Dokumentforløb : B9-0045/2020\n– der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen "Den europæiske grønne aftale" (COM(2019)0640),\n– der henviser til særrapporten fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) om global opvarmning på 1,5 °C, panelets femte vurderingsrapport (AR5) såvel som dets sammenfattende rapport, dets særrapport om klimaændringer og landarealer og dets særrapport om havet og kryosfæren i et klima i forandring,\n1. glæder sig over Kommissionens meddelelse om den europæiske grønne pagt og støtter dens mål om at omdanne EU til en mere bæredygtig økonomi og et mere retfærdigt og velstående samfund, samtidig med at fossile brændstoffer udfases så hurtigt som muligt, og der opnås klimaneutralitet i Europa senest i 2050;\n2. understreger kraftigt, at den grønne pagt og den model, som den fremlægger for vores samfund, bør baseres på tre indbyrdes sammenhængende og gensidigt forstærkende søjler: en grøn søjle for opfyldelse af klimamålene, naturbevarelse og et sundt miljø, en rød søjle for sikring af en stærk social dimension af den grønne aftale og en finansiel søjle, hvorigennem der bør afsættes tilstrækkelige finansielle midler til at nå disse mål;\n3. understreger, at Europa har presserende behov for en ny bæredygtig økonomisk model, som kombinerer sociale og miljømæssige fremskridt, mindsker uligheder og forbedrer trivslen for alle, og som ikke lader nogen person eller noget sted i stikken;\n4. minder om og bekræfter på ny målene i Parisaftalen, CBD, SDG og den europæiske søjle for sociale rettigheder; gentager, at den europæiske grønne pagt bør sætte Europa på sporet frem mod langsigtet bæredygtig vækst, velstand og trivsel, sikre, at vores miljømæssige, økonomiske og sociale politikker udvikles med henblik på at sikre en retfærdig omstilling og bane vejen for en positiv og bæredygtig social, industriel og økonomisk forandring, skabe og bevare arbejdspladser af høj kvalitet, mindske sociale uligheder, mindske ubalancerne mellem medlemsstaterne og forskellene i deres økonomiske udviklingsniveau og udrydde geografiske forskelle og forskelle mellem kønnene og mellem generationerne;\n5. minder om, at klima- og miljøkrisen er en af de største udfordringer, menneskeheden står over for, og at alle stater og aktører i hele verden er nødt til at gøre deres yderste for at bekæmpe den; fremhæver EU's rolle som global leder i klimaindsatsen, navnlig i lyset af USA's udtræden af Parisaftalen og sammenbruddet i forhandlingerne på FN's klimakonference (COP25) i Madrid;\n6. gentager, at SDG-målene skal være retningsgivende for denne omstilling, således at EU går væk fra en økonomisk model, der fremmer spild og udtømning af ressourcer, og i stedet fremmer en model for menneskelig udvikling, der er forenelig med en sund planet; understreger i denne forbindelse, at den europæiske grønne pagt skal fremme en ny industriel revolution, der forener de stærkeste sociale rettigheder, miljømæssig integritet, regional samhørighed, bæredygtighed og fremtidssikrede industrier, som er konkurrencedygtige på verdensplan, til gavn for de mange og ikke de få;\n7. gentager, at omstillingen til en klimaneutral økonomi og et bæredygtigt samfund skal ske sammen med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder for at skabe et Europa med social samhørighed i centrum, hvor lønninger, arbejdsvilkår og sociale rettigheder forbedres, og ikke udhules, og hvor vi konkurrerer på verdensplan på grundlag af viden, bæredygtighed og innovation, og ikke på grundlag af lavere lønninger, indskrænkede rettigheder og mere usikre arbejdsvilkår; kræver, at alle initiativer, der tages under den europæiske grønne pagt, er fuldt ud forenelige med den europæiske søjle for sociale rettigheder, målt ved hjælp af vidtspændende miljømæssige og sociale indikatorer;\n8. kræver en ambitiøs europæisk klimalov med et retligt bindende mål om at opnå nettodrivhusgasemissioner på nul senest i 2050 med et mellemliggende delmål på mindst 55 % for 2030 samt fastsættelse af et mål for 2040; anmoder Kommissionen om at fremsætte alle de nødvendige lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige forslag i de næste to år, således at alle sektorer kommer til at bidrage til at nå emissionsreduktionsmålene; anmoder Rådet om at vedtage 2030-målet i overensstemmelse med Parisaftalen inden juni 2020; forventer, at drøftelserne af alle udestående spørgsmål i Paris-regelsættet, herunder artikel 6, afsluttes på COP26 i Glasgow;\n9. mener, at hvis disse mål skal have en meningsfuld indvirkning på kulstofprisen, bør det europæiske emissionshandelssystem revideres i overensstemmelse hermed, navnlig ved at den lineære reduktionsfaktor forøges og den gratis tildeling af kvoter formindskes, hvilket vil afspejle den tekniske udvikling;\n10. mener, at beskatning også har en rolle at spille med hensyn til at nå de nye mål; opfordrer navnlig Kommissionen og Rådet til at revidere energibeskatningsdirektivet og sætte en stopper for afgiftsfritagelserne for fly- og skibsbrændstoffer; anmoder Kommissionen om at sikre, at denne revision undgår at forværre uligheder og at medføre ekstraomkostninger for de fattigste i samfundet;\n11. gentager, at alle relevante klimarelaterede politikinstrumenter snarest muligt skal revideres og tilpasses EU's øgede klimaambitioner for at opnå de yderligere reduktioner af drivhusgasemissionerne;\n12. opfordrer til hurtig vedtagelse af en ambitiøs WTO-kompatibel CO2-grænsetilpasningsmekanisme med henblik på at styrke den globale klimaindsats og skabe lige konkurrencevilkår for de europæiske industrier og samtidig sikre en fordeling af byrderne mellem de store globale økonomier, idet der tages hensyn til sådanne foranstaltningers indvirkning på udviklingslandene; glæder sig over Kommissionens synspunkt om, at en sådan mekanisme vil være et alternativ til de CO2-lækageforanstaltninger, der i øjeblikket træffes under EU ETS; opfordrer Kommissionen til at sikre sammenhæng mellem alle CO2-lækagebeskyttelsesmekanismerne for at undgå dobbelt, ineffektiv eller utilstrækkelig beskyttelse;\n13. efterlyser en ny og mere ambitiøs EU-strategi for tilpasning til klimaændringer, som i tilstrækkelig grad forholder sig til den globale klimakrise; påpeger, at den nuværende EU-strategi for tilpasning til klimaændringer har bidraget til at få beslutningstagerne til at sætte fokus på behovet for at forberede sig på klimarisici og bidraget til at sikre, at der i politikker og budgetter på EU-plan er indarbejdet overvejelser om klimaændringer; minder imidlertid om, at der er behov for en større indsats med hensyn til klimasikring, opbygning af modstandsdygtighed, forebyggelse og beredskab i EU og dets medlemsstater;\n14. understreger, at den europæiske klimapagt skal samle borgere, regioner, lokalsamfund, civilsamfundet, fagforeninger og industrien som aktører i bevægelsen hen imod klimaneutralitet, på grundlag af en reel dialog og en participatorisk proces, herunder i udformningen og gennemførelsen af politikker, i hvilken alle berørte parter får indflydelse, hvad enten det er på lokalt, regionalt eller nationalt plan; mener, at det er vigtigt at samarbejde med interessenter fra de energiintensive sektorer og de relevante arbejdsmarkedsparter, navnlig arbejdstagerne, NGO'er og akademikere, om at etablere sektorspecifikke klimapagter, der kan bidrage til at finde bæredygtige løsninger i omstillingen til kulstofneutrale økonomier;\n15. gentager, at det er meget vigtigt at sikre EU-borgerne får den reelle adgang til domstolsprøvelse, der er sikret ved Århuskonventionen, ved at give borgerne mulighed for at anfægte lovligheden af EU-institutionernes afgørelser med indvirkning på miljøet ved EU's retsinstanser; mener derfor, at Århusforordningen bør revideres, og at der bør rettes op på EU's manglende overholdelse af konventionen;\nStyrkelse af den sociale dimension af den grønne pagt\n16. understreger, at den europæiske grønne pagt bør bidrage aktivt til opfyldelsen af SDG-målene i overensstemmelse med Den Europæiske Unions mål, herunder borgernes trivsel, bæredygtig udvikling, ligestilling mellem kvinder og mænd samt solidaritet mellem generationerne; understreger, at den grønne pagt skal være en pagt for borgerne, sikre en retfærdig omstilling samt en bæredygtig anvendelse og en retfærdig fordeling af ressourcerne;\n17. efterlyser i denne forbindelse en pagt om bæredygtig udvikling, som sætter sociale og miljømæssige mål på niveau med de økonomiske mål; mener, at den nye pagt bør være et supplement til stabilitets- og vækstpagten, således at dennes betydelige modsætninger med hensyn til social og miljømæssig retfærdighed bliver løst;\n18. understreger, at det er nødvendigt at reformere processen for det europæiske semester og omdanne den til en proces for et europæisk bæredygtighedssemester med koordinering af økonomiske, sociale og miljømæssige politikker med henblik på at opfylde SDG-målene; påpeger, at denne reform skal ligestille miljømæssige, sociale og økonomiske indikatorer;\n19. er klar over, at omstillingen til kulstofneutralitet vil medføre betydelige ændringer i produktions-, forbrugs- og arbejdsmønstrene i Europa; opfordrer derfor til, at der udarbejdes en omfattende handlingsplan for gennemførelse af principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder på EU-plan, herunder indførelsen af en europæisk børnegaranti, lønninger, der sikrer et anstændigt liv, styrkelse af kollektive forhandlinger, et initiativ til prismæssigt overkommelige boliger, bekæmpelse af energifattigdom og indførelse af et direktiv om anstændige arbejdsvilkår og en retlig ramme for digitale arbejdstagerrettigheder, såsom retten til at afkoble sig; opfordrer samtidig indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder på nationalt plan for at sikre lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår, social beskyttelse og inklusion i en verden i hastig forandring;\n20. opfordrer til, at virksomhedernes sociale ansvar gøres obligatorisk for at forbedre bæredygtigheden af virksomhedernes foranstaltninger; fremhæver behovet for en betydelig styrkelse af demokratiet på arbejdspladserne for at forbedre arbejdsvilkårene og sikre en passende inddragelse af arbejdstagerne i omstruktureringsprocesserne; understreger, at gennemførelsen af den europæiske grønne pagt skal involvere arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet for at opnå kulstofneutralitet på en retfærdig, inkluderende og socialt bæredygtig måde;\n21. minder om, at princippet om "energieffektivitet først" er afgørende for at nedbringe EU's energiafhængighed og emissionerne fra energiproduktion, samtidig med at der skabes lokale job inden for energieffektivitetsrenoveringer, og borgernes energiregninger formindskes; opfordrer til, at direktivet om energieffektivitet og direktivet om bygningers energimæssige ydeevne revideres, og at gennemførelsen styrkes, idet der sættes særligt fokus på udsatte borgere;\n22. minder om, at den europæiske energisikkerhedsstrategi bør være i fuld overensstemmelse med målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050, samtidig med at forsyningssikkerheden sikres; opfordrer Kommissionen til at imødegå de risici, der er forbundet med forsyningsafbrydelser, og til at begrænse brugen af dyre importerede brændstoffer, eksponeringen for prischok og systemiske prisstigninger; opfordrer endvidere Kommissionen til at tilpasse strategien for at tage hensyn til det stigende behov for elektricitet, der hidrører fra dekarboniseringsindsatsen, som f.eks. elektrificering af industriprocesser og transport, samt fra forøgelsen af energiforbruget i forbindelse med indførelsen af tingenes internet;\n23. understreger, at EU's fremtidige energisystem bør være baseret på vedvarende energikilder med en hurtig udfasning af fossile brændstoffer under hensyntagen til forskellene mellem medlemsstaterne, begyndende med udfasningen af subsidier til fossile brændstoffer senest i 2020; understreger, at alle sektorer for at opfylde EU's klima- og bæredygtighedsmål skal øge deres anvendelse af vedvarende energi;\n24. glæder sig over Kommissionens tilsagn om at bekæmpe energifattigdom ved at udarbejde retningslinjer til medlemsstaterne i 2020; opfordrer til målrettede foranstaltninger i tæt samarbejde med medlemsstaterne og udveksling af bedste