbrug 29-niveau Mia. kr. Pct. Individualisérbart 254,8 51 Heraf: - Dagpasning 31,5 6 - Undervisning 91, Sundhed 92, Pleje 39,5 8 Øvrigt individuelt 11, 2 Kollektivt 14,5 28 Samlet offentligt forbrug 496,3 1 Anm.: Sundhed er sammensat af individuelt offentligt forbrug i form af hospitalsbenyttelse, sygesikring og medicintilskud. Pleje er i opgørelsen sammensat af hjemmehjælp og plejehjemsbenyttelse. Kilde: Danmarks Statistik samt egne beregninger på lovmodellen. Offentligt forbrug i form af daginstitutionsbenyttelse og uddannelse fordeles med udgangspunkt i oplysninger om børn i daginstitution og personer under uddannelse, jf. figur 1 og 2. Økonomisk Analyse April 213 9\n10 ØKØNOMISK ANALYSE Figur 1 Daginstitutionsforbrug opdelt på alder i 29 Figur 2 Uddannelsesforbrug opdelt på alder i Kr. 1. Kr kr. 1. kr Pr. person Pr. person Pr. voksen i familien Pr. voksen i familien Alder Anm.: Figuren er afsluttet ved 9 år Alder Anm.: Figuren er afsluttet ved 9 år. Uddannelse indeholder her også voksenuddannelse. Offentligt forbrug i form af sundhed og pleje fordeles tilsvarende med udgangspunkt i oplysninger om individuelt forbrug af hospital, medicin og læge/tandlæge og hjemmehjælp og plejehjem, jf. figur 3 og 4. 1 Økonomisk Analyse April 213\n11 Figur 3 Sundhedsforbrug opdelt på alder i 29 Figur 4 Plejeforbrug opdelt på alder i kr. 1. kr kr. 1. kr Pr. person Pr. voksen i familien Alder Alder Anm.: Figuren er afsluttet ved 9 år. Sundhedsforbrug er sammensat af hospitalsbenyttelse, medicintilskud og sygesikringsydelser. Anm.: Figuren er afsluttet ved 9 år. Pleje er sammensat af hjemmehjælp og plejehjem til ældre og handicappede. Det er svært at skelne mellem forbrug pr. person og forbrug pr. voksen i familien i figuren, idet offentligt forbrug i form af pleje hovedsageligt modtages af voksne personer. Forskellene i forbrugsmuligheder kan illustreres med udgangspunkt i de udvidede forbrugsmuligheder, som her består af disponibel indkomst tillagt det individualiserbare offentlige forbrug. Det individuelle offentlige forbrug fordeles traditionelt ved, at den disponible indkomst tillægges værdien af det faktiske individuelle offentlige forbrug. Alternativt kan den disponible indkomst tillægges det faktiske individuelle offentlige forbrug af daginstitution og uddannelse, som har karakter af reelt forbrug, og det aldersopdelte gennemsnit af det individualiserede offentlige forbrug for den del, der ikke kan siges at være udtryk for en reel forbrugsbeslutning, men snarere er udtryk for en forsikringslignende ydelse, dvs. individuelt offentligt forbrug i form af sundhed og pleje. På den måde tages højde for, at nogle former for offentligt forbrug har en værdi for alle (i aldersgruppen), uanset om der gøres brug af muligheden. Det antages således beregningsteknisk, at eksempelvis hospitalsbenyttelse har samme værdi for alle 8- årige. Der tages således ikke højde for, at nogle grupper kan have større eller mindre sandsynlighed for at gøre brug af de pågældende ydelser som følge af forskellig levevis mv. Forsikringsværdien af offentligt forbrug i form af sundhed og pleje er her beregningsteknisk opgjort som sandsynligheden for at gøre brug af den offentlige service gange den gennemsnitlige værdi af ydelserne for de berørte opdelt på alder, svarende til det aldersopdelte gennemsnitlige individuelle offentlige forbrug. Økonomisk Analyse April


Alternativets vision for København – Brønshøj-Husum Avis\n27. feb 2018, 07:57 - Sidst redigeret 26. feb 2018, 12:58\nAlternativet bliver i disse dage beskyldt for ikke at sætte den grønne dagsorden højest, senest af Laura Rosenvinge som åbent spørger; “Vil Alternativet have metro til Brønshøj?”\nAf Badar Shah, borgerrepræsentant, Alternativet\nJeg, som medlem af Borgerrepræsentationen for Alternativet, kan klart og tydeligt svare; Ja… Men til hvilken pris? Jeg synes det er trist når komplekse politiske emner bliver kogt ned til ja eller nej-spørgsmål. Især metrobyggeriet, fordi metroen påvirker hele byens fremtidige udvikling og der er flere faktorer end bare grøn transport, der burde tages stilling til.\nAlternativet støtter op omkring fælles grøn transport, men vi er også opmærksomme på den byudvikling som en gældsætning kan tvinge. Ønsker vi en by hvor kun de velhavende har råd til at bo? Ønsker vi en by hvor alle vores grønne fritidsarealer bliver bebygget med boliger og kontorer?\nVi mener ikke, at borgerindragelsen og klarlægningen af gælden har været tilstrækkeligt. Alternativet vil gerne have metroen til Brønshøj… men ikke hvis de nuværende beboere kommer til at lide for den.


