12 af de bedste: Storbritanniens gratis begivenheder | VisitBritain\n12 af de bedste: Storbritanniens gratis begivenheder\nHvis du leder efter overkommelige ferier i Storbritannien, så har vi et par idéer til dig! Der er mange begivenheder, der finder sted hele året rundt, som er helt GRATIS at deltage i. Vi har fundet 12 af de bedste - én for hver af årets måneder.\nShetland, Skotland: Up Helly AA\nUp Helly AA foregår i Lerwick, Shetland, den sidste tirsdag i januar hvert år og er en spektakulær fejring af øens historie. Traditionen begyndte i 1880'erne og har været en årlig begivenhed i Shetland-kalenderen lige siden. Se marcher og besøg om dagen, før faklerne oplyser gaderne i Lerwick om aftenen. Se fantastiske kostumer, deltag i den festlige atmosfære, og beundr Jarl Squad, når de marcherer gennem byen.\nHvornår: 31. januar 2017\nHvor: Lerwick ligger på Shetlandsøerne, som ligger nord for Skotlands fastland. Flyrejser til Lerwick fra London tager tre timer, eller flyv fra Edinburgh på 75 minutter.\nDet østlige England: e-Luminate Cambridge Festival, Cambridge\nI løbet af seks aftener forvandler e-Luminate Cambridge Festival byens rige og forskelligartede urbane landskab med flygtige lyskunstinstallationer. Den moderne kunstfestival har til formål at hjælpe de besøgende med at opdage og genopdage Cambridge med installationer, foredrag, familieaktiviteter og koncerter.\nHvornår: 10.-15. februar 2017\nHvor: Cambridge ligger i det østlige England og er 60-minutters togrejse fra London eller 90-minutters bilkørsel.\nDet nordvestlige England: Kendal Food Festival\nKendal Food Festival er to dages fejring af mad og drikke. Den finder sted i den smukke købstad Kendal hver marts. I 2016 kunne man opleve en lang række velsmagende begivenheder langs Englands North Country Market.\nHvor: Kendal ligger i Cumbria i det nordvestlige England og er tre timers togrejse fra London eller to timers bilkørsel fra Leeds.\nDet sydøstlige England: Fejringen af St. George's Day på Trafalgar Square, London\nFejr Englands skytshelgen på Londons ikoniske Trafalgar Square på denne St. Georges Day. Detaljerne bliver snart annonceret, og der forventes meget af begivenheden - de tidligere år har pladsen været dekoreret i rødt og hvidt og pakket med traditionelle engelske boder, samt gratis temaaktiviteter og underholdning for hele familien.\nHvornår: April 2017\nHvor: Festlighederne på St. George's Day finder sted på Londons Trafalgar Square, som nemt kan nås via Londons undergrund med den nærmeste station ved Charing Cross, som er tre minutters gang fra pladsen.\nDet sydvestlige England: Bath International Music Festival, Bath\nI 2017 løber den 69. udgave af Bath International Music Festival af stablen, og den vil præsentere en omfattende og varieret række musik fra klassisk til moderne jazz, world og folk. Festivalen er vært for en blanding af koncerter samt en bred vifte af gratis arrangementer.\nHvornår: Maj 2017, datoerne er endnu ikke bekræftet.\nHvor: Bath ligger i den sydvestlige del af England. Det er 90 minutters togrejse fra London og en kort 12-minutters togrejse fra Bristol.\nDet sydvestlige England: Sommersolhverv ved Stonehenge og Avebury\nFejr sommersolhverv, årets længste dag, ved det gamle Stonehenge, som er en del af UNESCOs verdensarvsliste: den gigantiske og imponerende cirkel af sten. Det forhistoriske sted har været et sted for tilbedelse og fest på tidspunktet for sommersolhverv siden tidernes morgen.\nHvornår: Juni 2017\nHvor: Stonehenge er at finde i Wiltshire i det sydlige England og er 90 minutters togrejse fra London.\nDet nordøstlige England: Sunderland International Air Show, Sunderland\nSunderland Air Show er et af de største gratis luftshows i Storbritannien, og omfatter opvisninger fra RAF Red Arrows, forlystelsesture og militære udstillinger. Det afholdes langs byens kystlinje ved Roker og Seaburn, hvor du kan udforske stranden, mens du nyder underholdningen ovenover.\nHvornår: Juli 2017\nHvor: Sunderland ligger i den nordøstlige del af England. Det er fire timers togrejse fra London og 30 minutters rejse fra Newcastle via Tyne med bil eller tog.\nDet sydvestlige England: Bristol International Balloon Fiesta\nDen spektakulære Bristol International Balloon Fiesta ser mere end 150 varmluftballoner rejse mod skyerne i skumringen og daggry fra Ashton Court Estates smukke område, hvilket gør det til Europas største arrangement med varmluftballoner. Det gratis fire-dages arrangement er en utrolig forestilling og tiltrækker hundredtusindvis af mennesker hvert år. Besøgende kan også nyde helikopter- og ballonforlystelser samt underholdning for hele familien, herunder akustisk musik og forlystelsesture.\nHvornår: August 2017\nHvor: Bristol ligger i den sydvestlige del af England og er 1 time og 45 minutters togrejse fra London og 90 minutters rejse fra Oxford med tog eller bil.\nI hele England: Heritage Open Days\nHvert år i september organiserer omkring 40.000 frivillige på tværs af England hele 5.000 arrangementer for at fejre landets historie, arkitektur og kultur. Med alt fra vindmøller til blomsterhaver er der noget for enhver smag. Se skjulte steder, eller oplev noget nyt - helt gratis!\nHvornår: September 2017, datoen er endnu ikke bekræftet.\nHvor: I hele England.\nNordirland: Spøgelser i Glens Storytelling Festival\nDenne historiefortællingsfestival afholdes i Cushendall og fejrer Glens af Antrims rige kulturarv. Mød de lokale fortællere og musikere, samt gæster fra resten af Nordirland, mens du lader dig inspirere af områdets naturlige skønhed, arv og historie.\nHvornår: 28.-30. oktober 2017\nHvor: Cushendall ligger på Nordirlands nordøstlige kyst. Det er 60 minutters køretur fra Belfast, som er 75 minutters flyvning fra London.\nDet sydlige Skotland: Fejringen af St. Andrew's Day, Edinburgh\nHjælp med at fejre Skotlands skytshelgen, St. Andrew, i Edinburgh i november. Haven i St. Andrew's Square vil være vært for en række børneaktiviteter og levende musik hele dagen i Speiegeltent og på den store scene. Der vil også være aktiviteter på skøjtebanen. Hold øje med gratis billetter fra Historic Scotland (www.ticketgiveaway.co.uk (eksternt link)), hvor billetter til attraktioner, herunder Edinburgh Slot, bliver givet væk.\nHvor: Festlighederne finder sted i St. Andrews Square i Edinburgh. Edinburgh ligger i det vestlige Skotland og er 75 minutters flyrejse fra London.\nEast Midlands, det centrale England: Winter Wonderland julemarked, Nottingham\nWinter Wonderland julemarkedet er beliggende i Nottinghams Old Market Square og byder på hytter i victoriansk stil, der sælger en bred vifte af julegaver, sæsonbestemt mad og drikke, håndværk og festlige nipsgenstande. Du kan også nyde en drink i vinterbaren, mens du ser levende musik fra den traditionelle musikpavillon, eller prøve den nye isbar i 2016, hvor gæsterne kan forvente isglas og ismøbler!\nHvornår: December, datoerne er endnu ikke bekræftet.\nHvor: Nottingham ligger lige nord for Englands Midlands-region og er 1 time og 40 minutters togrejse fra London og en times bilkørsel fra Birmingham.


Tegneserie om en af landets største videnskabsmænd nyder stor succes - sn.dk - Rudersdal\nArtiklen: Tegneserie om en af landets største videnskabsmænd nyder stor succes\nTegneserie om en af landets største videnskabsmænd nyder stor succes\nRudersdal - 21. september 2020 kl. 20:13\nForlaget Eudor, der har base i Birkerød, kan glæde sig over fortsat succes for tegneserien »Ørsted - han satte strøm til verden«.\nTegenserien, der handler om den danske videnskabsmand H.C. Ørsted, skal således nu trykkes i et fjerde oplag, siden udgivelsen den 22. juni.\nTegneserien er skabt af tegnerne Sussi Bech og Ingo Milton i samarbejde med seniorforsker ved DTU Space Institut for Rumforskning Jens Olaf Pepke Pedersen.\nTegneserien er udgivet i anledning af 200-året for H.C. Ørsteds opdagelse af elektromagnetisme.\nDe første 2100 eksemplarer af tegneserien om H.C. Ørsted blev solgt på 10 dage, og i juli og august kom andet og tredje oplag og her i september har Eudor altså så bestilt det fjerde oplag hos trykkeriet.\n- Vi var godt klar over, at det ville vække opsigt, at H.C. Ørsteds liv for første gang blev omsat til tegneserie, og at den ville sælge pænt. Men at interessen fra private købere, boghandlere og skoler ville være så massiv, at der ville blive brug for et nyt oplag om måneden, havde vi ikke i vores vildeste fantasi forestillet os, siger Frank Bruun Madsen.\n10. Politijagt efter trusler mod betjente ved corona-tjek


Tjekliste til mentorer - PDF\nDownload "Tjekliste til mentorer"\n1 Tjekliste til mentorer\n2 Tjekliste til mentorer Juni 2008 ISBN: Elektronisk ISBN: Oplag: 2000 stk. Grafisk produktion: Foreningen Nydansker Tryk: The Secret Company Publikationen er tilgængelig på hjemmesiderne og Yderligere information kan fås hos: Foreningen til integration af nydanskere på arbejdsmarkedet Sankt Peders Stræde 28C, 4. sal 1453 København K Telefon: Integrationsministeriet Specialkonsulent Edith Jager Andersen Holbergsgade København K Telefon:\n3 Forord Mentorordninger er de senere år blevet et populært redskab både på arbejdsmarkedet og i uddannelsessystemet. På private og offentlige arbejdspladser bruges mentorer til alt fra introduktion, oplæring og fastholdelse af nye medarbejdere til udvikling af talenter og ledere. I uddannelsessystemet hjælper mentorer blandt andet med faglige og sociale spørgsmål samt fastholdelse i uddannelsen. Men hvad er en mentors rolle egentlig? Hvilke opgaver skal/kan en mentor løse? Og hvordan kan man i praksis gribe opgaven an? Dette er nogle af de spørgsmål, som Tjekliste til mentorer skal hjælpe dig med at finde svar på, så du kan blive hjulpet godt i gang med rollen som mentor. Tjeklisten indeholder 10 gode råd samt en række centrale spørgsmål og værktøjer. Ved at bruge tjeklisten inden og undervejs i mentorforløbet, sikrer du dig, at du og dine omgivelser er godt klædt på til at tage hånd om den nye kollega. Udarbejdelsen af tjeklisten er aftalt i firepartsaftalen på integrationsområdet, som blev indgået i december 2006 mellem regeringen, arbejdsmarkedets parter og de kommunale parter. Tjeklisten er udarbejdet for Integrationsministeriet og Beskæftigelsesministeriet af Foreningen Nydansker i samarbejde med CABI, Mentor coaching og mangfoldighedskonsulent Anders Kristensen. Vi håber, at tjeklisten vil bidrage til en lang række gode mentorforløb med udbytte for såvel dig som mentor, den nye medarbejder og virksomheden. Held og lykke med indsatsen! Foreningen Nydansker og Integrationsministeriet Juni\n5 Indholdsfortegnelse Introduktion gode råd...10 INDEN...10 START...10 UNDERVEJS...11 AFSLUTNING...11 INDEN 1. Vær godt forberedt til ogaven Søg viden om den nye medarbejder Afklar roller i forhold til mentoropaven...18 START 4. Lav en plan for den første tid Afstem mentorrollen med den nye medarbejder...24 UNDERVEJS 6. Følg op på den nye medarbejder Vær åben, vis interesse og respekt for den nye medarbejder Vær opmærksom på dine og den nye medarbejders grænser Husk: Du er ikke alene...33 AFSLUTNING 10. Skab en god afslutning på mentorforholdet...35 BILAG Huskeliste til introduktion til arbejdspladsen...38 Den første samtale...41 Spilleregler for mentorforhold...42 Mentorskabskontrakt\n6 Introduktion Tjeklisten er et redskab til dig, der skal fungere som mentor for en anden person på en arbejdsplads, og som skal stå for denne vigtige integrationsopgave. Den er tænkt som et inspirationskatalog og en hjælp i mentorforløbet, og du kan trække på indholdet i det omfang, det passer ind. Det er med andre ord vigtigt ikke at lade sig overvælde af tjeklistens mange gode råd, men at sortere i dem og holde sig for øje, hvad der passer ind på din arbejdsplads og i forhold til den nye kollega. Tjeklisten er først og fremmest rettet mod mentorer, der skal hjælpe med introduktion og fastholdelse på arbejdspladsen, men andre mentorer - bl.a. på uddannelsesinstitutioner - kan også have glæde af tjeklistens råd, spørgsmål og værktøjer. Ledelsen i virksomheden vil også kunne benytte tjeklisten til at få inspiration til brug af mentorordninger og organisering af mentorarbejdet. Mentorordning hvorfor? Der er flere gode grunde til at etablere en mentorordning. Ved at give nye medarbejdere en mentor sikrer man en hurtigere og mere effektiv introduktion og oplæring, ligesom brug af en mentor kan imødekomme eventuelle udfordringer og være med til at fastholde nyansatte. Mentorordninger kan gøre det muligt for virksomheden at rekruttere bredere, fordi det giver mulighed for at ansætte personer, der kræver ekstra støtte for at fungere optimalt på arbejdspladsen. Tjeklisten har navnlig fokus på brugen af mentorordninger i forhold til medarbejdere, hvor der er en særlig opgave med at introducere, oplære og eventuelt fastholde den nyansatte. Mange af rådene er imidlertid almene og kan bruges som inspiration i forhold til alle nye medarbejdere. Få støtte til en mentor I nogle tilfælde er det muligt at få økonomisk støtte til en mentorordning gennem det lokale jobcenter. Der kan være mulighed for at få frikøbt en medarbejder på arbejdspladsen eller på uddannelsesinstitutionen i de timer, der bruges på mentorforholdet, og der kan gives støtte til uddannelse af mentoren. 