praksis med henblik på at mindske energifattigdom og til samtidig at støtte lige adgang til finansieringsinstrumenter for energieffektivitetsrenoveringer;\n25. noterer sig, at Kommissionen agter at foreslå et nyt initiativ vedrørende renoveringer og fremme en bølge af renoveringer af offentlige og private bygninger; glæder sig især over, at der lægges vægt på renovering af almennyttige boliger for at hjælpe energifattige husstande og på renovering af skoler og hospitaler; opfordrer til, at der sikres lige adgang til finansieringsinstrumenter for energieffektivitetsrenoveringer;\n26. giver udtryk for betænkelighed med hensyn til den eventuelle medtagelse af emissioner fra bygninger i EU ETS; understreger, at den eventuelle medtagelse af emissioner fra bygninger i EU ETS under alle omstændigheder ikke bør flytte dekarboniseringsbyrden over på vores borgere;\n27. opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at revidere de lovgivningsmæssige rammer for energiinfrastruktur, herunder TEN-E-forordningen, i betragtning af målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050; understreger, at TEN-E-forordningen bør revideres, inden den nye FFR for 2021-2027 færdiggøres; fremhæver vigtigheden af at fuldføre det europæiske marked for vedvarende energi og øge effektiviteten ved at styrke sammenkoblinger;\n28. glæder sig over Kommissionens fokus på cirkulær økonomi og ser frem til den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi; understreger, at der er behov for en sammenhængende tilgang og for foranstaltninger til at omdanne den europæiske økonomi til en reelt bæredygtig og cirkulær model, hvor cirkulariteten er integreret på tværs af politikområder;\n29. er enig i, at der er behov for en hurtig indsats, navnlig for så vidt angår de mest ressourceintensive sektorer, herunder tekstil- og byggesektoren; opfordrer til ambitiøse forslag til yderligere bekæmpelse af brugen af plast og mikroplast, herunder utilsigtet mikroplast, og plastemballage; støtter tilgangen til cirkulært design og fastsættelsen af minimumskrav for at forhindre, at miljøskadelige produkter bringes i omsætning på EU's marked, men understreger, at disse krav skal være håndfaste og i overensstemmelse med EU's klima- og miljømæssige ambitioner; opfordrer Kommissionen til at tilsikre ikkegiftige materialekredsløb ved at optrappe udskiftningen af særligt problematiske stoffer, fremme cirkularitet og minimere kemikaliers indvirkning på menneskers sundhed og miljøet;\n30. understreger vigtigheden af at respektere affaldshierarkiet; opfordrer til ambitiøse mål for affaldsforebyggelse og -genanvendelse, herunder om halvering af madspild inden 2030; støtter Kommissionens intention om at sætte en stopper for eksport af affald fra EU;\n31. glæder sig over intentionen om at forelægge et nyt lovgivningsforslag for at tilsikre en sikker, cirkulær og bæredygtig batteriværdikæde for alle typer af batterier; understreger, at det er nødvendigt at skabe en stærk og bæredygtig batteri- og lagringsklynge i Europa, da energilagring har et stort potentiale til at reducere emissioner inden for vej- og søtransport og inden for elektriske systemer og opvarmning; understreger, at anvendelsen af energi i forbindelse med fremstilling og anvendelse af batterier bør være i overensstemmelse med målene om reduktion af CO2-emissioner og øget anvendelse af vedvarende energikilder;\n32. opfordrer Kommissionen til at etablere en retlig ramme for at fremme bæredygtigt forbrug, navnlig med henblik på at øge produkters levetid, indføre en reparationsret for forbrugerne og forbyde, at anordninger fremstilles med indbygget forældelse; understreger også, at forbrugerne bør have adgang til pålidelige og klare oplysninger om produkternes miljømæssige og sociale fodaftryk;\n33. opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå en ny europæisk industripolitisk strategi for en klimaneutral industri, samtidig med at den internationale konkurrenceevne fastholdes og udvikles, og udflytning af europæiske industrier undgås; understreger, at denne strategi bør have fokus på udvikling og skabelse af værdikæder for økonomisk rentable og bæredygtige produkter, processer og forretningsmodeller, der medfører en reel omlægning af industriproduktionen, som tager sigte på at opnå klimaneutralitet og cirkularitet og kan fungere som løftestang for private og offentlige investeringer;\n34. mener, at den industrielle strategi som foreslået bør omfatte de grønne og digitale omstillinger, herunder behørig hensyntagen til energiomstillingen og dens indvirkning på arbejdsstyrken samt omskoling og opkvalificering af arbejdstagere; opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge den regionale dimension af denne strategi og den såkaldte strategi for intelligent specialisering, som er blevet fulgt indtil nu; insisterer på, at strategien skal omfatte en fornyet og styrket social dialog, og at arbejdstagerne inddrages fuldt ud i udformningen og fastlæggelsen af strategien;\n35. opfordrer Kommissionen til at tilskynde til og øge bevidstheden om nye bæredygtige forretningsmodeller, der er baseret på ændret adfærd med hensyn til udlejning og deling af varer og tjenesteydelser, samtidig med at den søger for, at de forbliver prismæssigt overkommelige og sikrer et højt niveau af beskyttelse for forbrugerne og arbejdstagerne; fremhæver det potentiale, der ligger i grønne og sociale offentlige indkøb i forbindelse med omstillingen til en bæredygtig økonomi; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens tilsagn om at foreslå yderligere lovgivning og retningslinjer om grønne offentlige indkøb, men understreger vigtigheden af også at anvende de sociale kriterier og innovationskriterierne fuldt ud;\n36. anser det for afgørende, at der opnås en sammenhængende omstilling af transportsektoren til bæredygtig nulemissionsmobilitet, samtidig med at arbejdstagernes rettigheder og sociale vilkår beskyttes, og der sikres prismæssigt overkommelig mobilitet for alle; understreger, at princippet om, at forureneren betaler, bør respekteres, navnlig i forbindelse med foranstaltninger såsom vejafgifter;\n37. opfordrer Kommissionen til at udarbejde en langsigtet holistisk strategi for transport for at sætte EU i stand til at nå sine klimamål og samtidig sikre et velfungerende indre marked; insisterer på, at der skal gøres mere for at bekæmpe emissioner fra transport, navnlig inden for luftfart og søfart; støtter i denne forbindelse reduktionen af gratis kvoter til luftfartsselskaber i EU ETS; opfordrer også til en hurtig medtagelse af søfartssektoren i ETS ledsaget af ambitiøse forslag om forgrønnelse af havne; understreger, at ingen foranstaltning eller manglende foranstaltning på globalt plan bør forhindre EU i selv at træffe mere ambitiøse foranstaltninger; anerkender det potentiale, som bæredygtige brændstoffer til luftfart har for at nedbringe emissionerne fra luftfarten, og opfordrer til, at der træffes lovgivningsmæssige foranstaltninger for at støtte brugen af eksisterende og fremtidige løsninger;\n38. insisterer ligeledes på, at brændstofstandarderne skal bidrage til en omstilling, der ikke udelukkende kan drives frem af et markedsbaseret system; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at foreslå andre foranstaltninger, herunder forbedring af brændstofkvaliteten inden for skibsfart ved at forbyde brugen af svær fuelolie i EU-farvande og forbyde udtømning af skrubberrester på åbent vand;\n39. modsætter sig kraftigt, at emissionshandelssystemet udvides til også at omfatte vejtransport; mener, at den specifikke lovgivning om præstationsnormer for bilers og varevognes CO2-emissioner bør styrkes i lighed med CO2-standarderne for lastbiler, som ikke er nævnt i Kommissionens meddelelse; glæder sig også over intentionen om at revidere standarderne for køretøjers emission af luftforurenende stoffer; understreger, at der er presserende behov for strenge Euro 7-standarder for personbiler, varevogne og tunge køretøjer for at mindske luftforureningens indvirkning på menneskers sundhed og miljøet;\n40. opfordrer Kommissionen til at udarbejde bindende mål, der kan håndhæves, med henblik på at bane vejen for elektrificering af vejtransporten; understreger, at eventuelle initiativer, der øger produktionen og udbredelsen af bæredygtige alternative brændstoffer, ikke bør være baseret på anvendelse af ikkebæredygtige biobrændstoffer og ikke bør bidrage til kulstofafhængighed;\n41. fremhæver behovet for en hurtig revision af direktivet om etablering af infrastruktur til alternative brændstoffer og behovet for bindende mål for medlemsstaterne; mener, at det er afgørende at sikre tilstrækkelige investeringer i udvikling af en passende infrastruktur for nulemissionsmobilitet, herunder intermodale platforme; fremhæver Connecting Europe-facilitetens (CEF's) rolle med hensyn til at støtte overgangen til intelligent, bæredygtig og sikker mobilitet i EU;\n42. opfordrer Kommissionen til at optrappe sin indsats for at forbedre konnektiviteten i det europæiske jernbanenet – navnlig internationale forbindelser – med henblik på at gøre passagertransport med jernbane mere attraktiv ved mellem- og langdistancerejser; opfordrer endvidere til forbedringer af jernbanernes og de indre vandvejes kapacitet til transport af gods;\n43. opfordrer Kommissionen til at anvende "fra jord til bord"-strategien til at opbygge en egentlig langsigtet vision for Europas bæredygtige og konkurrencedygtige fødevaresystem, som kan sikre adgang til sunde og kvalitetsprægede produkter gennem bindende mål for landbruget om biodiversitet, klima, luftforurening, vandforurening, anvendelse af pesticider og jordforringelse, samtidig med at der tages hånd om bæredygtighedsspørgsmål i forbindelse med forbrug, sundhed og handel og sikres et højt niveau af dyresundhed og -velfærd, og til samtidig at fremme gensidighed for så vidt angår EU's produktionsstandarder med alle handelspartnere;\n44. fremhæver de europæiske landbrugeres og mandlige og kvindelige fiskeres betydning for forvaltningen af overgangen til et retfærdigt, sundt og miljøvenligt fødevaresystem, samtidig med at landbrugere og mandlige og kvindelige fiskere sikres et levebrød og en rimelig indkomst;\n45. minder om, at landbruget tegner sig for omkring 10 % af EU's drivhusgasemissioner, men har potentiale til at hjælpe Unionen med at nedbringe sine emissioner gennem god jordbundsforvaltning, skovlandbrug, beskyttelse af biodiversitet og andre arealforvaltningsteknikker; erkender, at landbruget samlet set har potentiale til at skabe årlige emissionsbesparelser på ca. 3,9 gigaton CO2-ækvivalenter frem til 2050, hvilket svarer til omkring 8 % af de nuværende globale drivhusgasemissioner;\n46. understreger, at den fælles landbrugspolitik og "fra jord til bord"-strategien skal fastlægges samlet på europæisk plan for at supplere hinanden og sikre en rimelig balance mellem produktion, forbrugersundhed og miljøet og skal tildeles tilstrækkelige ressourcer til at styrke landbrugernes stilling i landbrugsfødevareforsyningskæden;\n47. står for en bæredygtig og effektiv fælles landbrugspolitik, der aktivt tilskynder landbrugerne til at levere flere miljø- og klimamæssige fordele, herunder gennem styrkede fælles standarder og obligatoriske krav, navnlig om økoordninger, ved at stille en bred vifte af værktøjer til rådighed for landbrugerne, som er tilpasset specifikke naturforhold, med henblik på at udnytte væsentlige ressourcer og input i fødevareproduktionen mere effektivt, forbedre biodiversiteten og jordbunden, øge kulstofbindingen, bevare følsomme levesteder, bidrage til den cirkulære økonomi, reducere spild i produktionscyklussen og afskaffe subsidier, der skader klimaet;\n48. gentager, at begrænsning af pesticidanvendelsen er et af de højt prioriterede mål for et bæredygtigt landbrug med sigte på at standse den udbredte forurening af fødevarer, jordbund og vandressourcer og tabet af biodiversitet såvel som negative indvirkninger på menneskers sundhed; opfordrer derfor Kommissionen til at indføre et kort-, mellemlang- og langsigtet bindende mål for hele Europa for at mindske hyppigheden af pesticidanvendelse;\n49. understreger, at der er behov for investeringer i innovation, intelligente landbrugsteknikker og agroøkologiske produktionsmetoder for at sikre næringsrig mad af