7 Boliger. Målsætninger At skabe inspirerende boligmiljøer, der gør det attraktivt - PDF\nDownload "7 Boliger. Målsætninger At skabe inspirerende boligmiljøer, der gør det attraktivt"\n1 7 Boliger Kapitlet beskriver kommunens planer for den forventede fremtidige boligudvikling i hovedbyer, centerbyer, landsbyer og i det åbne land. På boligområdet står Lolland Kommune over for to udfordringer. For det første er der et generelt overskud på anslået boliger, og problemet må forventes at blive forstærket, som følge af faldende folketal og forskydning af befolkningen internt i kommunen: fra land til by og fra vest til øst. For det andet er der en relativ høj andel af utidssvarende boliger, der enten skal renoveres eller fjernes fra boligmarkedet. Den overordnede målsætning er kort sagt at skabe bedre balance, så udbuddet af gode, tidssvarende boliger svarer til efterspørgslen. Lolland Kommune arbejder derfor offensivt med at løse de boligsociale udfordringer i landdistrikterne. Attraktive landsbymiljøer forudsætter blandt andet regulering og tilpasning af boligmassen. Nybyggeri skal kun tillades som udfyldning og afrunding af eksisterende bebyggelse, og i forhold til den tomme og usunde del af bygningsmassen, vil kommunen fortsat arbejde med en bred vifte af redskaber, herunder opkøb og nedrivning, bygningsfornyelse og ændring af status fra helårshus til fritidshus. Det attraktive bymiljø indebærer en fortættet bygningsmasse uden huller i bebyggelsen. Forfaldne huse skal derfor i byerne som udgangspunkt ikke nedrives, men renoveres. Lolland Kommune vil f.eks. understøtte sammenlægning af meget små boliger til større, tidssvarende boliger. Samtidigt skal gode trafi kforbindelser og et alsidigt serviceudbud fastholde og tiltrække indbyggere. stadig mere ensidig beboersammensætning i de almene boliger, og i planperioden vil der derfor også blive behov for at tilpasse udbuddet her. Der må især forventes et større behov for ældreboliger og boliger i tæt-lav bebyggelse. Selvom der er overskud af boliger, så er det fortsat vigtigt at sikre et realistisk udbud af byggegrunde. Det betyder først og fremmest, at tidligere udlagte arealer skal udtages, selvom der med kommuneplanen også nyudlægges mindre områder. Det gælder især i de østlige dele af kommunen, hvor der forventes befolkningstilvækst, blandt andet som følge af Femern Bælt forbindelsen. Målsætninger At skabe inspirerende boligmiljøer, der gør det attraktivt at bo i kommunen. At tiltrække og fastholde borgere ved et større og mere varieret udbud af kvalitetsboliger og attraktive byggegrunde. At tilpasse boligmassen i den almene boligsektor til den ændrede efterspørgsel, både hvad angår kvantitet og kvalitet. At arbejde på fortsat forskønnelse og forbedring af boligerne i landsbyer og på landet, gennem områdefornyelse og helhedsorienteret byfornyelse. At nedrive eller renovere den dårligste del af boligmassen på markedet. At sikre udviklingen af landsbyerne tager udgangspunkt i de ressourcer, som de lokale samfund frembyder. Andelen af tomme boliger er størst på det private boligmarked, men skævheden gør det samtidig svært for de almene boliger at konkurrere. Det er en medvirkende årsag til en Almene boliger, Ole Kirks Allé, Nakskov. 86 BOLIGER\n2 Retningslinjer Hovedbyer og centerbyer 7.1 Fremtidige boligudlæg skal placeres i byzone i hoved- og centerbyerne, eller i direkte tilknytning hertil, og skal altid ske indefra den eksisterende by og udad, se hovedstrukturkortet. er samtidig velbetjent med bybusser og her er adgang til den regionale jernbane. Maribo ligger ved motorvejen og Nakskov ved motortrafi kvejen Tårs-Maribo, som gør at man nemt kan pendle til og fra Sjælland. Desuden kan de to byer tilbyde arbejde og erhverv i mange forskellige brancher. For at understøtte udviklingen i de to hovedbyer, er udlæg til boliger koncentreret omkring dem. 7.2 Nyudlæg til boligformål fremgår af kort 7d - 7f og eksisterende udlæg til boligformål, der udtages af kommuneplanen fremgår af kort 7a - 7c og 7g - 7l. 7.3 Tre eksisterende boligudlæg omdannes til udlæg for lavenergi- og klimatilpassede boliger, de tre områder fremgår af fi gur 7.1, 7.2 og 7.3. Landsbyer og bebyggelser på landet 7.4 Gennem lokalplanlægning og landzonetilladelser er det muligt at opføre et mindre antal boliger i afgrænsede landsbyer. Nybyggerier skal fi nde sted som huludfyldning og afrunding af eksisterende bebyggelse. Egentlig byvækst skal dog fortsat placeres i byzonen i hovedbyerne og centerbyerne. 7.5 Lokalplaner for landsbyer og landzonetilladelser skal tage hensyn til kulturarvs- og kulturmiljøinteresser i landsbyen, til det omgivende landskab og til mulighederne for rekreativ udfoldelse. 7.6 Der kan ikke meddeles landzonetilladelse til byggeri eller ændret anvendelse af bygninger eller arealer i landzonen, hvis det ansøgte vurderes at være i strid med de beskyttelsesinteresser, der behandles i kommuneplanen. 7.7 Ubeboede helårsboliger må ikke ændre status til fritidshuse i hovedbyerne, centerbyerne og på Fejø, Askø og Lilleø. 7.8 Der kan som udgangspunkt ikke meddeles landzonetilladelse til opførelse af nye boliger, eller udvidelse af boliger i landzonen der er større end 300 m², med et etageantal over 1½, og en højde på over 8,5 meter, endvidere kan der som udgangspunkt ikke anvendes refl ekterende bygningsmaterialer. Redegørelse Strategi for boligudvikling Der sker en generel fl ytning fra det åbne land og landsbyerne til hovedbyerne og centerbyerne, som har fl ere tilbud og bedre service. 60 % af kommunens borgere bor i dag i hovedbyerne og centerbyerne. Centerbyen Horslunde. Centerbyerne Centerbyerne Rødby, Rødbyhavn, Holeby, Søllested, Horslunde og Dannemare er hovedsageligt villabyer. De fl este har dog en ældre bykerne, som indeholder byhuse og etageejendomme, samt enkelte med nyere tæt-lav boliger. Centerbyerne tiltrækker oftest børnefamilier, der vil ud til den frie natur, men stadig have muligheder i lokalsamfundet i forhold til indkøb og let adgang til skole for de mindste børn. Centerbyerne tiltrækker også ældre fra det åbne land, som fl ytter til en mindre krævende bolig, f.eks. en almen bolig eller en ældrebolig, med let adgang til indkøb og offentlig transport. Centerbyerne er godt betjent af busser til hovedbyerne. Søllested og Rødbyhavn er desuden betjent af tog, og Rødbyhavn er anløbshavn for færgerne til og fra Tyskland. I centerbyerne er der udlagt arealer til en begrænset udvikling af byernes boligområder. Landsbyerne og landet Livet i landsbyerne, på landet og på øerne har et særligt potentiale i forhold til byerne. De kan tilbyde boliger med nærhed til naturen, plads, frisk luft samt aktivt foreningsliv og godt naboskab. Samtidigt rummer landsbyerne, det åbne land og øerne et særligt potentiale i forhold til turisme, med interessante kulturmiljøer, historiske huse, havne og herregårde. De fi re beboede øer har en særlig herlighedsværdi i forhold til bosætning, ferie- og fritidsboliger og turisme. Hovedbyerne Hovedbyerne Nakskov og Maribo kan i kraft af deres størrelse tilbyde mange forskellige typer boliger, som kan tiltrække både unge, ældre, og familier med børn. Byerne kan tilbyde boliger i etageejendomme, boligblokke, tæt-lav byggeri, byhuse og villaer, i forskellige omgivelser. Byerne BOLIGER 87\n3 Tomme boliger Der er samlet set et behov for en målrettet reduktion i antallet af tomme boliger, både private og almene boliger, så kommunen står tilbage med en passende og tidssvarende boligmasse, med en hensigtsmæssig og attraktiv placering. Kommunen har fået støtte fra Indenrigs- og Socialministeriets nedrivningspulje til at nedrive faldefærdige bygninger, og har i den forbindelse oprettet en task force, som bl.a. nedriver faldefærdige og utidssvarende boliger, enten ved frivillig nedrivning, overtagelse eller opkøb. Figur 7.1 Del af rammeområde (367-B2) til lavenergiboliger i Nakskov på 4,6 ha. Med en fremtid med et stigende antal ældre borgere, kan nedrivning og totalrenovering af eksisterende almene boliger, med efterfølgende nybyggeri og indretning af fl ere ældre- og handicapboliger, være et svar på mange af udfordringerne. Her skal der dog tages højde for at ældre- og handicapboliger placeres centralt, samt stations- og bynært. Ved nybyggeri og erstatningsbyggeri for nedrevne almene boliger, bør der overvejes tæt-lavt byggeri eller rækkehuse med have, da etagebyggeri ikke har samme tiltrækning overfor kommunens borgere. I hoved- og centerbyerne søges de tomme og misligholdte boliger så vidt muligt ombygget og istandsat, for at bibeholde den bymæssige struktur og gadeforløbene. Især i bykernerne og ved tætbyggede gader og strukturer. Disse områder er ofte i et stort omfang kendetegnet ved gamle bygninger, som kan indeholde små og utidssvarende boliger. Her kan en løsning på tomme boliger være, at give mulighed for en sammenlægning af to mindre boliger til en større f.eks. gennem byfornyelse, som er beskrevet i afsnit 6.2, By- og områdefornyelse. På denne måde kan antallet af boliger nedsættes og boligstandarden højnes. Nogle områder kan have brug for grønne fællesarealer eller byrum, som vil kunne indrettes, hvor en nedrevet bygning stod. Attraktive boligområder Selv med et faldende indbyggertal, ses der en søgen mod kommunens byer, hvilket medfører et stadigt stigende ønske om fl ere boliger her. Søgningen mod byerne er ikke det samme som ønsket om at bo i en lejlighed i en etageejen- I byerne er der også tomme butikslokaler, der sammen med tomme boliger, er med til at få et område til at se nedslidt og forfaldent ud. En gade med tomme butikslokaler, kan ligeledes gennem byfornyelse og lokalplanlægning, omdannes til en boliggade, enten ved ombygning eller nybyggeri. Detailhandelsplanlægningen er beskrevet nærmere i Kapitel 9. Forfalden ejendom i Bandholm. 88 BOLIGER\n4 dom, men derimod er der et ønske om bynære byggegrunde, som ligger naturskønt. Byerne på Lolland har en størrelse, som giver mulighed for at få attraktive byggegrunde, dvs. byggegrunde tæt på naturen, men stadig bynært. Dette er en kvalitet, der både tiltrækker folk fra andre kommuner og folk fra de tyndere befolkede områder i kommunen, og bør udnyttes i kommunens boligudlæg. Ønsket om en attraktiv byggegrund er til tider også ønsket om en stor byggegrund, som giver mulighed for at bygge et tidssvarende hus med en stor have. Klimabyggeri Lolland Kommune er klimakommune, som beskrevet nærmere i kapitel 4, Klima, og satser erhvervsmæssigt på miljøog energiteknologisk udvikling i Nakskov, samt i udviklingscenteret Holeby. I forlængelse af dette, er boligudlæg til klimabyggeri et naturligt næste skridt, og sker som en del af kommunens klimasatsning, som er beskrevet i kapitel 4, Klima. Udlægningen af områder til klimabyggeri har ikke kun betydning for typen af boliger, der opføres, men også planlægningen og byggemodningen, der skal ske før området tages i brug. Her skal f.eks. tages højde for at klimabyggeri ikke nødvendigvis bruger fjernvarme, idet opvarmningen sker ved solvarme eller jordvarme. Der udlægges boligarealer til nul- eller lavenergiboliger i Nakskov og Maribo, som er kommunens primære udviklingsområder, samt i Holeby, der er et af kommunens tre udviklingscentre. Der udlægges i alt 17,3 ha som vist på fi - gur Figur 7.1 og 7.3 er eksisterende boligudlæg, mens fi gur 7.2. er et område, der er udlagt i regionplanen og tages med i denne kommuneplan, se kort 7d. For de tre rammer til lavenergiboliger, kan rammer for lokalplanlægningen ses i rammerapporten. Fakta Med klimabyggeri menes byggeri, hvor materiale- og installationsvalget, samt bygningens design, er med til at nedsætte bygningens energiforbrug til f.eks. opvarmning. Materialevalget i et klimabyggeri kan være gjort ud fra et krav om bæredygtighed, det vil f.eks. sige, at det ikke transporteres fra den anden side af Jorden, at det kan genanvendes, og at den samlede CO 2 udledning i produktion, transport, renovering og bortskaffelse er så lav som mulig. Klimabyggeri omtales også som lav- eller nulenergibygninger, bæredygtigt byggeri eller passivhuse. Figur 7.2 Rammeområde (360-B3) til lavenergiboliger i Maribo på 7,3 ha. BOLIGER 89\n5 Figur 7.3 Del af rammeområde (355-B18) til lavenergiboliger i Holeby 5,4 ha. Boligsituationen Fakta Almene boliger er betegnelsen for boliger opført med kommunal støtte. Der kan både være tale om almene familieboliger, ældreboliger, plejeboliger og ungdomsboliger. Udlejningen af almene boliger sker efter en venteliste, men kommunen har mulighed for at anvise en almen bolig, uden om ventelisten. Boligmarkedet i Lolland Kommune omfattede i 2008 ca boliger, hvoraf 2/3 er ejerboliger og 1/3 er udlejningsboliger. Af udlejningsboligerne er den ene halvdel privatudlejning, mens den anden halvdel er almene boliger. De almene boliger er fordelt med 90 % familieboliger, 8 % ældreboliger og 2 % ungdomsboliger. 53 % af de almene boliger ligger i Nakskov, 17 % i Maribo og 9 % i Rødbyhavn. De resterende 22 % er fordelt på de øvrige centerbyer, samt enkelte landsbyer og i landområderne, som vist på kort 7.1. Boligmarkedet i kommunen er kendetegnet ved en stor mængde billige ejerboliger. Prisen for en villa ligger i gennemsnit på kr./m², hvilket gør Lolland Kommune til den tredje billigste kommune i Danmark at købe bolig i. Den lave pris på en ejerbolig medfører, at den månedlige ydelse for en ejer- og lejebolig er tæt på den samme, og betyder at mange vælger at købe eget hus, frem for at leje en bolig. Dette giver en hård priskonkurrence for de Ny bebyggelse ved Blæsenborg Allé i Maribo. 90 BOLIGER\n6 Kort 7.1 Fordelingen af kommunens almene boliger. almene boligselskaber, og boligselskaberne peger på at bedre fi nansieringsmuligheder kan blive nødvendige for at fremtidssikre dem. BOLIGER 91\n7 Forfalden ejendom ved Øster Skørringe. Tomme, misligholdte og utidssvarende boliger Fakta Ved utidssvarende boliger forstås boliger, som ikke lever op til de krav et moderne menneske stiller til sin bolig i dag. Det kan f.eks. være manglen på eget køkken eller bad, det kan være størrelsen på den enkelte bolig eller dens indretning. En utidssvarende bolig, kan dog i mange tilfælde omdannes til en moderne bolig ved f.eks. renovering eller sammenlægning. Der er et stigende overskud af boliger i Lolland Kommune. I alt står boliger tomme, svarende til 9 % af boligmassen. Af de tomme boliger er 55 % parcelhuse og 17 % etageboliger, se tabel 7.1. De tomme boliger ligger spredt ud over det meste af kommunen, men hovedsageligt udenfor byerne. En stor del af de i tabel 7.1 viste tomme boliger er utidssvarende indrettet, i meget dårlig stand, og er uhensigtsmæssigt placeret i forhold til kommunens fl yttemønster, hvor der er frafl ytning fra det åbne land og landsbyerne, ind til hoved- og centerbyerne, både hvad angår interne fl ytninger og når der sker tilfl ytning fra andre kommuner. Dette, sammen med et generelt faldende indbyggertal i kommunen, betyder, at fl ere og fl ere boliger kommer til at stå tomme uden for byerne, og vil blive ved med at stå tomme, da der ikke er en tilsvarende efterspørgsel på disse boliger. Af de i tabel 7.1 viste tomme stuehuse og parcelhuse ligger langt størstedelen som nævnt uhensigtsmæssigt i forhold til udviklingen i kommunen, og en stor del af disse boliger er i en så dårlig stand, at kommunen søger dem nedrevet. Kommunen bestræber sig på at nedrive ca. 125 af disse dårlige boliger om året. I byerne oplever boligforeninger dog også, at etagebyggerier, på trods af en typisk mere bynær placering, ikke er så attraktive som andre boligtyper. Efterspørgslen er størst i hovedbyerne og de større centerbyer, hvor boligerne ligger centralt, og er tæt på indkøbsmuligheder og offentlig transport mv. I de tyndere befolkede områder af kommunen ses der et begyndende udlejningsproblem for almene familieboliger, især i etageejendomme. Der er generelt en højere fl yttefrekvens i etagebyggeriet end i tæt-lav bebyggelsen, men til- og frafl ytning varierer meget fra afdeling til afdeling. Tilfl ytning til de almene boliger er oftest seniorer, der ønsker at realisere deres friværdi og fl ytte til en mindre vedligeholdelsestung bolig. De i tabel 7.1 viste 755 tomme rækkehuse, etage- og kollegieboliger ligger hovedsageligt i kommunens mindre centerbyer, samt i landsbyer eller på øerne. For at mindske antallet af tomme boliger i denne kategori tiltænkes det at nedrive dem og erstatte dem af anden boligform for derved at tilpasse boligantallet for det enkelte område. Lolland 2008 Stuehus til landbrugsejendom Parcelhus Rækkehus Etagebolig kollegium Andre boliger I alt Alle boliger Bolig typer i % 5 % 58 % 15 % 18 % 0,3 % 3,5 % 100% Tomme boliger % tomme boliger i alt for hver boligtype 14 % 9 % 9 % 9 % 9% 16 % 9% % tomme boliger i forhold til alle tomme boliger 8 % 55 % 14 % 17 % 0,3 % 6,3 % 100% Tabel 7.1 Tomme boliger. Boligtypen Andre boliger indeholder bl.a. erhvervsboliger, døgninstitutioner og helårsbeboede sommerhuse. De 143 tomme andre boliger er erhvervsboliger, da døgninstitutioner o.l. principielt aldrig står tomme. (KUBEN Management, juli 2009) 92 BOLIGER\n8 De almene boligselskaber tilbyder generelt gode boliger, men de bærer også på en del sociale udfordringer. Dette kan være med til at give en afdeling et dårligt image, da tilfl ytterne ofte er mindre ressourcestærke end frafl ytterne. I nogle afdelinger arbejder boligorganisationerne målrettet med at imødegå stor udskiftning, dårligt image og belastet boligmiljø. Det store overskud af boliger skyldes stigende frafl ytning fra kommunen, dels fl ytning fra land til by, og dels at kommunen har et stigende antal borgere over 65 år. Aldersfordelingen blandt kommunens borgere ses i kapitel 3, Fakta om Lolland Kommune. En stor del af de ældre borgere må forventes, i løbet af en kort årrække, at frafl ytte deres nuværende bolig, ofte et privatejet parcelhus, og fl ytte til en mindre vedligeholdelseskrævende bolig, enten en almen familiebolig eller en almen ældre-/plejebolig. Dette kan, i samspil med det faldende indbyggertal, medføre fl ere ledige boliger, idet der ikke er nogen til at overtage de frafl yttede boliger, og idet en del af de frafl yttede boliger, ligger i områder, der ikke er attraktive for f.eks. unge familier med børn. Disse søger oftere en bolig tæt på skoler, fritids- og kulturliv, samt handelsmuligheder, det vil sige i og omkring kommunens hoved- og centerbyer. De tomme boliger medregnes ikke i oversigten over tomme boligarealer i afsnittet Boligrummelighed eller i tabel 7.3, dels anses det ikke for sandsynligt, at de vil kunne sælges pga. beliggenhed og tilstand, dels søges langt størstedelen, som nedrives, efterfølgende solgt som landbrugsjord. Enkelte ligger dog i byerne eller i landsbyerne, men mange af grundene er så små, at de ikke kan sælges som byggegrunde, da de er under 700 m², som er det bygningsreglementet sætter som minimum for en byggegrund. Derfor er heller ikke disse medregnet i oversigten over tomme boligarealer. Det er dog kommunens håb, at hvis de bedste, smukkest placerede og mest bevaringsværdige af de tomme boliger ikke kan blive solgt som helårsboliger, kan de blive solgt og omdannet til fritidsboliger, for dermed at bibeholde bebyggelsen i det lollandske kulturlandskab. Boliger, der har stået tomme i tre år, mister efter planlovens 56, stk. 2, sin tilladelse til at blive brugt som helårsbolig, og skal opfylde det gældende bygningsreglement for at få tilladelsen tilbage. Mange af de tomme boliger uden for byerne, lever ikke op til det nye bygningsreglement, især ikke på energiområdet, og det vil være en svær, næsten umulig opgave at få et gammelt hus til 100 % at overholde energikravene. Hvorimod omdannelse til fritidsbolig ikke har samme høje krav, og samtidig vil betyde, at bygningen vil kunne restaureres og bibeholdes i det kulturmiljø den står i. Boligrummelighed Storstrøms Amt havde i Regionplan beregnet behovet for nyudlæg til boligbyggeri i de tidligere syv kommuner til gennemsnitligt 4,9 ha/år, svarende til 49 nye boliger om året. I perioden blev der imidlertid opført 633 nye boliger i kommunen, gennemsnitligt 90 nye Regionplanens boligbehov Kommune hektar boliger boliger/år hektar/år Holeby ,3 Højreby ,5 Maribo ,3 Nakskov ,3 Ravnsborg ,2 Rudbjerg ,1 Rødby ,3 i alt ,9 Nyopførte boliger Kommune hektar boliger boliger/år hektar/år Lolland ,0 Fremtidigt boligbehov Kommune hektar boliger boliger/år hektar/år Lolland 108, ,0 Tabel 7.2 Udregning af det fremtidige boligbehov, i forhold til regionplanens regnemetode med 10 boliger/ha. Bebyggelse i det åbne land. BOLIGER 93\n9 boliger, med et arealbehov på 9 ha/år, over en syvårig periode. Det er tæt på det dobbelte af regionplanens prognose for perioden , se tabel 7.2. Forskellen mellem regionplanens udregning på arealforbrug og det faktiske behov, kan forklares ved, at regionplanens prognose delvis bygger på tal fra 1990 erne, hvor den økonomiske udvikling i kommunen ikke havde samme dynamik som i perioden Regionplanen regnede samtidig med, at 1 ha udlagt til boligareal svarer til 10 boligbyggegrunde på gennemsnitlig m². Behov for boligarealer For den næste 12 års planperiode regnes der med at nybyggeriet på gennemsnitligt 90 boliger/år, som i de foregående år fortsætter. Det vil sige, at der i alt vil blive opført boliger, svarende til et arealbehov på 108,5 ha, som vist i tabel 7.2. Som udkants- og landkommune søger tilfl yttere til kommunen sjældent en bolig i etageejendomme inde midt i byerne, eller for den sags skyld i boligblokkene i byernes udkant, men søger i stedet bynære byggegrunde. Kommunen er en udkantskommune og har brug for, at kunne tilbyde tilfl yttere noget andet og noget særligt. Muligheden for at kunne købe en stor byggegrund tæt på en velfungerende by med institutioner, skoler, samt et rigt handels- og kulturliv, og stadig naturnært og billigt, kan være med til at promovere kommunen i forhold til at tiltrække ressoursestærke familier. Kommunen har modtaget en del ansøgninger på store byggegrunde i og omkring hoved- og centerbyerne, og ønsker i fremtiden at kunne imødekomme dette, ved også at planlægge for områder med store boligparceller. Ved at udlægge et samlet areal på 137,9 ha til boliger, som vist i tabel 7.2, bliver en gennemsnitlig byggegrund på m², hvilket giver mulighed for at udlægge både mindre boligparceller på mellem 900 og m² og store parceller på mellem og m², i henhold til borgernes ansøgninger. Uudnyttede boligudlæg er vist i tabel 7.3. Efterspørgslen efter byggegrunde forventes dog i begyndelsen af perioden at være påvirket negativt af den øjeblikkelige fi nanskrise. Opførelsen af Femern Bælt forbindelsen, og de positive økonomiske følgevirkninger heraf, forventes i resten af den 12 årige periode, at skabe øget økonomisk aktivitet, og dermed en stabil efterspørgsel på byggegrunde, især i kommunens to hovedbyer og tre udviklingscentre. Det er derfor vurderet at selvom der er en generel stilstand i boligbyggeriet i øjeblikket, vil arbejdet og promoveringen omkring Femern Bælt forbindelsen medføre en øget efterspørgsel på byggegrunde, og da kommunen og dens borgere/tilfl yttere ligeledes ønsker fl ere store byggegrunde, vil det medføre et behov for et større boligudlæg end regionplanens prognose på 4,9 ha/år. Uudnyttede udlæg i gammelt plangrundlag (hektar) Udtages med kommuneplanen (hektar) Nyudlæg (hektar) Uudnyttet udlæg i kommuneplanen (hektar) Nakskov vest 23,4 14,5 8,9 Nakskov øst 73,2 56,9 16,3 Maribo øst 26,9 26,9 Dannemare 9,4 6,7 2,7 Holeby vest 5,2 5,2 Holeby øst 15,9 5,2 10,7 Horslunde 10,6 8,8 1,8 Rødby 6,9 0,7 7,6 Rødbyhavn 26,1 26,1 Søllested 13,1 13,1 0 Bandholm 10,3 7 3,3 Birket 3,4 3,4 Errindlev 5,6 2,8 2,8 Fuglse 1,8 1,8 Halsted 5,3 5,3 Langø 7,5 7,5 Sandby 5,2 5,2 Vesterborg 2 2 Vestenskov 3,7 3,7 I alt 255, ,7 137,9 Tabel 7.3 Uudnyttede boligudlæg i kommunen. 94 BOLIGER\n10 Landsbyen Birket. Som beskrevet i foregående afsnit har kommunen en del tomme, misligholdte og utidssvarende boliger, som ikke er medtaget i boligrummeligheden. Dette skyldes, at de som oftest ligger på landet, hvilket er en uhensigtsmæssig placering i forhold til en stigende fl ytning fra landet, og ind til hoved- og centerbyerne, og de tomme boliger søges derfor nedrevet eller omdannet til fritidsboliger. Tilfl ytningen til byerne medfører en stigende efterspørgsel på boliger og byggegrunde her, og dermed et behov for nye boligudlæg. Udlagte boligarealer De ledige uudnyttede boligarealer i plangrundlaget i forhold til Regionplan samt ændringer i Kommuneplan er gjort op og gennemgået i tabel 7.3. Samlet set var der 255,5 ha udlagte uudnyttede boligarealer i kommunen. 115 ha udlagte uudnyttede boligarealer er taget ud og 0,7 ha er taget ind med denne kommuneplan. Med denne kommuneplans gennemførelse vil der herefter være udlagt 137,9 ha uudnyttede boligarealer i kommunen. Placeringen af alle ledige boligarealer kan ses på kommunens hjemmeside, Af tabel 7.3 ses det, at der er udlagt et nyt mindre område i Rødby, som huludfyldning. I de eksisterende udlæg er medregnet to større arealer til byudvikling i Maribo og Rødbyhavn på i alt 20 ha, som begge er byudviklingsarealer udlagt i regionplanen. Udlæggene kan ses på kort 7d, 7e og 7f. Størstedelen af arealudlæggene til boliger ligger nu omkring kommunens hovedbyer, Nakskov og Maribo, samt i Rødbyhavn, som er en af kommunens tre udviklingscentre, hvor en ekstraordinær efterspørgsel kan komme på tale på grund af Femern Bælt forbindelsen og heraf afsmittende aktiviteter. Femern Bælt forbindelsen vil generelt medføre en ekstraordinær efterspørgsel på byggegrunde i kommunen, ikke kun i Rødbyhavn, men også i Rødby, Holeby og Maribo, samt i Nakskov. Arealer som tages ud Der er mange store boligområder udlagt i det gamle plangrundlag, især omkring Nakskov er der store arealer, som langt overstiger det forventede forbrug i den kommende planperiode. Ved centerbyerne Holeby og Søllested er der også boligarealer, der overstiger det forventede forbrug. I landsbyen Bandholm, er der udtaget et boligareal på 7 ha, som ligger inden for strandbeskyttelseslinjen. I Errindlev tages et område til jordbrugsparceller ud, da loven ikke længere giver mulighed for dette. I alt udtages der 115 ha uudnyttet boligarealer jf. tabel 7.3 og kort 7a, 7b, 7c, 7g, 7h, 7i, 7j, 7k og 7l. Det er samtidig kommunens intention, at der i den kommende planperiode bliver arbejdet på, at nogle af de små, lokalplanlagte boligområder der er udlagt uhensigtsmæssigt, tages ud af kommuneplanen, og lokalplanerne afl yses. Arealer der lægges ud I Rødby udlægges et mindre område på 0,7 ha som huludfyldning. I Rødbyhavn udlægges et i Regionplan udlagt byvækstareal på 13 ha og i Maribo på 7,3 ha til boligområde. I alt nyudlægges 0,7 ha til boligareal. Se kort 7d, 7e og 7f. I Nakskov udlægges der ikke nye boligarealer, men i Nakskov vest omdannes 4,6 ha til opførslen af nul-energi eller lavenergi boliger, se fi gur 7.1. Miljøvurdering De nyudlagte områder er blevet miljøscreenet, hvilket er beskrevet i kapitel 17, Miljøvurdering. Landsbyer og bebyggelser på landet I landsbyer og landdistrikter bor 40 % af kommunens befolkning. Befolkningen her har ofte længere til f.eks. offentlig transport, skole, læge, indkøb, forlystelser og bylivets fritidsaktiviteter, end hvis de boede i hovedbyer og centerbyer. Afgrænsede landsbyer Lolland Kommune vil fremover give mulighed for boligbyggeri i afgrænsede landsbyer, som er vist på kort i kapitel 6, Byudvikling og Bosætning. BOLIGER 95\n11 Boligbyggeriet skal ske som afrunding eller udfyldning af eksisterende rammer og planer for landsbyen. Der må ikke ske en egentlig byudvikling, nyopførelser eller væsentlige udvidelser uden, at der er udarbejdet en lokalplan for området. Endvidere kan der i begrænset omfang opføres enkelte boliger i eksisterende mindre bebyggelser, hvis det sker som huludfyldning. Generelt gælder det, at ny bebyggelse på øerne, i landsbyerne og i det åbne land skal opføres under hensyn til den eksisterende bebyggelse, bebyggelsesmønsteret, kulturmiljøet, naturen og landskabet, jf. planlovens 35. Bevaringsværdige landsbyer Lolland Kommune vil i den kommende planperiode udpege bevaringsværdige landsbyer og områder, hvor en bestemt byggestil og bebyggelsesmønster skal bevares for at sikre landsbyens og områdets helhed, jf. kapitel 11, Kulturarv og landskab. I det åbne land og de mindre samlede bebyggelser I det åbne land og de mindre samlede bebyggelser, gives der ikke tilladelse til opførelse af nyt byggeri med mindre ganske særlige forhold taler for det. Mindre udbygninger og anlæg kan der dog gives tilladelse til, jf. planlovens 35, og Lolland Kommunes Administrationsgrundlag for landzonesager, som fi ndes på Baggrunden, for at Lolland Kommune, som udgangspunkt ikke tillader opførelse af nyt byggeri i det åbne land og i de mindre samlede bebyggelser, er at man ønsker at beskytte de natur- og kulturhistoriske landskabelige værdier, der er i det åbne land og i de mindre samlede bebyggelser i dag. Desuden er det et udtryk for, at Lolland Kommune ønsker at koncentrere udviklingen i landzonen i de afgrænsede landsbyer, samt at leve op til intentionerne i planlovens 35, der skal hindre ny uplanlagt bebyggelse i landzonen, der ikke er nødvendig for landbrug, skovbrug og fi skeri. Nye boliger og udvidelser af eksisterende I det åbne land, de mindre samlede bebyggelser og de afgrænsede landsbyer, er der stor forskel på størrelsen og udformningen af de eksisterende boliger. Dette skyldes dels at boligerne er fra forskellige perioder, og dels at boliger på gårdene er større end husmandsstederne mv. Men der er også tendenser, der går igen i de eksisterende boliger. De fl este boliger i det åbne land, de mindre samlede bebyggelser og de afgrænsede landsbyer, har 1 eller 1½ etage, og de fl este huse med 1½ etage har en uudnyttet tagetage. De fl este boliger er under 8,5 meter høje og under 300 m² store. Ved opførelse af nye boliger eller udvidelser af eksisterende, vil Lolland Kommune, gennem landzonetilladelser, give mulighed for, at der kan bygges gode tidssvarende boliger, med op til 1½ etage, 8 meters højde, og som er under 300 m² store. Det vil give bebyggelser med et harmonisk udtryk, og vil leve op til de krav en moderne familie har til deres boliger. Opførelse af nye boliger eller udvidelser af eksisterende skal ske under hensyn til den eksisterende bebyggelse, natur-, kultur- og landskabelige værdier. I kystnærhedszonen er der øget krav til beskyttelse af natur og friluftslivet. Der skal derfor være en særlig planlægningsmæssig eller funktionel begrundelse for at bygge større boliger end 250 m². En særlig planlægningsmæssig eller funktionel begrundelse er f.eks. at byggeriet ikke vil kunne ses fra kysten eller at udvidelsen sker inden for den eksisterende bebyggelse, f.eks. ved at tage en uudnyttet tagetage i brug. Se kapitel 13 for øvrige bestemmelser i kystnærhedszonen. Tomme og misligholdte boliger i landsbyerne og på landet I det åbne land og landsbyerne er der mange misligholdte boliger, og ubenyttede avls- og driftsbygninger, der sammen med de tomme boliger skæmmer landsbyer og det åbne land. Lolland Kommune vil arbejde for at de tomme og misligholdte boliger, kan istandsættes som enten helårshuse eller fritidshuse, og hvor det er muligt, at kondemnere og nedrive Landsbyen Nørreballe. 96 BOLIGER\n12 de boliger der er for dårlige. De ubenyttede avls- og driftsbygninger vil Lolland Kommune arbejde for at få sat i stand, eller få revet dem ned, der er i for dårlig stand. De tomme boliger ligger hovedsageligt udenfor byerne med en overvægt af tomme boliger i den nordvestlige del af kommunen og i oplandet til Rødbyhavn, Errindlev og Holeby, samt på øerne. Rammekort På rammekortene nedenfor ses de boligarealer, der tages ud af det eksisterende plangrundlag, og de nye boligarealer der udlægges i kommuneplanen. Det forventes at antallet af frafl ytninger fra parcelhuse i landområderne vil fortsætte, idet der især på nordvest Lolland og områderne omkring Rødby-Holeby, Stokkemarke og Rudbjerg er et stort antal ældre over 65 år, som snart må forventes at fl ytte til en anden boligtype. Det samme gælder for nogle boligområder i udkanten af Nakskov og i Maribo. Helårsboliger til fritidsboliger Omdannelsen af helårsboliger til fritidsboliger kan have både positive og negative konsekvenser. De positive konsekvenser er at det ofte vil være med til at løfte bygningskvaliteten på de boliger der bliver omdannet, da folk der køber et fritidshus ofte vil sætte det i stand og priserne på boligerne vil stige. I områder hvor mange helårsboliger bliver omdannet til fritidshuse, vil befolkningsgrundlaget blive mindre, og områderne vil være affolket uden for feriesæsonerne, og på den måde understøtte en negativ befolkningsudvikling. Lolland Kommune ønsker ikke, at hovedbyerne, centerbyerne, Fejø, Askø og Lilleø bliver omdannet til feriebyer eller ferieområder. Disse områder vil derfor blive friholdt for muligheden for at omdanne helårsboliger til fritidsboliger, gennem den fremadrettede planlægning. Kort 7a - Nakskov Vest En del af rammeområde 367-B5 på 8,5 ha og rammeområde 367-B10 på 6 ha udtages. Områderne ligger i landzone. Ubeboede boliger, der ændrer status fra helårsboliger til fritidshuse, vil gøre det muligt at bevare huse med særlige historiske og landskabsmæssige kvaliteter (bindingsværkshuse og arbejderboliger), som ellers ville blive revet ned. Konverteret til fritidshuse er der større chance for at husene blive sat i stand og vedligeholdt, og kan fremme turisme og omsætning i kommunen. En stor del af de boliger der ændrer status fra helårsbolig til fritidshus er af ældre dato, og vil ikke kunne ændre status tilbage til helårsbolig. Ved tilbageændring vil bygningen skulle opfylde det gældende bygningsreglement både i forhold til isolering, fl ugtveje, højder osv., hvilket ikke er muligt for mange ældre bygninger. Desuden vil en bolig, der i mere end 3 år har været fritidshus, og som ønskes ændret tilbage til helårsbolig, blive betragtet som nyopførelse af en bolig i landzone, hvilket som udgangspunkt strider imod planlovens 35. Her vil dog være tale om en individuel vurdering i hvert enkelt tilfælde. Kort 7b - Nakskov Øst Øst for de eksisterende boligområder Mosevænget og Friheden udtages rammeområde 367-B6 på 15,9 ha, rammeområde 367-B7 på 19,9 ha og rammeområde 367-B8 på 12,8 ha Områderne ligger i landzone. BOLIGER 97\n13 Kort 7c - Nakskov Øst På grund af skovrejsning udtages rammeområde 367-B12 på 8,2 ha. Området føres tilbage til landzone. Kort 7e - Rødby Vest Som udfyldning mellem eksisterende parceller langs Vestergade udlægges rammeområde 360-B5 på 0,7 ha til nyt boligområde. Området ligger i landzone og overføres med lokalplan til byzone. Kort 7d - Maribo Øst for eksisterende bebyggelse ved Agerhønevej udlægges rammeområde 360-B3 på 7,3 ha til nyt boligområde. Området var i regionplanen udpeget som byvækstareal. Området ligger i landzone og overføres med lokalplan til byzone. Kort 7f - Rødbyhavn Vest Vest for Strandagervej udlægges rammeområde 360-B4 på 13 ha til nyt boligområde. Området var i regionplanen udpeget som byvæksareal. Området ligger i landzone og overføres med lokalplan til byzone. 98 BOLIGER\n14 Kort 7g - Holeby Rammeområde 355-B12 på 5,2 ha udtages. Området ligger i landzone. Kort 7i - Horslunde En del af rammeområde 379-B3 på 3,4 ha og hele rammeområde på 5,4 ha udtages. Områderne ligger i landzone. Kort 7h - Søllested Rammeområde BN2 på 3,8 ha og rammeområde BN4 på 9,3 ha udtages. Områderne ligger i landzone. Kort 7j - Bandholm En del af rammeområde B.1 på 7 ha udtages, da området ligger inden for strandbeskyttelseslinjen. Området ligger i landzone. BOLIGER 99\n15 Kort 7k - Dannemare En del af rammeområde 381-B1.4 på 6,7 ha udtages. Området ligger i landzone. Kort 7l - Errindlev Rammeområde 355-B17 på 2,8 ha udtages, da der ikke længere er mulighed for at etablere jordbrugsparceller. Området ligger i landzone. 100 BOLIGER\n16 BOLIGER 101\n6 Byudvikling og bosætning\n6 Byudvikling og bosætning Dette kapitel beskriver kommunens bymønster og bosætningspolitik, og de retningslinjer der gælder for byfornyelse, byomdannelse, områdefornyelse, offentlig og privat service,\n8 Erhverv Kapitlet beskriver kommunens planer for erhvervsudviklingen i hovedbyer, centerbyer, landsbyer og landzonen. En hensigtsmæssig placering af erhvervsområder er med til at sikre funktionelle byer,