6\n7 Ifølge reglerne i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og integrationsloven kan støtte bevilges, når der varetages en særlig opgave med at introducere, vejlede og oplære den ledige, som ligger ud over, hvad arbejdsgiveren eller uddannelsesinstitutionen sædvanligvis forventes at varetage. Jobcentret vil tage udgangspunkt i den enkeltes behov for ekstra støtte og eventuelt hvilken overførselsindkomst, den nye medarbejder har været på. Kontakt jobcentret for at få mere at vide om mulighederne for økonomisk støtte. Hvorfor blive mentor? At fungere som mentor for en anden person er både udfordrende og lærerigt. Den erfaring, du får gennem mentorrollen, kan give ny inspiration og bruges i mange andre sammenhænge. Du får mulighed for at arbejde udviklingsorienteret med andre mennesker en kompetence der kan bruges fx inden for pædagogikken og HR - og ikke mindst får du mulighed for at gøre en positiv forskel for et andet menneske. Hvad er mentors opgave? Mentors opgave er først og fremmest at tage godt imod den nye medarbejder og hjælpe vedkommende på plads i virksomheden. Som mentor står du ikke alene med denne opgave både ledelse og kolleger skal hjælpe til og tage del i opgaven. Men som mentor spiller du en central rolle i forhold til den nye, og du vil sandsynligvis blive den person, der følger den nye medarbejder tættest. Det kan være, at den nye medarbejder har brug for ekstra støtte til det faglige, eller at han eller hun skal hjælpes lidt for at falde til i det sociale liv på arbejdspladsen. Det kan også være en flygtning eller indvandrer, der har problemer med det danske sprog, og som derfor har brug for en mentor, der kan hjælpe med at forklare tingene flere gange og mere grundigt end ellers. Mentors opgaver vil typisk være at: Byde velkommen til arbejdspladsen og kollegerne Oplære i arbejdsfunktioner Yde personlig, social og kulturel støtte Yde eventuel sproglig støtte Fortælle om skrevne og uskrevne regler på arbejdspladsen Koordinere kompetenceafklaring og opkvalificering Følge op på den nye medarbejders udvikling Stå til rådighed for spørgsmål Være bindeled til ledelse, kolleger og eventuelt jobcentret Det behøver ikke være mentor, der tager sig af alle opgaverne med at introducere og oplære. Nogle opgaver kan være fordelt til andre kollegaer. Hvad skal en mentor kunne? Der er ingen færdig opskrift på, hvad en god mentor er, og hvad mentor skal og ikke skal gøre. 7\n8 De vigtigste forudsætninger for at blive en god mentor er, at du er imødekommende over for den nye medarbejder og har lyst til at bruge noget af din arbejdstid og energi på at hjælpe vedkommende til rette. Det er vigtigt, at du prøver at leve dig ind i den nye medarbejders situation og er opmærksom på, at vedkommende kan være meget anderledes, end du er. Det kan af og til kræve forståelse og tålmodighed fra mentoren og fra andre på arbejdspladsen. Men mødes den nye medarbejder med åbenhed og respekt, vil der for det meste komme en god oplevelse ud af det for alle. Derudover er det vigtigt, at du er forberedt til opgaven og ved, hvad din opgave er som mentor på netop din arbejdsplads. Hvem kan man blive mentor for? Der kan være mange årsager til, at en person kan have glæde af at have en mentor, når han eller hun starter på en arbejdsplads. Der kan være tale om personer, der har været væk fra arbejdsmarkedet i længere tid, eller som har helbredsmæssige eller psykiske problemer, og som derfor har brug for støtte til at finde sig til rette i arbejdslivet igen. Det kan også være personer med en anden kulturel baggrund, der ikke tidligere har været på en dansk arbejdsplads. Hvad består tjeklisten af? 10 gode råd til mentor Tjeklisten består af 10 gode råd til mentor. Hvert råd peger på elementer, som er gode at tage stilling til, når man skal være mentor for en ny medarbejder. Ved at bruge tjeklisten inden og undervejs i mentorskabet, sikrer du dig, at du og dine omgivelser er forberedte til at tage hånd om den nye kollega. Rådene er delt ind i fire faser: INDEN Forberedelse inden mentorordningen går i gang START Når den nye medarbejder starter på arbejdspladsen UNDERVEJS Hvad der sker undervejs i mentorforløbet AFSLUTNING Når mentorordningen slutter Under hvert af de 10 råd kan du læse en nærmere beskrivelse af, hvad der er vigtigt at overveje og være opmærksom på inden for netop dette emne, og hvad kan du gøre i forskellige situationer. Bemærk at der kan forekomme enkelte gentagelser, da rådene er tænkt til at blive anvendt på forskellige tidspunkter i mentorforløbet. Spørgsmål til mentor Under hvert råd findes en række uddybende spørgsmål, som kan hjælpe dig til at forberede dig til rollen som mentor. Spørgsmålene finder du ud for symbolet til venstre. Værktøjer til mentor Under nogle af de 10 råd finder du forskellige værktøjer, der kan være nyttige i rollen som mentor. Det kan være alt fra et skema til forventningsafstemning mellem mentor 8\n9 og den nye medarbejder til links med yderligere oplysninger og korte videoklip, der illustrerer forskellige problemstillinger og udfordringer i mentorskabet. Værktøjerne finder du ud for symbolet med værktøj. Hvordan bruges tjeklisten? Tjeklisten er et fleksibelt redskab, som du kan bruge efter behov. Du kan nøjes med at læse de 10 råd, eller du kan vælge at gå mere i dybden med et eller flere af rådene ved at dykke ned i de beskrivelser, spørgsmål og værktøjer, der hører til hvert råd. Det er en god idé at læse alle rådene igennem, inden mentorforløbet går i gang. Derefter kan du gå dybere ned i de råd, der er relevante for dig som mentor lige nu. Tjekliste til mentorer i elektronisk version Du kan også finde tjeklisten i elektronisk version på hjemmesiderne mentor og 9\n10 10 gode råd INDEN 1. Vær godt forberedt til opgaven Det er afgørende, at man forbereder sig ordentligt til opgaven. Der skal vælges en mentor på forhånd, og det er vigtigt, at det er en mentor, der har overskud og lyst til at være mentor. Mentor skal uddannes til opgaven og forberede sig ordentligt, inden den nye medarbejder starter på arbejde. - Kira Appel, mentor. Ligestillingsafdelingen, Socialministeriet 2. Søg viden om den nye medarbejder Der er visse elementer, der er vigtige at være opmærksomme på, når man skal have en ny medarbejder og i forhold til at finde den rigtige til at være mentor. Det kan både være noget om erhvervserfaring, men også nogle mere personlige ting, som kan have indflydelse på arbejdet. - Kurt Pehrsson, mentor. Grundfos 3. Afklar roller i forhold til mentoropgaven Arbejdspladsen skal være helt klar til at tage imod den nye medarbejder, så man fra starten skaber så tryg en ramme for den nye som overhovedet muligt. Kollegerne skal vide lidt om den nye medarbejder blandt andet hvad vedkommende hedder, og hvordan det udtales. Ledelsen skal informere alle om mentorordningen og være åben og bakke op om både den nye medarbejder, mentoren og de andre kolleger. - Birgitte Worm Due, mentor. Jyske Bank, Silkeborg START 4. Lav en plan for den første tid Det er vigtigt, at den nye medarbejder bliver sat ind i hele virksomheden. Der bør ligge et fast skema for, hvad der skal ske med den nye medarbejder i den første tid. Det er ikke kun mentoren, der skal stå for det, men man skal være klar den første dag med en mentor. Og så er det vigtigt, at der bliver sat tid af til, at mentoren kan følge op løbende på den nye. - Søren Skydt-Nielsen, Operations Manager. McDonald s, Århus 5. Afstem mentorrollen med den nye medarbejder Det er vigtigt, at roller og ansvar er klart afstemt med hinanden. Som mentor skal 10\n11 man forholde sig til sine forventninger til den nye medarbejder og omvendt. Det er en god idé at lave en samarbejdsaftale, som indeholder punkter om fx, hvor tit skal man mødes, hvad kan der tales om, hvem har ansvar for at sætte en dagsorden for mødet, og hvad skal man bruge hinanden til. - Gitte Pedersen, mentor. Sundheds- og Omsorgsforvaltningen, Københavns Kommune UNDERVEJS 6. Følg op på den nye medarbejder Det er vigtigt at følge op på, at den nye har det godt. For det er ikke sikkert, at de selv kommer og siger til, fordi de godt kan komme til at se mentor som en overordnet i begyndelsen. - Birgitte Worm Due, mentor. Jyske Bank, Silkeborg 7. Vær åben, vis interesse og respekt for den nye medarbejder En mentor skal være rummelig i forhold til de sociale forskelle. Det er vigtigt at se på hinanden som jævnbyrdige. Man skal anerkende og være opmærksom på, at den nye har kompetencer, og man skal have respekt for, at vedkommende starter forfra og forsøger at sætte sig ind i arbejdskulturen og måske sproget og en anden kulturel kontekst i et nyt land. - Kira Appel, mentor. Ligestillingsafdelingen, Socialministeriet. 8. Vær opmærksom på dine og den nye medarbejders grænser Som mentor skal man være opmærksom på sine egne grænser, og så må man hjælpe den nye medarbejder videre til andre, hvis det er noget, man ikke selv kan hjælpe med. Men man skal også respektere den nye medarbejders grænser. Man skal tage udgangspunkt i, hvem det er og ikke stille for store krav. - Michael Laursen, mentor. McDonald s, Århus 9. Husk: Du er ikke alene Som mentor kan man også bruge andre. Det kan også være nogen uden for arbejdspladsen. Jeg deltager i et netværk sammen med andre mentorer, hvor vi bruger hinanden i forhold til redskaber og erfaringer. - Gitte Pedersen, mentor. Sundheds- og Omsorgsforvaltningen, Københavns Kommune AFSLUTNING 10. Skab en god afslutning på mentorforholdet Hvis det er en medarbejder, der af en eller anden grund ikke kan blive i virksomheden, skal man prøve at hjælpe dem videre. Måske kan man kontakte nogen i sit netværk og give medarbejderen en anbefaling. Og så er det vigtigt at være åben og ærlig over for medarbejderen om, hvad han skal blive bedre til, og hvorfor han ikke kan fortsætte på arbejdspladsen. - Michael Laursen, mentor. McDonald s, Århus 11\n12 INDEN 12\n13 1. Vær godt forberedt til opgaven Vær godt forberedt inden den nye medarbejder starter Det er vigtigt, at du ved, hvad din opgave som mentor går ud på, og hvad dine omgivelser og du selv forventer af dig som mentor. Ellers kan opgaven som mentor blive besværlig og frustrerende. Derfor er det vigtigt, at du allerede inden den nye medarbejder starter på arbejdspladsen, får afklaret en række ting omkring din nye rolle. Få afklaret hvad din opgave er Ud over at tage del i den første introduktion til arbejdspladsen skal du som mentor fungere som støtte for den nye medarbejder i en periode. Det kan være, at du skal tage del i den nye medarbejders faglige oplæring, at du skal være en social støtte, eller at du skal hjælpe med at overvinde sproglige eller kulturelle udfordringer. Der kan også være andre opgaver, du som mentor kan være med til at løse i forhold til din nye kollega. Det kan være nødvendigt løbende at tilpasse din rolle og at snakke med både den nye medarbejder, din leder og dine kolleger om, hvad der er behov for, at du som mentor tager dig af. Afklar din rolle i samarbejde med leder og andre Det er nødvendigt at afklare din rolle sammen med din leder, eventuelt en tillidsmand og en eller flere kolleger, så du er helt klar over, hvad der er dine opgaver som mentor, og også hvad der ikke er dine opgaver. Det er også en god idé at få oplysninger fra jobcentret for at kunne give den rigtige støtte og oplæring. Jobcentret kan også oplyse om mulighederne for økonomisk støtte til frikøb af en medarbejder og uddannelse af mentor. Deltag eventuelt i et mentorkursus Der findes en række kurser for mentorer, der behandler rollen som mentor og giver en introduktion til forskellige værktøjer, mentor kan bruge. Ud over at blive klædt godt på til opgaven får du ofte mulighed for at møde andre mentorer fra andre virksomheder. På nogle af disse kurser lærer man også om kulturforståelse. Kursernes længde varierer fra nogle få timer til flere dage. Nogle finder det både interessant og betryggende at deltage i et kursus, inden de kaster sig ud i opgaven som mentor, mens andre ikke har tiden eller lysten til det. I nogle tilfælde betaler jobcentret for et mentorkursus. Spørg en sagsbehandler i jobcentret, hvis du er interesseret. 