tilstrækkelig høj kvalitet til en voksende befolkning og for at mindske tab og spild af fødevarer, herunder opsamling af metan fra husdyrgødning og mere effektiv anvendelse af gødning med henblik på et kulstofneutralt landbrugssystem i EU;\n50. understreger, at mindst 25 % af de 30 % af budgettet for Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) for 2021-2027, der er afsat til klimaindsatsen, bør anvendes til havbeskyttelse; anerkender fiskerisektorens potentiale med hensyn til at bidrage til en sundere og klimavenlig kost; understreger kraftigt, at sektoren er nødt til at være på linje med EU's mål for miljø, klima og bæredygtighed, hvorved beskyttelsen af marine økosystemer og fiskebestandenes bæredygtighed sikres; understreger, at det er nødvendigt at sikre en passende støtte til europæiske mandlige og kvindelige fiskere, mens de omstiller sig til bæredygtigt fiskeri;\n51. opfordrer til en revision af forordningen om fødevareinformation til forbrugerne med henblik på at indføre en ordning på EU-plan for næringsdeklaration på forsiden af emballagen for at undgå en opsplitning af det indre marked og for at give objektiv, gennemsigtig og forbrugervenlig næringsdeklaration ved første øjekast på alle produkter under hensyntagen til forbrugerforskningen; opfordrer til en forbedret obligatorisk mærkning med oprindelsesland og klar information om fødevarers miljøaftryk for at gøre det muligt for forbrugerne at træffe mere miljøvenlige valg; efterlyser også en mærkning med produktionsmetode; minder om betydningen af gennemsigtig og forbrugervenlig mærkning direkte på fødevareetiketterne, og mener, at digitale midler til at give information kan supplere, men ikke erstatte oplysningerne på etiketterne;\n52. opfordrer Kommissionen til fortsat at bekæmpe dobbelte kvalitetsstandarder for fødevarer på det indre marked for at sikre, at alle europæere har adgang til fødevarer af samme kvalitet; fremhæver den grundlæggende rolle, som uddannelse og bevidstgørelse spiller med hensyn til at fremme forbruget af sunde og bæredygtige fødevarer;\nBevarelse og genopretning af økosystemer og biodiversitet\n53. glæder sig over tilsagnene om at fremlægge en ny biodiversitetsstrategi for 2030 forud for den 15. konference mellem parterne i biodiversitetskonventionen; understreger, at EU bør presse på for en ambitiøs aftale om rammerne for biodiversitet efter 2020 med et klart mål og delmål; mener, at det er afgørende at standse og vende tabet af biodiversitet senest i 2030, både i EU og på globalt plan;\n54. beklager dybt, at EU ikke lever op til sine eksisterende forpligtelser vedrørende biodiversitet som fastsat i Aichimålene eller den nuværende biodiversitetsstrategi; understreger, at EU's biodiversitetsstrategi for 2030 skal indeholde retligt bindende mål for EU og dets medlemsstater og ledsages af tilstrækkelige ressourcer og instrumenter til at sikre, at disse mål nås, og at biodiversitetens og miljøets tilstand forbedres betydeligt;\n55. understreger vigtigheden af, at de beskyttede områder udbredes, og deres konnektivitet og forvaltning til lands og til vands forbedres; noterer sig Kommissionens planer om at indkredse foranstaltninger til forbedring og genoprettelse af beskadigede økosystemer og foreslå en naturgenopretningsplan; understreger, at det er vigtigt at dække alle økosystemer i en sådan plan og indføre juridisk bindende instrumenter og mål for genopretning;\n56. minder om, at skovene er uundværlige for vores planet og biodiversitet; glæder sig over, at Kommissionen agter at udarbejde en ny skovstrategi og imødegå den globale skovrydning; opfordrer til en ambitiøs ny skovstrategi og skovrejsningsforanstaltninger, som skal være baseret på bæredygtighed, og som skal beskytte og genskabe biodiversiteten og modvirke klimaændringerne; understreger desuden, at det er nødvendigt at iværksætte foranstaltninger og tiltag til at forhindre skovbrande;\n57. understreger, at der er behov for solide lovgivningsmæssige foranstaltninger truffet på grundlag af fornøden omhu for at sikre, at ingen produkter, der kommer ind på EU-markedet, bidrager til skovrydning, tab af biodiversitet, miljøforringelser eller menneskerettighedskrænkelser i nogen af forsyningskædens faser; er af den opfattelse, at EU's foranstaltninger mod skovrydning bør tage fat på de vigtigste drivkræfter bag, såsom palmeolie, soja, oksekød og kakao; anmoder Kommissionen om snarest muligt at udfase alle biobrændstoffer med indbygget risiko for indirekte ændringer i arealanvendelse, som anvendes i EU;\n58. understreger, at det ottende miljøhandlingsprogram skal afspejle de ambitioner, der er fremlagt i den europæiske grønne pagt, samt være i fuld overensstemmelse med og fremme gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling;\n59. påpeger, at handlingsplanen for nulforurening for vand, luft og jord skal være en omfattende og tværgående strategi, der skal beskytte borgernes sundhed mod miljøforringelse og forurening; understreger, at denne strategi bør bevæge sig væk fra bekæmpelse af forurening til forebyggelse af forurening og i sidste ende til netto-nulforurening og imødegå forurening fra en bred vifte af menneskelig aktivitet, såsom industrielle, hjemlige, transportrelaterede, turismerelaterede og landbrugsrelaterede kilder;\n60. gentager, at EU fuldt ud skal tilpasse luftkvalitetsnormerne til den seneste internationale videnskabelige konsensus og WHO's anbefalinger; mener, at de mål, der er fastsat i direktivet om nationale emissionslofter, skal styrkes, ved at der fastsættes reduktionsmål for emissioner af metan, sodpartikler og kviksølv for at sikre et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet; gentager, at den eksisterende horisontale lovgivning om luftkvalitet i mellemtiden skal gennemføres fuldt ud;\n61. understreger, at revisionen af direktivet om industrielle emissioner bør lægge vægt på at forebygge forurening, sammenhæng med politikkerne om den cirkulære økonomi og dekarbonisering; påpeger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at ændre reglerne for industrielle emissioner for at prioritere produktion af ren energi, vandkvalitet og -forsyning, ressourceforvaltning og erstatning af problematiske kemikalier; gentager, at forureningskilder, som endnu ikke har været taget op på EU-plan, såsom emissioner af forurenende stoffer fra skibe i havne og fly i lufthavne, skal bekæmpes;\n62. forventer, at den nye kemikaliestrategi for bæredygtighed skaber en langsigtet overordnet ramme for kemikaliepolitikken, der tackler forskellige relevante retsakter og politikker horisontalt, herunder identifikation, kontrol og udfasning af problematiske kemikalier, navnlig hormonforstyrrende stoffer, stoffer, der er kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske (CMR-stoffer), persistente kemiske stoffer, neurotoksiske og immunotoksiske stoffer i alle forbrugerprodukter, navnlig når der findes mere sikre alternativer, samtidig med at der sikres et ugiftigt miljø for nuværende og kommende generationer, navnlig for sårbare befolkningsgrupper;\n63. understreger, at indførelsen af de horisontale kriterier for identifikation af hormonforstyrrende stoffer inden for alle sektorer og en reel reduktion af menneskers og miljøets samlede eksponering for hormonforstyrrende stoffer er af afgørende betydning; opfordrer derfor Kommissionen til at revidere EU-lovgivningen om legetøj og kosmetik, så hormonforstyrrende stoffer behandles på samme måde som CMR-stoffer, og ændre lovgivningen om materialer, som kommer i kontakt med fødevarer, med henblik på at erstatte hormonforstyrrende stoffer, der stadig anvendes; påpeger endvidere, at den nye omfattende ramme for hormonforstyrrende stoffer skal sikre, at der tages hensyn til blandingseffekter og kombinerede eksponeringer;\n64. opfordrer Kommissionen til at træffe klare lovgivningsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lægemidler i miljøet, både som følge af fremstillingsprocessen og af anvendelsen og bortskaffelsen af lægemidler;\n65. understreger, at nye initiativer skal finansieres med ekstra, nye penge; mener, at kun en omfattende finansieringsplan baseret på et sammenhængende sæt af forslag, der har til formål at fremme offentlige og private investeringer på alle niveauer (europæisk, nationalt, regionalt, lokalt), vil tilvejebringe de ekstra investeringer, der er nødvendige for at gennemføre den europæiske grønne pagt; er af den faste overbevisning, at princippet om en retfærdig og inkluderende omstilling bør være selve kernen i denne plan for at tackle miljømæssige, sociale og økonomiske problemer på en sammenhængende og integreret måde; mener, at investeringsplanen for et bæredygtigt Europa bør bidrage til at finansiere omstillingen til en kulstofneutral økonomi og samtidig hjælpe arbejdstagere, lokalsamfund og lokale myndigheder med at tackle de voksende uligheder mellem mennesker og steder;\n66. fremhæver, at der er behov for yderligere 260 mia. EUR om året i offentlige og private investeringer for at nå de nuværende klima- og energimål for 2030, og at dette tal ifølge Kommissionens eget udsagn er et konservativt skøn; fremhæver, at Revisionsretten anslår, at der årligt vil være behov for investeringer for i alt 1 115 mia. EUR for at nå de i øjeblikket vedtagne klima- og energimål for 2030, og mener derfor, at Kommissionens mål bør forhøjes;\n67. opfordrer til en revision af den nuværende europæiske finanspolitiske ramme for at sikre en ordentlig finansiering af den europæiske grønne pagt; glæder sig over, at Kommissionen agter at arbejde sammen med medlemsstaterne om at gøre de nationale budgetter grønnere, men frygter, at dette ikke vil leve op til de europæiske borgeres og territoriers forventninger og behov; opfordrer til en revision af den nuværende investeringsklausul i stabilitets- og vækstpagten og indførelsen af en gylden regel i EU's finanspolitiske ramme, således at der ved beregningen af medlemsstaternes offentlige underskud ses bort fra offentlige investeringer, der på en retfærdig og inkluderende måde afbøder eller sørger for tilpasning til klimaændringer;\n68. glæder sig over, at EIB's bestyrelse den 14. november 2019 vedtog en ny EIB-udlånspolitik for energi som et positivt bidrag til opfyldelsen af den europæiske grønne pagt; opfordrer til en yderligere revision af EIB's investeringspolitik med henblik på at prioritere at yde målrettet finansiering til initiativer under den europæiske grønne pagt, idet der tages hensyn til den additionalitet, som EIB-midler kan tilvejebringe i kombination med andre kilder; understreger, at koordinering med andre finansieringsinstrumenter er af afgørende betydning, eftersom EIB-Gruppen alene ikke kan finansiere alle initiativer under den europæiske grønne pagt; opfordrer til en revision af EIB's forvaltningsramme med henblik på at øge den demokratiske ansvarlighed;\n69. fremhæver, at der skal gøres noget ved den nuværende ubalance på markedet mellem et lavt udbud af og en høj efterspørgsel efter bæredygtige finansielle produkter; glæder sig i denne forbindelse over den aftale, der er indgået mellem Parlamentet og Rådet om klassificering for at sikre, at bæredygtige investeringer reelt er bæredygtige, og for at tilskynde til private investeringer i disse aktiviteter; insisterer på, at den private sektor alene ikke kan forventes at nå den kritiske masse, der er nødvendig, og at den offentlige sektor bør øge sin rolle på bæredygtige finansielle markeder;\n70. mener, at den planlagte revision af statsstøttereglerne bør tage sigte på at styrke og forenkle investeringskapaciteten inden for bæredygtige løsninger og konkrete redskaber for de nationale, regionale og lokale myndigheder, som vil spille en afgørende rolle i en effektiv og innovativ gennemførelse af den europæiske grønne pagt; advarer dog om, at en sådan revision ikke bør benyttes til at svække det stærke sæt af EU-konkurrenceregler, men til at give mulighed for legitime foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af den grønne pagt og en retfærdig omstilling;\n71. forventer en gradvis revision af det europæiske semester, der integrerer målene for bæredygtig udvikling, med henblik på at gøre processen for det europæiske semester til en stærk drivkraft for forandring i retning af bæredygtig velfærd for alle i Europa; opfordrer derfor til en