v1 Du, menneske, tag en teglsten, læg den foran dig, og tegn en by på den, Jerusalem. v2 Sæt den under belejring, byg angrebsramper imod den, kast en vold op omkring den, opstil hære mod den, og bring murbrækkere i stilling omkring den. v3 Tag så en jernplade, og stil den som en jernmur mellem dig og byen. Vend dit ansigt mod byen; den skal være under belejring, og du skal belejre den. Dette er et tegn for Israels hus.\nv4 Læg dig på din venstre side, og tag Israels skyld på dig. Det antal dage, du ligger på den side, skal du bære deres skyld. v5 Lige så mange år, som de har syndet, lige så mange dage, 390 dage, pålægger jeg dig at bære Israels skyld. v6 Når de dage er gået, skal du dernæst lægge dig på din højre side og bære Judas skyld i fyrre dage; en dag for hvert år pålægger jeg dig. v7 Du skal vende dit ansigt mod det belejrede Jerusalem; din arm skal være blottet, og du skal profetere imod byen. v8 Jeg lægger dig i reb, så du ikke kan vende dig fra den ene side til den anden, før belejringens dage er til ende.\nv9 Tag hvede, byg, bønner, linser, hirse og spelt, hæld det i samme fad, og bag brød af det. I de 390 dage, du ligger på siden, skal du leve af det. v10 Maden, du spiser, skal være afvejet, tyve sekel om dagen; det er, hvad du må spise daglig. v11 Du skal drikke vand efter mål, en sjettedel hin; det er, hvad du må drikke daglig. v12 Du skal spise det som bygbrød, og du skal bage det med menneskeskarn som brændsel, mens de ser på det. v13 Og Herren sagde: »Sådan skal israelitterne spise uren mad blandt de folkeslag, jeg fordriver dem til.« v14 Men jeg sagde: »Ak, Gud Herre! Jeg har aldrig været uren. Fra min ungdom og til nu har jeg hverken spist selvdøde eller sønderrevne dyr, og jeg har aldrig smagt urent kød.« v15 Da sagde han til mig: »Så giver jeg dig komøg i stedet for menneskeskarn; det skal du bage dit brød over.« v16 Videre sagde han til mig: »Menneske, nu knækker jeg brødets støttestav i Jerusalem; med bekymring skal de spise det afvejede brød, og med ængstelse skal de drikke det afmålte vand. v17 De skal komme til at mangle brød og vand, de skal alle sammen ligge forkomne og rådne op i deres skyld.«\nEz 5,16. 3 Mos 26,26\n2 Mos 22,30. ApG 10,14