14. feb.\t... ejendomsværdiskattesatsen. Det har ikke været muligt at få en kommentar fra skatteminister Morten Bødskov til denne artikel på grund af vinterferie. Skatteordfører Louise Schack Elholm (V) slår fast, at "vores hovedsigte ... BORSEN.DK\n4. dec. 2019\tVenstres skatteordfører, Louise Schack Elholm, tidligere sagt til Altinget. BORSEN.DK\n7. nov. 2019\tSchack Elholm, ville gerne have at vide, hvornår Morten Bødskov første gang blev gjort opmærksom på, at tidsplanen for den nye boligskat stod til at skride. Men det måtte hun stille et skriftligt ... BORSEN.DK\nKritik af Bødskov: Gav partier ukorrekt information om boligskatteforsinkelse\n1. nov. 2019\t... siger skatteordfører Louise Schack Elholm (V). Skatteordfører Dennis Flydtkjær (DF) spurgte på mødet 10. september direkte ministeren til, om tidsplanen for den nye ejendomsbeskatning ville holde, ... BORSEN.DK\nSF og Enhedslisten kritiserer 3F-brev om arveafgift: "Det er dybt besynderligt"\n25. okt. 2019\t... skatteordfører, Louise Schack Elholm, kalder det "sigende", at begge af arbejdsmarkedets parter har følt sig nødsaget til at kontakte regeringen med et brev. "Det er jo tankevækkende, at også fagbevægelsen ... AVISEN\n26. aug. 2019\t... nyt svar til Venstres skatteordfører Louise Schack Elholm. I dag betaler danske lønmodtagere skat af 2800 kr. om året, hvis de også bruger arbejdstelefonen privat, og det er både for dyrt og ... BORSEN.DK\n13. aug. 2019\t... boligejerne selvfølgelig skal betale noget, men ikke for alle ti år. Det kan simpelthen blive for stor en omkostning for nogle," siger skatteordfører for Venstre, Louise Schack Elholm, som også sad med i ... BORSEN.DK\n9. aug. 2019\t... skulle skatteordfører Louise Schack Elholm og flere andre ifølge TV2 have rejst sig og kaldt til samling og lagt vægt på, at partiet ikke må ende i en kæmpe krig. På Twitter bakker Venstres mangeårige ... BORSEN.DK\n27. feb. 2019\tAlliance og Venstre afviser nemlig at gå ind for det konservative forslag med henvisning til regeringsgrundlaget.Ideologisk benspændVenstres skatteordfører, Louise Schack Elholm, fortæller, at højere ... AVISEN\nHug til selskaber: Skatten i Danmark er reelt en af de højeste i EU\n8. jan. 2019\t... virksomheders kasser end i udlandet. Ingen planer om at lette Venstres skatteordfører, Louise Schack Elholm, mener, at Danmark samlet set tilbyder virksomhederne fornuftige vilkår. "Beskatningen er ... AVISEN\nVenstre: ATP-chef må redegøre for udbyttefinte i Nordea\n20. nov. 2018\t... ansvarlige afdeling i storbanken. "Vi kan ikke leve med, hvis der er en flosset moral," siger Louise Schack Elholm, der er skatteordfører for Venstre og medlem af Folketingets beskæftigelsesudvalg, som ATP ... FINANS.BORSEN.DK\n18. sep. 2017\t... skatteordfører, Louise Schack Elholm, vil have ministeren til at undersøge problemet. - Det er slet ikke i orden det her. Hvis Danmark er så søde at låne folk penge til studiet og alt muligt andet, så nytter det ... BORSEN.DK\n17. sep. 2017\tVenstre er ikke interesseret i at indgå forlig, lader fungerende politisk ordfører Louise Schack Elholm forstå. - Vi mener, at vi får den skarpeste udlændingepolitik, ved at vi i blå blok står sammen med ... BORSEN.DK\nTravle dage venter regeringen: Det ved vi om indholdet i de politiske udspil\n28. aug. 2017\t... skatteordfører, Louise Schack Elholm (V), i artiklen. I dag får alle lønmodtagere et beskæftigelsesfradrag på 8,75 pct. af deres løn. Fradraget kan dog ikke overstige 30.000 kr., og derfor får personer med en ... BORSEN.DK\nØlbosser i oprør: Afgift giver ingen mening\n18. aug. 2017\t... når man medregner, at færre vil købe ind på den anden side af grænsen. Louise Schack Elholm, skatteordfører for Venstre, siger, at det beløb vil blokere for at fjerne afgiften. "Det er klart, at ... AVISEN\nFlertal er klar til at forlænge håndværkerfradrag\n14. aug. 2017\tOg jeg konstaterer, at boligjobordningen er vigtig for Venstre og en del andre partier," siger han. Venstres skatteordfører, Louise Schack Elholm, erklærer sig da også "rigtig glad" over for ... BORSEN.DK\nSkat sendte maratonsvar til marcipanchef: "Jeg er ikke overrasket"\n4. aug. 2017\t... fortolkes på en måde, som både Skat og virksomheder kan bruge. Med andre ord: Skat kan ikke gøre det meget anderledes, mener Louise Schack Elholm, der er skatteordfører for Venstre. "Jeg har tillid til, at ... AVISEN\nSF og DF: EU må ikke bruges som undskyldning for te-afgifter\n1. aug. 2017\t... hos Venstre afventer Louise Schack Elholm, skatteordfører, forslagene fra regeringens saneringsudvalg. "Vores forventning er, at saneringsudvalget kommer med en lang række forslag til, hvilke ... BORSEN.DK\n"Ingen idé er så god, at den ikke kan slås ihjel af visionsløse politikere"\n5. jul. 2017\t... partierne ifølge Venstres skatteordfører Louise Schack Elholm glemme alt om. Hun forstår godt iværksætternes utålmodighed, men forklarer, at regeringen i efteråret kommer med et vækstudspil og inden da ikke ... AVISEN