mere holistisk tilgang til måling af politikkernes indvirkning på virkeliggørelsen af målene for bæredygtig udvikling ud over BNP, navnlig ved at fokusere på borgernes trivsel; opfordrer derfor til, at trivselsmål og -indikatorer integreres i hele det europæiske semesters cyklus, dvs. den årlige vækstundersøgelse, rapporten om varslingsmekanismen, den fælles beskæftigelsesrapport og de landespecifikke henstillinger;\n72. glæder sig meget over Kommissionens engagement i mekanismen for retfærdig omstilling efter Parlamentets gentagne opfordringer til en sådan mekanisme for at sikre, at ingen lades i stikken; fremhæver betydningen af en retfærdig omstilling til en klimaneutral økonomi og behovet for en foregribende og participatorisk tilgang for at sikre, at alle dele af samfundet drager fordel af omstillingen, og for at støtte regioner, navnlig kulmineregioner og kulstofintensive regioner, lokalsamfund og arbejdsstyrken i alle de sektorer, der er mest berørt af dekarbonisering, bl.a. ved at fremme udviklingen af nye projekter og teknologier for disse lokalsamfund; anerkender, at kompensationsfonde alene ikke garanterer en retfærdig omstilling, og at en omfattende EU-strategi baseret på en reel dialog med de berørte mennesker og lokalsamfund for udvikling og modernisering af disse regioner sammen med omlægning af områder, skabelse af bæredygtige arbejdspladser af høj kvalitet og sociale foranstaltninger, herunder omskoling og opkvalificering, bør være kernen i enhver omstillingspolitik; insisterer på, at fonden for retfærdig omstilling skal finansieres ved hjælp af ekstra nye midler, være et supplement og ikke være til skade for andre langsigtede EU-politikker;\n73. bekræfter på ny sin utvetydige støtte til princippet om integrering af klimaaspektet i den flerårige finansielle ramme, som skal gå ud over de niveauer for målrettede investeringer, der er fastsat i interimsbetænkningen om FFR og af Kommissionen; understreger endvidere betydningen af at integrere den klimamæssige og sociale dimension i beslutningstagningen om alle større FFR-programmer og i hele politikcyklussen; kræver i denne forbindelse desuden en mere gennemsigtig, stringent og sammenhængende metode, der omfatter reviderede resultatindikatorer for fastlæggelse og sporing af klimarelaterede udgifter og biodiversitetsrelevante udgifter, forebyggelse af økonomisk støtte til skadelige foranstaltninger og overvågning af de mellem- og langsigtede virkninger af integreringen af klimahensyn for så vidt angår afbødning af og tilpasning til klimaændringer;\n74. minder om, at det er vigtigt at indføre nye egne indtægter til EU-budgettet, som genereres ved at gennemføre EU-initiativer til beskyttelse af miljøet, således som Parlamentet har understreget ved flere lejligheder, uden at det går ud over princippet om budgettets enhed; glæder sig – som udgangspunkt for forhandlinger – over Kommissionens forslag fra 2018 om indførelse af egne indtægter baseret på auktionsindtægterne fra EU ETS og en afgift på plasticemballage, der ikke genanvendes; mener, at en eventuel ny CO2-grænsetilpasningsmekanisme bør bidrage til finansieringen af EU's budget;\n75. opfordrer til en ambitiøs finansiel bevilling til samhørighedspolitikken med et klart fokus på miljømæssige udfordringer, således at mindst 30 % afsættes til den politiske målsætning om en grønnere, kulstoffattig økonomi, der bevæger sig i retning af en kulstofneutral økonomi og et modstandsdygtigt Europa; fremhæver behovet for en fuldstændig gennemførelse af begreberne bæredygtig vækst og klimasikring inden for samhørighedspolitikken i hele perioden efter 2020, herunder målet om ikke at anvende midler fra Samhørighedsfonden til investeringer med tilknytning til produktion, forarbejdning, transport, distribution, lagring eller forbrænding af fossile brændstoffer; minder om vigtigheden af offentlige investeringer i samhørighedspolitikken;\n76. understreger, at det er nødvendigt at bibeholde et ambitiøst budget for Horisont Europa på 120 mia. EUR i løbende priser for at imødegå de betydelige innovationsmæssige udfordringer ved en digital og industriel omstilling til klimaneutralitet, idet der tages højde for, at mindst 35 % af Horisont Europa-budgettet bør bidrage til klimamålene; anmoder Kommissionen om at maksimere de muligheder, der udspringer af det bredere innovationsmiljø baseret på videnskab og viden, eftersom nogle af de nye centrale støtteteknologier, som f.eks. maskinindlæring, distributed ledger-teknologi, kulstoffattige teknologier og teknologier, der er velegnede til cirkulær økonomi, lavteknologisk teknologi, 5G-netværk og kvantedatabehandling vil være afgørende for at opnå klimaneutralitet senest i 2050;\n77. kræver tilstrækkelige midler til forskning i og øget tværfagligt samarbejde om erstatning af problematiske kemikalier –herunder dem, der anvendes i materialer, processer eller teknologier – og udvikling af sikrere alternativer på grundlag af deres farlighed, ydeevne og økonomiske rentabilitet for at undgå at erstatte ét giftigt kemikalie med et andet, der er lige så eller mere problematisk; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at fremme gennemsigtige offentlig-private investeringspartnerskaber om støtte til forskning i sikrere alternativer og om levering af teknisk støtte til SMV'er, navnlig vedrørende den tekniske funktionsduelighed af alternativer;\n78. fremhæver betydningen af komplementaritet og synergier mellem fonde og andre EU-instrumenter samt betydningen af at styrke forskning og innovation og den teknologiske overførsel af resultater inden for afbødning af klimaændringer, tilpasning, beskyttelse og genopretning af biodiversitet, ressourceeffektivitet og cirkularitet samt af lavemissionsteknologier og nulemissionsteknologier og indsamlingen af data til støtte for opfyldelsen af målene for den europæiske grønne pagt; understreger, at eksisterende miljø- og klimavenlige innovative teknologier skal støttes, så de kan blive markedsparate, navnlig inden for opskalering, infrastrukturudvikling og prisfastsættelsessystemer;\n79. insisterer på vigtigheden af at støtte udbredelsen på markedet, som er en central drivkraft for omdannelsen af EU's væsentlige vidensaktiver til innovation;\n80. fremhæver desuden betydningen af at skabe et miljø, der understøtter forskning og innovation, samt et forsknings- og innovationsøkosystem, der fremmer udviklingen af banebrydende teknologier og gør det muligt at teste teknologier og produkter, f.eks. via mindre regulerede testområder og/eller testlaboratorier, en øget accept af mislykkede forsøg inden for forskning og innovation og strømlinet finansiel støtte;\n81. fastholder, at der skal anlægges en samlet tilgang til gennemførelsen af Parisaftalen, biodiversitetskonventionen og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling i både de interne og de eksterne politikker; fremhæver betydningen af at anvende naturbaserede løsninger, der både bidrager til beskyttelse af biodiversitet og til afbødning af og tilpasning til klimaændringer; understreger, at forsigtighedsprincippet bør være styrende for EU's foranstaltninger inden for alle politikområder sammen med princippet om ikke at gøre skade, idet der tages størst muligt hensyn til princippet om udviklingsvenlig politikkohærens, navnlig hvad angår udvikling, handel, landbrug, energi og klima;\n82. understreger, at det er nødvendigt at integrere klima- og miljøambitionerne i alle EU's politikker, herunder handelspolitikken; opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle fremtidige handels- og investeringsaftaler, der undertegnes af EU, er fuldt forenelige med Parisaftalen og SDG-målene, og at miljø- og klimabestemmelserne er retligt bindende og kan håndhæves; anmoder Kommissionen om at foretage og offentliggøre en omfattende vurdering af eksisterende og kommende aftalers overensstemmelse med Parisaftalen;\n83. anmoder Kommissionen om at opfylde scenarie 1 i oplægget med titlen "Vejen til et bæredygtigt Europa inden 2030", som Parlamentet krævede i sin beslutning af 14. marts 2019 med titlen "Årlig strategisk rapport om gennemførelsen og opfyldelsen af de bæredygtige udviklingsmål", hvilket bl.a. vil kræve, at der integreres et princip om "bæredygtighed først" i EU's og dets medlemsstaters dagsordener for bedre lovgivning;\n84. understreger, at kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i EU's handelsaftaler skal omfatte tilsagn fra hver af parterne om at ratificere og gennemføre de otte centrale og fire prioriterede ILO-konventioner samt de internationale multilaterale miljøaftaler ved at fremlægge en køreplan for ratificeringen, inden forhandlingerne afsluttes; understreger, at kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling skal omfatte effektive afskrækkende foranstaltninger i tilfælde af alvorlige, påviste overtrædelser af miljøforpligtelserne, herunder handelssanktioner, og skal være omfattet af de generelle tvistbilæggelsesmekanismer på lige fod med de øvrige dele af aftalen;\n85. glæder sig over, at Kommissionen agter at fremme bæredygtige forsyningskæder med henblik på at øge fordelene ved den cirkulære økonomi inden for EU og på globalt plan; understreger, at dette kun kan ske gennem obligatoriske due diligence-forpligtelser i overensstemmelse med OECD's retningslinjer, som fuldt ud overholder miljømæssige, sociale og sikkerhedsmæssige standarder samt ved at gennemføre FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne fuldt ud; forventer, at Kommissionen forelægger et lovgivningsinitiativ om due diligence, som omfatter indførelsen af et obligatorisk gennemsigtigt og velfungerende system for social og miljømæssig sporbarhed hele vejen igennem produktionskæden;\n86. støtter kraftigt en fortsættelse og en yderligere styrkelse af EU's opsøgende politiske virksomhed på grundlag af "grøn pagt-diplomati", som er af afgørende betydning for at mobilisere klimaforanstaltninger og miljøbeskyttelse i partnerlandene og for at påvirke den globale offentlighed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anlægge en holistisk tilgang til EU's klima- og miljødiplomati ved at skabe forbindelser mellem klimaændringer, beskyttelse af biodiversitet, bæredygtig udvikling, landbrug, konfliktløsning, migration og humanitære problemstillinger for at lette den globale omstilling til kulstofneutralitet, modstandsdygtighed over for klimaændringer, bæredygtig udvikling og fødevare- og vandsikkerhed;\n87. fremhæver, at alle eksterne politikinstrumenter bør være i fuld overensstemmelse med EU's klima-, biodiversitets- og miljømål; minder om Parlamentets standpunkt om, at foranstaltninger under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA III) i den næste finansielle programmeringsperiode bør bidrage til klimamålene med mindst 16 % af dets samlede finansieringsramme, og at foranstaltninger under forordningen om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) bør bidrage med 45 % af dens samlede finansieringsramme til klimamålene, miljøforvaltning og ‑beskyttelse, biodiversitet og bekæmpelse af ørkendannelse, således at 30 % af den samlede NDICI-finansieringsramme øremærkes til afbødning af og tilpasning til klimaændringer;\n88. gentager, at det er nødvendigt at imødegå de dramatiske konsekvenser, som klimaændringerne har for den langsigtede økonomiske udvikling i udviklingslandene, navnlig de mindst udviklede lande (LDC-landene) og de små udviklingsøstater (SIDS); opfordrer derfor til flere investeringer i modstandsdygtig infrastruktur i udviklingslandene for at imødegå forøgelsen af naturkatastrofer;\n89. understreger, at oprindelig og traditionel viden ifølge IPCC er en vigtig kilde til forebyggelse af klimaændringer, navnlig fordi omkring 80 % af verdens resterende biodiversitet findes på de oprindelige folks territorier; fremhæver, at det er nødvendigt at adressere den indbyrdes sammenhæng mellem de klimamæssige, miljømæssige, økonomiske og sociale dimensioner, og i særdeleshed de direkte virkninger, som klimaændringerne har på oprindelige samfund og den akutte eksistentielle trussel, som mange af dem, herunder helt isolerede samfund, står over for;\n90. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.\n EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51.\n Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0220.