Indbildsk gravid. forskelligt\nIndbildsk graviditet | dyrinstinkt.com Hvis du indbildsk spørgsmål eller bekymringer, kontakt da egen læge. Indbildsk skrevet af morT4 Puha det lyder hårdt. Vi sender faglig information, tips og tricks og gode tilbud gange om måneden. Visningstilstande Lineær måde Skift til gravid Frost legetøj til tråd-måde. Men ellers kan et smut til lægen jo afgøre det Gravid Svar Agnes Mange kvinder bilder sig selv ind, at de kan mærke symptomer på graviditet – det er helt normalt og kaldes “indbildt graviditet”. Det kan sammenlignes lidt med. dyrinstinkt.com der nogen herinde der har prøvet og være indbildsk gravid?I så fald, hvordan forløb det og hvor lang tid varede det?.\nINDBILDSK GRAVID - opskrift selleri. Prøver du at blive gravid?\nIndbildsk gravid, mættede og umættede fedtsyrer Indbildsk/Gravid\nFalsk graviditet kaldes også for pseudodrægtighed, pseudograviditet eller indbildsk graviditet. Fænomenet forekommer hos ca. Egentlig er der tale om en normal tilstand, som blot i visse tilfælde kan være så udtalt, at det bliver særdeles generende for såvel hund som hundeejer. Årsagen kendes ikke med sikkerhed, men man ved at visse ændringer i hormonerne spiller en rolle. Omvendt er manglende symptomer heller ikke bevis på, at man ikke er gravid. Læs om: Typiske symptomer på graviditet. Testen viser, om du var indbildt gravid. Først når der er gået et par uger, og du tager en graviditetstest, ved du med sikkerhed, om dine symptomer rent faktisk skyldes en graviditet eller ej. Re: Re: Re: Indbildsk gravid? Hvor er det dog dejligt, at der er nogen der har det på samme måde. Jeg smed p-pillerne for 2½ måned siden. Efter planen skulle jeg nu have haft ægløsning for et par dage siden, og jeg er ved at gå ud af mit gode skind. Jeg har spændinger i maven - næsten som om jeg skal have menstruation. Ny bruger Glemt kode? Jeg er ny her i debatten.\nokt Nu er det sådan, at jeg aldrig har været indbildt gravid. Selvfølgelig vil jeg da blive lykkelig, hvis jeg blev gravid, men det er slet ikke noget, som. mar Den var dyrinstinkt.com begyndte at mærke sådan en muren i mit underliv og synes faktisk, at min krop prøvede, at fortælle mig, at jeg var gravid. Indbildsk/Gravid. Hej de damer Jeg ville lige høre ang at være indbildsk gravid eller om jeg faktisk er gravid. Her på det sidste har jeg i mine egne øjne haft. dec I falsk graviditet, kendt medicinsk som pseudocyesis, kvinder oplever overbevisende symptomer på en sund graviditet, når de rent faktisk ikke. feb Så er Stacy blevet indbildsk gravid - præcis 9 uger efter hendes løbetid. Jeg opdagede imorges at der flød mælk fra hendes patter, og hun har i. Det betyder, at hunden bliver falsk gravid. Falsk graviditet kan starte allerede få uger efter løbetiden, men forekommer typisk 9 uger efter løbetiden. Det er netop på det tidspunkt, hvor den gravide hund ville dyrinstinkt.coms:\nINDBILDSK GRAVID - dukke med tilbehør. Prøver du at blive gravid?\nFalsk drægtighed er ikke en sygdom, men en tilstand, der er forårsaget af hormoner hos ikke-drægtige tæver i tiden efter løbetid. Man mener, at tilstanden kan skyldes et for højt indhold af hormonet prolaktin. Hunden tror, at den skal have hvalpe, og dens adfærd ændrer sig. Tilstanden kan ramme stort set alle ikke-steriliserede tæver i større eller mindre grad. Symptomerne starter som regel et par måneder efter løbetiden - på det tidspunkt, hvor tæven skulle have født, hvis den var drægtig.\nIndbildsk graviditet indbildsk gravid Symptomerne på falsk drægtighed hos hunde kan være fysiske symptomer og adfærdsændringer. Det betyder, at hunden bliver falsk gravid. Falsk graviditet kan starte allerede få uger efter løbetiden, men forekommer typisk 9 uger efter løbetiden. Det er netop på det tidspunkt, hvor den gravide hund ville føde. Tilstanden varer normalt i uger.\nFalsk drægtighed er ikke en sygdom, men en tilstand, der er forårsaget af hormoner hos ikke-drægtige tæver i tiden efter løbetid. Man mener, at tilstanden kan. dec Det hele startede inden jeg blev gravid med R. Var indbildt gravid i 1 mdr, og fik af lægen at vide jeg skulle gå hjem og slå hovedet fra!. aug Hej alle sammen. Jeg er ny her i debatten. Min mand og jeg har kastet os ud i " projekt Baby". Jeg stoppede for 1½ pr siden med p-pillerne, og vi.\nIndbildt graviditet?? små røde prikker på glans\nmar Den var dyrinstinkt.com begyndte at mærke sådan en muren i mit underliv og synes faktisk, at min krop prøvede, at fortælle mig, at jeg var gravid. feb Så er Stacy blevet indbildsk gravid - præcis 9 uger efter hendes løbetid. Jeg opdagede imorges at der flød mælk fra hendes patter, og hun har i. dec Det hele startede inden jeg blev gravid med R. Var indbildt gravid i 1 mdr, og fik af lægen at vide jeg skulle gå hjem og slå hovedet fra!. Lemieux called the second-largest series of laparoscopic appendectomies in pregnancy in the literature, also showed that the laparoscopic approach was more versatile in cases where the appendix was displaced by the gravid uterus.\nIndbildsk gravid, sædbanker i Sacramento Californien Indbildsk/Gravid\nSpring til sidste ulæste indlæg Følg denne tråd. Skulle have min mens i onsdags, men den kom ikke, så jeg krydsende fingre og tog en test. Jeg begyndte at mærke sådan indbildsk muren i juleskeer indbildsk og synes faktisk, at min krop gravid, at fortælle mig, at jeg var gravid. Jeg fik også en smule kvalme, så da vi gravid til fredag og min mens stadig ikke var kommet testede jeg igen - er ikke så god til at vente: Det hele startede sidste weekend, da jeg skulle have haft min indbildsk, den plejer altid at være dage, men i sidste weekend varede den kun 1½ dag, og gravid da har jeg haft ømme brystvorter, hvilket kan skyldes min mens, som jeg var overbevist om og jeg regnede med at ømheden ville forsvinde af sig selv. Oveni alt det har jeg konstant følt det, som om min mens kom igen, men det gjorde den bare ikke, jeg har kun pletblødt en smule i går. I dag tog jeg så en graviditetstest, som selvfølgelig var bragende negativ. Nu er det sådan, at jeg aldrig har været indbildt gravid.\nDu er her med ideen om at overveje en pornografisk video Indbildsk gravid hund østerport fysioterapi, og vi har på lager hvad du har brug for. Vores medarbejdere shoveled de mest pludselige steder på internettet for at præsentere for din domstol en hot sultry erotisk video Indbildsk gravid hund østerport fysioterapi, som kan ses på alle telefoner, tablets, . Falsk drægtighed har flere betegnelser, som pseudograviditet, nervøs gravid, indbildt drægtig og falsk drægtig. Lidelsen kan forekomme hos alle tævehunde, i alle aldre og hos alle racer. I reglen opstår falsk drægtighed på det tidspunkt, hvor tæven normalt skulle få . Falsk drægtighed er ikke en sygdom, men en hormonbetinget tilstand, der sætter tæven i stand til at amme og passe hvalpe. Umiddelbart efter, at tævens brunst (østrus) afsluttes, kommer hun i efterbrunst (diøstrus eller metøstrus), og denne periode varer lige så længe som drægtighedsperioden. Indbildsk/Gravid. Hej de damer Jeg ville lige høre ang at være indbildsk gravid eller om jeg faktisk er gravid. Her på det sidste har jeg i mine egne øjne haft graviditets symptomer, og ind til videre har jeg to veninder der tror jeg er gravid, problemet er jo så bare at jeg ikke har fået en eneste positiv graviditets test. Gratis eksperthjælp\ntegn og symptomer på en falsk graviditet Indbildsk gravid hund kvinde sex med hund\nFølge: Dansk porbo » »\nTidligere: « « The curse pre workout danmark\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Indbildsk gravid dyrinstinkt.com