PressReader - BT: 2016-08-11 - ’Det er en svinestreg’\n’Det er en svinestreg’\nPOLITISK VREDE »Hvis det står til Dansk Folkeparti, skal de asylansøgere, der bliver taget i at stjaele, have afvist deres asylansøgning og hjemsendes,« siger udlaendingeordfører Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti efter BTs afsløringer. Udtalelsen kommer på efter, at BT tirsdag kunne fortaelle, hvordan en gruppe drenge fra Center Sandholm og Udrejsecenter Sjaelsmark har skabt problemer i Netto på Torvestraedet i Allerød.\nOg det vaekker harme på Christiansborg lige fra rød til blå blok.\n»Der skal gaelde fuldstaendigt samme vilkår, som der gør for danskere. Og så har det selvfølgelig indflydelse på deres asylansøgning, hvis de bryder loven - og det kan betyde, at man får afslag på asyl,« siger retsordfører for Socialdemokraterne Trine Bramsen, som nu vil tage sagen op med udlaendingeminister Inger Støjberg. Utaknemmeligt Den konservative leder Søren Pape vil gå så langt som at forbyde asylansøgerne at gå ud af centret.\n»Det er utaknemmelig opførsel. Sådan opfører vi os altså ikke her. Vi går også ind for et udgangsforbud, men vi mener ikke, det bør vaere kollektivt. I stedet bør det rettes mod dem, der har begået kriminalitet,« siger han. Martin Henriksen er enig i, at de skal have udgangsforbud og er aergerlig over situationen.\n»Jeg har da hørt fra borgere, at det også foregår andre steder i landet. Det er jo desvaerre det, der følger med, når der kommer rigtigt mange mennesker til Danmark, som ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt. Det er selvfølgelig fuldstaendig uacceptabelt, og det er reelt en svinestreg over for det lokalsamfund, der har taget imod dem.«


Søndag den 12 september 2021 kl. 16:20\nNår du har en butik, så er indretning en rigtig vigtig del. Det er nemlig helt afgørende for, hvordan folk oplever din butik. Hvis der er en lækker og indbydende indretning, så er det også mere attraktivt at komme indenfor.\nHer får du tre tips til, når du indretter din butik.\nSkab en rød tråd med dit interiør\nI en butik handler det om at skabe en rød tråd, så din butik virker gennemført og professionel. Derudover er det din opgave at skabe en butik, der er indbydende at komme ind i, så det lokker kunder til.\nDet gør du f.eks. ved at købe interiør, der pynter og fungerer godt sammen. Hvis du f.eks. holder dig til nogle bestemte farver, materialer eller toner, så skaber du automatisk en rød tråd. Hos Bloomingville finder du mange forskellige ting, der fungerer både til boligindretning og til butiksindretning.\nDet er bestemt ikke nemt at indrette en hel butik, så derfor er det en stor hjælp, hvis du får rådgivning af en indretningsarkitekt. En professionel ser typisk nogle andre ting og får nogle anderledes idéer, end du selv gør. Desuden er en indretningsarkitekt typisk god til at forstå dine idéer og drømme og omforme det til konkrete tiltag og elementer i din indretning.\nBrug god tid på din indretning\nDet tager tid at indrette en flot butik, så derfor er det også værd at bruge god tid på det. Det giver et langt bedre førstehåndsindtryk at træde ind i en butik, hvor det er til at se, at der er tænkt over indretning og design.\nDet er derfor ikke nogen god idé at haste igennem det, for det giver et langt bedre resultat, hvis du bruger tid på det, før du åbner din butik rigtigt, medmindre det naturligvis ikke er en helt ny butik.\n>> Læs mere på Likehome.dk


Bogholderi & administration med tid til fordybelse\nSom regnskabsassistent får du en afvekslende hverdag, som du selv planlægger og strukturerer. Du bliver ansvarlig for og er hands-on i udførelsen af alle administrative opgaver ift. driften med fokus på regnskab og bogføring. Du får en central funktion i driften, og er med til at sikre effektiv udnyttelse af ressourcer samtidig med, at du identificerer optimeringsmuligheder.\nStillingen oprettes da den nuværende regnskabsassistent, skal videre til nye opgaver, hvorfor der vil være løbende kompetenceoverdragelse.\nSom person er du stabil og detaljeorienteret, du arbejder systematisk og trives i en alsidig hverdag, hvor du bliver afbrudt og løser mange opgaver. Du kendes som personen, der hellere gør tingene rigtigt første gang, og derfor er omhyggelig med dine opgaver. Samtidig er du en holdspiller, der træder til og giver en hånd, hvad end det drejer sig om sparring med dine kolleger eller praktiske opgaver, som får hverdagen til at glide.\nLæs mere om Klintholm I/S\nKlintholm I/S er et fælleskommunalt affaldsselskab for kommunerne Faaborg-Midtfyn, Kerteminde, Nyborg, Svendborg, Langeland og Ærø. Selskabets formål er at udføre affaldshåndtering, som interessentkommunerne ønsker udført. Interessentselskabet beskæftiger 9 medarbejdere og udfører bl.a. deponering af affald, kompostering, fremstilling af biobrændsel, genanvendelse af bygningsaffald, behandling af forurenet jord og omlastning/bortskaffelse af slam. Selskabet varetager således en vigtig opgave for vores miljø, for affald og jord er ikke bare affald og jord, og korrekt genanvendelse er med til at sikre vores natur mange år frem. Klintholm I/S søger derfor løbende at forbedre nyttiggørelsen af kommunernes affald samtidig med, at de sikrer lave priser og høj service for såvel interessentkommunerne som kunder og andre samarbejdspartnere.