Jeg startede som privatelev hos billedhugger og keramiker Niels Schrøder, Vejle, - efterfulgt af Århus Kunstakademi, hvor jeg er undervist af Mogens Gissel med flere.\nJeg har udstillet fra jeg var ganske ung og er uddannet som reklamefotograf, tegner/grafiker og fra Århus Kunstakademi.\nI mange år var det indtryk fra vandringer langs de danske kyster og fra mine mange rejser, der forplantede sig og kom til udtryk i både oliemalerier og collager. Et billede er ikke relateret til en konkret oplevelse, men er baseret på en række følelser i forlængelse af oplevelser.\nRejser og studieophold er i årenes løb primært gået til Frankrig, Italien, USA og andre middelhavslande. På et tidspunkt har to ophold i kloster i Toscana dannet inspirationskilde for billederne, der repræsenterer to sider: Dels de farverige former, som arkitektur, natur og sociale oplevelser efterlader, dels den åndelige påvirkning som specielt Den hellige Frans af Assisi i så høj grad bidrager til i det toscanske.\nDe barske, men smukke vintre ved Alrø ses også tydeligt i nogle af mine billeder. Fra 2014 har jeg primært arbejdet ud fra Fangernes sti ved Amstrup Red.\nDer er arbejdet konkret og abstrakt med maleri, bronze og keramik\nOplevelserne har også ført til design af unika smykkerne Sienna. www.sienne.dk, den rå serie "Color" og den æstetiske "LINK". Tilbageblik i livet har senest inspireret til design af porcelænet, "Thoras Blonde". www.prae.dk/thora\nStudieophold og rejser:\n1984 Sydfrankrig og Norditalien\n1988 Paris og Bretagne\n1989 Normandiet og Paris\n1990 Florida og Chicago\n1992 Chicago, Michigan og\n1994 Arizona og London\n1995 Skagen, Prag og Istanbul\n1996 Tenerife og Grækenland\n1999 Paris og Kreta\n2000 Berlin og Tenerife\n2001 + 2002 Kloster i Cortona,\n2004 Skagen og Bulgarien\n2010 Rom, Firenze og Siena\n2011 Toscana /Umbrien\n2017 Syditalien, fra Bari til Palermo\n2018 Nordjylland og Rom\n+ mange private\nog til kunstforeninger\nHvordan ser vi på kunst ....\n- en kunstners udtryk er et sprog, der udvikler sig over år og består af form og farve.\nNår man går på kunstudstillinger eller ser på kunst i det hele taget, vil jeg derfor gerne opfordre til, at tage det som en oplevelse, - god eller dårlig. Man behøver ikke have en mening og par tout forholde sig til det man ser. I nogle tilfælde vil man opleve en begejstring, der kommer ganske af sig selv - man forelsker sig lige frem i et stykke kunst og oplever måske endda, at man må eje ....... og derfor ønsker, at gøre en ekstra ordinær indsats for at få mulighed for at købe.\nOfte møder jeg den indstilling hos beskueren / den kunstinteresserede, at billeder og anden kunst vurderes efter, om man vil købe det, eller om man vil have det hængende på væggen der hjemme.\nLad fx være med at tænke: Det kan jeg godt lide, - eller jeg kan lide farverne - eller det vil passe godt hjemme hos mig, eller det vil jeg ikke eje eller den kunstners billeder kan jeg ikke lide.\nJeg vil gerne anbefale, at man ser på alle typer af kunst ud fra en anden vurdering:\nHer er en kunstner, der udstiller sine værker. Det er kunstnerens personlige udtryk og som sagt, - ofte udviklet over mange år. Det er kunstnerens sprog eller måde at få følelser kanaliseret ud af kroppen på uden at bruge det talte sprog. Ofte kan udtryksformen slet ikke omsættes til ord.\nDer er ikke tænkt på eventuelle købere, når kunst fremstilles - det er dekoratørernes opgave - de laver dekoration til hjemmet, der passer i form og farve til hver enkelt situation. Tværtimod er det sådan, - at mange af os har meget svært ved at skille os af med det skabte, netop fordi billedet eller skulpturen kan være et produkt af det, vi ikke kunne formulere i skrift eller tale.\nKunstforen. Psykiatrisk Hosp., Risskov\nDanva, Vandhuset i Skanderborg\nVingsted Centret, Vejle\nSaksild Strand, Sommerudstilling\nFL Smidth Airloq, Mariager\nFarver & Striber i Odder\nGalleri Saxild Kulturhus\nKunstforeningen Vejle Bibliotek\nLudvigsholm, Gl. Harlev\nSchweitzer A/S Vejle\nGalleri under Kroen, Norsminde\nOK Benzin, Viby J\nCuG Fortegården, Risskov\nAPD Dealer Service Vejle\nKunstforeningen Vennelyst, AU\nPakhuset Odder og Danfoss\nAnna & Søs, Odder\nPakhuset Odder soloudstilling:\n"Drømmenes sti ved "Amstrup Red"


Afgange fra Henrik Steffens Vej (Gammel Kongevej) (18:35 - 18:55)\nSe Henrik Steffens Vej (Gammel Kongevej) på kort\n18:39 Bus 9A\nAfg. 18:39 Henrik Steffens Vej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:41 Frederiksberg Rådhus (Smallegade)\nAfg. 18:41 Frederiksberg Bredegade (Smallegade)\nAfg. 18:43 Fasanvej (Smallegade)\nAfg. 18:53 Flintholm St. (Grøndals Parkvej)\nAfg. 18:54 Kilholmvej (Apollovej)\nAfg. 18:56 Vanløse St. (Vanløse Allé)\nAfg. 18:56 Børglumvej (Jernbane Allé)\nAfg. 19:07 Tårnvej (Rødovre Parkvej)\nAfg. 19:21 Glostrup St.\n18:40 Bus 9A\nAfg. 18:40 Henrik Steffens Vej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:41 Bülowsvej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:42 Frederiksberg Allé St. (Platanvej)\nAfg. 18:44 Ny Carlsberg Vej (Vesterfælledvej)\nAfg. 18:48 Bavnehøj Hallen (Enghavevej)\nAfg. 18:52 Sydhavns Plads (Borgbjergsvej)\nAfg. 18:52 Anker Jørgensens Plads (Borgbjergsvej)\nAfg. 18:54 Mozarts Plads (Borgm. Christiansens Gade)\nAfg. 18:55 Ellebjergvej (Borgm. Christiansens Gade)\nAfg. 19:00 Kgs. Enghave, Valbyparken (Hammelstrupvej)\n18:41 Bus 31\nAfg. 18:41 Henrik Steffens Vej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:43 Frederiksberg Rådhus (Smallegade)\nAfg. 18:43 Frederiksberg Bredegade (Smallegade)\nAfg. 18:45 Fasanvej (Smallegade)\nAfg. 18:46 Nordre Fasanvej (Finsensvej)\nAfg. 18:47 Eversvej (Finsensvej)\nAfg. 18:48 Dalgas Boulevard (Finsensvej)\nAfg. 18:53 Grøndals Parkvej (Jernbane Allé)\nAfg. 18:54 Vanløse St., Jydeholmen (Jydeholmen)\nAfg. 18:58 Ålekistevej, Sløjfen\n18:42 Bus 31\nAfg. 18:42 Henrik Steffens Vej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:43 Bülowsvej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:44 H.C. Ørsteds Vej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:45 Værnedamsvej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:53 Hovedbanegården, Tivoli (Bernstorffsgade)\nAfg. 18:54 Glyptoteket (Tietgensgade)\nAfg. 18:56 Stormbroen, Nationalmuseet (Vindebrogade)\nAfg. 18:57 Gammel Strand St., Christiansborg (Vindebrogade)\nAfg. 18:58 Børsen (Børsgade)\nAfg. 19:19 Kastrup St. (Ved Stationen)\n18:47 Bus 9A\nAfg. 18:47 Henrik Steffens Vej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:48 Bülowsvej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:49 Frederiksberg Allé St. (Platanvej)\nAfg. 18:51 Ny Carlsberg Vej (Vesterfælledvej)\nAfg. 18:55 Bavnehøj Hallen (Enghavevej)\nAfg. 18:59 Sydhavns Plads (Borgbjergsvej)\nAfg. 18:59 Anker Jørgensens Plads (Borgbjergsvej)\nAfg. 19:01 Mozarts Plads (Borgm. Christiansens Gade)\nAfg. 19:02 Ellebjergvej (Borgm. Christiansens Gade)\nAfg. 19:07 Kgs. Enghave, Valbyparken (Hammelstrupvej)\n18:49 Bus 9A\nAfg. 18:49 Henrik Steffens Vej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:51 Frederiksberg Rådhus (Smallegade)\nAfg. 18:51 Frederiksberg Bredegade (Smallegade)\nAfg. 18:53 Fasanvej (Smallegade)\nAfg. 19:03 Flintholm St. (Grøndals Parkvej)\nAfg. 19:04 Kilholmvej (Apollovej)\nAfg. 19:06 Vanløse St. (Vanløse Allé)\nAfg. 19:06 Børglumvej (Jernbane Allé)\nAfg. 19:16 Tårnvej (Rødovre Parkvej)\nAfg. 19:30 Glostrup St.\n18:55 Bus 9A\nAfg. 18:55 Henrik Steffens Vej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:56 Bülowsvej (Gammel Kongevej)\nAfg. 18:57 Frederiksberg Allé St. (Platanvej)\nAfg. 18:59 Ny Carlsberg Vej (Vesterfælledvej)\nAfg. 19:03 Bavnehøj Hallen (Enghavevej)\nAfg. 19:07 Sydhavns Plads (Borgbjergsvej)\nAfg. 19:07 Anker Jørgensens Plads (Borgbjergsvej)\nAfg. 19:08 Mozarts Plads (Borgm. Christiansens Gade)\nAfg. 19:09 Ellebjergvej (Borgm. Christiansens Gade)\nAfg. 19:14 Kgs. Enghave, Valbyparken (Hammelstrupvej)\n18:55 Bus 31\nAfg. 18:57 Frederiksberg Rådhus (Smallegade)\nAfg. 18:57 Frederiksberg Bredegade (Smallegade)\nAfg. 18:59 Fasanvej (Smallegade)\nAfg. 19:00 Nordre Fasanvej (Finsensvej)\nAfg. 19:01 Eversvej (Finsensvej)\nAfg. 19:02 Dalgas Boulevard (Finsensvej)\nAfg. 19:07 Grøndals Parkvej (Jernbane Allé)\nAfg. 19:08 Vanløse St., Jydeholmen (Jydeholmen)\nAfg. 19:12 Ålekistevej, Sløjfen\nHenrik Steffens Vej (Gammel Kongevej) | Kl. 18:35


Hotellet Catalonia Barcelona Golf (Spanien Barcelona) - Booking.com\n→ 12.491 overnatningssteder\nTilbud på Catalonia Barcelona Golf Spanien\nTravessera de Gràcia, 72, Sarrià-St. Gervasi, 08006 Barcelona, Spanien\nVær sikker på at få en god pris på Catalonia Barcelona Golf - vurderet til 8,3 af andre gæster.\nHotellet er lige i midten af alle seværdighederne. Personalet var rigtig søde og hjælpsomme, hvis vi havde brug for hjælp til at finde vej eller bestille billetter til tog og andet. Dejligt lille og hyggeligt hotel midt i byen med en golfbane.\nDejlig personale god service god rengøring dejlig duft\nRigtig dejligt med opholdsplads i sofaer og på terrassen, når man rejser flere sammen.\nCatalonia Barcelona Golf, som ligger i bydelen Sarrià-Sants Gervasi, har en golfskole samt træningsgreen på selve ejendommen. Gæsterne kan nyde morgenmaden på hotellets terrasse, og der findes et område, hvor man kan slappe af.\nGæsterne har gratis adgang til golfcenteret Eixample, der ligger 1 minuts gang derfra. Her kan din golfteknik analyseres ved hjælp af den nyeste teknologi. Hotellet har professionelle instruktører, der kan hjælpe gæsterne med at blive bedre, og skolen er åben fra kl. 10.00 til 21.00, mandag til torsdag.\nVærelserne har aircondition, værdiboks og minibar. De omfatter desuden store vinduer og gratis trådløs internetadgang.\nGràcia Station ligger under 5 minutters gang fra hotellet, Metrostationen Diagonal, som ligger 10 minutter derfra, giver direkte adgang til Plaça Catalunya og Barcelonas berømte Las Ramblas. Sarrià-St. Gervasi er et fantastisk valg for dem, der er interesserede i mindesmærker, gåture i byen og kultur.\nCatalonia Barcelona Golf har budt gæster fra Booking.com velkommen siden d. 7. nov. 2012.\nDette overnatningssted har en fremragende karakter for beliggenhed på 8,4 og ligger i et af de mest populære områder i Barcelona\nGemt på 1533\nHvornår ønsker du indkvartering på Catalonia Barcelona Golf?\nDen seneste reservation på dette hotel er foretaget d. 25. apr. kl. 03.30 fra Italien.\n110 hoteller der minder om Catalonia Barcelona Golf er netop blevet booket\n5 grunde til at vælge Catalonia Barcelona Golf\nFaciliteter på Catalonia Barcelona Golf\nSe de 30 bedste hoteller i Barcelona baseret på 657.553 verificerede anmeldelser af hoteller på Booking.com.\nBemærk venligst, at katte og hunde på under 20 kg kan indkvarteres efter forudgående aftale. Ved ankomst opkræves et dagligt tillægsgebyr på EUR 10 pr. kæledyr samt et depositum på EUR 200 til dækning af eventuelle ekstraudgifter. Depositummet refunderes ved udtjekning efter gennemgang af ferieboligen.