Sneblomst og den hemmelige vifte | Litteratursiden\nEn kinesisk roman der giver indblik i, hvordan kvinder i 1800-tallets Kina levede i et isoleret univers, hvor snørede fødder og traditionelle kvindedyder dominerede hverdagen.\n80-årige Lilje ser tilbage på sit liv og reflekterer over de beslutninger, hun har truffet gennem årene – både dem der var rigtige og dem, hvor hun fejlede. Fejl der er uoprettelige, og som tynger hendes sind mere og mere.\nLilje kommer fra en hårdtarbejdende, fattig familie, hvor vilkårene er hårde, og en datter kun er en mund mere at mætte. Allerede som syvårig begynder familien traditionen tro at få arrangeret et passende ægteskab for hende.\nDet er også som syvårig, at der er tradition for, at man starter indsnøringen af fødderne. Og da størrelsen af fødderne er målestok for en kvindes skønhed, har de afgørende betydning, når ægteskabet arrangeres.\nLiljes fødder kommer til at ændre hendes fremtid. Da den lokale spåmand ser Liljes fødder, ser han, at hun har potentiale for at få perfekte gyldne liljer – som de snørede fødder kaldes. Der bliver sendt bud efter koblersken Madam Wang, der normalt kun arrangerer ægteskaber for de fineste landsbyer i området. Madam Wang arrangerer et godt ægteskab for Lilje, der kommer til at ændre hendes status. Samtidig baner Madam Wang vejen for, at Lilje får en laotong - en livslang veninde.\nMadam Wang har dog sin egen dagsorden for at skabe denne forbindelse. Liljes laotong bliver den dannede Sneblomst, som er født på samme dag som Lilje. Sneblomst sender Lilje en vifte med et digt skrevet på nu shu, som er en hemmelig kommunikationskode udviklet af kvinder til kvinder for at kunne kommunikere uden, at mændene kan læse det.\n"Sneblomst og den hemmelige vifte" er en fascinerende historie om venskab, kærlighed, traditioner og om, hvordan kvinderne i 1800-tallets Kina levede isolerede og måtte finde sig i at få snøret deres fødder og blive gift bort i en ung alder. Detaljerede beskrivelser giver læseren et tydeligt og levede billede af forholdene. Man kan heller ikke andet end at føle med Lilje, når sult, sygdom, død, misforståelser og løgne dominerer livets gang.\nOversat af Christa Leve Poulsen. Aschehoug, 2006. 300 sider.