Skuespillere søges - LØN, HASTER: Personer søges til reklamefilm, Aarhus\nLØN, HASTER: PERSONER SØGES TIL REKLAMEFILM, AARHUS\nMænd og kvinder 12 - 60 år, Århus\nTil 5 korte reklamefilm søges følgende roller besat hurtigst muligt:\n- Mand i alderen 40-60 år. Karakteren er en del af et ægtepar, og skal gennem sit ydre udtrykke at han er under tøflen. Derfor søges en lille og spinkel mand. Manden og hans kone skal fungere sammen, og deres forhold skal tydeligt udtrykkes i deres udseende - der ønskes derfor så stor størrelsesmæssig forskel, på de to karakterer, som muligt\n- Kvinde i alderen 45-60 år. Denne karakter er en del af et ægtepar, og kvinden skal igennem sit udseende udtrykke at det er hende der bestemmer. Der søges således en større kvinde, gerne høj og bredskuldret.\n- Dreng i alderen 12-14 år.\n- Mand i alderen 40 år. Almindelig af udseende, må gerne være ranglet.\nDe ydre træk ved disse karakterer er enormt vigtige, og der castes derfor kun folk der lever op til de vores krav om udseende.\nOptagelserne kommer til at foregå d. 29., og 30. september og 1. oktober, in Aarhus. Der søges derfor som udgangspunkt skuespillere fra Århus og omegn. Transport og forplejning bliver naturligvis dækket i produktionsdagene.\nAlle medvirkende honoreres med et mindre beløb.\nCastingen afholdes d. 22. september og ansøgningen skal derfor være i hænde inden torsdag d. 19. september kl. 17.00.


FVU Start | AOF\nEt gratis undervisningstilbud for voksne med dansk som andetsprog.\nFVU start er et undervisningstilbud, der henvender sig til 2-sprogede danskere, som har brug for at øge og forbedre deres ordkendskab og ordforråd på dansk, styrke deres mundtlige kommunikative færdigheder samt styrke deres forudsætninger for læseaktiviteter gennem læse- og skriveforberedelse.\nFor at deltage i undervisningen skal deltageren kunne forstå talt og skrevet dansk, samt tale og skrive dansk på at grundlæggende niveau.\nSamtidig med et FVU forløb kan forløb hos sprogskolen, et andet FVU trin eller AMU kursus krydse med.\nDeltageren tilbydes indledningsvis en FVU screening, som er en elektronisk test. Ud fra testresultatet vejledes deltageren til om FVU Start og/eller FVU Læsning er det rette tilbud. Det er gratis at deltage i testen.