\nBemærk desuden venligst, at man ved ankomsten skal fremvise kreditkortet, som anvendtes ved reservationen. Kontakt venligst overnatningsstedet på forhånd, hvis kortindehaveren ikke er blandt gæsterne.\nSådan kommer du til Catalonia Barcelona Golf fra Barcelona-El Prat Lufthavn\n"Hotellet er lige i midten af alle seværdighederne. Personalet var rigtig søde og hjælpsomme, hvis vi havde brug for hjælp til at finde vej eller bestille billetter til tog og andet. Dejligt lille og hyggeligt hotel midt i byen med en golfbane."\n"Dejlig personale god service god rengøring dejlig duft"\n"Rigtig dejligt med opholdsplads i sofaer og på terrassen, når man rejser flere sammen."\n"Excellent location: close to metro (stations Gracia and Fountana) and to the touristic center (i.e. Barri gotic is reachable by walk). There is a plenty restaurants, bars coffees, clubs in neighborhood around, big supermarket just in front of the door. Super helpful staff, thanks a lot, comfortable and very clean facilities, democratic price. In my opinion very high value for money."\n"Superb location.Nice, clean and comfortable room.Friendly staff.Everythig was perfect."\nVi har fundet flere overnatningssteder som minder om Catalonia Barcelona Golf som andre rejsende godt kunne lide\nNext To har en ideel beliggenhed 50 meter fra Passeig de Gràcia Boulevard. Den seneste reservation på dette hotel blev foretaget i dag kl. 00:30\nDette hotel ligger ved Avinguda Diagonal samt Passeig de Gràcia, byens største butikskvarter. Der tilbydes gratis WiFi samt nem adgang til Plaça Catalunya og byens historiske gotiske kvarter. 4 personer kigger her lige nu\nCatalonia Park Güell tilbyder gratis WiFi samt swimmingpool på tagterrassen. Ejendommen ligger i et beboelseskvarter lige uden for Barcelonas historiske centrum, blot 600 m fra Parc Güell. 6 personer kigger her lige nu\nStill looking? Explore other hotels similar to Catalonia Barcelona Golf\nSe alle gæsteanmeldelser af Catalonia Barcelona Golf\nNyeste anmeldelser af Catalonia Barcelona Golf\n눉Bruseren kunne ikke stilles ordentlig눇Dejlig personale god service god rengøring dejlig duft\n눉Som vi forstod det, skulle man have træner for at benytte golf området, det havde været rart at hygge med alene.눇Rigtig dejligt med opholdsplads i sofaer og på terrassen, når man rejser flere sammen.\n"Lille og hyggeligt hotel midt i byen."\n눇Hotellet er lige i midten af alle seværdighederne. Personalet var rigtig søde og hjælpsomme, hvis vi havde brug for hjælp til at finde vej eller bestille billetter til tog og andet. Dejligt lille og hyggeligt hotel midt i byen med en golfbane.


Seks kendte og meget modige danskere kaster sig ud i den ultimative udfordring, når de på 21 dage skal sejle tværs over Atlanterhavet i et sejlskib. Det handler ikke om at komme først, men om at komme sikkert frem. For det er en lang og yderst farlig rejse, som vil presse deltagerne til det yderste, men samtidig gøre dem klogere på sig selv på vejen mod destinationen i Caribien.\nInstruktør og forfatter Hella Joof, skuespiller Nikolaj Kopernikus, radiovært Peter Falktoft, skuespiller Sus Wilkins, dj og dessertkok Christel Pixi og kok Gorm Wisweh udgør de seks deltagere i ’Over Atlanten’, som sammen skal styre det 25 meter lange sejlskib ’Challenger 93’ over det enorme Atlanterhav. Holdet stævner ud fra Las Palmas på Gran Canaria, og med sig har de to OL-vindere i skikkelse af henholdsvis Jesper Bank og Martin Kirketerp, som skal stå for sikkerheden ombord og ikke mindst oplære de fuldstændig uerfarne gaster.\n”Vi får en hård start på turen, fordi vi går fra 0 til 100 på meget kort tid. Man plejer at sejle med vinden, men når vi skal afsted, får vi vinden lige i næsen. Vi bliver altså revet godt rundt de første par dage, og det bliver en rigtig ilddåb for gasterne. Derefter rammer vi Passatvindene, som giver os medvind, men der er ingen, der kan ligge på den lade side. Hver deltager har en rolle i en meget stringent vagtplan, som skal overholdes for at få det til at fungere,” fortæller Jesper Bank.\nHoldet sejler af sted uden hverken følgebåd eller anden livline til fastlandet, og på bestemte områder af Atlanterhavet vil der heller ikke være mulighed for at sende en redningshelikopter, hvis uheldet skulle være ude. Her er der kun skibet, besætningen og en ukuelig vilje til at lykkes!\nSom en del af besætningen skal Peter Falktoft, Hella Joof og resten af deltagerne på skift styre båden, holde udkig på dækket, sætte sejl, gøre rent og udføre andre utallige pligter, man har ombord på et sejlskib. Madlavningen står Gorm naturligvis for - men mængden af mad, der kan medbringes, og det manglende fuldt udstyrede køkken på ’Challenger 93’ giver store udfordringer.\nI ’Over Atlanten’ får vi indblik i, hvad det kræver for seks uerfarne sejlere at krydse Atlanterhavet under meget trange kår, ligesom vi kommer helt bag facaden hos deltagerne, som har kastet sig ud i deres livs udfordring i jagten på en oplevelse for livet. Vi hører om besætningens mange forhåbninger og frygten for mødet med det ukendte, der viser sig at byde på langt større udfordringer, end nogen af dem havde forestillet sig!\nDet bliver intenst, barskt, opløftende og yderst underholdende, når deltagerne i fællesskab skal overkomme søsyge, hjemve og hårdt fysisk arbejde. Men det er en udfordring, som deltagerne tager sammen, for kun sammen vil de være i stand til at sejle over Atlanten!\nK5_Over Atlanten 1\nTorsdag d. 21. marts kl. 21.00


Koncert-anmeldelse: Søren Sidevind skabte orkan på Frederiksberg\nLørdag den 26 januar afholdt Enhedslisten København en kulturfestival i KU.BE på Frederiksberg. Og festival blev det! Skuespilleren Flemming Jensen indledte festivalen ved at slå til lyd for, at kulturen blev frigjort af kommercielle interesser og fik modet til at have politiske holdninger. Derefter kom Kaya Brüel på scenen med Sidse Holte, Maria Køhnke og Rune Kjeldsen. Hun fortalte om sin mor Sanna Brüel der sammen med søsteren Rebecca Brüel i 70erne havde dannet bandet Jomfru Ane Band. Og om hvordan teksterne stadig havde relevans i dag.\nDette blev i den grad slået fast da musikken begyndte. Det var ligesom en bølge, en varm strøm, omsluttede det forventningsfulde publikum. Vi blev ikke ført tilbage til 70erne, i stedet blev den kampvilje, beslutsomhed og musiske kunst søstrerne Brüel stod for, ført frem til 2019 på en helt sublim facon. Med sange som Plutonium, Haabets Gård, Asfaltballet, Mens vi Drømmer m.m. fyldte de fire musikere salen med en helt unik stemning. Helt vildt blev det da tonerne til Rebild ´76 begyndte til stor jubel fra de fremmødte. På den måde beviste Kaya Brüel at Jomfru Ane Band stadig er helt aktuel og under hurraråb kunne hun meddele at de her i foråret vil spille en række koncerter. Så et godt råd herfra: Skaf dig en billet og vær ude i god tid!\nDerpå fulgte et langt gennemarbejdet program af politiske møder med emner som besparelserne i DR, kulturensretning, filipinske stuepigers kamp, de borgerligs forsøg på at udråbe ghettoer, mediernes ukritiske mikrofonholderi for højrepopulismen, arbejderklassens usynlighed i det politiske spil osv. En lektor gennemgik at udpluk af arbejderklassens kampsange gennemtiden, med egen medbragt guitar. Strejkedrengene fra Sydhavnen, Jørn Petersen og Bjarne Ørbækker underholdt med strejkesange, heraf flere sange fra strejker hvor de selv deltog. De afsluttede deres indslag med sangen om sammenhold hvor hele salen rejste sig med knyttede næver mens de sang med på omkvædet: Så rejs dig op og knyt din hånd og mærk hvad der er sket, nu vokser vores sammenhold og vor solidaritet! De efterlyste derudover flere strejkesange som kunne komme på deres hjemmeside strejkesange.dk, hermed er opfordringen givet videre.Efter middagen underholdt teater Optimis Cabaret som gennem Benny Andersens egne digte og sange, berettede om Benny Andersens liv.\nIgennem hele festivalen var det især et navn der konstant hørtes som en sagte hvisken: Søren Sidevinds spille mænd kommer! Og ja Søren Sidevinds spillemænd kom og udgjorde, hvis ret skal være ret, hovednavnet på festivalen. En hel familie havde tidligt om morgenen rejst hele vejen for Herning for især at høre spillemændene. Faren i familien, en tidligere tillidsmand for Arriva togene i Jylland, kunne huske dem helt tilbage fra hans DKU dage i 70erne. En af sønnerne havde alle pladerne, en af dem købt i et antikvariat til en 10’er, en anden til 200,- på nettet. Til familiens juleaften kom det frem af Søren Sidevind skulle optræde på Frederiksberg og med det samme blev det besluttet at dette skulle de med til. I salen kunne en dame, kort inden koncertens start, fortælle at hun kunne alle tekster udenad til trods for at det var over 30 år siden hun sidst havde hørt dem: ”Det er ligesom cykling, når først man kan det, så glemmer man det aldrig”!\nOg så skete det! Søren Sidevinds spillemænd indtog scenen! 8 mand høj, med banjoer, mandoliner, guitarer, harmonika, bas, trommer, klaver og mange flere instrumenter, stod de på en scene i København for første gang i mange år. Spillemændene kunne da heller ikke løbe fra, at der var kommet et par år mere på bagen, eller det vil sige, det kunne de ikke indtil det sekund musikken startede. Lars Madsen indledte med at sige at de havde en speciel sang de altid startede med at spille når de var i København. Og så begyndte tonerne til Stormsangen at brede sig i salen. Og hvilke toner!\nI perfekt harmoni istemte de 7 musikere Lars Madsens sang! Her var ikke tale om sidevind! Her var ikke engang tale om storm. Dette var ikke mindre end en orkan af velspillet kampsang!\nStorm, storm, storm, storm - befri jer fra sult og fra savn! Storm, storm, storm, storm - til kamp for et rødt København! Hvordan det var dengang da spillemændene indtog scenen på Land og Folk festivalerne før i tiden, skal jeg ikke kunne sige. Men hvis de dengang var bare tilnærmelsesvis så gode, som de var i KU.Ben på Frederiksberg, er der ikke noget at sige til, at de dengang var så populære, at deres fans, 30 år efter, stod i kø for at se dem igen. Flere havde tårer i øjnene af gensynsglæde, og ja, istemte de røde slagsange med alt hvad de kunne. Til trods for lidt knas med teknikken spillede de så levende og melodiøst som havde de udgivet deres LP dagen før. Jeg vil sige det på den måde: der er den del af ens liv hvor man ikke har hørt Søren Sidevinds Spillemænd spille Brødre lad våbene lyne live, og så er der den del af ens liv efter man har hørt dem. For ikke at tale om Hope computercenter, Skipper Clements morgensang osv. Bravo spillemænd! Og så bare en enkel bøn: Kom tilbage! Og denne gang til et sted der kan rumme et større publikum. Billetterne til festivalen blev revet væk på kort tid. Dette bør få arrangørerne til at finde et større sted til næste gang, i hvert fald hvis de igen kan byde på navne som Kaya Brüel og Søren Sidevinds Spillemænd. Tak til arrangørerne for at afholde festivallen og tak til kunstnerne for en fantastisk præstation!