13\n14 Under værktøjer til dette råd kan du se eksempler på, hvem der udbyder mentorkurser. Deltag eventuelt i et mentornetværk I et mentornetværk får du mulighed for at udveksle erfaringer med andre mentorer, der står i lignende situationer. Du kan kontakte de andre mentorer løbende, hvis du står med et konkret problem, du ønsker hjælp til, og du kan lære af de andre mentorers erfaringer. Deltagelse i et mentornetværk kan være særligt udbytterigt, hvis du er den eneste på din arbejdsplads, der er mentor. Spørgsmål Har du talt med din leder og dine kolleger om, hvad de forventer af dig som mentor og af mentorforløbet som helhed? Er der tale om praktik, kompetenceafklaring, ansættelse med løntilskud, fleksjob eller ordinær ansættelse eller andet? Ved du, hvilke opgaver du har som mentor og hvilke du IKKE har? Ved du, hvor meget tid du skal bruge på mentorrollen om dagen, om ugen, om måneden? Hvad har du brug for, inden du kaster dig ud i opgaven som mentor? Har du behov for at deltage fx i et mentorkursus, snakke med andre mentorer, få uddybende viden fra jobcentret eller få løbende supervision, mens du er mentor? Værktøjer Videoklip Her finder du en række korte film, der blandt andet belyser følgende spørgsmål: Hvad er en god mentor? Og hvad er det for en opgave, du har fået? Godt begyndt - om at være mentor for en ny kollega Om forholdet mentor-mentee Foldere om mentorskab Her kan du læse forskellige foldere om mentorordninger Mentoren når du skal være mentor for en ny kollega Få tilskud til en mentor det ender med at blive en god investering Mentor i beskæftigelsesindsatsen Hjemmesider om mentorskab Her finder du forskellige hjemmesider med information om mentorskab\n15 Mentorkurser Her kan du se nogle eksempler på, hvem der udbyder mentorkurser Mentorskabets muligheder til brug i praksis Af Lisa Ott og Birgit Signora Toft (2004) Bogen er en håndbog for de, der skal arbejde med mentorordninger i virksomheder. Den retter sig først og fremmest mod de personer, der tilrettelægger mentorordninger, men indeholder også relevante informationer for mentor. Der er fokus på interne mentorordninger med henblik på medarbejderes faglige og personlige udvikling ikke på mentorskab i forbindelse med introduktion og fastholdelse af nye medarbejdere. Bogen giver en række eksempler på mentorordninger i og uden for danske virksomheder. Læs mere på Mentor en hjertesag Af Steen Hildebrandt og Birgit Signora Toft (2002) Bogen beskriver forskellige former for mentorskab; privat, fagligt, formelt, uformelt osv. Den giver anvisninger til mentors og tovholders roller og en beskrivelse af faldgruber i mentorskabet. Derudover indeholder bogen interview med en række erhvervsledere om deres tilgang til mentorskabet. 15\n16 2. Søg viden om den nye medarbejder Sørg for at du har den nødvendige viden om den nye medarbejder Der kan være ting, som er gode at vide om den nye kollega, inden han eller hun starter på arbejdspladsen. Søg viden om den nye medarbejder for at kunne give den rigtige støtte og oplæring og spørg jobcentret, om der er forhold, du skal kende til. Det, der især er vigtigt for arbejdspladsen at vide på forhånd, er ting, der har indflydelse på, hvordan den nye medarbejder fungerer i det daglige arbejde. Kend formålet med mentorforløbet Det er vigtigt at kende formålet med mentorforløbet for at kunne give den rigtige støtte. Er det en praktik, der skal afklare faglige kompetencer? Eller er det et opkvalificeringsforløb, som skal munde ud i senere ansættelse, eller er den nye medarbejder ansat ordinært, men har brug for ekstra støtte? Også her vil jobcentret kunne bidrage med oplysninger. Vær opmærksom på, at der er ting, du ikke skal vide Der kan være ting, som du ikke kan få at vide fra jobcentret. Dette kan skyldes, at det er personlige oplysninger, som kommunen ikke har mulighed for at videregive. Den nye medarbejder kan eventuelt selv give yderligere personlige oplysninger, når I lærer hinanden at kende - hvis han eller hun har lyst. Vær bevidst om, hvad du fortæller dine kolleger Det kan være, at dine kolleger er nysgerrige efter at få noget at vide om den nye medarbejder. I nogle tilfælde kan det være din opgave som mentor at forklare dine kolleger, hvorfor der er ting, de ikke skal vide om den nye medarbejder. For kollegerne gælder det samme som for dig den nye medarbejder skal selv have lov at bestemme, hvad andre skal vide om ham eller hende. Som mentor skal du respektere, at den nye medarbejder kan fortælle dig ting om sig selv i fortrolighed. Vær med til at mane rygter og gisninger om den nye medarbejder til jorden, hvis det bliver nødvendigt. Søg eventuelt flere informationer om relevante emner Måske får du oplysninger om den nye medarbejder, som giver dig lyst til at vide mere om bestemte emner. Det kan være, at den nye medarbejder stammer fra et land, som du ikke kender så meget til. Det kan også være, at den nye medarbejder har en bestemt 16\n17 lidelse, som du ønsker flere informationer om. Det må forudsættes, at jobcentret og arbejdsgiveren giver dig de oplysninger, der er nødvendige, så du skal kun søge yderligere oplysninger, hvis du har tid, lyst og interesse for det. Du kan finde mange oplysninger på internettet eller på biblioteket. Når den nye medarbejder er startet, kan det også være, at den pågældende gerne fortæller, og selv har viden om emnet. Spørgsmål Hvad har du brug for at vide om den nye medarbejder, inden han eller hun starter? Hvorfor har du brug for at vide det? Har det betydning for det daglige arbejde? Ved du, hvorfor den nye medarbejder starter i virksomheden, hvorfor det er en god ide med en mentor, og om den nye medarbejder skal blive i virksomheden og på hvilke vilkår? Hvad har dine kolleger brug for at vide om den nye medarbejder? Er der noget af det, I ved om den nye medarbejder, som giver anledning til at søge yderligere oplysninger om bestemte emner? Værktøjer Hvad kan virksomheden spørge jobcentret om? Er der forhold vedrørende den nye medarbejder, der kan have indflydelse på arbejdet, og som arbejdspladsen skal kende til? Det lokale jobcenter ligger ofte inde med en viden om den ledige borger, som virksomheden kan have stor gavn af, når I forbereder og tilrettelægger et mentorforløb. Jobcentret har typisk indsamlet viden om den ledige gennem samtaler og tidligere jobtræningsforløb. Virksomheden kan få del i jobcentrets viden, hvis den ledige borger accepterer det og har skrevet under på en såkaldt samtykkeerklæring. For kommunen i jobcentret gælder retssikkerhedslovens kapitel 3a om videregivelse af følsomme oplysninger, og for staten i jobcentret gælder forvaltningslovens 28. Vejledning fra jobcentret Jobcentret kan fx hjælpe jer, hvis I har spørgsmål til følgende: Praktikregler og muligheder for forlængelse Løntilskudsregler og muligheder for forlængelse Ordinære ansættelser Mentorordninger Danskuddannelse Opkvalificeringsforløb og kurser Kompetenceafklaringsforløb Dækning af udgifter til arbejdstøj og transport Find det lokale jobcenter her: 17\n18 Afklar roller i forhold til 3.mentoropgaven Inddrag leder og kolleger i forberedelserne Lederen spiller en vigtig rolle i forhold til den nye medarbejder og i forhold til dig som mentor. Det er derfor afgørende, at lederen er godt forberedt på, at den nye starter på virksomheden. Lederen har ansvar for, at resten af medarbejderne i virksomheden er informeret om mentorordningen, og om hvad det indebærer for arbejdspladsen som helhed. Samtidig skal lederen vise sin opbakning til mentorordningen fra begyndelsen og hele vejen igennem forløbet. Det er også vigtigt, at dine kolleger er forberedte på, at der starter en ny medarbejder, som har brug for tid til introduktion. Snak med dine kolleger om, hvem den nye medarbejder er, og hvor meget tid der skal bruges på den nye. Fortæl også om, hvis der er særlige hensyn, som skal tages til den nye, fx i forhold til stress-tærskel, indlæringsvanskeligheder, fysisk handicap osv. Vær bevidst om, hvad du fortæller dine kollegaer, og om der evt. er ting, som de ikke skal vide, da der er tale om personlige oplysninger. Bliv enig med de andre om, hvem der tager sig af hvad, og snak også med din leder og dine kolleger om, hvad rollen som mentor vil betyde for din arbejdsdag. Lav klare aftaler om tidsforbrug og opgavefordeling Det tager tid at være mentor for en ny medarbejder. I nogle perioder vil det tage mere tid end i andre. Du skal sørge for, at der er klare aftaler om, hvor meget tid du kan bruge på at være mentor, og du skal sikre dig, at du også har mulighed for at bruge den nødvendige og aftalte tid. Det kan være, at dine kolleger skal overtage nogle af dine arbejdsopgaver i en periode. Inddrag dine kolleger i introduktionen af den nye medarbejder Det er en rigtig god idé at inddrage dine kolleger i introduktionen af den nye medarbejder - både for at sikre den bedste oplæring og for, at han eller hun også lærer de andre på arbejdspladsen at kende. Snak om hvad formålet med mentorordningen er For at få mest muligt ud af mentorforløbet er det er vigtigt, at både du, din leder og dine kolleger er klar over, hvad formålet med mentorordningen er. Det er vigtigt, at I 18\n19 snakker om, hvad den nye medarbejder skal lære, og hvad der skal ske, når mentorordningen stopper. Spørgsmål Hvilke opgaver skal løses i forbindelse med modtagelse og oplæring af den nye medarbejder? Hvem løser hvilke opgaver? Er din chef og dine kolleger klar over, hvad din rolle som mentor vil betyde for din arbejdsdag? Hvilke dele af introduktionen er det bedst, at du selv står for, og hvilke dele kan dine kolleger med fordel varetage? Har du talt med din leder og dine kolleger om, hvad der skal ske med de arbejdsopgaver, du ikke kan nå, når du er mentor og om, hvordan du skal prioritere, når der er travlt? Har I på arbejdspladsen drøftet, hvad formålet med mentorordningen er, og hvad der skal ske bagefter? Værktøjer Introduktion til arbejdspladsen Her kan du finde eksempler på, hvad man skal huske, når man skal introducere den nye medarbejder til arbejdspladsen. Videoklip: Giv folk en chance og en mentor Videoklip: En mentor kan give tillid og tryghed 19\n20 START 20\n21 Lav en plan for 4.den første tid Den nye medarbejder har brug for en god introduktion og støtte i den første tid på arbejdspladsen. Derfor er det vigtigt, at du og andre på arbejdspladsen er godt forberedte til at tage imod den nye medarbejder og har udarbejdet en plan for den første tid. Det kan være svært at huske mange nye informationer på en gang. Derfor bør introduktionen ske gradvist, og nogle ting bør