LA bør gå efter Ligestillingsministeriet og sætte enten Merete Riisager (tv.) eller Laura Lindahl (th.) i spidsen for ligestillingspolitikken i Danmark. Billede: Ft.dk, fotograf: Steen Brogaard.\nDen store snak om stålsatte øjne og høje træer, som det er svært at komme ned fra, uanset hvor mange Audier, der holder og venter, overlader jeg trygt til landets politiske kommentatorer.\nMen hvis Anders Samuelsen og Liberal Alliance vælger at sige ja tak til Lars Løkkes tilbud om ministerposter, og hvis der bliver mulighed for at gå efter det, så bør partiet pege på Ligestillingsministeriet og sige: »Det snupper vi.«\nDels har den nuværende ligestillingsminister, Ellen Trane Nørby, som har været på posten siden sommeren 2015, ikke gjort meget væsen af sig i retning af at skabe mere ligestilling i Danmark.\nDe tre juridiske knaster på ligestillingsområdet – værnepligt, partnervold og omskæring – har den i øvrigt sympatiske Nørby intet gjort ved.\nSideløbende hermed har ministeren ved flere lejligheder inviteret stærkt ideologiske grupperinger ind, hvor stærkt ideologiske grupperinger ikke hører hjemme. Et eksempel på det er Everyday Sexism Project, som Nørby i flere omgange har inviteret til at deltage i møder og anden aktivitet i ministeriet.\nDels har Liberal Alliance ikke bare et, men to stærke kort på hånden, når det gælder posten som ligestillingsminister.\nDet umiddelbart oplagte valg er partiets nuværende ligestillingsordfører, Merete Riisager, som i de seneste år med klar stemme igen og igen har markeret sine synspunkter i den offentlige debat.\nRiisager afviser al snak om, at kvinder er en slags andenrangsmennesker, som skal beskyttes af kvoter og andre former for favorisering. Kvinder både kan og skal konkurrere på lige fod med mænd, og kvinder bør tage ansvar for egne resultater, er Riisagers holdning.\n– Vi skal lære, at hvis man vil have magten, så skal man tage magten. Og hvis man vil tjene penge, skal man interessere sig for penge. Man kan ikke regne med at komme til at tjene mange penge, hvis man læser litteraturvidenskab. Man kan ikke få begge dele, udtalte hun eksempelvis for nylig i forbindelse med diskussionen om ligeløn.\nSpørgsmålet er imidlertid, om Riisager er interesseret i posten.\nLiberal Alliances ligestillingsordfører har tidligere foreslået, at man nedlægger Ligestillingsministeriet, og det er under en måned siden, hun sidst bekræftede, at hun står ved den opfattelse.\nGør Riisager stadig det, kan hun naturligvis ikke blive ligestillingsminister.\nMen skulle det være tilfældet, har Liberal Alliance i Laura Lindahl en anden stærk kvinde, der er egnet til jobbet.\nLindahl hører ganske vist til blandt de yngre ansigter på Christiansborg, men det ville ikke være første gang, at en ung politiker gik hen og viste sig at være en glimrende minister.\nSamtidig er der ingen tvivl om, hvor Lindahl står ligestillingspolitisk.\nSeneste markerede hun sig i spørgsmålet om omskæring af raske drengebørn, da hun var en medvirkende årsag til, at sygeforsikringen Danmark ændrede politik på området.\nHertil kommer, at Lindahl, som er beskæftigelses- og socialordfører for Liberal Alliance, allerede er medlem af Folketingets 29 personer store ligestillingsudvalg sammen med Riisager.\nI Riisager og Lindahl har Liberal Alliance to stærke kandidater til ligestillingsministerposten, og det vil være godt for ligestillingen i Danmark, hvis en af dem bliver minister på området.\nHyggemøder med udvalgte veninder har vi set rigeligt af i Ligestillingsministeriet. Det bringer os ingen vegne. Vi har brug for en minister, der vil andet og mere end at drikke kaffe med kvindeorganisationerne.\nEn sådan minister vil både Riisager og Lindahl være.\nDerfor er opfordringen herfra ganske klar: Peg på Ligestillingsministeriet, og sæt Riisager eller Lindahl i stolen. Det vil føre ligestillingspolitikken i den rigtige retning og skabe et mere ligestillet Danmark til gavn for alle.\n← Kvindernes Sidste Arbejdsdag: »Det er bare for sjov«\nKaren Sjørup skoser WEF’s Global Gender Gap Report →


Et projekt med alle odds imod sig | reload.dk\nEt projekt med alle odds imod sig\nUdfordring: Rekruttering af nye medlemmer og værdi til spejderledere\nTilgang: En teknologisk løsning med lav indgangsbarriere og stærkt samarbejde\nResultat: En let anvendelig og præsentabel løsning der er godt integreret i hverdagen\ndet skal passe ind i hverdagen\nGruppeweb er tænkt ind i forældrenes hverdag, som er fyldt med mange ting, der skal koordineres.\nSpejderpodcasten Snobrød og feltspader besøgte os og interviewede Mads om det nye Gruppeweb. Find afsnit 55 under 'Snobrød og feltspader' på din podcast-platform eller lyt med på Soundcloud.\nDe første sites bliver oprettet og designet. Rekorden for hvor hurtigt en gruppe fik oprettet og kom live er pt 1,5 time!\nAnders Hooge fra Det Danske Spejderkorps viser, hvad en spejdergruppe skal gøre for at oprette en side.\nKampen om den næste kage\nVi nyder i den grad at samarbejde med Det Danske Spejderkorps. Inklusiv de mange drillerier og Anders' agtværdige commitment til at spise for mindst 700 kr M&Ms om måneden. Målet er at spise for, hvad der svarer til projektsummen!