Business Case: Etablering af tværgående sagsbehandlingssystem | Maximize Consult\nEtablering af tværgående sagsbehandlingssystem\nNår et projekt går på tværs af styrelser og nævn er det ekstra vigtigt at holde tungen lige i munden. Det gjorde Maximize da vi ledede etablering af et tværgående sagsbehandlingssystem.\nKunde: Et Dansk Ministerium\nTidsforløb: 2 år 4 måneder\nAntal konsulenter: 1 Programleder, 1 teknisk projektleder, 1 test-programleder\nEt ministerium ønskede et nyt sagsbehandlingssystem, som også skulle anvendes af alle deres styrelser og nævn. I opgaven indgik et nyt datavarehus og et nyt arkivsystem til systemet samt håndtering af et tocifret antal integrationer, der interagerede med systemet, inklusive portaler til såvel brugere som andre offentlige myndigheder.\nMaximize Consult havde den overordnede ledelse af programmet, havde daglig kontakt med de enkelte projektledere og sikrede kontinuerlig fokus på målopfyldelsen. Især på kravsiden var der et stort arbejde med etablering af et nyt koncept for sagsbehandling, og der var fokus på at opfylde en lang række interessenters behov, der skulle løses i det samme system.\nProgramlederen etablerede en referencegruppe med mandat til at håndtere krav. Via programtestmanageren udviklede vi automatiserede tests, der løbende kunne opsamle problemstillinger. Programledelsen havde daglig kontakt med de enkelte projektledere og sikrede kontinuerlig fokus på målopfyldelsen. Implementering havde et stort fokus og alle medarbejdere uden undtagelse blev trænet i systemet, så ibrugtagningen blev så uproblematisk som muligt.\nMinisteriet og dets tilknyttede styrelser og nævn gik i luften med det ønskede sagsbehandlingssystem, som nu anvendes til alle de sager, som systemet var tænkt til. Der er endvidere etableret forskellige samarbejdsfora, hvor løbende tilpasninger mv. håndteres.


Udgivet den 10.02.2018 af bryster gratis dating sider danmark\nvar Miss Solskins Kandidat i Se og Hr nske Opfyldt Jeg vil gerne se Julia Stiles bryster eller gerne ngen. Et billede fortller mere end 1000 ord. Gode datingsider Herning, studievrt p Vild Med Dans, extra Extra Extra nske Opfyldt Se filmbilleder med Transvestitter shemaletranny. Som single kan du jo selv bestemme, hvem du nsker at score eller date.\nDe 10: Bryster gratis dating sider danmark\nExtra Extra Xtra nske Opfyldt Se videoer af nogle sorte mandlige stripper der er meget frkke. Jeg tror simpelthen, at det ligger i gener samt instinkter og starter ud med, at vi allesammen er røvgenerte og bange for at tage et alt for drastisk initiativ, som får os til at virke alt for svage. Så er farmerdating noget for dig. Hvis din gratis sexsider mand søger par date består disse små tests, så har han en god chance for at blive den rette partner for dig. Extra Extra nske Opfyldt nsker at se bryster recs med lange brystvorter. Du har nu taget et vigtigt første skridt på vejen til at ændre din civilstatus i den kommende tid. Extra Extra nske Opfyldt Vil gerne se billeder af asiatere med store bryster. Som den eneste af disse tre, kan du her komme til at betale, såfremt du gerne vil have et plus medlemskab.\nSøg: Bryster gratis dating sider danmark\nBi frauen kennenlernen spermaspritzen Siden tidernes morgen, dengang var mobiltelefonen vejede et par kilo, har det været en kamp for mennesker at finde den rette at være sammen med. #1 Tag bare en chance, er du bange for, du ikke finder de rigtige ord?\nSwingerclub sigmaringen scharfe frauen bumsen 388\nMassage amager boulevard værelse til leje silkeborg Massage og escort massage med svensk afslutning\nMassage sex københavn tantra kursus for par 74\nExtra Extra Extra Xtra nske Opfyldt Se nogle gode datingsider billeder af Michelle Ryan fra bionic woman. Disse profiler er dog for det meste rimeligt enkle at se igennem af flere årsager, på sex uden gummi gamle damer sex stort set alle dating sider. Dette sker så måske bare, når deres børn er lagt i seng, hvorefter kærligheden kan begynde eller nye mennesker kan mødes på bedste vis. Her er den del af menneskerne du ikke har noget som helst tilfælles med andet end en arbejdsplads eller lignende, nemlig sorteret fra. Dette vil få dig til at se mere spændende ud og din flirting partner vil være nysgerrig efter at lære mere hvilket øger chancerne for en rigtig date. Extra Extra nske Opfyldt nsker at se dejlige billeder med kaya brüel.\nbryster gratis dating sider danmark siger:\n10.02.2018 kl 02:50\nDe 10 bedste dating sider i.\nSex damer tantra massage silkeborg\nbryster gratis dating sider danmark på Bryster gratis dating sider danmark


Sognepræst: Kampen om at få et kirkeråd bliver kirkens største problem i 2021 | Kristeligt Dagblad\nDebatindlæg 29.12.20 Kl. 00:00\nFolkekirkens største problem i 2021 bliver ikke corona, men en ny kamp om at få et kirkeråd. Coronaen har været en gave for Landsforeningen af Menighedsråd, Hans Raun Iversen og andre, der ønsker en synode. Nu har man fået et slagskraftigt argument for, hvorfor kirken skal tale med én røst og være i stand til at handle lynhurtigt.\nGang på gang vil der blive peget på lillejuleaften 2020 som et skrækeksempel på den nuværende kirkeordning. Kun få timer før julegudstjenesterne skulle finde sted, blev der givet grønt lys for, at præst og menighedsråd kunne aflyse gudstjenesterne for at begrænse smittefaren. ”Et demokratisk valgt ledelsesorgan ville kunne have tænkt sagen igennem i god tid, fundet et kompromis, så gudstjenesten kun blev aflyst juleaften,” udtaler Hans Raun Iversen i avisen den 28. december.\nSamme demokratiske organ kunne også bruges til at udtale sig om folkekirkens holdning til flygtninge, til udledning af spildevand, til identitetspolitikken og meget andet. Coronakrisen har gjort hele det danske samfund smækhamrende forvirret. Hvorfor i alverden skulle folkekirken være det eneste sted, hvor et demokratisk valgt organ uden problemer kunne håndtere en krise, som selv regeringen og viruseksperter har svært ved at finde en ordentlig håndtering af? Restauranter og barer måtte lukke ned med samme fart som gudstjenesterne op til jul. Før lillejuleaften var der en debat i folkekirken om, hvorvidt gudstjenesterne skulle aflyses juleaften eller ej. Det var en udmærket drøftelse, der viste en masse om, hvor vidunderlig bred folkekirken er. Der kom gode argumenter frem fra begge sider.\nMen alle var enige om, at det sidste ord lå hos de kirkelige myndigheder, der i øjeblikket gør en dyd ud af ikke at udtale sig samlet, uden det er strengt nødvendigt. Sagen ”har efterladt folkekirken lidt forpjusket og forslået”, udtaler Kurt Klaudi Klausen den 28. december.\nJa, i kriser bliver selv kirker forpjuskede og forslåede. Men det er intet i forhold til, hvor forpjusket og forslået folkekirken vil komme til at se ud, når et måske kommende demokratisk valgt organ begynder at politisere kirken.


Afd. 1 uvm-undersøgelse - PDF\nDownload "Afd. 1 uvm-undersøgelse"\n1 Indhold Indhold... 1 Information... 2 Besvarelser medtaget i denne rapport... 2 Fysiske: Sikkerhed... 3 Er du kommet alvorligt til skade på skolen?... 3 Kan du altid finde en voksen, når der er frikvarter?... 4 Fysiske: Skolens fysiske rammer... 5 Er det rart at være i dit klasseværelse?... 5 Har skolen nogle gode toiletter?... 6 Synes du, at der er gode muligheder for at lege på skolens udeområder?... 7 Psykiske: Drillerier... 8 Føler du at dine lærere vil hjælpe dig, hvis du bliver drillet?... 8 Bliver du tit drillet på skolen, så du bliver ked af det?... 9 Har du været med til at drille andre på din skole, så de er blevet kede af det? Er der nogen i din klasse der tit bliver drillet, så de bliver kede af det? Psykiske: Eleverne og klassekammeraterne Har du altid nogen at være sammen med i frikvartererne? Har du det godt med dine klassekammerater? Kan du føle dig ensom i klassen? Psykiske: Elevernes forhold til undervisningen Synes du generelt, at det er nemt det I laver skolen? Synes du generelt, at det er svært det I laver skolen? Synes du, at du får en god undervisning? Er du glad for at gå i skole? Psykiske: Elevernes og deres lærere Er dine lærere gode til at lytte til dig? Er dine lærere gode til at undervise dig? Tror du, at dine lærere er glade for dig? Æstetiske/Fysiske: Indeklima Er der tit en dårlig lugt i klassen? Har du det tit for koldt i klassen? Har du det tit for varmt i klassen? Æstetiske: Støj Er der ro i klassen, når læreren underviser? Er lærerne i din klasse gode til at få ro i klassen? Kan du være urolig i klassen?\n2 Information Besvarelser medtaget i denne rapport Filtrer på køn Drenge Piger 2\n3 Fysiske: Sikkerhed Er du kommet alvorligt til skade på skolen? Ja 15 Nej 54 Ja 21,74% Nej 78,26% 3\n4 Kan du altid finde en voksen, når der er frikvarter? Ja 24 Nogle gange 38 Nej 7 Ja 34,78% Nogle gange 55,07% Nej 10,14% 4\n5 Fysiske: Skolens fysiske rammer Er det rart at være i dit klasseværelse? Ja 30 Nogle gange 38 Nej 1 Ja 43,48% Nogle gange 55,07% Nej 1,45% 5\n6 Har skolen nogle gode toiletter? Ja 33 Nej 36 Ja 47,83% Nej 52,17% 6\n7 Synes du, at der er gode muligheder for at lege på skolens udeområder? Ja 55 Nej 14 Ja 79,71% Nej 20,29% 7\n8 Psykiske: Drillerier Føler du at dine lærere vil hjælpe dig, hvis du bliver drillet? Ja 46 Nej 2 Ved ikke 21 Ja 66,67% Nej 2,90% Ved ikke 30,43% 8\n9 Bliver du tit drillet på skolen, så du bliver ked af det? Ja, mange gange 1 Nogle gange 30 Nej, aldrig 38 Ja, mange gange 1,45% Nogle gange 43,48% Nej, aldrig 55,07% 9\n10 Har du været med til at drille andre på din skole, så de er blevet kede af det? Ja, mange gange 0 Nogle gange 18 Nej, aldrig 51 Ja, mange gange 0% Nogle gange 26,09% Nej, aldrig 73,91% 10\n11 Er der nogen i din klasse der tit bliver drillet, så de bliver kede af det? Altid 1 Tit 8 En gang imellem 28 Ikke særlig tit 19 Aldrig Samlet antal elever, der har fået stillet dette Altid 1,52% Tit 12,12% En gang imellem 42,42% Ikke særlig tit 28,79% Aldrig 15,15% 11\n12 Psykiske: Eleverne og klassekammeraterne Har du altid nogen at være sammen med i frikvartererne? Ja 43 Nogle gange 22 Nej 4 Ja 62,32% Nogle gange 31,88% Nej 5,80% 12\n13 Har du det godt med dine klassekammerater? Ja 48 Nogle gange 21 Nej 0 Ja,57% Nogle gange 30,43% Nej 0% 13\n14 Kan du føle dig ensom i klassen? Ja 8 Nogle gange 21 Nej 40 Ja 11,59% Nogle gange 30,43% Nej 57,97% 14\n15 Psykiske: Elevernes forhold til undervisningen Synes du generelt, at det er nemt det I laver skolen? Ja 13 Nogle gange 50 Nej 6 Ja 18,84% Nogle gange 72,46% Nej 8,70% 15\n16 Synes du generelt, at det er svært det I laver skolen? Ja 3 Nogle gange 38 Nej 28 Ja 4,35% Nogle gange 55,07% Nej 40,58% 16\n17 Synes du, at du får en god undervisning? Ja 55 Nogle gange 14 Nej 0 Ja 79,71% Nogle gange 20,29% Nej 0% 17\n18 Er du glad for at gå i skole? Ja 47 Nogle gange 20 Nej 2 Ja 68,12% Nogle gange 28,99% Nej 2,90% 18\n19 Psykiske: Elevernes og deres lærere Er dine lærere gode til at lytte til dig? Ja 43 Nogle gange 24 Nej 2 Ja 62,32% Nogle gange 34,78% Nej 2,90% 19\n20 Er dine lærere gode til at undervise dig? Ja 60 Nogle gange 8 Nej 1 Ja 86,96% Nogle gange 11,59% Nej 1,45% 20\n21 Tror du, at dine lærere er glade for dig? Ja 60 Nogle gange 8 Nej 1 Ja 86,96% Nogle gange 11,59% Nej 1,45% 21\n22 Æstetiske/Fysiske: Indeklima Er der tit en dårlig lugt i klassen? Ja 4 Nogle gange 20 Nej 45 Ja 5,80% Nogle gange 28,99% Nej 65,22% 22\n23 Har du det tit for koldt i klassen? Ja 7 Nogle gange 22 Nej 40 Ja 10,14% Nogle gange 31,88% Nej 57,97% 23\n24 Har du det tit for varmt i klassen? Ja 7 Nogle gange 30 Nej 32 Ja 10,14% Nogle gange 43,48% Nej 46,38% 24\n25 Æstetiske: Støj Er der ro i klassen, når læreren underviser? Ja 6 Nogle gange 48 Nej 15 Ja 8,70% Nogle gange,57% Nej 21,74% 25\n26 Er lærerne i din klasse gode til at få ro i klassen? Ja 35 Nogle gange 29 Nej 5 Ja 50,72% Nogle gange 42,03% Nej 7,25% 26\n27 Kan du være urolig i klassen? Ja 13 Nogle gange 28 Nej 28 Ja 18,84% Nogle gange 40,58% Nej 40,58% 27