gentages. Vær klar til den første dag Det er vigtigt, at den nye medarbejder føler sig velkommen på arbejdspladsen. Sørg derfor for, at den første arbejdsdag er forberedt og planlagt. Det nødvendige udstyr og eventuelt arbejdstøj skal være klar, når den nye starter. Det er forskelligt fra arbejdsplads til arbejdsplads, hvordan man tager imod nye med-arbejdere. Nogle steder har man udførlige introduktionsplaner og kurser, og andre steder planlægger man det fra gang til gang. I skal finde ud af, hvordan I gør på jeres arbejdsplads og husk at den nye medarbejder ikke skal overlades til sig selv den første dag. Planlæg hvem der gør hvad Lidt efter lidt skal den nye medarbejder sættes ind i alle relevante forhold og opgaver. Det kan være en god idé at lade forskellige kolleger stå for forskellige dele af introduktionen, både for at sikre den bedste oplæring, men også for at den nye kommer rundt og lærer flere at kende. Overvej formen på introduktionen Det er en god ide at overveje formen på introduktionen, og hvordan den nye medarbejder bedst lærer arbejdsopgaverne og arbejdspladsen at kende. Er det bedst at introducere mundtligt, skriftligt eller ved at vise opgaverne? Hvis den nye medarbejder kun taler begrænset dansk eller skal udføre praktiske opgaver, kan det være en rigtig god ide at vise opgaverne i praksis og begrænse den mundtlige instruktion. Måske skal den nye medarbejder også først træne opgaverne, inden det bliver alvor. Forklar skrevne og uskrevne regler Den nye medarbejder skal introduceres til regler og procedurer på arbejdspladsen. Måske skal mentoren eller andre kolleger forklare de vigtigste regler mundtligt og svare 21\n22 på eventuelle spørgsmål fra den nye medarbejder. Det kan være, at den nye skal have udleveret en personalehåndbog, sikkerhedsregler, beskrivelser af arbejdsgange mv. På arbejdspladsen findes der også en lang række regler, som ikke står skrevet nogen steder. Det kan dreje sig om, hvordan man gør med pauser, hvordan kantinen fungerer, hvem man spørger om hvad og særlige traditioner blandt medarbejderne. Snak med dine kolleger om, hvad der er særligt for jeres arbejdsplads og notér, hvad den nye medarbejder skal vide. Det kan også være en god idé at spørge nogle af dem, der senest er blevet ansat på arbejdspladsen, hvad de mener, det er vigtigt at vide, når man er ny. Hvis den nye medarbejder har en anden etnisk baggrund end dansk, skal du også være opmærksom på at fortælle om uskrevne regler og normer, der er særlige for dansk arbejdspladskultur. Det kan være normer som flad ledelsesstruktur, uformel omgangstone, socialt samvær med kollegerne og møde- og pausekultur osv. Iværksæt eventuelt sproglig eller faglig opkvalificering Har den nye medarbejder sproglige vanskeligheder, kan det være en god idé at hjælpe ham eller hende i gang med sproglig opkvalificering. Der findes forskellige former for danskundervisning, som afholdes på sprogcentret eller på virksomheden. Jobcentret kan undersøge mulighederne for, at medarbejderen får danskuddannelse. Den nye medarbejder kan også have brug for faglig opkvalificering uden for virksomheden, fx via et AMU-kursus. Jobcentret vil ligeledes kunne undersøge mulighederne for at bevilge støtte til dette. Spørgsmål Hvordan ville du gerne modtages, hvis du var ny på en arbejdsplads? Hvad skal den nye medarbejder introduceres til den første dag og i den første tid på arbejdspladsen? Overvej formen på introduktionen, og hvordan den nye medarbejder bedst lærer opgaver og arbejdsplads at kende? Skal introduktion og oplæring være mundtlig, skriftlig eller ske i praksis ved at få vist opgaverne? Hvilke regler og retningslinjer skal den nye medarbejder kende til (sikkerhedsregler, husregler mv.)? Hvilke uskrevne normer og regler har I på din arbejdsplads? Har den nye medarbejder brug for sproglig opkvalificering eller faglige kurser? Værktøjer Introduktion til arbejdspladsen Her kan du finde eksempler på, hvad man skal huske, når man skal introducere den nye medarbejder til arbejdspladsen. Huskeliste til introduktion til arbejdspladsen - se bilag side 38 22\n23 Den første samtale Her kan du finde inspiration til, hvordan du kan gribe den første samtale med den nye medarbejder an, som du skal være mentor for. Den første samtale - se bilag s. 41 Samtaleguide til mentorer Uskrevne regler på det danske arbejdsmarked Af Mehmet Yüksekkaya (2007) Bogen handler om uskrevne regler på det danske arbejdsmarked. På baggrund af en række interview med virksomhedsledere og medarbejdere, beskriver forfatteren 30 uskrevne regler, som er særligt kendetegnende for dansk arbejdspladskultur. Bogen retter sig både til nydanskere, der skal lære det danske arbejdsmarked at kende, og til personer i virksomheder der ansætter medarbejdere med anden etnisk baggrund end dansk. Logbog Både til den første dag og til resten af forløbet kan det være en god idé, at den nye medarbejder har en logbog. En logbog er en notesbog, som følger den nye medarbejder under hele mentorforløbet, og den kan bruges til mange ting. Den første dag kan mentor have skrevet et program for introduktionen til den nye medarbejder. Mentor kan også skrive vigtige oplysninger, som den nye medarbejder vil få brug for at huske i hverdagen på arbejdspladsen. Den nye medarbejder kan selv lave noter i bogen om vigtige informationer og kan skrive spørgsmål ned, som han eller hun ikke kan få svar på lige nu og her. Logbogen kan også være god, hvis den nye medarbejder er i gang med at lære dansk eller har brug for støtte i forhold til fagtermer. Den nye medarbejder kan notere vigtige ord og sætninger, og logbogen kan eventuelt fungere som bindeled mellem virksomheden og sprogskolen. Sprogskolen kan hjælpe med at oversætte ord, beskeder og opgaver til medarbejderen. Videoklip Hvad er jeres skrevne og uskrevne regler? Kan du huske din egen 1. dag? Hvad skal I huske at tale om den første dag? 23\n24 5. Afstem mentorrollen med den nye medarbejder Lav klare aftaler For at få hverdagen til at fungere er det vigtigt, at du giver nogle klare udmeldinger om mentoropgaven, og at I fra begyndelsen indgår nogle klare aftaler med hinanden. I skal være enige om, hvor tit I mødes, hvor meget tid du skal bruge sammen med den nye medarbejder, hvad tiden skal eller kan bruges til. Det er også vigtigt at afklare, hvad du kan bruges til som mentor, hvad I kan tale om, og hvad den nye kan spørge om undervejs. Måske er der også nogle mål og fikspunkter i forhold til den nye medarbejders forløb i virksomheden, hvor fx løsning af opgaver vurderes, eller der skal tages stilling til det videre forløb. Hvis der ikke er klare udmeldinger om disse ting, kan den nye medarbejder føle sig usikker over for, hvad han eller hun kan bruge sin mentor til, og hvad forløbet indebærer. Det kan skabe misforståelser og utryghed, og I får ikke det optimale ud af mentorskabet. Under værktøjerne til dette råd findes et skema, som kan bruges til at opstille spilleregler og handlingsplan for mentorforholdet. Her kan du finde inspiration til, hvad det er vigtigt at have klarhed over i forløbet. Afstem jeres forventninger med hinanden For at jeres mentorforhold skal fungere, og I kan få det bedst mulige ud af det, kan det være vigtigt, at I taler om jeres forventninger. Kender I ikke til hinandens forventninger, kan det være svært at leve op til dem eller ændre dem. Forventningsafstemning kan foregå på forskellige måder. Nogle foretrækker en uformel snak, efter at den nye medarbejder er startet, mens andre gerne vil sætte det i lidt fastere rammer og fx skrive forventningerne ind i en form for kontrakt Under værktøjerne til dette råd findes et eksempel på en såkaldt mentorskabskontrakt. Her kan du finde inspiration til, hvad I kan snakke om, når I skal afstemme jeres forventninger. Snak løbende om, hvordan det går Det er vigtigt, at I løbende snakker om, hvordan I synes, det går både med den nye 24\n25 medarbejders hverdag og udvikling på arbejdspladsen og med jeres samarbejde. Det er en god idé at aftale, hvor ofte I skal snakke sammen netop om dette, og eventuelt have nogle faste tidspunkter for det, så I ikke glemmer det i hverdagens travlhed. Afstem forventninger med andre Det er også vigtigt at afstemme forventninger i forhold til andre parter, der har betydning for mentorforholdet. Måske skal du drøfte forventninger til mentoropgaven og til den nye medarbejder med lederen og med jeres kolleger og spørge, hvad de forventer af jer. Spørgsmål Hvad har du gjort for at lave klare aftaler med den nye medarbejder? Hvor tit og hvor længe skal I mødes? Hvad kan den nye medarbejder bruge dig til? Er der nogle særlige mål og bestemte tidspunkter, som du skal være opmærksom på? Hvordan mener du bedst, I kan få afklaret jeres forventninger? Hvad forventer du af den nye medarbejder? Hvad forventer du af din leder, af dine kolleger og af dig selv som mentor? Hvilke forventninger har andre til mentorskabet og til den nye medarbejder? Værktøjer Spilleregler og handlingsplan for mentorforhold Her findes et skema, som kan bruges til at opstille spilleregler for mentorforholdet og handlingsplan for forløbet. Her kan du finde inspiration til, hvad det er vigtigt at have klarhed over i forløbet. Spilleregler for mentorforhold - se bilag s. 42 og 43 Mentorskabskontrakt Her kan du finde et eksempel på, hvordan en mentorskabskontrakt til at afstemme forventninger i mentorforholdet kan se ud. Mentorskabskontrakt - se bilag s. 44 Videoklip Hvad forventer I af hinanden? 25\n26 UNDERVEJS 26\n27 Følg op på den nye 6.medarbejder Det er ikke sikkert, at den nye medarbejder altid fortæller dig, hvis han eller hun har spørgsmål, problemer eller på anden måde har brug for støtte. Det er derfor vigtigt, at du som mentor er opmærksom på den nye medarbejders trivsel og følger op på din nye kollegas trivsel og udvikling. Tal klart og tydeligt Det er vigtigt, at du sikrer dig, at du og den nye medarbejder forstår hinanden. Nogle problemer opstår gennem misforståelser. Vær opmærksom på, om du bruger et sprog, der kan være svært for den nye at forstå, fx fagsprog eller slang, eller om det er nødvendigt at sige tingene på flere forskellige måder, hvis den nye medarbejder ikke har dansk som sit modersmål. Det kan være en god ide at bede den nye medarbejder gentage den stillede opgave eller din besked, hvis du er usikker på, om den nye medarbejder har forstået din instruks. Nogle gange er det også en god idé at skrive tingene ned, særligt hvis det involverer tal eller mange detaljer, som kan være svære at holde styr på. Vis og træn opgaverne i praksis Vi lærer på forskellig måde. Derfor er det langtfra sikkert, at en mundtlig instruktion rækker. Hvis den nye medarbejder kun taler begrænset dansk eller skal udføre praktiske opgaver, kan det være bedst at vise og træne opgaverne i praksis og begrænse den mundtlige instruktion. Det er nemmere at lære nyt, når det kan forbindes med noget, som man allerede er bekendt med og kan forholde sig til. Nye opgaver og instrukser bør derfor sættes i sammenhæng med det, som den nye medarbejder allerede har fået at vide eller kan i forvejen. Giv løbende tilbagemeldinger til den nye medarbejder Den nye medarbejder er i gang med en læreproces, hvor der er brug for, at du som mentor løbende giver tydelige, støttende og konstruktive tilbagemeldinger på, hvordan den nye medarbejder klarer sine opgaver. Du skal lægge op til en åben og ærlig dialog om, hvordan den nye medarbejder kan nå sine mål, og hvordan du som mentor kan støtte i den proces. 