19.2.2002: Brydebjergskolen har Nysteds stærkeste børn\nSpirens SFO fra Brydebjergskolen snuppede både 1. og 2. pladsen, da alle Nysted Kommunes Skolefritidsordninger kæmpede om at have Nysteds stærkeste SFO\nDer var både høj stemning og juhu-piger og masser af spændende brydekampe, da Nysted B.K. i samarbejde med Danmarks Brydeforbund tirsdag afholdt turneringen Nysteds stærkeste SFO i klubhuset i Adelgade i Nysted.\nSeks hold fra alle tre skolefritidsordninger i en af Danmarks mindste ”brydekommuner”, havde sat hinanden i stævne, og der blev kæmpet flittigt i disciplinerne stafet, tovtrækning og selvfølgelig brydning.\nDet viste sig, at holdene fra SFO-spiren fra Brydebjerskolen var stærkest – og om det skyldtes, at de også havde medbragt ”juhu-piger”, skal være usagt, men det var hold 2, der var stærkest og vandt turneringen med 26 point foran skolekammeraterne på hold 1, der blev nr. 2 med 24 point. ”Chilli con Carne” fra Nysted Skoles SFO blev nr. med 23 point, mens ”de stærke” fra Nysted skoles SFO og ”de seje brydere” og ”superbryderne” begge fra Kettinge Friskoles SFO, Kernehuset, kom på pladserne fra 4-6.\nEfter turneringen var der guldmedaljer og diplomer til alle 6 finalehold, mens det vindende hold modtog et flot indrammet diplom som bevis på titlen som stærkeste SFO i Nysted.\nNysted Brydeklub fik meget ros for arrangementet som var arrangeret i samarbejde med Danmarks Brydeforbund, og som højst sandsynligt bliver gentaget til næste år.\nEr der spørgsmål til arrangementet, er I velkomne til at kontakte Nysted B.K.s formand Tina Larsen på tlf. 54 87 21 05 eller Danmarks Brydeforbunds breddekonsulent Morten Hansen på tlf. 43 26 21 77.


Forrige premierefilmRobinson Crusoe\nNæste premierefilmThe Assassin\nFilmen har en dramatisk og hektisk grundstemning med kun få rolige pauser. Den indeholder mange voldsomme kampscener og scener med uhyggelige forvandlinger og monstre, som truer hovedfigurerne. I flere scener ser man fx en ondsindet, alienagtig, blækspruttefigur, som bor i maven på en robot. I én lang scene ses en biljagt, hvor mange biler forulykker og bryder i brand, og hvor mennesker kommer til skade. I en anden voldsom scene styrter et fly ned, og man ser, hvordan det smadres samtidig med, at hovedfigurerne slynges rundt og kæmper for deres liv. Da fortællingen foregår i et urealistisk univers, da hovedfigurerne er fantasivæsener, og da filmen også indeholder humor og positive forløsninger, vurderes den kun at kunne virke skræmmende på de yngste børn i aldersgruppen 11-15, og den får derfor en 11års-grænse.\n3D, 2D, Babybio - 2D\nI 'Teenage Mutant Ninja Turtles: Out of the Shadows' vender de muterede ninjapadder Michelangelo, Donatello, Leonardo og Raphael tilbage. Brødrene får brug for alle deres kampsportskneb samt hjælp fra vennerne April O’Neil og Vern Fenwick, da nye og gamle trusler melder sig på banen.\nÆrkefjenden Shredder er flygtet fra fængslet og har slået sig sammen med den gale og geniale videnskabsmand, Baxter Stockman, samt to muterede og knap så kvikke håndlangere, Bebop og Rocksteady.\nSuperskurkenes plan er simpel: At overtage verdensherredømmet, og hvad værre er, ankommer den ultimative ondskab fra en fremmed dimension.\n'Teenage Mutant Ninja Turtles 2' er efterfølgeren til filmen fra 2014, der opdaterede 1980er-fænomenet til moderne standarder. Oprindeligt blev Turtles introduceret som en tegneserie, men det var i form af tegnefilm, computerspil, tre tidlige biograffilm og alskens merchandise, at padderne blev verdenskendte.\nFortsættelsen til den nye version vil glæde fans, idet både Bebop, Rocksteady, Krang og Casey Jones optræder i historien, og naturligvis er Megan Fox tilbage i rollen som den handlekraftige reporter, April O'Neil. (copyright: kino.dk)\nVælg bedømmelseGive Teenage Mutant Ninja Turtles: Out of the Shadows 1/6Give Teenage Mutant Ninja Turtles: Out of the Shadows 2/6Give Teenage Mutant Ninja Turtles: Out of the Shadows 3/6Give Teenage Mutant Ninja Turtles: Out of the Shadows 4/6Give Teenage Mutant Ninja Turtles: Out of the Shadows 5/6Give Teenage Mutant Ninja Turtles: Out of the Shadows 6/6Fortryd bedømmelse\nMød de 4 Ninja-padder\nNy actionpræget trailer til Ninja Turtles 2\nKlip fra ny Turtles-film\nFørste kig på skurken Krang\n"Det hele er kørt gennem computerteknologi, men synes at være hæftet sammen med en rusten sømpistol." (Jeppe Krogsgaard Christensen)\n"Teenage-padderne ér selvfølgelig tiltænkt teen-drenge på udkig efter et hurtigt Fox-fix. Men helt ærligt... Selv vores teen-drenge har fortjent bedre." (Henning Høeg)\n"... filmen her har nemlig alt det, som forgængeren manglede: humor, selvironi, glimt i øjet og noget, der [...] minder om personkarakteristik." (Henrik Queitsch)\n”'Out of the Shadows' emmer af selvironisk 90’er-ånd." (Katrine Sommer Boysen)\n"Det er den fuldstændigt groteske og hyldende skildpaddemetafor for teenageliv, der gør det hele latterligt og sejt og TURTLE POWER!" (Katrine Hornstrup Yde)\nDenne 2'er bedre end 1'eren som mest af alt var en skuffelse, men måske havde man også skruet forventningerne og nostalgien helt op når det er et elsket univers fra barndommen.