Søskende er den røde tråd - Kristeligt Dagblad\n6. august 2020, kl. 21:00, opdateret 7. august, kl. 11:47\nForholdet til ens søskende er noget ganske særligt. Kun de er vidner til ens egen udvikling gennem det meste af tilværelsen. Søskende er synonym for nærvær. Alle andre livsdefinerende forhold er, ihvertfald delvist, kendetegnet ved fravær: Forældre vil som regel ikke være til stede i deres børns alderdom. En ægtefælle vil ikke have oplevet sin partners barndom. Og børn vil af tilsvarende gode grunde aldrig kende deres forældre som andet end voksne og forhåbentligt gamle.\nStore dele af ens liv kender de mennesker, man er tættest på, derfor kun i fraværets form: gennem billeder, overleveringer og erindringer. Søskende derimod er til stede. Dem deler man i de fleste tilfælde både fortid, nutid og fremtid med. De er ens livsvidner i meget længere tid end andre mennesker, man kommer nær, og det præger vores syn på søstre og brødre dybt.\nSom beskrevet i dagens avis i den første artikel i en ny stor serie om søskende vil over 80 procent af voksne danskere hjælpe deres søskende, hvis de har brug for det. Knap 40 procent betragter deres søskende som nærmeste fortrolige. I en tid, som mange oplever som kriseramt og præget af brud, er disse tal udtryk for en bemærkelsesværdig kontinuitet. Gennem et for mange mennesker langt liv, hvor gamle falder bort, og nye kommer til, er ens søskende den røde tråd.\nDer er imidlertid ingen, der har lovet, at forholdet mellem søskende skal være nemt. Allerede på de første sider i Bibelen møder læseren historien om brødrene Kain og Abel, hvis rivaliserende forhold ender med mord. Et særkende ved kristendommen er de bibelske beretningers fantastisk realistiske skildringer af den menneskelige eksistens. Intet er fremmed, intet pakkes ind, her serveres livet råt. Som grundfortælling i vestlig kultur peger Kain og Abel-historien frem mod 2020 og hvisker gennem tiderne: Det har aldrig været nemt at være menneske, endsige have søstre og brødre. Men der er noget, der er vigtigere: en uendelig trøst i det grundvilkår, at vi som mennesker er forbundne. Der er hjælp at hente.\nDet er bevidsthed om dette grundvilkår, der kommer til udtryk, når 80 procent af de adspurgte i den nye undersøgelse svarer, at de vil hjælpe deres søskende. Det er positivt, at så mange instinktivt ved, hvor man skal vende sig hen, når krisen rammer.\nSamtidig er undersøgelsens resultater en påmindelse om at pleje forholdet til ens nærmeste. Netop fordi søskende – til forskel fra børn, ægtefæller og forældre – er til stede i hele ens eget liv, er det dybt smerteligt, hvis relationen til bror eller søster ødelægges. Familiestridigheder kan være dybt forkrøblende, så man bør gå ekstra langt for at værne om søskendeforholdet. Som livet skrider frem, bliver man ofte mere alene, men mange oplever en ny opblomstring i søskendeforholdet, når ens forældre falder bort. Denne fremtidens glæde må man ikke ødelægge i nutidens galde, så bedre at lade eventuelle irritationer hvile og fokusere på helheden. Det er ens søskende, der er den røde tråd.


De første trækninger i Tallotteriet fandt sted foran Københavns rådhus, fra hvis altan man blæste i trompet, hver gang et nummer var trukket. Senere blev numrene udtrukket på samme tid i København, Altona og Wandsbæk, hvilket snart gav anledning til spekulationer i at kende de udtrukne tal før postens ankomst til hovedstaden. (Herfra stammer udtrykket "den gælder til Wandsbæk" om en lotterieseddel, der ikke galt i København). I begyndelsen af 1790'erne stimlede mennesker sammen på Gammeltorv, når trækningen fandt sted. De udtagne numre blev lagt i en kasse, som blev kastet ud til mængden med flere slagsmål til følge. Fra 1795 til 1818 blev lodtrækningen henlagt til Charlottenborg. Tallotteriet fortsattes for statens regning til udgangen af 1851, da det ophævededes (lov af 22.12.1850).


Professionelle alarmsystemer og tyverisikringer | Alpha Security\nSpecialister i varesikring til detailhandelen\nAlpha Security tilbyder en bred vifte af elektronisk varesikring, tøjalarmer, kabelsikring og metaldetektorer, som får langt de fleste tyve til at opgive på forhånd. Vi opdaterer løbende vores sortiment inden for varesikring, så vi kan tilbyde både de nyeste og smarteste løsninger.\nAlpha Security tilbyder dig:\nGratis konsulentbesøg og analyse af netop dit behov\nGratis vejledning i brug af dit alarmsystem\nKomplette løsninger til små og store butikker\nEt bredt udvalg inden for varesikring\nVi tilbyder et stort udvalg inden for varesikring. Vi har alle produkter inden for området og kan således tilbyde skræddersyede løsninger, der passer til din unikke butik. Se vores store udvalg inden for varesikring i form af blandt andet:\nUdover varesikring kan vi også være behjælpelige med at opsætte videoovervågning, kundetællere og bibliotekssikring.\nConcept Tag - den ubrydelige alarmbrik\nHos Alpha Security kan vi også tilbyde en ny innovativ alarmbrik, kaldet Concept Tag, som til forskel fra andre alarmbrikker, ikke kan brydes op.\nDet betyder en lang bedre sikring af din butiks varer, og en mulighed for at halvere butikkens svind. Kontakt os for mere information, eller læs mere om Concept Tag her.\nVi vil gerne vejlede din virksomhed til den bedste løsning inden for varesikring. Vi sidder næsten altid ved telefonen og er klar til at hjælpe dig. Ring til os på 49 71 70 77 og lad os tale om dine behov. Alternativt kan du udfylde kontaktformularen. Så ringer vi tilbage til dig hurtigst muligt.


Forsøg slog fejl: Igen pesticider over grænseværdien i ærøsk vand | Ærø | fyens.dk\nPubliceret 16. maj 2018 kl. 11:45\nDer er igen fundet spor af pesticidet desphenyl-chloridazon over grænseværdien i det ærøske vand. Vandet her er dog ikke fra Ærø. Arkivfoto\nÆrø: Der er igen målt rester af det forbudte pesticid desphenyl-chloridazon over grænseværdien i ærøske vandboringer. Det fremgår af et referat i Ærø Vandråd fra den 7. maj.\nDe nyeste analyseresultater viser, fremgår det, at der er et indhold på 0,08 mygram per liter i Søby Vandværk. Indholdet er dermed under grænseværdien. Men det gør sig ikke gældende for Ærøskøbing Vandværk og Rise Vandværk. Førstnævnte har målt et indhold på 0,14 mygram per liter og sidstnævnte et indhold på 0,27 mygram per liter, og det er dermed en del over grænseværdien på 0,1 mygram per liter.\nVandværker på Ærø ændrer strategi: Den næste måned bliver lukkede boringer åbnet igen\nIngen risiko ved at drikke vandet\nDet resultat har formand for Rise Vandværk og Ærø Vandråd Frode Madsen det ikke godt med, siger han. Han havde håbet, at det forsøg, som de ærøske vandværker satte gang i i marts måned, havde virket. Efter at de 15 ud af 30 boringer, der i efteråret viste et for højt indhold af pesticidet desphenyl-chloridazon, var blevet lukket, åbnede man dem igen i marts for at forsøge at indvinde vandet på en ny måde.\nI stedet for at pumpe en time her og der - i alt otte timer i døgnet - var idéen at pumpe vandet blidere og kontinuerligt over 20 timer, så vandet løb langsommere op og dermed fik mindre af pesticidet med sig op.\n- Vi må vi desværre sige, at det havde ikke den effekt, vi havde håbet, så vi er gået tilbage til den tidligere måde at indvinde vand på, siger Frode Madsen og fortæller, at boringerne med forhøjet pesticid-indhold er blevet lukket, og at vandet nu igen blandes fra forskellige boringer, så man er sikker på at komme under grænseværdien.\n- Det er det, i praksis alle vandværker gør, siger han og understreger, at der for forbrugerne ikke er noget at være nervøse for.\n- Det, vi får at vide fra myndighederne, er stadig, at der er ikke noget risiko ved at drikke vandet. Vi gør alt, hvad vi kan, for at begrænse mængden af pesticid i vores vand. Men vi må erkende, at det er i nogle af vores boringer. Det er noget, vi må forholde os til, og vi gør alt, hvad vi kan for at komme under grænseværdien, siger han.\nFormand efter lukning af boringer: - Vi kan måske overveje kulfilter\n- Stoffet er i vandet\nFor et par dage siden blev der taget nye prøver af vandet, og resultaterne herfra skulle komme inden for 14 dage, fortæller Frode Madsen.\nHvordan ser du fremtiden for det ærøske vand? Må vi bare vænne os til, at det findes, og så må vi blande vandet, eller tror du, der kommer en løsning på det?\n- At det findes i vandet er fakta. Det findes i cirka halvdelen af boringerne. Så stoffet er i vandet. Lige nu ser vi på de forsøg, der er rundt omkring i landet med at rense med en form for sandfilter. Det er der, vi er lige nu.\nÆrø fastlægger ny beskyttelse omkring vandboringer


Nyhed oprettet d. 11-11-2011Elvis' Graceland i ny Annie Leibovitz bogDen hyldede portræt fotograf Annie Leibovitz, vil inkludere billeder af Graceland (Memphis), i sin nye bog "Pilgrimage". Hun har fornyeligt tilbragt nogle dage i Memphis hvor hun lavede billeder til sit nye personlige projekt. Hun var ikke på opgave, ikke nogen bestemt dagsorden. Blandt billederne er et billede af Graceland set ved daggry, hvor alle lys i huset er slukkede, på nær lyset i Elvis' soveværelse, på første sal. "At stå der og kigge på huset, var det ligesom om Elvis stadig var hjemme" siger Leibovitz. "Jeg ved hvor meget stedet betød for Elvis, så at se det på den måde betød meget for mig".\nBillederne i bogen har ingen personer i dem. Det er portrætter i den forstand, at de indfanger essensen af de mennesker der skabte og formede stederne. Projektet opstod nærmest ved en tilfældighed. Leibovitz besøgte Emily Dickinson's hjem i Amherts, Massachusetts, og da hun nogle måneder senere tog til Niagara Falls med sine børn. Pilgrimage er Leibovitz' første rent digitale projekt.\nLeibovitz blev draget til stederne igennem minder, delt igennem samtaler med Susan Sontag, om steder de ville se pga. folk de beundre. De tidlige emner var britiske, men de fleste amerikanske, deriblandt Graceland og Elvis fødehjem i Tupelo, Miss..\nBillederne til bog blev til over flere omgange til Graceland, hvor hun fik bevilliget sjældent adgang til arkiverne, hvor hun bl.a. fotograferede et Tv fra Elvis hjem i Palm Springs.\nEt bestemt billede gav Leibovitz, en lidt svær opgave at løse. Elvis' Harley Davidson, som står i “Sincerely Elvis” udstillingen, kunne ikke flyttes så let, så hun måtte tage billedet igennem glasset, efter at have sat udstyret op inde i selve udstillingen. På trods af det svære plads, gav det en "once-in-a-lifetime" chance til en del skolebørn, om at få et indblik i den berømte portræt fotografs arbejdsprocesser, imens hun besøgte et andet ikons hjem.\nAndre Elvis relaterede billeder i bogen er:En grammofon, der blev brugt i Elvis soveværelse.Billeder fra Elvis fødehjem i Tupelo, MS.Gladys' kjoler i skabet.Minnie May's solbriller på en bakke.Trapperne op til den private del af Graceland Meditation Garden.\nInside GracelandLæs mere » Pris 299,00 DKK


TopDown-analyse af guld d. 25/3 2017 - DaytraderLand - Learn How To Make Money on Daytrading\n25. March 2017 28. March 2017 Hans Henrik Nielsen Artikler.dk\nDer lader til at være en stor interesse i at lære mere om den Topdown-analyse, jeg benytter mig af. Så her får I endnu en analyse, denne gang af guld, som jeg ser en spændende mulighed i den kommende uge.\nDet skal også siges, at der i denne weekend bliver lagt to nye daytradingkurser i kalenderen, ét i Aarhus og ét i København. På kurset vil vi gå meget mere i dybden med netop denne type analyser, som jeg bruger i alle mine day- og swingtradingsetups.\nMen se videoen her, så kan vi lave en opfølgning på den i slutningen af ugen og se, hvordan det gik.