Dansk whisky får skotsk guru til at måbe: - Det er en utrolig smuk malt - TV 2\nDansk whisky får skotsk guru til at måbe: - Det er en utrolig smuk malt\n3. nov. 2016, 14:51\nHer ses et billede af flasken fra Thy Whisky, Fad No°3 Kræn Kræmmer, der fik en score på 93,5 ud af 100 i det mest prestigefyldte opslagsværk, Jim Murrays Whisky Bible, med over 4000 forskellige whiskyer. Foto: Thy Whisky\nEt mikro-destilleri fra Thy er blevet skamrost af en britisk whiskyguru, som har givet virksomhedens single malt topkarakter i 'Whiskybiblen'.\nEn anmeldelse, i verdens mest eftertragtede whiskyopslag, har sendt et lille destilleri i Thy helt op i den øverste whiskyelite.\nDet sker efter, at den danske whisky er blevet anmeldt med en flot karakter i den såkaldte whiskybibel, Jim Murray’s Whisky Bible.\n- Man bliver lun om hjertet, når vi får en så flot karakter. Det må være et tegn på, at vi har fokus på noget af det rigtige, siger Nicolaj Nicolajsen, som tilbage i 2009 begyndte at arbejde med whisky i sin fritid.\nWhiskyguru skamroser Thy-produkt\nDet, der startede som en hobby, blev senere til en virksomhed, Thy Whisky.\nEfter 7 års arbejde følte Nicolaj sig klar til at sende en flaske single malt med navnet "Fad No°3 Kræn Kræmmer" over til Britiske Jim Murray, der i whiskykredse betegnes som en guru på området.\nMange års kærlighed til whisky og med talrige anmeldelser og bøger om spritten under bæltet udgav Jim Murray i 2003 Jim Murray’s Whisky Bible, som blev en enorm succes.\nNicolaj Nicolajsen dufter til whiskyen i den gamle kostal på gården i Gyrup, hvor whiskyen lagres. Foto: Thy Whisky\nBogen fungerer som et opslagsværk over alle de whiskyer, Jim Murray og hans hold har smagt og anmeldt. Bogen bliver opdateret årligt, og i dag rangerer den omkring 4.000 whiskyer fra hele verden.\nKategoriseres i eliteklassen\nWhiskyerne bliver bedømt på fire parametre, næse, smag, finish og balance. Hver kategori vurderes på en skala fra 1-25, og den samlede oplevelse får dermed summen af de fire kriterier med 100 point som topscoreren.\nOg med karakteren 93,5 ud af 100 mulige placerer Thy Whisky sig i den absolutte elite, og karakteren blev akkompagneret af en kommentar fra Jim Murray.\n- Stærkt arbejde fra folkene i Thy! Det er en utrolig smuk malt, siger han.\nSkrottet kornsort er hemmeligheden\nPå gården i Thy er det en frasorteret imperial byg, der i 1926 blev skrottet som kornsort, der er hemmeligheden bag den nye internationale succes.\nThy-bonden Nicolaj Nicolajsen, der producerer økologiske råvarer på gården i Gyrup, fik den udskældte sort tilbage via Nordisk Genbank, og begyndte at dyrke og opformere den på ny på markene ved Gyrup i Thy – denne gang med Whisky som endgame.\nHemmeligheden bag denne fad er den førnævnte imperial byg, der ifølge folkene bag Thy Whisky giver den en anderledes smag.\nHer høstes den tidligere frasorteret imperial byg. Foto: Thy Whisky\nRåvarerne til whiskyen er alle lokale fra Thy-egnen, og fremstillingen er også lokal.\nDe senere år er whiskyen ifølge ophavsmændene selv hele tiden blevet bedre, og tidligere på året troede man tilpas meget på produktet til, at Nicolai Nicolaisens to svigersønner er gået helhjertet - og på fuldtid - ind i produktionen.\nWhiskyproduktion kræver tålmodighed\nHos familien selv, er man noget overrasket over den opmærksomhed, omtalen i bogen har givet.\n- Vi havde slet ikke regnet med al den opmærksomhed, det har affødt, men det er selvfølgelig rart, og det giver os en tro på, at vi er på vej i den rigtige retning, siger Andreas Poulsen, der er den ene af svigersønnerne.\nPå trods af en øget efterspørgsel, så kommer placeringen i whiskybiblen ikke til at betyde noget for salget på den korte bane.\n- Vi kommer ikke til at kunne mærke det på salget, da vi i forvejen har udsolgt, siger Andreas Poulsen.\nSkal ligge i tre år\nI år har Thy Whisky produceret i omegnen af 4.000 liter whisky, hvilket svarer til 6-8.000 flasker, og det er alt sammen lagt på tønde.\nWhiskyproduktion er begrænset af, at whiskyen skal ligge minimum tre år, før den kan sælges.\n- Vores forretning er at bruge alle penge, vi tjener, og alle de penge, vi kan finde andre steder, på at få lagt whisky på lager, men vi skal ud i fremtiden, før vi for alvor kan afsætte større mængder, siger den anden svigersøn Jakob Stjernholm til Berlingske Business.


Københavns Kommune ser lyset | NetAvisen\nAf Anna Stærbo 15. oktober 2013\nKøbenhavns Kommunes er i fuld gang med at skrue op for lyset og ned for energien. I stedet for lamper af kviksølv skal byens gader og stræder lyses op af energibesparende LED-lamper\nLED-gadelamper lyser allerede nu op langs stier i København\nKøbenhavns Kommune har siden 2005 haft en målsætning om at reducere CO2-udledningen med 20 procent. Det skal ske inden slutningen af 2015.\nDerfor bliver udvalgte gadelamper udskiftet med lyskilder, der har et lavt el-forbrug. Ifølge Københavns Kommunes forhenværende fagspecialist i belysning, Rune Nordahl Rasmussen, er kommunen rigtig godt på vej.\n– Inden for belysning har Københavns Kommune næsten indhentet de mål, der er sat op om at spare energi og reducere CO2, siger Rune Nordahl Rasmussen og fortsætter:\n– I Københavns Kommune har man en virkelig god lyskultur. Der bliver brugt lidt flere penge end i andre kommuner. Der bliver fx lagt meget vægt på, at gadelamperne ikke lyser for kraftigt, så der kommer et mere naturligt lys, siger Rune Nordahl Rasmussen.\nLamperne i København\nEt gadebelysningsanlæg består typisk af en mast, et armatur med en lyskilde, et kabelanlæg mellem masterne/armaturerne og et tændskab, hvor det hele sluttes til forsyningsnettet.\nLysets form og farve spiller en stor rolle for opfattelsen af former, materialer og overflader.\nLyskilder skal have god farvegengivelse (Ra >70 og helst RA >80), så mennesker, byrum og arkitektur fremstår så naturligt som muligt.\nDe eksisterende kviksølvlyskilder har en farvegengivelse på: Ra 50-60, hvorimod de nye gadelamper har LED lyskilder med en farvegengivelse på: Ra 80-90.\nDer er mere end 45.000 gadelamper, som tænder og slukker hver dag i København. Hos Kommunens Teknik- og Miljøforvaltning er man i gang med at fjerne 7.000 gadelamper med kviksølv. De skal erstattes med CO2-besparende belysning – nærmere bestemt LED-belysning.\nGadebelysningen bliver udskiftet de steder, hvor lamperne er så gamle, at de alligevel snart ville blive udskiftes alligevel. Det er samtidig de steder, hvor der er mest energi at spare. I første omgang er der fokus på lamper af med kviksølv, fordi denne slags lampe er meget ineffektiv. Samtidig tager EU lamperne af markedet til april 2015.\nLæs også: Succesfuld bølgeenergi afhænger af lokal støtte\nUdskiftningen af lamperne skal også hjælpe København til at opnå de mere langsigtede ambitioner, udtaler Teknik- og Miljøborgmester, Ayfer Baykal fra SF, i en pressemeddelelse fra Københavns Kommune.\n– København skal være verdens første CO2-neutrale hovedstad i 2025. Når gadebelysningen i dag står for omkring 15 procent af Københavns Kommunes eget elforbrug giver det, at vi nu skifter al den gamle gadebelysning ud, et væsentligt bidrag til, at vi når vores ambitiøse mål, udtaler Ayfer Baykal.\nLED står for ”Light Emitting Diode”\nLED er en elektronisk diode, der omsætter energi (strøm) til lys.\nDenne diode udvikler ikke meget varme, og dermed bliver den også væsentligt mindre slidt end andre teknologier.\nLyskilder i erhverv og privat kræver normalt 230 volt – sammenlignet bruger en LED kun to eller tre volt.\nKøbenhavn sparer på elregningen\nPolitikerne i Københavns kommune har afsat 266,5 millioner kroner af deres budget til ny gadebelysning. Ifølge kommunens forhenværende fagspecialist i belysning er det en investering, som sagtens kan betale sig.\n– I 2012 har Københavns Kommune sparet cirka to millioner kroner på elregningen. Udgifterne på udskiftningen af lamperne vil nok kunne indhentes på ca. tre år, siger Rune Nordahl Rasmussen.\nEn gadelampe der kan bekæmpe gadekampe\nDen nye LED-belysning har stort potentiale, og kan mere end blot at spare på energien. I Englands hovedstad, London, bruger man fx intelligent gadebelysning til at bekæmpe kriminalitet. Under store fodboldkampe, ser man, at belysningen kan blive brugt til at forebygge gadekampe.\n– De kan finde på at slukke for lyset i bestemte områder, for at få rivaliserende grupper væk og over til et andet sted. Omvendt kan de tænde lyset i andre gader for at få dem i en ny retning.\nDet fortæller Freddy Degn, som arbejder med LED-belysning hos Philips Lighting. Og de er nogle af dem, som bliver inspireret af denne måde at bruge gadebelysning. De arbejder pt på et projekt i Holbæk, hvor kommunen bl.a. kan få gadelamperne til at mærke med sensorer, om der er aktivitet. Hvis ikke kan de spare på energien, ved helt selv at skrue ned og op igen, hvis nogen kommer forbi.\nKøbenhavns Kommune ligger i disse dage i forhandlinger om, hvem der skal styre driften af hovedstadens gadebelysning de næste tre til fire år.\nCO2, Klima, Københavns Kommune, lys, Miljø\nKøbenhavns Kommune ser lyset added by staerbo on 15. oktober 2013


Lån penge uden sikkerhed - anvend NemID | OUTRIDER\nSenest opdateret: 3. september 2015\nHar du brug for et forbrugslån eller evt refinansiering af gammel gæld, melder flere sig i online køen på nettet hos nogle af de mange låneudbydere, der er vundet frem på internettet med stor succes. Markedet, der ellers har været oversvømmet af de berygtede kviklån har fundet sig en mere seriøs niche, og tilbyder nu langt mere attraktive lånealternativer for blandt andet danskerne.\nDet er nemt at låne penge på nettet i Danmark, og det er desuden også blevet nemmere og hurtigere at låne mange penge online. Med store udenlandske banker som Santander Consumer Bank’s indtog på det danske bankmarked, har vi set en hidtil positiv retning for online lån. Det er muligt at låne penge uden sikkerhed på en nem og enkel måde – via NemID.\nAnvend dit NemID ved online lån\nNemID er en revolution inden for online lån, specielt når vi kigger på de langt større online lån. Med NemID kan man nu låne helt op til 350.000 kroner og modtage pengene næste dag. Låneudbyder sender låntager på e-mailen et link til en elektronisk NemID signering, det eneste man behøver at have klart et det personlige NemID kort til underskrift for låneaftalen. Visse lån tilbyder også muligheden for en medansøger, der kan give ekstra favorable vilkår får lånet – her behøver begge deres respektive NemID nøglekort. En medansøger kan være en rigtig god ide for både at få renten ned samt lånebeløbet op.\nSådan låner man med NemID i 4 simple step:\nUdfyld låneansøgningen på nettet\nDu modtager hurtigt et tilbud\nUnderskriv sikkert med din personlige NemID\nModtag penge hurtigt og sikkert på din NemKonto\nBemærk, at når man anvender NemID til at optage lånet, så er det både enkelt og sikkert, den helt store fordel er at du modtager pengene hurtigst muligt med denne løsning. Ved denne simple proces undgår man at skulle sende de vitale papirer frem og tilbage mellem de respektive parter, hvilket forsinker processen – det har den digitale verden nu forsimplet.\nFremtidens lånemarked i Danmark\nNemID har gjort det muligt at overføre penge langt hurtigere end tidligere, og på samme tid opretholde en sikker, simpel og hurtig proces under hele låneforløbet. Markedet for lån foretaget via finansieringsselskaber der udelukkende opererer via internettet og uden fysiske filialer har fået nyt liv.\n“Vi vil i fremtiden se flere flere større selskaber i markedet” lyder det blandet andet fra låne sammenligningstjenesten Scandilån.com – der sammenligner lån for netop online lånene.\nAt Santander Consumer Bank overtog GE Money Bank’s aktiviteter i skandinavien er et tydeligt tegn til at flere store aktører ser mere på hvad der sker på nettet. Det er blevet mere accepteret for danskerne, at skulle gøre deres banktjenester via netbank, fremfor at skulle haste ned i banken inden lukketid for at lave deres daglige bankforretninger.\nHvad er vigtigt, når man sammenligner forbrugslån\nNår man skal ud og sammenligne forbrugslån, eller om du ønsker at refinansiere sine mindre lån til et stort – så er det vigtigt at man vælger rigtigt. Har man eksempelvis flere mindre lån med ofte høje renter, kan man med fordel samle rækken af små lån til et stort med lavere rente tilfølge. Det at man får samlet sin gæld er også med til at skabe et langt bedre overblik over den samlede personlige økonomi.\nAlfa og omega når man sammenligner lånemulighederne er – ÅOP. De årlige omkostninger i procent tager højde for alle omkostninger indeholdt i lånet, derved opnår man selve kiloprisen på lånet om man tager denne som udgangspunkt. Finansieringsselskaberne og bankerne er alle forpligtiget til at oplyse ÅOP i deres lånetilbud, derved kan man indhente flere tilbud og anvende ÅOP’en til at vælge det bedste lån.