\nEffekterne og historien er sammenhængende, men mest af alt er der et godt flow i historien og god humor. Vi så den sammen 3 generationer samlet til familie hygge og alle var underholdt. Den bliver lidt langtrukken til sidst, men den har en rigtig fængende start.\nden skal også haves på 4k blu ray\nJaaah, den var okay\nGod humor, flotte effekter, og fed musik. Filmen i sig selv er god nok, dog er denne, lige som den tidligere, meget klassisk kliche ang. slutningen. (SPOILER): Reder dagen i sidste sekund, og den slutter meget brat.\nDog meget god underholdning\nBatgirl. 5 år siden\nTNMT:Out Of The Shadow. bliver nævnt spoilers.\nHar set noget frem til den film og især efter det blev annonceret at Rockstead og Bibob skulle være med i den.Den var meget bedre ind 1,eren, som ikke var dårlig men heller ikke over god,så man hopper op i sofaen af glæde. Det var virkelig fedt da technodronen kom igennem porten fra Dimension x og bare den måde den blev samlet på,som et puslespil på svært niveau. Shredder passet også godt ind uden at tage for meget af rampelyset og være mere i baggrunden og guide folk mutanter til finish the evil plans. Godt at se Krang, lige så ondskabsfuld som i tegnefilmene.\nDet var lidt ligesom at se et af de gamle Ninja Turtles,afsnit med den måde den var skruet sammen på. Dog med nutids teknologi at lave film på og nu til dages.\nDen for 4 Pizzaer af mig for god underholdning med sine gamle barndoms helte og skurke.\nPadde action fra skyggerne!!!\nJeg synes ikke at der er nogen andre film, som kan måle sig med Teenage Mutant Ninja Turtles-filmene fra 90'erne, men jeg synes de nye Ninja Turtles film er rigtig gode og Michael Bay gør det godt synes jeg. Når det er sagt, så synes jeg personligt at Michael Bay har formået at lave en efterfølger som næsten er bedre end den første Ninja Turtles-film som han lavede. Effekterne, historien og skuespillerne hænger rigtig godt sammen, og det er som om at det hele bare går op i en højere enhed og spiller rigtig godt sammen. Det må jeg sige, jeg var positiv overrasket over filmens opbygning, dens historie og dens handling. Og det er helt sikkert både sjovt og fedt at se Bobop og Rocksteady dukke op i filmen, samt Casey Jones, rigtig fedt.\nDenne gang får Ninja-padderne brug for alle deres kneb og tricks, da nye og gamler trusler melder sig på banen i kampen om verdensherredømme over Jorden. The Shredder flygter fra en fangetransport, og slår sig sammen med en gal professor og to muterede håndlangere, som ikke er særlig hurtige i optrækket. Ninja-padderne får heldigvis hjælp fra deres gamle venner April O'Neil, Vern Fenwick og deres nye ven Casey Jones. Shredder udgør en potentiel trussel mod byen og dens indbyggere, og da han slår sig sammen med Krang som er en helt ny trussel mod verdensfreden fra en anden dimension, så må Ninja-padderne trække i arbejdstøjet og gøre brug af al deres kampsportsteknik og hvad de ellers har af evner.\nSom jeg nævnte tidligere, så er det faktisk alt sammen i denne film som bare spiller, skuespillerne, historien, og handlingen er bare i top og man føler sig virkelig godt underholdt. Selv om jeg personligt foretrækker de gamle Ninja Turtles-film fra 90'erne, så kan jeg ikke lade være med at synes godt om de nye Ninja Turtles-film, for de er virkelig godt skruet sammen. Jeg synes bl.a. animationerne er rigtig godt lavet og utrolig realistiske og troværdige i filmen. Skuespillet bliver leveret godt, troværdigt og overbevisende af samtlige skuespillere. Der var ikke nogen som jeg synes var dårlige. Historien er god, lidt hæsblæsende nogle gange men stadig rigtig godt sammenhængende. Handlingen er spændende, aktiv og holder en klistret til skærmen hele tiden. Tempoet er rimelig "upbeat" tempo, og der er godt gang i den, og der sker noget hele tiden som holder gang i historien. Rytmen er god og flydende, og sørger for at tingene kører derud af i et godt og selvsikkert "flow", og de sikre sceneskift gjorde at man næsten ikke lagde mærke til de forskellige skift mellem scenerne. En ting jeg synes der var anonymt og i baggrunden, var musikken, jeg lagde næsten ikke mærke til filmmusikken fordi jeg var så optaget af hvad der skete i de forskellige scener.\nTeenage Mutant Ninja Turtles 2 får 4 stjerner af Anmelderen ****\nJeg syntes ikke den første var overdrevet god og faktisk er jeg heller ikke helt oppe at ringe over 2'eren den er lidt bedre. Dog er der nogle gode effekter F.eks er vores helte, Bebob og Rocksteady rigtig godt lavet, faktisk synes jeg der er kommet mere personlighed i Turtles, Casey Jones og April O'Niel fungere også ok for mig måske med en lille smule for lidt screentime til Casey Jones og hans hockeysticks. Baxter Stockman og mega ringe spillet total overdrevet.