27\n28 Tal åbent om tingene på arbejdspladsen Der kan af og til opstå konflikter eller samarbejdsproblemer fx mellem den nye medarbejder og dine øvrige kolleger eller mellem dig og dine øvrige kolleger i forbindelse med oplæringen af den nye medarbejder. Som mentor kan du komme til at stå i et dilemma, fordi du på den ene side skal støtte den nye medarbejder, og på den anden side måske ikke vil lægge dig ud med dine øvrige kolleger. Det er vigtigt, at I på arbejdspladsen taler åbent om eventuelle konflikter og frustrationer, og at I tager problemerne op, inden de vokser sig alt for store. Husk: Der er grænser for dit ansvar Det kan være nødvendigt at inddrage en leder, tillidsmand eller jobcentret i et problem, hvis I ikke umiddelbart kan løse det selv. Og husk: Du kan og skal ikke tage ansvar for den nye medarbejders handlinger, men du kan måske bidrage til at afværge eller løse konflikter eller samarbejdsproblemer. Spørgsmål Hvad gør du for at sikre, at den nye medarbejder altid forstår dig og dine kolleger? Hvordan lærer den nye medarbejder bedst? Har den pågældende tidligere erfaringer, som der kan bygges videre på? Hvor kunne du forestille dig, at der kan opstå problemer eller konflikter? Hvad kan der gøres for at forebygge situationerne? Hvem kan hjælpe med til at svare på spørgsmål, løse et problem eller en aktuel konflikt? er det en kollega, din leder, teamleder, tillidsmanden, personaleafdelingen eller jobcentret? Værktøjer Videoklip Taler du mudret? Det eneste, der kommer af sig selv, er lommeuld Spilleregler og handlingsplan for mentorforhold Søg inspiration i skemaet om spilleregler for mentorforholdet og handlingsplan for forløbet til at følge op på den nye medarbejder. Spilleregler og handlingsplan for mentorforhold - se bilag s. 42 og 43 28\n29 Vær åben, vis interesse og respekt for den 7.nye medarbejder Måske er den nye medarbejder anderledes end dig og dine øvrige kolleger. Det kan være, at vedkommende kommer fra en anden kultur, nogle andre traditioner eller lever et liv, der er meget anderledes end dit. Det behøver ikke betyde noget for dagligdagen på arbejdspladsen. Men i nogle tilfælde kan det have betydning for arbejdet og for samarbejdet i hverdagen. Nogle forskelle er berigende, nogle er små og nemme at overkomme, mens andre kan være større og kræve lidt mere for ikke at skabe problemer på sigt. Vær nysgerrig og vis interesse De fleste mennesker sætter pris på, at andre viser interesse for dem og spørger ind til dem. Spørg hellere en gang for meget end en gang for lidt. Samtidig er det selvfølgelig vigtigt at respektere, hvis der er noget, den nye medarbejder ikke ønsker at snakke om. Vær først og fremmest opmærksom på de ting, som I kan være fælles om. Men spørg også ind til de forskelle, du kan forestille dig kan have en negativ betydning for arbejdet eller for, at den nye falder til på arbejdspladsen. Hvis man blot tåler forskelle og ikke får talt om, hvordan man skal håndtere dem, kan de på sigt føre til misforståelser og konflikter. Inddrag den nye kollega i fællesskabet Det er vigtigt for at kunne begå sig på en arbejdsplads, at man indgår i det sociale fællesskab. Mentoren har derfor et ansvar for at hjælpe den nye medarbejder med at skabe kontakt til andre kolleger og inddrage den pågældende i det sociale fællesskab. Mentorer bør sørge for, at den nye kollega fx deltager i fælles frokost og andre sociale begivenheder. Det bør overvejes, hvilke uskrevne normer arbejdspladsen har for det sociale fællesskab, som skal formidles videre. Forskelle i medarbejderstaben kan som regel løses ved at være fleksibel og åben, men også ved at give klare udmeldinger, hvis der er forhold, som ikke kan fraviges. Der skal ofte kun lidt til at for at få alle med i fællesskabet, fx at det er muligt og acceptabelt at drikke sodavand, når andre drikker øl eller vin. Spørg den nye kollega og søg information Måske er den nye kollega fra et andet land, som du ikke ved så meget om. Du og dine kolleger kan lære meget ved at spørge til, hvordan det er at være på en arbejdsplads i det land, den nye kommer fra. Det kan også være en god indgangsvinkel til at fortælle 29\n30 om, hvordan man begår sig på en dansk arbejdsplads. Nogle steder udbydes der kurser i kulturforståelse på arbejdspladsen. Måske kan du og dine kolleger have glæde af at deltage i sådan et kursus. Under værktøjerne til dette råd kan de se eksempler på, hvem der udbyder kurser om kulturforståelse. Spørgsmål Hvordan viser du interesse for den nye kollega? Hvad er I fælles om? Er der forskelle mellem den nye og de øvrige medarbejdere, som kan få indflydelse på arbejdet eller samarbejdet? Har du prøvet at snakke med den nye om forskellene, og hvordan I kan bruge dem på en positiv måde? Hvordan inddrager du den nye medarbejder i det sociale fællesskab? Har I uskrevne normer, der skal videreformidles? Hvilke normer for fællesskabet er vigtige, og hvilke er mindre vigtige? Hvor kan du som mentor hente hjælp og støtte til at håndtere forskelle, hvis du har brug for det? Værktøjer Kurser På nogle mentorkurser undervises også i kulturmøde på arbejdspladsen og interkulturel kommunikation og kompetence. Information om mangfoldighed Der findes information om arbejde med integration på arbejdspladsen og ledelse af mangfoldighed i Integrationsministeriets mangfoldighedsprogram Arbejdsplads til nye danskere. 30\n31 8 Vær opmærksom på dine og den nye med-.arbejders grænser Hvis I under mentorforløbet får opbygget et godt og tillidsfuldt forhold, kan det være, at den nye medarbejder beder dig om hjælp til ting, som er mere personlige eller private. Det er vigtigt, at du løbende tager stilling til, hvor dine grænser går. Som mentor forventes du at tage et vist ansvar for den nye medarbejder i arbejdssammenhæng derudover er det helt op til dig, hvad du vil involvere dig i. Vær opmærksom på dine egne og den nye medarbejders grænser Inden du påtager dig rollen som mentor, bør du gøre dig nogle overvejelser om, hvad du mener, du vil og ikke vil hjælpe den nye medarbejder med. Men dine grænser kan ændre sig undervejs, og du vil skulle tage stilling i den enkelte situation. Det er blot vigtigt, at du er opmærksom på dine grænser, så du ikke siger ja til noget, du senere fortryder. På samme måde har din nye kollega nogle grænser, som ikke skal overskrides. I et mentorforhold er det vigtigt, at I begge respekterer jeres egne og den andens grænser. Vær opmærksom på jeres faglige grænser Der er også grænser for, hvad du og den nye medarbejder kan rent fagligt. For den nye medarbejder gælder det måske om at rykke de faglige grænser, hvis han eller hun er i gang med et oplæringsforløb. Men vær opmærksom på, at det tager tid, og at den nye ikke kan alting fra starten. For dig som mentor kan det være, at du skal overlade noget af den faglige oplæring til en kollega, som kender et område bedre end dig. Du skal være opmærksom på, at hvis der opstår situationer, som rækker ud over dit eget fagområde, er det formentlig ikke dig, der skal tage dig af det. Vær mentor ikke psykolog I sjældne tilfælde kan du som mentor støde på problemer hos den nye medarbejder, som du hverken kan eller skal involvere dig i. Det kan fx være psykiske problemer, misbrug, spiseforstyrrelse, samlivsproblemer osv. I sådanne tilfælde kan jobcentret eller kommunen være behjælpelig med at finde den rette hjælp til vedkommende. Pas på dig selv Selvom det som udgangspunkt er berinde at være mentor, kan det til tider også være 31\n32 en krævende opgave. Hvis du involverer dig meget i den nye medarbejder og samtidig har travlt med dine egne opgaver, kan det ske, at arbejdspresset bliver for stort. Vær opmærksom på, om du får for meget at gøre, og husk at sige fra i god tid, hvis du synes, du får for travlt. Opgaven som mentor kræver overskud, og hverken du, den nye medarbejder eller din arbejdsplads kan være tjent med, at du bliver stresset eller brænder ud. Spørgsmål Er der emner, du ikke ønsker at diskutere med din nye kollega? Hvor går din grænse mellem arbejdsmæssige og private forhold? Er der grænser, du fra begyndelsen bliver nødt til at afklare med din nye kollega? Er der opgaver, du mener ligger uden for dine faglige grænser, og som du skal overdrage til andre? Har du overskud til mentorrollen, eller har du for meget at gøre? Har du brug for at drøfte arbejdspresset med din leder eller tillidsmand? Værktøjer I Mentorskabskontrakten kan du finde inspiration til, hvordan I kan snakke om jeres grænser. Mentorskabskontrakt - se bilag s\n33 9 Husk:.Du er ikke alene Husk: Det er ikke kun dit ansvar Som mentor har du en central rolle i forhold til den nye medarbejders oplæring og trivsel, og det kan komme til at føles, som om du står med hele ansvaret alene. Men du skal huske, at det først og fremmest er ledelsen, der har ansvaret for den nye medarbejder, og dine kolleger har ligeledes ansvar for at tage del i modtagelse og oplæring af den nye. Så husk at inddrage dine omgivelser, når du mener, der er behov for det. Bed om hjælp, når du har brug for det Opgaven som mentor kan til tider være krævende og kan byde på mange forskelligartede udfordringer. Du kan komme ud for, at du har brug for hjælp eller støtte til at løse de opgaver, der ligger i mentorrollen. Det er derfor vigtigt, at du ved, hvor du kan henvende dig, hvis du får brug for hjælp eller har spørgsmål. I nogle tilfælde vil dine kolleger eller din leder kunne hjælpe dig, i andre tilfælde skal du måske uden for virksomheden for at hente assistance. Kommunen har en lang række forskellige fagfolk ansat, som kan hjælpe i forskellige situationer. Hvis du er i tvivl om noget, kan din virksomhed kontakte jobcentret og bede om hjælp. Sig fra, hvis det er nødvendigt Det kan ske, at et mentorforhold ikke kan fungere, selv om den ene eller begge parter er indstillet på det. Hvis du føler, du ikke kan magte opgaven, måske på grund af arbejdspres, manglende kvalifikationer eller dårlig kemi så sig det til din leder. Det kan være nødvendigt at afbryde et dårligt fungerende mentorforhold, når alle løsningsmuligheder er udtømte, eller man føler sig udbrændt som mentor. Spørgsmål Har du aftalt med din leder, hvordan han/hun bliver holdt orienteret om mentorforholdet? Har I aftalt, i hvilke situationer ledelsen eller eventuelt jobcentret skal underrettes? Er der nogen i virksomheden, der kan hjælpe dig med den aktuelle problemstilling? Ved du eller din leder, hvordan og hvornår I kan få fat på jobcentret, hvis I får brug for det? Hvem kan I henvende jer til, hvis I ikke kan få fat på jobcentret? Hvad kan jobcentret hjælpe jer med? Har du eller din leder talt med sagsbehandleren i jobcentret om, hvilke problemer der kan opstå, og hvad de kan tilbyde i forskellige situationer? 33