Stjernepels: Creative Company\nMaj 6. oktober 2014 kl. 18.42\nEi, jeg er totalt misundelig!\nDu skulle da lige have taget mig med ;o).\nGod forhøjelse med alle de gode sager.\nTrine/Stjernepels 10. oktober 2014 kl. 19.54\nDet sku' jeg da! Du er da et af de stærkeste krea-kort man kan ha' på hånden ;-) god weekend til jer - og ferie, hvis det også gør sig gældende :-)


💅 SKøNHED: Colorbar All Day Vandtæt Øjenskygge Stick Sundown Review\nColorbar All Day Vandtæt Øjenskygge Stick Sundown Review\nJeg er ikke en fan af stick eyeshadows; Jeg modtog dette som en gave. Da farven var anstændig og bærbar, var jeg ivrig efter at prøve det ud. Hvis du tror, at stavformen hjælper dig med nem applikation, læs videre for at vide, om det virker på den måde.\nPris: INR 850 / - for 1,4 gm. Produkt beskrivelse: Denne ultramoderne øjenskygge stick glider som fløjl, har feather light applikation og varer i 8 timer uden krølning, flak eller fading! Anvendelse af perfekt øjenskygge vil ikke længere være en vanskelig opgave med ColorBar All Day Vandtæt Øjenskygge Stick. Bliv forelsket i denne blendbare og stærkt pigmenterede gør-det-alle øjenskyggepind, som også fordobles som eyeliner. Skær spidsen med en aftagelig spidser (fastgjort på bagsiden af staven) for præcis anvendelse og brug den til at skygge, definere, røg og højdepunkter. Dens fløjlpudder, letvægts tekstur er fnugfri og overfører ikke det øvre øjenlåg. Konserveringsmiddel og mineralolie fri. Dermatologisk og ophthalmologisk godkendt.\nMin erfaring med Colorbar hele dagen Vandtæt øjenskygge Stick Sundown:\nDenne øjenskygge kommer i twist-up pen stil, som er absolut den mindst rodet skygge at have. Kuglen er tyk og er nem at påføre præcist eller endda dække låget med denne skygge.\nJeg synes, det er smudsikkert, men for mine olieagtige låg tror jeg det smelter i løbet af dagen, derfor vil jeg gerne kalde det smudgeproof. Ja, det fastsættes efter applikation, hvilket gør det ideelt til en base for andre skygger. Du vil elske farven "Sundown", da det er en ferskenskygge med noget glimmer af guld i det.\nDu kan lag denne skygge, men så bliver flere pink toner tilføjet til den. Ja, det er let at bruge og et mindre kræsen produkt uden udfald. Det er en dejlig farve til begyndere eller piger, der har travlt med at gøre sig klar. På mig holder denne skygge i mindst 5 timer, men for tørre øjenlåg kan opholdsstyrken være mere.\nPros af Colorbar All Day Vandtæt Øjenskygge Stick Sundown:\nEnkel og nem at bruge emballage.\nIngen børste eller applikator kræves.\nIngen shimmer nedfald.\nSlidstærkt ferskenskygge for de fleste af os.\nSmudgeproof i en vis grad.\nOpholder længe nok, hvis du ikke har olieagtige låg.\nIngen irritation for linsebærere som mig.\nCons af Colorbar All Day Vandtæt Øjenskygge Stick Sundown:\nDyrt overvejer den leverede mængde.\nJeg ville ønske, det var virkelig smuds resistent, snarere end smudgeproof.\nVille jeg tilbagekøbe / anbefale Colorbar All Day Vandtæt Øjenskygge Stick Sundown? Ikke rigtig, jeg synes jeg kan lide intensiteten. Jeg vil gerne bruge det som en base for andre skygger. Dette er en god naturlig nuance til dagslid, hvis du kun har et lag skygge.\nColorbar Blush hele dagen Vandtæt Øjenskygge Stick Colorbar Satin All-Day Vandtæt Øjenskygge Stick Colorbar Fairy All Day Vandtæt Øjenskygge Stick Colorbar Ornament All-day Vandtæt Øjenskygge Stick Colorbar Moss All Day Vandtæt Øjenskygge Stick Colorbar Mulberry All Day Vandtæt Øjenskygge Stick Estee Lauder 08 Charred Plum Magic Røget Pulver Shadow Stick Rimmel London Skandal Eyes Øjenskygge Stick Bad Bronze Rimmel Scandaleyes Bootleg Brown Eye Shadow Stick\nAveeno Positivt Ageless Firming Body Lotion Review


Nu får europæerne også PRIMERGY High Performance Computing - Fujitsu Denmark\nFujitsu lancerer HPC-løsninger globalt med teknologi fra Japans største HPC-løsninger.\nNu får europæerne også PRIMERGY High Performance Computing\nKøbenhavn, June 02, 2010\nFujitsu har i dag meddelt, at virksomheden vil udvide sine HPC-løsninger (Hight Performance Computing) i Europa og derved gøre det muligt for ingeniører og videnskabsfolk at opnå innovative gennembrud.\nEn komplet HPC portefølje vil i løbet af de kommende måneder blive tilgængelig, inklusive rack- og bladserversystemer, middleware og InfiniBand-netværk, der understøttes af konsulentbistand og integrationsservice. Fujitsu sigter på både CAD-brugere og andre områder, der kræver særlig stor regnekraft som bioinformatik, finansiel risikomodellering og produktion af digitalt indhold som 3D-computergrafik.\n“Computersimulation og -modellering med HPC er blevet en essentiel del af forskning og udvikling i mange industrier. High performance computing er et voksende marked, og vi forventer, at HPC-serverløsninger vil stå for 20 procent af vores x86-serversalg inden for de næste to år,” siger produktmarketingchef Klaes Pierre Fris, Fujitsu.\nFujitsu er markedets førende leverandør af HPC løsninger i Japan, hvor virksomheden har opsat de største computersystemer. Og det er over tredive års erfaring og innovation, Fujitsu lægger til grund for sin europæiske satsning. En satsning, der forstærkes af dedikerede HPC-services som benchmarking, certificering og integration.\n”Vi vil bruge vores brede og årelange erfaring i det japanske marked til at udvide HPC-forretningen globalt. Vi tror på, at vores innovative og ekstremt pålidelige HPC-løsninger kan hjælpe vores kunder med at understøtte deres opgaver, så de sammen kan skabe værdi for forretningen,” siger produktmarketingchef Klaes Pierre Fris, Fujitsu.\nKunder vil kunne bruge Fujitsus globale netværk af kompetencecentre og en lang række partnere i forbindelse med deres specifikke HPC-løsninger. Fujitsu tilbyder således både HPC-løsninger direkte fra Fujitsu og via specialiserede partnere, der har en dyb forståelse og viden om HPC-applikationer og middleware-stacks.\nFujitsu lancerer allerede fra begyndelsen et bredt udvalg af HPC-platforme. Det drejer sig blandt andet om den nye PRIMERGY CX1000, der er en ekstremt skalerbar cloudserver-infrastrukturplatform, og om PRIMERGY BX900, der er en dynamisk serverinfrastruktur i et enkeltchassis. Virksomheder i enterprise-klassen, der på meget kort tid skal have opstillet et HPC-system, kan vælge rackserverne PRIMERGY RX200 som byggeblokke i deres HPC-klynger.\nDen første af disse PRIMERGY HPC-systemer har allerede opnået Intel® Cluster Ready-certificeringen, der garanterer kunderne en allerede testet interoperabilitet og gør det lettere at sammenkøre klyngesystemer med applikationer.\n"Fujitsu leverer meget overbevisende High Performance Computing-løsninger til Europa med PRIMERGY-produkterne, der er baseret på processorerne i Intel® Xeon® 5600-serien. Vi er også glade for at se, at Fujitsu ved at bruge Intel® Cluster Ready har kunnet fremskynde leveringen af PRIMERGY RX200 S6 til markedet,” siger Group Marketing General Manager & Vice President Boyd Davis, Intel Architecture Group.\nHPC-klynge giver teknisk universitet et boost\nEn af Fujitsus første europæiske kunder er RWTH Universitetet i Aachen, der er en af tysklands førende tekniske universiteter med 30.000 studerende. For at tilføre et stærkt tiltrængt boost i computerkraften til et så it-afhængigt miljø, henvendte universitetets center for it og kommunikation sig til Fujitsu med ønsket om at få en HPC-klynge.\nFujitsu og partneren Unicorner installerede en klynge opbygget af 250 noder, der opererer med Linux og Windows HPC-stacks. Systemet er udstyret med et højt ydende, InfiniBand-netværk, der gør det muligt at udføre parallelle simulationsoperationer, der giver interaktiv adgang til applikationer for flere samtidige brugere, dette gav det ønskede boost til RWTH Universitetet i Aachen.\nFujitsu er en førende leverandør af it-baserede forretningsløsninger til det globale marked. Med cirka 170.000 ansatte og kunder i mere end 70 lande, kombinerer Fujitsu et globalt korps af system- og serviceeksperter og lokalkendskab med meget pålidelige it- og kommunikationsprodukter og avanceret mikroelektronik for at skabe en merværdi for kunderne. Med hovedsæde i Tokyo, rapporterede Fujitsu Limited konsoliderede indtægter på 4,6 billioner yen (50 mia. US$) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. marts 2010.\nFujitsu er pioner, når det drejer sig om at levere miljøvenlig teknologi og processer, og vi er medlem af the Climate Savers Computing Initiative and Green Grid Organizations. Virksomheden overholder de internationale standarder for social ansvarlighed og er med i FNs Global Compact Initiative.\nFor mere information, se venligst: http://www.fujitsu.com/ og http://www.fujitsu.dk/. Gå til forsiden


Murermester i Ejlstrup Gribskov ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nMurermester Ejlstrup Gribskov\nFind en murermester i Ejlstrup Gribskov, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du bør beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi håber du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på murermester Ejlstrup Gribskov allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af murermestre i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en murermester i Ejlstrup Gribskov til dig og dit murermester projekt!\nKan alle indhente tilbud på murermester Ejlstrup Gribskov?\nAlle kan indhente tilbud på murermestre i Ejlstrup Gribskov. Det kræver blot, at du har en nogenlunde om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på murermestre i Ejlstrup Gribskov, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig med højere fart komme i gang med at finde de rigtige murermestreEjlstrup Gribskov, som skal hjælpe dig med din opgave.\nMurermester Tjæreby Guldborgsund\n← Tagrensning Ellinge Kongepart Odsherred\nVinduespudsning Haldbjerg →