\nOg så ved jeg ikke helt hvad jeg skal sige til "genbrugen" af scenen fra den første film, hvor de i lastbil køre ned af et bjerg mens de kæmper mod footklanen, i denne er det bare på en flod i resterne af et fly mod Bebob og Rocksteady.\nAlt i alt en ok film og hvis jeg gav 1'eren 3⭐, så får denne 4⭐\nRigtig god efterfølger\nJep, nu er det blevet tid til endnu en bedømmelse. Denne gang står den på filmen "Teenage Mutant Ninja Turtles: Out Of The Shadows".\nJeg kan huske da den første kom ud i biografen. Den blev sablet ned af brugere og anmeldere. Jeg havde det sådan lidt, skulle jeg tage ind og se den eller ikke. Jeg valgte at droppe det og se den da den kom ud. Jeg må sige at jeg ikke rigtig forstod, hvorfor folk synes at den var dårlig. Jeg synes den var rigtig god.\nNu efter at have set hele serien fra 1987, 2003 og 2012, hvilket var en hyggelig rejse igennem 3 generationer, har de ikke ramt helt ved siden af.\nDet er nu lidt specielt at de har lavet dem meget virkelige.\nJeg må indrømme at jeg tit har hørt at film kan ødelægge serien i en serie. Men jeg synes ikke det er sket her.\nFilmen fra 2014 var en gang rigtig underholdning.\nMen 2´eren er altså noget bedre. Der er underholdning som der jo altid er i Turtles-universet. Men der var også lidt mere historie. AT de bragte Casey Jones (Stephen Amell) og Beebop og Rocksteady ind i filmen var en god ting. Krang var hellere ikke en dårlig tilføjelse. Jeg tror på der kommer en nr. 3. Men det må tiden vise. Jeg ville til at starte med at give filmen 4 stjerne, men synes at den fortjener en stjerne mere pga. jeg føler at de har kørt lidt mere i historien denne gang. Men det kan blive bedre.\nDen var ret awesome, også med de nye skurke vortesvinet næsehornet og Krang samt Shredder igen. Men alt i alt 6 fede stjerner herfra jeg håber på en nr. 3 i 2018! Og til Blu-ray udgaven engang i November-December!\nHvad er mere fedt, at fejre sin rund fødselsdag på, end at se ninja padderne? At se ninja padderne self :)\nÆrligt synes jeg bedst om den første film end den her, men det betyder ikke a efterfølgeren her er fuldkommen møg. Det er ikke verdens bedste film, men det er en god portions underholdning med en masse action og turtlepower!!\n- Jeg var glad og optimisk under hele filmen. Jeg elsker TMNT virkelig meget - synes at de er noget af det sejeste jeg har haft kendtskab til, da jeg var barn til nu. Og ja, det er lidt af en drengerøvs film, men elsker det!!:)\nandreauser/73549 5 år siden\ndet er nok den bedste tmnt film nogensinde


I mindre og st�rre organisationer er der l�bende behov for at skabe og �ndre rammerne for medarbejdernes udvikling. Det kan ske ved at fokusere p� trivsel, medarbejdernes ressourcer, stressh�ndtering osv.\nBUVF - Center for Forandringsprocesser kan st� som ekstern partner for gennemf�relse af en trivsel unders�gelse. Igennem en s�dan unders�gelse er det muligt at f� et generelt billede af trivslen p� arbejdspladsen. Udgangspunktet er sp�rgsm�l der er brugt i arbejdsmilj�unders�gelser og forskning. Det er ogs� muligt at formulere egne sp�rgsm�l. Trivselsarbejdet kan inddeles i fire faser: Planl�gning, m�ling, handlingsplan og gennemf�relse. I f�rste fase gennemt�nkes processen fra start til slut. I anden fase s�ttes sp�rgeskemaet op og m�lingen blandt medarbejderne iv�rks�ttes. Handlingsplanen udg�r centrale konkrete initiativer. Den fjerde fase omhandler gennemf�relsen af de konkrete initiativer samt evaluering af projektet.\nMed udgangspunkt i trivselsunders�gelsen er det muligt at f� afklaret, hvor der i organisationen m�ske skal s�ttes ekstra ressourcer ind.\nI dag er coaching et n�glebegreb indenfor medarbejderudvikling og ledelse. Som leder kan der v�re brug for at coache en medarbejder, men ofte er der imellem leder og medarbejdere en usynlig barriere, der kan g�re det vanskeligt. BUVF - Center for Forandringsprocesser tilbyder coaching af medarbejdere og ledere i forbindelse med kompetanceudvikling, omstrukturering og som redskab i de daglige probleml�snende samtaler.


Versionen fra sep 2. 2014, 09:32 (redigér)\n- For at jeg kan lære bedst, er det dejligt med engagerede lærer, og en varieret undervisning.\nDer skal også være et godt miljø i klasseværelset. Det må ikke være for varmt eller for koldt, men sådan lige tilpas.\nLæreren skal kunne lære fra sig. Nogle lærer snakker bare for at snakke. Han/hun skal også være god til at komme ud til klassen, for at opretholde klassens opmærksomhed.\nEksperimenter, undersøgelser osv. er en god ting, så man kan få lidt afveksling fra bøgerne. Ellers kan emnet man er i gang med hurtigt blive for kedeligt, eller tungt.