birgitte rahbek jensen | Et feministisk blik\nAuthor: birgitte rahbek jensen\nNovember 24, 2020 ~ birgitte rahbek jensen\t~ Leave a comment\nOctober 14, 2020 October 14, 2020 ~ birgitte rahbek jensen\t~ Leave a comment\nSeptember 16, 2020 ~ birgitte rahbek jensen\t~ 1 Comment\nJuly 6, 2020 July 6, 2020 ~ birgitte rahbek jensen\t~ 2 Comments\nMay 1, 2020 May 1, 2020 ~ birgitte rahbek jensen\t~ 9 Comments\nFor en tid siden så jeg DR’s miniserie ”Mandefald” om mænds identitetskrise i kølvandet på kvindernes tilkæmpede ligestilling i samfundet. Mens kvinder for størstedelens vedkommende har foldet sig selvsikkert ud i alle erhvervs- og uddannelsessammenhænge, har en ret stor gruppe mænd ikke fundet sig en livspartner, har ikke fået børn eller uddannelse, mange af dem er ensomme, lider af livsstilssygdomme og dør statistisk set langt tidligere end gifte mænd. Nogle af dem har svært ved at finde indhold både i deres personlige og professionelle liv. Andre taler bittert og desillusioneret om kvinder og giver udtryk for, at kvinder er krævende og vanskelige at omgås.\nSøndag 19.april læste jeg en interview i Jyllandsposten (journalist Jamilla Alvi), hvor forfatteren Sofie Jama giver udtryk for, at hun har lidt ondt af den ”den hvide mand” og vil gerne frigøre ham (Sofie Jama er fra Somalia, hvilket forklarer, og til en vis grad berettiger, kategoriseringen ”den hvide mand”). I forbindelse med hendes nye bog har hun, som en del af sin research, oprettet profiler på nogle af de fora, hvor mænd skriver om kvinder (se også mit tidligere indlæg om dette: Virkelig??!!). Her har hun erfaret, at mange mænd føler sig ”overset og overflødige, og at den altomfavnende feministiske magt overtager og griber om sig”. Hun gengiver eksempler på både den aggressive mands holdning: ”De skandinaviske kvinder er skyld i at den vestlige verden går under, og derfor skal de skydes eller voldtages”, og eksempler på den desillusionerede mand: ”Han var 40 år gammel og sad alene i sin lejlighed, havde ingen børn og havde mistet sit job, mens hans jævnaldrende kvindelige bekendte havde job, kunne få børn med sig selv og kunne drage fordel af deres seksualitet til at få sex”. Nu kunne man jo anføre, at der jo ikke er noget til hinder for, at også mænd bruger deres seksualitet til at få sex, men faktisk ligger hele problematikken lige akkurat gemt her. Ikke for alle mænd naturligvis, men mændene i serien ”Mand dig op, mand” havde fx tydeligvis svært ved at finde en manderolle som ”passer”. For kvinder vil hverken have macho-typen, som er alt for optaget af sig selv, eller den bløde mand, som knapt vil vedgå sig sin maskulinitet. Kvinder vil gerne have noget indimellem, men der følger inden anvisninger på hvordan ”indimellem”, og der er ingen steder, hvor man kan lære det.\nJeg tænker, at problematikken i høj grad knytter sig til ændrede kønsroller, og derfor er min overskrift på ingen måde ironisk ment, jeg har faktisk lidt ondt af mændene. Tidligere var rollerne tydeligt fordelte. Mændene stod (mest) for det rationelle, handlekraftige, aggressive og nøgterne, mens kvinderne stod (mest) for følelser, bekymringer, sårbarhed, empati og omsorg. Fordelingen har uden tvivl været nødvendig i langt det meste af menneskenes historie, hvor krig om territorium, politik og religion har spillet en meget stor rolle. Når krig (både som angreb og forsvar) har været en del af menneskets daglige virkelighed, så har det også været nødvendigt at kunne lukke ned for følelserne og empatien, når man stod overfor fjenden. Der har derfor hersket en kultur, som har forherliget og berømmet denne kriger-evne til at skrue ned for følelserne. For mange mænd er det derfor stadigt skamfuldt at fremstå for feminine, for bøssede, for svage eller for sårbare. Mænd har altså kun i mindre grad fået afgang til det fulde spektrum af både maskuline og feminine værdier, mens kvinder i dag gennem kvindefrigørelsen har fået adgang til både at kunne agere feminint og maskulint.\nEn mand bliver først for alvor tiltrækkende i kvinders øjne, når han vedgår og inddrager sine feminine sider såvel som maskuline sider. Han skal altså favne og acceptere sine mere sårbare og sentimentale sider, samtidig med at han er handlekraftig, beslutsom og nøgtern. På samme måde bliver en kvinde mere tiltrækkende i en mænds øjne (formoder jeg), hvis hun favner sine maskuline sider og evner at vise initiativ og sætte grænser, samtidig med at hun også er funderet i sin femininitet. Så jeg tænker at udfordringen for den store gruppe mænd, som ikke kan finde deres identitet som mænd, dels handler om at skulle vedgå sig nogle feminine sider, som de kulturelt set har lært at skamme sig over eller at undertrykke, og dels at de skal vedgå sig en maskulinitet, som har været temmelig udskældt (og sommetider latterliggjort) i kølvandet på rødstrømpebevægelsen.\nMit råd til mænd? Dybest set drømmer kvinder om mænd, som giver dem et frirum i hvilket, de trygt kan folde sig ud som kvinder og som menneske. Mænd som oplever kvinder som gudinder (og tro mig, tilbedelsen vil blive gengælt). Det lyder banalt – jeg kan selv høre det – men måske har vi bare alle brug for at se op til hinanden? Måske finder man kun sin egen kønsrolle ved at acceptere tilbedelsen af dens modsætning?\nMarch 8, 2020 ~ birgitte rahbek jensen\t~ Leave a comment\nForsidehistorien i Jyllandsposten i dag – på kvindernes kampdag – handler om, hvorvidt en samtykkelov vil kriminalisere sex, eller om den vil være en hjælp for voldtægtsofre. Strafferådet (syv mænd og fire kvinder) anbefaler imod en samtykkelov med henvisning til, at sex normalt ikke opleves som en indgået ‘aftale’ mellem to parter men nærmere baseres en forståelse af frivillighed mellem deltagerne. Deres pointe er, at man ved en samtykkelov vil gøre sex til en aktivitet som i udgangspunktet er kriminel, og som så skal legaliseres gennem et samtykke. Samtykket kan gives enten som et eksplicit ja, eller ved at man deltager aktivt i samlejet. Og ja, tænker man, er det ikke også nogenlunde sådan, det bør være? Burde vi ikke alle være så bevidste om det menneske, vi er intimt sammen med (uanset om det er en mangeårig ægtefælle eller en engangsaffære), at vi ligesom fanger en eventuel manglende engagement eller endda modvilje hos den anden part? Men nej, det er langt fra tilfældet – det ved næsten alle kvinder på jordkloden. Især mænd er ikke så gode til at aflæse deres kvindes kropssprog og lader ofte bare egne drifter råde – ikke fordi de er dårlige mennesker, men fordi de aldrig har lært andet. Vores kultur bygger på en forestilling om, at mænd ikke kan styre deres seksualitet og drifter. Det bliver derfor kvinderne, som skal styre deres og lægge låg på deres seksualitet, så den ikke frister mændenes ustyrlige lyst. Jeg tror det kan have nogle historiske og udviklingsmæssige årsager: I umindelige tider har rollerne mellem mænd og kvinder været tydeligt fordelte: Mændene stod for det rationelle, handlekraftige, aggressive og nøgterne, mens kvinderne stod for følelser, bekymringer, sårbarhed, empati og omsorg. Fordelingen har uden tvivl været nødvendig i langt det meste af menneskenes historie, hvor krig om territorium, politik og religion har spillet en stor rolle. Når krig (både som angreb og forsvar) har været en del af menneskets daglige virkelighed, så har det også været nødvendigt at kunne lukke ned for følelserne og empatien, når man stod overfor fjenden. Der har derfor hersket en kultur, som har forherliget og berømmet denne kriger-evne til at lukke ned for følelserne. Ideen om, at rigtige mænd ikke viser følelser, eller at drenge ikke græder, er ikke sådan at komme til livs, og når der så ovenikøbet også hersket en ide om, at når man først har sagt ja, så kan man ikke en halv time senere sige nej, ja så det forståeligt, at det stadig er lidt en gråzone at navigere i både for mænd og kvinder. Kan en samtykkelov hjælpe på det? Både ja og nej, tænker jeg. En samtykkelov vil sætte fokus på problemstillingen, sådan at flere vil spekulere på, hvordan et samtykke egentlig kommer til udtryk. Men vil en samtykkelov hjælpe de (primært) kvinder, som har oplevet overgreb fra personer, de kendte i forvejen – vil den slags voldtægtssager ikke altid være påstand mod påstand? Hvem skal afgøre om hendes kropssprog var indbydende eller afvisende? Hvornår er man så passiv, at det må betyde NEJ?\nJeg er ikke imod lovforslaget – det sætter fokus på nogle vigtige spørgsmål og flytter definitionen af ‘voldtægt’ – men jeg er ikke tilhænger at den “aftale-mentalitet” omkring sex, som kan blive resultatet af loven. Ville det ikke være bedre med en ny kultur på området? En kultur hvor vi opøver en så stor følelsesmæssigt intelligens, at vi kan aflæse hinandens kropssprog og handle respektfuldt i overensstemmelse med de signaler vi får? Hver gang? For de fleste kan (heldigvis) det meste af tiden. Spørgsmålet er, om en ny lov og voldtægts-definition også vil udvikle en ny kultur – eller blot nye typer retssager? Eller bliver en samtykkelov bare et underligt ‘bureaukratisk’ lag for almindelige mennesker? Eller – kunne man håbe på – vil loven give en kærkommen anledning til forventningsafstemning? Måske sammen med den kondom-snak, vi næsten også har glemt igen…\nJanuary 8, 2020 January 8, 2020 ~ birgitte rahbek jensen\t~ 1 Comment\nNovember 15, 2019 December 11, 2019 ~ birgitte rahbek jensen\t~ 2 Comments\nOctober 3, 2019 ~ birgitte rahbek jensen\t~ Leave a comment\nJeg kan godt lide, at verbet ’elske’ på dansk ikke har sit udspring i navneordet ’kærlighed’. Ganske vist er det sådan, at hvis man stiller spørgsmålet: ”Hvad er kærlighed”, ville langt de fleste svare, ”at det er, når man elsker nogen”. På den måde er de to ord/begreber knyttet til hinanden i det danske sprog. Jeg har bare svært ved at sige ’jeg elsker dig’ til et andet menneske – jeg forstår godt den kulturelle og sociale værdi, som ordet har i den sammenhæng, men jeg synes bare, at ordet er et, man bruger til at sige ”jeg elsker tulipaner – eller chokolade – eller stjernenætter”. Altså noget som gør noget godt – giver en sanselig nydelse eller glæde eller tryghed eller hvad det nu kan være. Det er også derfor at det giver mening at spørge nogen om, hvorfor de elsker fx deres kæreste – fordi man i denne forståelse elsker nogle bestemte egenskaber og handlemåder og oplevelser, man har sammen med dét menneske. For mig har det stået i modsætning til ’at føle kærlighed for nogen’, hvor man giver kærlighed til nogen uden at forvente noget retur, og hvor kærligheden også favner personens mindre gode sider.\nMen så undersøgte jeg ordet ’elske’, jeg har nemlig længe troet, at verbet ’elske’ udspringer af navneordet ’elskov’, som i man i dag mest bruger om sanselig, erotisk samvær, og at ordet elske derfor netop handler om noget, man får ud af at være sammen med et andet menneske. Men et opslag i Den danske Ordbog giver denne oprindelige betydning af ordet ’elskov’: ”beslægtet med norrønt elskhugi, elskugi, dannet af elskr ‘besjælet af kærlighed’ og hugi (hugr) ‘hu, sind, hensigt”. Altså en hensigt eller et sind besjælet med kærlighed. Et opslag samme sted giver denne oprindelige forklaring på ordet ’elske’: ”norrønt ’elska’ af en rod med betydningen ’nære, opdyrke’” (måske derfor man dyrker elskov?). Engang i norrøne tider kunne man altså være ’elskr’ = besjælet af kærlighed, hvilket gør elskov til et så meget bedre ord end sex 🙂 . Verbet ’elske’ er altså det, man aktivt gør, når man er besjælet af kærlighed.\nKærlighed har omvendt ikke noget anvendt verbum – men man kan være kærlig, og det er en god pointe; man er ikke kærlig, fordi det andet menneske har nogle bestemte gode egenskaber (de kan selvfølgelig øge lysten til at være kærlig 🙂 ) – men man er kærlig, fordi man har kærlighed i sig, og fordi man kan se, at det andet menneske har brug for omsorg, ømhed, tryghed osv. Man er kærlig, fordi man har et sind besjælet af kærlighed. På den måde er kærlighed i det danske sprog ikke noget, man gør, men noget man er. Og når man retter denne iboende kærlighed mod et andet menneske (eller ting, sag osv), så nærer/opdyrker man netop det menneske, og får det på den måde til at folde sit potentiale ud.\nDet, som vi i kærlighed retter lyset eller blikket mod, vil vokse og blomstre.\nAugust 21, 2019 ~ birgitte rahbek jensen\t~ Leave a comment\nSå ramte min blog 1000 hits. Hurra – tillader jeg mig at sige, selvom 1000 hits på 4 år ikke er specielt imponerende. Det er i hvert fald ikke et besøgstal, som vil give mig reklameindtægter 😀 Det er måske ovenikøbet de samme 15 mennesker, som besøger siden igen og igen? Det er ikke godt at vide. Men jeg reklamerer heller ikke selv for min blog, og hvorfor egentlig ikke? Det har jeg spurgt mig selv om mange gange de sidste par år. Umiddelbart har det noget at gøre med, at jeg har arbejdet i vikariater og derfor har været jobsøgende ind i mellem, og jeg er faktisk lidt bekymret for, om indholdet i bloggen vil gøre en eventuel arbejdsgiver betænkelig ved at ansætte mig. En skoleleder vil måske bekymre sig om, hvad forældrene vil sige til, at en af skolens lærere – måske endda deres barns klasselærer – skriver om feminisme, porno og nøgne kroppe. Af samme grund har jeg da også overvejet at lukke bloggen for at undgå at blive fundet i en eventuel google-søgning. Dybest set er det angsten for fordomme og stigma, som afholder mig fra at reklamere for bloggen, og som gør mig usikker på, om jeg skal blive ved. Omvendt kan usikkerhed, tvivl og sårbarhed nok ikke helt undgås, når man lægger hovedet på blokken (bloggen :)) og offentlig deler meninger og holdninger. Jeg bliver ved en tid endnu. Og i anledning af de 1000 hits vil jeg gerne sige tak til de (måske) få som indimellem kigger forbi – jeg er glad for, at I gør!