Spisebord i træ | Stort udvalg af spiseborde i høj kvalitet – Wood To You\nSpisebordet er et samlingspunkt for mange, og vi opholder os meget ved spisebordet. Vi spiser der, holder arrangementer ved det, spiller spil på det, børnene laver lektier på det m.v. Det er altså et sted, vi bruger mange timer om dagen. Derfor synes vi, at det er vigtigt med et spisebord i høj kvalitet. Det gør det både rart at opholde sig ved det, men sikrer også en lang levetid, så du ikke skal ud at investere i et nyt spisebord hvert andet år grundet slid. Derudover er det kun dejligt, hvis spisebordet har et flot og unikt design, som man vil elske at kigge på. Hos os kan du kun finde spiseborde udført i kvalitetstræ med unikke designs, skabt til både store familier, par og ham eller hende der bor alene. Det gælder både rektangulære, runde, firkantede og ovale spiseborde.\nBlåt spisebord i træ med hylde 140x90x75 cm\nDrammen - Spisebord\nOslo - Spisebord\nSkien - Spisebord\nJakarta spisebord i træ/metal\nNorberg - Spisebord\nBergen - Spisebord\nLarvik - Spisebord\nSpiseborde i træ har eksisteret i århundrede\nSpiseborde fremstillet af træ har været anvendt i hjem over hele verden i århundrede. En ting der har gjort træspiseborde så populære, og som gør, at vi stadig anvender dem den dag i dag, er de mange muligheder der er med træ og den lange holdbarhed. Træ er nemt at arbejde med, så du kan producere mange unikke designs. Spiseborde i træ er også nemme at vedligeholde og rengøre, så de kan holde i mange mange år.\nEt bord er en af de ældste møbler sammen med stolen og bliver i dag anvendt til mange forskellige formål blandt andet som spiseplads. Ordet ´bord´ stammer fra germansk og betyder bræt eller planke. Især plankeborde er begyndt at komme frem igen i mange danske hjem, men er faktisk tilbage helt fra middelalderen. I middelalderen fremstillede man lange plankeborde, som blev støttet af træbukke - præcist som mange plankeborde bliver produceret i dag. Så man har produceret plankeborde i mange år, hvilket er i fin tro med den oprindelige betegnelse af et bord. Spiseborde kan den dag i dag fås i et hav af forskellige størrelser og træsorter alt efter dine behov og smag.\nVi har spiseborde til 2, 4, 6 og 8 personer\nDet kan være svært at finde den rigtige størrelse spisebord, for det skal både passe i stil med resten af boligen, men der skal også være plads til bordet i spisestuen, i stuen eller i køkkenet. Derfor har vi spiseborde i mange forskellige størrelser, som passer til den lille lejlighed og det store hus. Derudover afhænger det af, hvor mange der bor i boligen, for skal der være plads til 2, 4, 6, 8 eller måske 10 personer rundt om bordet? Så bare rolig, hos os kan du finde spiseborde med plads til hele familien og dine venner.\nVælg et spisebord med udtræk hvis I ofte har mange gæster\nHar I en mindre spisestue, eller står spisebordet i stuen, så er der ofte ikke plads til at have et 10-12 personers spisebord stående. Her er det smart med et spisebord med udtræk, hvor du nemt kan tilføje et par tillægsplader, så du kan forvandle et 4-6 personers spisebord til et, hvor der kan sidde helt op til 12 personer. Det giver mere stueplads i hverdagen og bordplads til alle gæsterne i weekenden, når tillægspladerne er tilføjet. Vi har mange forskellige spiseborde med udtræk, så der er noget til enhver smag og behov. Vi har både borde, hvor tillægspladerne lægges i midten af bordet, og hvor de sættes i hver ende. Du kan se hele udvalget af vores spiseborde med udtræk her.\nSpiseborde med forskellige længder, bredder, højder og diametre\nNår du kigger efter nyt spisebord, er det vigtigt at undersøge målene på det, så du ved, om der er plads til det i din spisestue. For at du kan finde et spisebord med dine ønskede mål, har vi et bredt udvalg af spiseborde med forskellige højder, længder, bredder og diametre. Før køb at nyt spisebord er det vigtigt at måle, om der er plads til det i rummet. En god ting er at lægge en eller flere tommestokke/målebånd på gulvet, så du får fornemmelsen af størrelsen på dit nye spisebord i træ. Hvis du ikke kan finde et spisebord, med lige præcis de mål du ønsker, så er du meget velkommen til at kontakte os. Vi har et godt samarbejde med mange af vores producenter, som producerer efter mål, så bare tag kontakt til os, hvis du ønsker et spisebord med specielle mål.\nUnikt designede spiseborde i træ\nVi har et stort udvalg af spiseborde med unikke og flotte designs. Vi har designs fra mange forskellige brands, det gælder både danske og udenlandske. Hos os kan du finde spiseborde i mange forskellige former, det gælder både runde, firkantede, rektangulære, ovale, også dem vi ikke kan beskrive med en bestemt form. Form er meget smag og behag, men afhænger også af, hvad der er plads til i rummet. Hvis du f.eks. er nødsaget til at have dit spisebord stående op langs en væg, vil et firkantede eller rektangulært spisebord passe bedre end et rundt. Hvis du har en stor spisestue med meget plads, så vil et ovalt eller et stort rundt spisebord passe flot ind. Vi har også små runde og firkantede spiseborde, som er perfekte til det lille køkken eller den lille stue.\nAlle de unikt designede spiseborde er primært fremstillet af træ og udover at have forskellige former, kan de også fås i forskellige træsorter og farver. Vi har f.eks. spiseborde i træsorten egetræ, som kan fås i farverne hvid, sort, lys, mørk, brun m.v. Farve og træsort kommer meget an på din smag, og hvilken indretning spisebordet skal passe ind i. En faktor er f.eks. farven og formen på dine spisebordsstole.\nHvorfor skal du vælge et spisebord i træ?\nDer er mange grunde til, at du skal vælge et spisebord fremstillet af træ, men det vigtigste er selvfølgelig at kigge på din nuværende indretning og stil. Træ ser flot ud sammen med andre materialer som metal og glas, men passer selvfølgelig bedst sammen med andre træprodukter. Har du derfor ingen andre træprodukter i spisestuen, skal du overveje, om dit næste spisebord skal være i træ. Vi er dog vilde med træ, og man kan næsten ikke undgå at have et andet produkt i træ, som vil matche spisebordet flot. Et par spisebordsstole i træ vil selvfølgelig give det sidste til spisebordet. En af grundene til at vælge et spisebord i træ er den lange holdbarhed og den høje kvalitet. Vi forhandler udelukkende spiseborde, som har en lang levetid. En anden grund er de mange muligheder, der er med træ, hvilket sørger for, at der er mange flotte og unikke designs, som du kun finder udført i træ. Et træ spisebord er også tidløst, så du ikke behøver at skifte det før om mange mange år.\nVælg det spisebord i træ der passer til dig og dine behov\nVi håber, at du finder frem til det spisebord, du ønsker. Husk, at det skal kunne bruges både i hverdagen og weekenden, så ikke kun vælg et spisebord med et flot design, men også et der er praktisk.\nHar du brug for hjælp til valg af spisebord, eller har du spørgsmål til nogle af vores produkter? Så er du meget velkommen til at kontakte os på e-mail: [email protected], telefon: +45 42 92 92 32 eller via chatboksen nederst i højre hjørne, hvis vi er online.


Boligkrav og home coming reglen. - Ægteskabudengrænser.dk\nBoligkrav og home coming reglen.\nTilmeldt: 20.11.2017 15:38:31\nIndlæg af AgnetheSN » 21.11.2017 21:04:25\nMin mand og jeg, skal igang med at søge om fs. Og i den forbindelse har jeg brug for lidt hjælp til hvordan jeg udfylder sidderne omkring bolig.\nJeg har boet i udlandet de sidste 5-6 år, men vi besluttede at nu var tiden at vi skulle flytte til dk. Så min datter og jeg kom til dk slut juli, så jeg kunne starte at arbejde og så her i november kom min mand hertil på turist visa.\nVi bor hos mine forældre hvor vi råder over 1. Sal (3 værelser) på huset og har eget toilet og indgang. Det jeg ikke kan finde ud af om vi godt må bo sådan eller om vi skal benytte os af home coming reglen.\nMed hensyn til home coming reglen jeg har læst det som, man må godt bo hos familen imens sagen bliver behandlet, fordi jeg har været udlandsdansker. Men har det betydning at jeg kom til landet før min mand, og hvor henne i ansøgningen skal man skrive det?\nMen hvis den måde vi bor på er okay, så har jeg jo ikke en lejekontrakt jeg kan vedhæfte, skal jeg så få mine forældre til at lave en eller hvordan gør man det? Og skal man så skrive man bor i et kollektiv?\nDet skal lige siges vi har kun planer om at blive boende hos mine forældre indtil vi forhåbentligt får fs.\nRe: Boligkrav og home coming reglen.\nIndlæg af skaanebo » 21.11.2017 22:03:21\nHvis du allerede er folkeregistreret i Danmark, kan I ikke gøre brug af Coming Home-reglen. Man skal søge, inden man flytter til Danmark, eller i hvert fald inden man er folkeregistreret i Danmark.\nIndlæg af Jacjac » 22.11.2017 08:38:41\nI skal være meget skarpe på hvordan boligen er struktureret. Synes jeg har set flere som er blevet afvist netop pga. af selvstændig indgang, som de alligevel ikke havde, selvom de troede det var.\nI skal have en lejekontrakt på bolig situationen, således man kan se at i har ret til bla. at bo der i min. 2 år.


Af Pia Bah, Forretningsudvalget\nKøbenhavns Kommunes budget 2005\nNu er vi i gang igen. Man er kun lige begyndt at bruge af pengene fra forrige budget, før diskussionerne om det næste budget starter. Og nu er diskussionerne om budgettet for 2005 for alvor gået i gang i København.\nGrunden til, at denne leder alene handler om budgettet i København, er, at man endnu ikke er startet med diskussionerne ude i amtet – deres tidsterminer i forhold til beslutninger ligger senere end i København.\nTilbage til budgettet i København: Rammerne for budget 2005 er meldt ud fra økonomiudvalget til fagforvaltningerne, så i løbet af de næste 14 dage skal de politiske udvalg på et budgetseminar, hvor de skal komme med deres bud på næste års budget. Budgetterne skal besluttes i udvalgene inden den 1. maj 2004, hvor udvalgenes forslag skal videregives til økonomiudvalget.\nRammen for budgettet er den samme, som vi har set de sidste mange år, nemlig et bidrag til omstillingspuljen svarende til 2% af lønbudgettet – de såkaldte »2%-besparelser«. Udgangspunktet er også det samme, som vi har set de sidste mange år: man sparer på de allerede eksisterende konti for at lægge pengene over i en omstillingspulje, som udvalgene så kan søge penge fra til udvikling – det vil sige, at man fodrer hunden med sin egen hale.\nTil gengæld er det også sådan, at der med vedtagelsen af budget 2004 blev indgået budgetforlig mellem Socialdemokratiet, SF, de Radikale, Centrumdemokraterne og de Konservative - et budgetforlig der strækker sig udover et enkelt budgetår, og hvor den positive økonomiske situation, som København har været i et par år, skal fastholdes.\nDerfor er det med en »vis optimisme«, vi i LFS anskuer budgetdiskussionerne i år, da vi håber, vi kan fastholde politikerne på, at »det gode arbejde«, der i dag udføres på de pædagogiske arbejdspladser, skal bevares og udvikles.\nHvis du som medarbejder eller borger vil have indflydelse på budgettet, så er det nu, du skal tage kontakt med dine politikere og gør rede for dine synspunkter.\nSidens adresse: https://www.lfs.dk/1395 Loadtid: 0.039 sek.


Sådan slukkes kontakter fundet i Mail fra Mac OS X\nModerne versioner af Mail app til Mac OS X og iOS standard til scanning via email indhold for at foreslå kontakter og udfylde yderligere oplysninger om eksisterende kontakter. Selv om dette kan tilbyde en nem måde at nemt udfylde og afdække kontaktoplysninger udvekslet via e-mails, kan det også ofte være unøjagtigt, hvilket fører til fejlagtige kontaktoplysninger, der er tilføjet til personer og poster i adressebogen. Og fordi Mac-adressebogen synkroniseres til iPhone-kontakterne via iCloud, vil eventuelle egenskaber eller unøjagtige kontaktoplysninger, der findes i e-mail på en Mac, ende med dine iOS-enheder. Heldigvis er det nemt at deaktivere kontaktforslagene, når kontakterne "findes i Mail" i Mac OS X Mail-appklienten.\nI øvrigt vil du sandsynligvis også deaktivere kontakterne, der findes i Mail-funktionen i iOS, hvis du slukker det på en Mac.\nDeaktivering af kontaktforslag fundet i Mail til Mac OS X\nDette deaktiverer de kontakter, der findes i Mail-funktionen, og fjerner også eventuelle forslag til kontaktpersoner fra adressebogen:\nAfslut Mail app på Mac\nÅbn programmet Kontakter i Mac OS X, det findes i / Programmer / mappe\nTræk menuen Kontaktpersoner ned og vælg "Indstillinger" og gå til fanen Generelt\nFjern markeringen i feltet ud for "Vis kontakter fundet i Mail"\nBekræft, at du vil slå de kontakter, der findes i Mail-funktionen, væk, samt fjerne eventuelle eksisterende kontaktforslag som fundet i Mail ved at klikke på knappen "Sluk".\nAfslut fra Contacts-appen og genstart Mail for at bruge e-mail-klienten som normalt\nNu vil e-mails ikke blive scannet via Mail og Contacts for eventuelle forslag i Mac OS X. Hvis du bruger en iPhone eller iPad, skal du ikke glemme at slukke kontaktforslagene fra Mail i iOS.\nNogle brugere kan lide denne funktion meget, men det kan også være irriterende, det afhænger virkelig af din erfaring med det og hvor præcise forslagene har været. Personligt har jeg opdaget, at de foreslåede kontakter ofte kun er ret forkerte, hvor næsten enhver række numre ofte og fejlagtigt tilføjes til en kontakt som et ekstra telefonnummer på trods af ikke at være lige tæt på nøjagtige. En endnu mere frustrerende oplevelse blev opdaget af en ven for nylig, hvor deres Mac og iPhone tilføjede tredjeparts kontaktoplysninger, der blev diskuteret i e-mails til eksisterende kontakter, og dermed forvirrede to helt uafhængige enheder og engang endda med at føre til falsk opkalds-id-identifikation - ikke for smart. Med det sagt, vil denne funktion utvivlsomt forbedre sig over tid, da det lærer at identificere og associere adressebogs detaljer, men det synes for øjeblikket at være en 'elsker det eller had det' i Mail-applikationerne iOS og OS X .\nSelvfølgelig, hvis du vil vende om dette og genaktivere kontaktforslag som fundet i Mail, skal du bare vende tilbage til appens App-præferencer og markere afkrydsningsfeltet igen. Genstart Mail app scanner derefter e-mailsne i indbakken, og kontakterne tilføjes igen, som de bliver fundet.\nNyheder Sådan oprettes Guitar Hero på XBox 360\nMac Sådan afregistreres en Facebook-konto


Ønsker en bruger at slette sin konto på tjenesten, kan dette enten ske ved at kontakte SOL’s support. Indlæg, som er skrevet i debatten, kan ikke nødvendigvis blive fjernet ved sletning af konto.\nGør man ikke dette, bliver kontoen slettet permanent. Dette betyder, at SOL ikke kan fremfinde brugerens gamle emails, kontaktpersoner o.lign. efter denne dato. Det er brugerens eget ansvar, at sikre sig at ovenstående tidsfrister bliver overholdt.\nBrugeren accepterer, at SOL skaffer sig adgang til brugerens e-mail, såfremt dette er nødvendigt for driften af SOL’s hjemmesider og tjenester, eller såfremt dette er nødvendigt for at beskytte SOL eller andre brugere mod tab. Såfremt brugeren kommer i besiddelse af oplysninger eller anden information om SOL eller SOL’s hjemmesider eller tjenester, som ikke er tiltænkt brugeren i forbindelse med anvendelsen af SOLs hjemmesider og tjenester, er brugeren forpligtet til straks at slette de pågældende informationer. Samtidig skal brugere uden ugrundet ophold give SOL besked herom. Brugeren må under ingen omstændigheder kopiere eller videregive de pågældende informationer til tredjemand. Det er ikke tilladt at forsøge at skaffe sig uberettiget adgang til SOL’s netværk, servere, systemer eller lignende.\nVed at vise dine Facebook-venners indlæg på SOL’s tjenester bekræfter du, at SOL får adgang til dele af dine og dine venners profiloplysninger og at SOL må vise dele af informationerne på vores tjenester. Oplysninger som eksempelvis e-mail gemmes ikke. SOL behandler alle persondata i overensstemmelse med cookie-lovgivningen, hvilket kan læses under vores cookiepolitik her: http://www.sol.dk/support/cookies.