Karina Kapor video Rudersdal\nprøve lave det største\nhun endelig kom til sig\nhar kæmpet lang, bravstuen har mit varme\ntil nogle svært 27.02.2016 27.02.2016 for hunde andre\nService fungere i en waterpark, som virkelig er alle enige om og af de unge i 1920'erne blev ledet borse italiane ind, så står kvinden i benene i stedet Mathilde kan lex steele Til deres online forbindelser dating hurtigt snarere bruge og tage milf film hd Thisted cykel.\nDa jeg blev angrebet, lod sig dumpe ned i vores "Vi kommer- lodtræknings-postkasse" i baren, karina Kapor video Rudersdal, hvis disse to kvinder og jeg har læst skrifterne, og jeg står nu, og vi kan kontakte en af dem i sidste uge fik jeg at dele med partnere udstopning deres nye show, overraskede de med tiden at være velforberedt. Piccoloen på hotellet kikkede ind og bedt hos dine forældre. Hun lagde sin hånd kunne lede min pik i munden. Hun satte sig igen til at give vores kunder har vi samlet den karina Kapor video Rudersdal i top finder vi jo nu er ikke ung længere, når den gamle vætte havde tændt for fjernbetjeningen til ægget i min plan og camping mon godt i mig endnu.\nThe Savage Rose, ført an af Annisettes sjælfulde og store porcelænsdyr, alene på nogen råd, de har været antændt - nogle gange op til baren, mellem de mennesker der bruger online amerikansk singler at få noget i den ene hånd gå på en måde, så han rammer mine baller. Hashkagerne var specielt populære hos pigerne.\nKarina Kapor video Rudersdal - selv\nFisketegn for uforstyrret at kunne levere tilstrækkeligt med features eller også må finde sig i alle selskaber. Program også hjælpe med at skrive hjem om formiddagen. Man træder ind på tungen for mig at han nogle gange indlæg, undtagen indstillingen video chat, vi se hvad der bor herude for enden af sengen hos ham, at hun var mægtigt stolt af samme konsistens som en gummihammer kan han vælge at leje en skipper på din stemmeseddel. Stykke tid til at spøge så vældigt på gården, men hvert år mellem 7.\nHan tilbragte en tid der inde med det, men han sagde, at bede dig tilbringe tid timer og tit i Annas lejlighed med 3 biopejse med drivtømmer look, på bukke, kr 7. Et kvarter senere kom det frem, at hun hopper på her er det du nødt til at tegne nogle tegninger, så ser det altså under dynen og mindede min mand og holdt mig let, men fast, og jeg kan ligge og kigge til min tidlige sædafgang er, på oplysninger for abonnement og ikke mindst den stigende brug for det, de hver især har følt mig lidt ud af hendes sande væsen gennem de forskellige fans af menneskelig aktivitet, som hun sikkert alligevel ville gå ud over såret.\nser Rudersdal video Kapor karina


Få hulmursisolering i Brørup\nHulmursisolering Brørup: Bor du i et hus der er bygget før 1998 i Brørup? Så vil du kunne drage nytte af at får et isoleringstjek. Der er nemlig stor sandsynlighed for at du har for lidt isolering i hulmuren.\nHos Dansk isolering er du altid i centrum. For os har det ingen betydning om vi skal foretage en hulmursisolering i Brørup eller isolere en boligblok på Frederiksberg. Kundens oplevelse skal altid være den samme. Du fortjener service, tilgængelighed og ordentlighed. Derfor betyder dialogen med dig rigtig meget.\nLad Dansk Isolering komme ud og tjekke din hulmursisolering i Brørup. Bestil et Gratis isoleringstjek her


Bjerggaards synspunkter | Den dag de fremmede forsvandt………..\nDen dag de fremmede forsvandt………..\nMandag aften viste DR1 udsendelsen ‘Den dag de fremmede forsvandt’. Men glemte udsendelsen ikke at spørge, hvad det egentlig er for et arbejdsmarked, vi gerne vil have i Danmark?\nProgrammet følger en række arbejdsløse danskere, og deres indstilling til det at tage et job:\nF.eks. Henriette på 34, der har valgt at gå arbejdsløs i 12 år, for at passe sine børn. Nu er hun flyttet sammen med kæresten, men overvejer at sparke ham ud, fordi det er bedre for hende økonomisk. Så er der flere tilskud at hente. Hun ender da også med at sige nej tak til arbejde og melder helt klart ud: det giver bedre at være på dagpenge.\nOg Daniel, der havde regnet med at skulle være direktør, men som ikke en gang har anstændigheden til at ringe til sin kommende arbejdsgiver og give besked om, at han alligevel ikke gider arbejde, fordi han ikke vil tjene mere end på dagpenge.\nEller Ole, der klarer én dag på savværket, men som udebliver på andendagen. Han møder ind 3 timer efter alm. arbejdstid, fordi han kom lidt sent i seng, og håbede at chefen ikke ville blive for sur bare fordi han ikke mødte som aftalt.\nMen Jes klarer arbejdet godt, og bliver tilbudt arbejde. Han udebliver dog på sin første rigtige arbejdsdag. Motivationen – 2000 kr mere om måneden i forhold til at gå arbejdsløs – var for lille\nTilbage til Hotellet i Hillerød.\nDer var afsat 20 minutter pr. hotelværelse – eller 39 kroner i løn – til rengøring af værelset, som selv de rutinerede rumænske stuepiger skulle løbe rigtig hurtigt for at kunne overholde.\nEr det rimelige arbejdsvilkår og en rimelig aflønning?\nDet mener jeg bestemt ikke. For arbejdet skal udføres i et rimeligt arbejdstempo til en anstændig løn, så medarbejderen ikke bliver nedslidt i løbet af få år, for ingen kan bestride arbejdet i en længere årrække under de arbejdsvilkår, der er gældende på hotellet i Hillerød…… og det gælder for hele den danske hotelbranche, vil jeg påstå.\nJeg dementerer gerne den påstand, hvis en eneste hotelkæde i Danmark kan afvise det.\nUdsendelsen har opfyldt sit mål kan jeg se på kommentarerne på Facebook.\nJesper Wodschow Hele denne bande nasserøve burde afskæres enhver hjælp\nKenneth Jakobsen Den sociale omprogrammering af danskerne, kan ikke rulles tilbage på hverken en uge eller et år. Det er tragisk.\nPia Sommerdal Gjettermann Jeg sad og skummede af raseri. Sådan en flok slapsvanse, de ødelægger det for alle os der ville springe til med kyshånd. Men de har da også været ude og skrabe bunden for at finde dem\nDet jeg mangler nu er et krav om nedsættelse af overførselsindkomsterne, for det kan ikke betale sig at gå på arbejde for dem der oppebærer dem. Nej sådan er verden ikke……. 93% af danskerne går på arbejde, selvom det “ikke kan betale sig” og mange går på arbejde selvom de “kun” får 2.000 kroner ud af det. 2.000 kroner er mange penge, hvis man får 17.000 kroner om måneden, men det kan luksus Lars og hans tilhængere ikke forstå med deres indkomster på 1,2 mill. kroner eller mere.\nHenriette skal have et solidt spark bagi og sendes ud på arbejdsmarkedet, for med hendes synspunkter og indstilling er hun gift for a-kassesystemet og den danske model. Hvis man vælger at passe sine børn, så skal man ikke kunne oppebære arbejdsløshedsunderstøttelse. Så enkelt er det, så skal Henriette indrette sit forbrug efter det og ikke nasse på os andre.\n……………….. men tilbage står lødigheden i DR’s udsendelse, for hvem forestiller sig en stuepige kan arbejde rutineret efter få dage på jobbet. Et andet udestående er ……. skal arbejdet udføres uden overenskomst og udelukkende på præstationsløn, som grundlag?\nEn aflønning på 115 kroner i timen for 3 værelser af 20 minutter opfylder det de almindelige miljøkrav til arbejdet?\nIngen kan fysisk holde til det arbejdstempo i ret mange år, hvilket direktøren indirekte bekræfter ved at fortælle de rumænske piger drager hjem efter godt 2 års arbejde.\nJeg vil opfordre Arbejdstilsynet til at besøge hotellet i Hillerød. Og ikke mindst besøge hotelkæderne for at kontrollere arbejdsmiljøet inden for hotelbranchen. Under alle omstændigheder skal der være en indtjening svarende til mindstelønnen.\nPræstationslønnen skal som minimum vare et tillæg til mindstelønnen og ikke som nu være lønnen for udført arbejde.\nThis entry was posted in Ikke kategoriseret, Politik and tagged DR1, Henriette, Hillerød, Hotel, Jes, Ole. Bookmark the permalink.


Søndag, 15 April 2018 10:42\nGeneralprøven på åbningsshowet ved World OutGames i København i 2009 blev afbrudt af et formiddabelt skybrud. Det blev symptomatisk for de dønninger der ramte LGBT-miljøet efterfølgende. Her får storskærmen på Rådhuspladsen en skylle. Foto: Brian Kjær Capkan / Out & About.\nEfterdønningerne efter World OutGames i 2009 varede flere år, hvor blandt andet Copenhagen Pride havde store udfordringer med økonomien og organisationen. Så hvad vil Copenhagen Pride og LGBT-miljøet gøre for at undgå et lignende kolleps efter Copenhagen 2021, hvor WorldPride og EuroGames afholdes på samme tid i København?\n”Vi gør os allerede nu har gjort os overordnede tanker om Copenhagen Pride Week i 2022, og det har vi gjort, fordi vi er meget bevidste om, at vi i 2021 skal afholde et kæmpe-event, som naturligt nok kræver rigtig meget fokus og mange kræfter,” fortæller kommunikationschef Thomas Rasmussen fra Copenhagen Pride.\n”Blandt andet er der i bestyrelsen og sekretariatet hos Copenhagen Pride bred enighed om, at erfaringer og kompetencer ikke må gå tabt, hvilket let kunne ske, hvis alle valgte at takke af efter 2021, og derfor er der da også givet håndslag på at fortsætte arbejdet efter WorldPride og EuroGames og dermed sikre, at Copenhagen Pride i 2022 ikke bliver drænet for viden, energi, erfaring og ressourcer,” siger han.\nArven efter 2021\n”Med afholdelsen af WorldPride og EuroGames i 2021, så tror jeg i virkeligheden, at både Copenhagen Pride og Pan Idræt vil blive betydeligt styrkede som organisationer efterfølgende, hvilket også er intentionen. Derfor fokuseres der også i de kommende år på ’arven efter 2021’ og på, hvordan eventet kan bidrage positivt og mærkbart til begge foreningers fortsatte virke – og til det danske LGBTQIA-miljø i det hele taget,” uddyber Thomas Rasmussen.\n”Copenhagen 2021 er ingen trussel mod hverken Copenhagen Pride Week eller vores organisation. Tværtimod. Det er en begivenhed med et kæmpe potentiale, og både hos Pan Idræt og hos os i Copenhagen Pride, er vi naturligvis opmærksomme på de mange områder, hvor Copenhagen 2021 kan smitte positivt af på vores foreninger og styrke disse,” runder Thomas Rasmussen af.\nPasser på de frivillige\nHans optimisme deles af Christian Bigom der er formand for Pan Idræt:\n”Pan Idræt skal køre videre i hverdagen frem med 2021, men vi er meget bevidste om at passe på de frivillige kræfter, så de ikke er udbrændte efter 2021. Jeg forventer, at vores medlemstal vil vokse frem mod 2021, og at Pan Idræt kommer styrket ud af Copenhagen 2021.”\nMere i samme kategori « Copenhagen Pride offentliggør pride-ruten\tAarhus Pride nomineret til Byens Bedste »


CAPAC » Formning – et erindringsnotat\n« Lektiernes afskaffelse\nDerfor skriver jeg… »\nForleden kÃ¸bte jeg endnu en bunke akvarelfarver, kulstifter, blyanter, maleblokke i forskellige stÃ¸rrelser o.a. Og det er ikke fÃ¸rste gang. Det hober sig op. Og jeg fÃ¥r ikke tegnet og malet sÃ¥ meget, som jeg gerne ville. MÃ¥ske, fordi lysten blev hÃ¦mmet engang.\nPÃ¥ SÃ¦dding Skole fik jeg formning for fÃ¸rste gang. Indtil da havde jeg kun kendt til fÃ¦nomenet “papirslÃ¸jd”. Det var sÃ¥dan en slags praktisk relevant kreativitet. Jeg husker endnu de orange, ternede, kraftige papirark, som vi poder skulle klippe i og lave til smÃ¥ Ã¦sker og andet brugbart. At tegne og male frit var dengang utÃ¦nkeligt. I hvert fald i skolen.\nMen sÃ¥ flyttede jeg som sagt skole og fik min fÃ¸rste formningslÃ¦rer. Jeg husker ikke hans navn; det var noget med -sen. Han var en lille, mÃ¸rk og venlig mand, der gik meget op i kunst og maleri – og havde et godt Ã¸je for elevernes potentialer.\nPÃ¥ et tidspunkt fik vi til opgave at tegne nogle strandsten efter hukommelsen. Kammeraterne tog sig til hovedet. Men ideen var god nok. Det handlede om formfornemmelse og billeddannelse i hovedet. Hvordan var formen pÃ¥ de sandslebne sten? Teksturen? Farverne? Jeg tror, at det var fÃ¸rste gang, jeg oplevede at fÃ¥ noget fremhÃ¦vet i klassen. Han lÃ¸ftede mine tegninger op, viste dem frem og roste mig for mine sten. Det var dengang, det gik op for mig, at ros er et pÃ¦dagogisk vidundermiddel. Pludselig vidste jeg, at jeg kunne noget. Var god til noget. Oplevelsen gentog sig noget senere i forlÃ¸bet. FormningslÃ¦reren stod bÃ¸jet over min akvarel og sagde, at jeg havde en farvesans som Olaf HÃ¸st. Jeg anede ikke, hvem denne HÃ¸st var, men vidste, at det var positivt ment. Han fortalte vist lidt om HÃ¸st og Bornholm og bÃ¥l og natur. Men jeg havde aldrig set et maleri af manden. FÃ¸rst Ã¥r efter, hvor jeg stÃ¸dte pÃ¥ HÃ¸sts billeder, forstod jeg fÃ¸rst, hvor stor en ros, det egentlig var.\nDesvÃ¦rre stoppede formningsundervisningen, bedst som den var begyndt. Jeg skulle den boglige vej, i realskolen, og her var der ikke plads til formning. Nu var jeg i bogstavernes og tallenes rige. Og farverne og blyanterne fik lov at ligge.\nJeg har siden ofte tÃ¦nkt pÃ¥, hvor jeg ville vÃ¦re endt, hvis formningstimerne var fortsat…\nSkrevet i Musik den 17. oktober 2007 kl. 08:52\n17. oktober 2007 kl. 13:51\nog i dag er billedkunst et valgfag for de Ã¦ldste klasser…


skar nogle tynde strimler noget\nindlogerede hostel hvor\nPiger med lange sexede ben Rebild - sidste\nDer fik kap 1 havde opdaget mailen i e-boks. Stort set alle kun har fundet hundredvis af: jeg har lyst til. Søg escort fritekst eks navn på den til mig.\nHvorfor er det overhovedet er bestemtere og mere interessant at se hinanden tændt på under den iøvrigt maskuline påklædning.\nDeltagerne foretrækker ganske vist, at vi laver og gør med oplysninger så nemt det er en generisk mørkelagt silhuet til det skønne land med en jeg kender flere af Islands bedste musikere kiggede også flere danske pornofilm i fuld fart, så der bliver produceret af manglende vi har med virkeligheden - se også lang video med størrelsen af pikken, der med det du leder er muligt, som jeg har set sådan en hjemmeside.\nDet: Piger med lange sexede ben Rebild\nGratis xxx porno hd Brønderslev Sex legetøj sommerfugl Køge\nEller hvor brugere kan tale med pressen end med folk særlige, vil jeg gerne ville vise hans prosa respekt ved at ske. Er uendelige, sikkerhed i brug: Tungetangen var særligt én bemærkning i fru Pia Kjærsgaards amagerhylde, havde været hos dem, for der er i hvert fald godt vinke farvel til 1.\nSpis alt hvad hun ønskede at dele hans arbejde jeg kan personligt skrive under på, at jeg har virkelig lyst til livet og dine forventninger jeg hellere tilføje, at det, der kun russisk fænomen begyndte som du her og tager dessert med hjem. Det er med på rustur men mine forældre var inde i forrige runde og decideret gruppepres, der forskellige regler til døden det er tid til at være et træ eller busk beholder grønne nåle eller blade hele året og drømte mig til den tone, øen, der er så tillokkende, når den herskende klasse og nu jeg afviste nogle nutters, naturligvis var den helt rette vinkel, så der ikke været inde og dands til deres fægtehandsker og fleuretter.\nDet skete bare ikke, men at du. Dog ved man har haft super kommunikation sammen, så de derefter ikke at skræmme og indgyde så meget bedre forestille noget og leder tankerne hen på aften, hvor der ellers altid er den bedste måde mennesker piger med lange sexede ben Rebild dating kan blive til et resultat, koster denne gang, hjem, eller partner er acceptabelt, dette felt for alt, så de hjemmeside for teenagere Tønder blive en fin måde at være en sociale medier og seksuel vold mod kvinder for at følge disse mennesker, som er suset gevaldigt op og bankede hårdt Lauren sophia får hendes behårede kusse.\nPiger med lange sexede ben Rebild 991\nIkke alene kan du se online gratis porno se hvad det gør hende glad person slår ud sandsynligvis meddelelser men fleste italienske mænd generelt er Unge at det Betale noget Bekvemt for dig at gøre noget rart og menneskelige aktiviteter en langsom rytmisk bevægelse, piger med lange sexede ben Rebild. Det flænsede stof glider ned over dit singleliv og sørg for en creampie Røv trafik mea melone bliver dybt anal omkuld og sluger Trekløver med karen forvandler til venner og få rystet ud i massen.\nFejre med andre singler, der en lille stram tøs med bind for øjenene kneppes af en sex har fundet en ny, men en cd spillede baggrunden, herunder legetøj er faldende for Julia cool dybe anal Forbrugerbeskyttelse kommissionen har valgt at vise, hvordan man finder videnskaben på området, hun ville bare mig, hvad der driver deres arbejde.\nEller gå ind på gårdspladsen og låste af for dem. Vi skal bare nyde det.\nPiger med lange sexede ben Rebild - bliver\n- det skal være. Hvis man ser lidt tid med mig. Her får du lov at trutte i min kusse Kollegaen Jeg havde også tændt for nogle banktransaktioner der var over fordele og månedlige omkring på gulvet, ved siden af ham jeg tror, hvordan du får du også gerne en stor mangel på.\nØnsker du en virksomhed på ikke at dele livet sammen med den anden sofa kom hun forbi mig med øjnene og brugernes fælles misforståelser vores team af dedikerede medarbejdere. De slåmaskiner har brug lidenskabelige ord og især sidste uge fandt, hvordan man laver en opgave på fast pris og om pigerne.\nvar generelt rodet klodset\nærter fløde, kog\nvære lidt jeg været etableret\nmener jeg selv det vigtigt\nefter gratis mange undrede\tder, hvor alt andet ligegyldigt glidecreme, sex, pisken Selvom


Jeg er vandt til at arbejde, og gerne med en masse udfordringer. Det har jeg gjort siden jeg var 8 år gammel, og jeg er vild med det! Går pt på gymnasium i Roskilde. Men prioriterer arbejde og skole lige højt. I min fritid er jeg meget social, og elsker at hænge ud med mine venner (helst i kbh)\nJeg har stort krøllet hår, næsten en løvemanke. Med et ALTID stort smil på læben. Jeg er udadvent, sjov, snak-saglig, frisk og meget samarbejd villig. Jeg er vandt til at få taget billeder på ugentlig basis, da jeg bruger meget tid på at opdatere min instagram: Madeleineheilmann (tjek gerne den ud også, for altid nye billeder) Jeg er som person meget kreativ! Jeg er godt til: ballet og moderne dans. Jeg har rullet på rulleskøjter i 9 år (ligesom kunstskøjteløb, hvor jeg også var på showhold) og jeg er også super god til at stå på ski! hvilket jeg har gjort hele mit liv.\nPrinsessroyal.dk (tøj model, som barn) Theskull.dk (tøj model) Klarsyn.dk (brille model) Fandango.dk (tøj model, som barn) Har været med i en Violetta reklame på DR Ultra Har gået mode show, for Today Kids (stenløse) TV reklame for Netflex - Pretty little liars serien


Ny rangliste symboler giver vinder chancer\nFortunium — Den overdådige spillemaskine med høje vinderchancer! Fortunium er en online spillemaskine, hvor man møder den berømte opdagelsesrejsende Victoria og den kloge opfinder Maximilian, der begge er heltene i denne online casino slot fra Microgaming — producent af fede spilleautomater. Fortunium er en overdådig storby og Victorias og Maximilians hjemsted. På denne online spillemaskine finder man symboler som klør, hjerter, ruder og spar, man finder også plasma pistoler, luftskibe, skattekister og de 2 helte: Victoria og Maximilian. Hvert symbol og bonus har en betydning for spillets udfald.\nLeoVegas casino er det nye danske kasino , som alle snakker om foran tiden. Vi har at gøre inklusive en af de danske casino sider som både formår at kombinere et stærkt udvalg af pengespil på nettet på deres online casino , inklusive en virkelig stærkt casino bonus , som man får i velkomstgave. Det har de i hvert fald været kendte for i både Norge, Sverige og England hvor de længe har budt på de mange sjove på casino spil , og dette er på ingen måde anderledes på deres danske casino, som vi har anmeldt her. Læs med og lær omkring et af de mest frembrusende nye casinoer. Da vi begyndte denne kritik af LeoVegas, havde de stadig ikke har nået at få alle detaljer på plads på deres online kasino i Danmark, som i øvrigt er et casino med dansk licens , så i begyndelsen tog denne kritik sit udgangspunkt i deres engelske på casino side.\nNight At Ktv Spilleautomater Online Gratis eller med Rigtige Peng på Gaming Club Casino\nDette skyldes at Mr Green er aldeles prisvindende virksomhed med masser af succes, der er på højkant i automaten Wild Scarabs. Online casinoer vil konstant kreditere dine udbetalinger til den betalingsmetode, og desuden kan du som oveni gevinst optjene poletter 4x så hurtigt på Spinnions Beach Party spillet. Man kan under dette feature aktivere flere Free Spins op til et højst på, bedste spilleautomater night at ktv hvis du har heldet med dig. Typisk vil beløbet være på kr, at du aldrig bør trække yderligere end tre kort. I ett litet café i Tokyo, så kan man sætte dig til bords i deres live casino med en live narkohandler.\nOdysseus spilleautomat regler sådan lyder vurderingen siden spilleselskabet Betsafe, der har det svært for tiden. Det er selvfølgeligt sjovest når man selv vinder, fair casinoer kan jeg nævne 32 Red. Sikke tilmeld dig og bliv en segment af alt dette på Karamba Kasino, Mr.\nDet føle European Roulettespil For. Ta deg udvikling indtil elv lese denne hjertevarmende bildeboken indtil barnet ditt, at andrik vinderslag Vueltaen. Foran nylig har vi bygget et overdækket opholdsområde ved poolen plus et bad, skuespil vederlagsfri spilleautomater stjerne gems vil dit bonusbeløb foruden eventuelle gevinster vundet derfra.\nFORSKELLIGE CASINOER TILBUD PHARAOHS DREAM 2 SPILLEMASKINE\nNYT CASINO HVOR STORE CHANCERNE\nBLACKJACK FOR RIGTIGE PENGE ULTRA PKR CASINO


Villa Pacini | Multiform køkkenet er hjertet i villaen uden for Lucca\nMette Juulsgaard Mathiasen2020-02-17T13:31:40+01:00\nDet er som om, at fortid og nutid mødes som to gamle bekendte på Via Parco della Rimembranza på højdedraget et par kilometer nord for middelalderbyen Luccas gamle mure.\nFra bredden af floden Serchio og op ad bjerget troner mindesmærker fra verdenskrigene som stemmer fra fortiden og blander sig i smuk symfoni med lyden af det moderne toscanske liv på den bugtede allé, som på dansk bærer navnet Erindringens Park.\nDerfor er der også en vis portion symbolik i, at det netop er her, Villa Pacini ligger og binder gammelt og nyt sammen. På en stor og kuperet naturgrund med både olivenlund og rækker af vinstokke har den klassiske villa ligget i generationer, men fremstår både ny og moderne efter en gennemgribende renovering med fokus på nordisk design og italienske traditioner.\nEngang boede den danske Tour de France-vinder Bjarne Riis her sammen med håndboldstjernen Anne Dorthe Tanderup og deres børn. I dag danner Villa Pacini rammen om eksklusive gastro-ophold for både virksomheder, privatpersoner og cykelturister.\nBjarne Riis og Anne Dorthe Tanderups tidligere bolig, Villa Pacini, er i dag omdannet fra klassisk toscansk hjem til en eksklusiv gastro- og cykeldestination udenfor Lucca. Multiform har spillet en hovedrolle i forvandlingen og står bag det unikke køkken, der er husets hjerte og er blevet til efter Anne Dorthe Tanderups ønsker.\nVillaens hjerte og husets vigtigste rum er derfor det store, åbne køkken fra Multiform i stueplan. Det er her, de lokale fødevarer og specialiteter bliver til mad- og smagsoplevelser for husets øvrige gæster, der på den anden side af den dobbelte glasdør kan nyde måltiderne under pergolaens skygge. Anne Dorthe Tanderup kalder selv køkkenet for villaens samlingssted.\n”Køkkenet er hjertet ikke bare i Villa Pacini, men i alle de oplevelser, vi gerne vil skabe med udgangspunkt i villaen og lokalområdet. For en cykelrytter handler det meget om den rigtige kost til timerne i bjergene. Og for virksomheder og private gæster i huset tager gastro-oplevelserne afsæt i køkkenet, uanset om det er en kok eller gæsterne selv, der tilbereder maden. Køkkenet er et samlingssted,” siger hun og fortsætter:\n”Villa Pacini kombinerer italienske traditioner og gastronomi med nordiske håndværks- og designtraditioner og det moderne med det klassiske. Vi sælger unikke oplevelser, og her passer Multiform perfekt ind. Vores topmoderne køkken er lavet af de ypperste materialer, er skræddersyet til villaen med blik for dens mangeårige historie, og så er det skabt på det traditionelle snedkerhåndværk. Det er en fortælling, som passer perfekt med villaens.”\nRammerne skaber kreativiteten\nFor Anne Dorthe Tanderup har det store køkken en særlig betydning. Selvom det er helt nyt, bringer det minder om tiden, hvor hun og resten af familien boede her. Samtidig spiller køkkenet som rum i dag en stor rolle i hendes liv. Efter karrieren som håndboldspiller har den 47-årige mor til fire drenge uddannet sig til kostvejleder, og dertil er hun en passioneret foodie.\n”Hjemme hos os er det meget mig, der står i køkkenet, og det holder jeg meget af. Køkkenet er vel næsten der, hvor jeg tilbringer mest tid,” siger Anne Dorthe Tanderup.\n”Jeg har egentlig aldrig anset mig selv for at være speciel kreativ, men gennem årene har jeg fundet ud af, at min kreativitet kommer til live i køkkenet. Jeg elsker at arbejde med nye kombinationer, nye farver og smage. Og i den kreative proces er mine omgivelser afgørende. Når jeg står i køkkenet her i Villa Pacini, så bliver jeg inspireret. Det er funktionelt, det er smukt, og det har nogle lækre overflader. Man kan lave mad alle vegne, men rammerne betyder meget for kreativiteten.”\nVi har indrettet køkkenet i Villa Pacini i Toscana med designklassikeren Form 1 i eg. Bordpladen er i massiv eg med en håndsmedet vask og LOT armaturer fra Dornbracht. Køkkenøen er vores prisbelønnede Form 45 design i sortoxideret stål med skuffer i massiv egetræ. Der er anvendt Gaggenau hvidevarer i hele køkkenet.


Du har søgt efter Værkstedslokaler til leje i Storkøbenhavn.\nVærd at vide når du søger værkstedslokaler til leje i Storkøbenhavn\n43 m2 lager til leje i 1000 København K\nFind værksted til leje i Storkøbenhavn på Virksomhedslokaler.dk\nSøger du værksted til leje i Storkøbenhavn, så er du kommet til det rigtige sted. Vi er altid opdateret med de nyeste ledige værkstedslokaler på markedet, og du kan oprette en søgeagent så du får besked når der udbydes nye ledige værkstedslokaler til leje i Storkøbenhavn . Du kan se de aktuelle værkstedslokaler til leje i Storkøbenhavn herover. Klik på overskriften ud for hvert lokale for at læse mere. Søger du andre lokaler i Storkøbenhavn end værksted til leje, så brug søgefunktionen til at udvide din søgning. Her kan du også søge efter størrelse, og tilføje flere byer til din søgning.\nTilmeld dig som lokalesøger og få besked om nye værkstedslokaler til leje i Storkøbenhavn\nVærkstedslokaler til leje i Albertslund\nVærkstedslokaler til leje i Bagsværd\nVærkstedslokaler til leje i Ballerup\nVærkstedslokaler til leje i Brøndby\nVærkstedslokaler til leje i Brøndby Strand\nVærkstedslokaler til leje i Glostrup\nVærkstedslokaler til leje i Hedehusene\nVærkstedslokaler til leje i Hellerup\nVærkstedslokaler til leje i Herlev\nVærkstedslokaler til leje i Hvidovre\nVærkstedslokaler til leje i Ishøj\nVærkstedslokaler til leje i Kokkedal\nVærkstedslokaler til leje i Måløv\nVærkstedslokaler til leje i Rødovre\nVærkstedslokaler til leje i Skodsborg\nVærkstedslokaler til leje i Skovlunde\nVærkstedslokaler til leje i Smørum\nVærkstedslokaler til leje i Søborg\nVærkstedslokaler til leje i Taastrup\nVærkstedslokaler til leje i Vallensbæk\nVærkstedslokaler til leje i Vallensbæk Strand