Corona-krise: Erhvervsråd hjælper virksomheder på nye veje med gratis konsulenthjælp | vafo.dk\nErhvervsdirektør Henrik Hansen.\nSeks lokale erhvervsråd er gået sammen om et projekt, der skal hjælpe virksomhederne med at se nye veje ud af corona-krisen.\n01 jul. 2020 kl. 17:04\nViborg: Seks af de større midt- og østjyske erhvervsråd går nu sammen om et projekt, der skal hjælpe virksomheder med at komme videre efter corona-krisen.\nDet er erhvervsrådene i Viborg, Herning-Ikast-Brande, Randers, Skive, Horsens og Silkeborg, der er gået sammen om at hjælpe virksomhederne direkte med gratis konsulenthjælp.\nProjektet går under betegnelsen "Tour de Change", for der er tale om at hjælpe virksomheder ud på en ny rejse, der kan skabe nye muligheder og indtjening. De samarbejdende erhvervsråd har i fællesskab fået bevilget midler til projektet fra Industriens Fond.\nFonden har afsat 150 millioner kroner til at hjælpe dansk erhvervsliv gennem krisen og bedst muligt videre på den anden side.\n- Som erhvervsråd har vi et stærkt lokalt fokus og dermed et dybt kendskab til de enkelte virksomheder og deres individuelle udfordringer. Vi har ofte ledelsens fortrolighed og kan derfor bedre få italesat, hvor det er optimalt at sætte ind, og hvad indsatsen bedst kan bidrage med, siger erhvervsdirektør Henrik Hansen fra Viborgegnens Erhvervsråd i en pressemeddelelse.\nI pressemeddelelsen uddyber han, at det nye og tættere samarbejde vil komme hele regionens erhvervsliv til gode.\n- Virksomheder er typisk ligeglade med, hvor kommunegrænsen går. Det vigtige lige nu er, at vi får begrænset de skadelige følger af corona-krisen, og at virksomhederne kommer hurtigst muligt i gang igen. En krise tvinger ofte folk til at tænke ud af boksen og komme på anderledes løsninger og nye, spændende initiativer. Denne indsats kan også bruges til at sætte nye ideer i gang og dermed måske endda komme styrket ud af krisen, siger Henrik Hansen.


Madplan 3 dage - Bestil måltidskasse med madplan til 3 dage\nBestil senest torsdag kl. 08.00\nVi leverer mandag inden kl. 17.00\nMenuplan for AftenBoxen 3 dage\nMed en menuplan for tre af ugens dage er du sikret tre aftenmåltider med masser af smag, og som er lavet af friske og lækre råvarer. Når vi her hos MenuBoxen sammensætter din måltidskasse, går vi efter et varieret indhold, og vi tager udgangspunkt i, at kosten skal være sund og fyldt med friske råvarer af høj kvalitet. Derudover bestræber vi os på, at vores råvarer så vidt muligt kommer fra lokale leverandører. På den måde sikrer du, at den aftenbox, du modtager, er fyldt med tre lækre hverdagsretter, der indeholder alt det bedste, så du ikke går ned på kvaliteten af din hverdagsmad.\nLevering tirsdag pga. påsken\nKoreansk biksemad med kød af gris og kinakål\nRejer eller kylling i curry-relish og rissalsa\nHakket oksekød med ovnbagt kartoffelmos og gulerodssalat\nKylling i rød karry, kokosmælk og ris\nCannelloni med sej eller hakket oksekød, spinatbechamel og gulerod\nPasta med bacon og ovnbagte grøntsager\nPizza af røstibund med hakket oksekød\nFiskeburger eller kylling med spicy salsa, aioli og fritter\nMinestronesuppe med kuvertbrød\nChili con carne med spidskålsalat og ris\nSprød fiskefad på porrebund og ovnbagte kartoffelbåde\nGræsk kyllingeret med ris\nKartoffel-/porresuppe med bagt laks eller kylling\nHakkebøf med bulgur og agurkesalat\nSpar tid i din hverdag\nVores løsning med nemme måltidskasser er til dig, der ikke gider at bruge tid på at handle ind og finde på gode og spændende idéer til aftensmaden. Vi klarer indkøbene og planlægningen, og alt, du skal gøre, er at tilberede og nyde maden. Med en aftenbox til tre dage får du hverdagsmad, der indeholder alt fra eksotiske retter til klassikere med et twist fra den ”store” verden. Ved at bestille en måltidskasse med en menuplan for tre dage, får du ekstra tid til det, du holder af. Vores retter er nemme at gå til, så hvis du har børn i familien, så kan de også nemt være en del af madlavning og dermed tilføre lidt madglæde til måltidet.\nMasser af smag foran din hoveddør\nDet smarte ved vores måltidskasser er, at de bliver leveret en gang om ugen til din dør, og de indeholder ikke mere eller mindre, end det du kan spise. Så uanset om din familie består af en person eller helt op til seks personer, så er der det mad, I skal bruge. Vi pakker nemlig din kasse efter dit behov. På den måde undgår du også madspild, hvilket er godt for planeten - men bestemt også for din økonomi.\nDu er her: Forside » Menuplan » Menuplan for AftenBoxen 3 dage\nSkravevej 19, Københoved\n74 84 77 77\nCVR: 25 57 96 74


Navision Stat Kvikguide til decentral indrapportering. Indhold: 1. juli 2010 ØKO/JKH - PDF\nDownload "Navision Stat Kvikguide til decentral indrapportering. Indhold: 1. juli 2010 ØKO/JKH"\n1 Navision Stat juli 2010 ØKO/JKH Kvikguide til decentral indrapportering Guiden indeholder en overordnet beskrivelse af den decentrale indrapporteringsløsning, samt en kort gennemgang af de funktioner og muligheder der i løsningen. Derudover vises rapporteringsmulighederne, og hvornår hvilke rapporter skal anvendes. Guiden henvender sig primært til institutionsmedarbejdere, og vil derfor ikke gennemgå funktioner, der kun foretages i ØSC et. Indhold: Beskrivelse af løsning overordnet... 1 Menuen til den decentrale indrapportering... 2 Bestillingskortet Debitor eksempel... 3 Bestillingsoversigten... 5 Rapporter... 6 Bestillingsrapporter... 6 Bestillinger pr. regnskab... 7 Posterings-, salgsfaktura- og salgskreditnotabestilling finansposter... 7 Nyttige tips... 8 Indlæsning af bilag... 8 Transaktionsspor... 8\n2 Beskrivelse af løsning overordnet Den decentrale indrapporteringsløsning er implementeret i Navision Stat, og skal erstatte indrapportering til ØSC vha. mails, Excel og blanketter m.v. Formålet har været at opnå følgende fordele for brugerne: Institution Understøtte opgavesplittet Workflow Datavalidering Hjælp til dataindtastning Indbygget regnskabslogik ØSC Understøtte opgavesplittet Workflow Sikre kontrolopgaven Minimere dobbeltindtastninger I løsningen kan du oprette bestillinger på økonomiserviceopgaver til ØSC et. Det er muligt at bestille følgende serviceopgaver: Oprettelse af ny Kreditor, Debitor, Finanskonto eller Anlæg Oprettelse og bogføring af Salgsfaktura eller Salgskreditnota Oprettelse og bogføring af om- eller efterposteringer eller kasseopgørelser Derudover er det muligt selv at: Redigere eksisterende oplysninger for Debitorer og Kreditorer Redigere dimensioner (skal forstås som oprettelse nye dimensionsværdier) De processer der resulterer i en oprettelse og/eller bogføring, skal accepteres af ØSC et, inden opgaven kan udføres. De processer du selv kan udføre, følger samme workflow som for oprettelser, men kræver ingen accept af ØSC et. De værdier du indtaster i bestillingen, kan ikke efterfølgende redigeres af ØSC et. Når bestillingen er accepteret og overført, kan ØSC et redigere data i standard Navision Stat, men aldrig i den oprindelige bestilling. Data som fx nye debitorer er ikke tilgængeligt i rapporter, lister m.v. før end ØSC et har acceptere bestillingen. For at anvende løsningen kræver det, at du har fået tildelt rettighedsprofilen OES_DECENTRAL. Dette skal ske via din institutions kontaktansvarlige. Desuden skal du være oprette som decentral bruger i systemet. Denne opsætning foretages af ØSC et, og skal meddeles til ØSC et når en ny bruger skal anvende løsningen. Det er muligt at sætte løsningen op, så afsendelse af bestillinger til ØSC et, kræver godkendelse af 2. person i institutionen. Godkendelsen kan opsættes pr. bestillingstype så fx kun bestilling af posteringer kræver godkendelse. Det kræver en særlig rolle for at kunne opsætte godkendelsesfunktionaliteten. 1\n3 Menuen til den decentrale indrapportering Bestillingsoversigt Herfra kan du se en oversigt over alle bestillinger, som du har oprettet, og som ikke er under behandling i ØSC et. Du kan manuelt fjerne filtre så du kan se dine kollegaers bestillinger. Bestillinger Afsluttet Herfra kan du se en oversigt over alle bestillinger, der er afsluttet af ØSC et. Når en bestilling er afsluttet af ØSC et, kan de ikke længere redigeres. Opret Bestilling Dette er et handlingsmenupunkt der anvendes til at oprette nye bestillinger, der opretter nye data. Klik her hvis du vil oprette, og arbejde på en bestilling. Du vil blive spurgt om hvilken type af bestilling du ønsker at oprette, og når du har valgt, tildeles bestillingen automatisk et unikt bestillingsnummer. Bestillingen er ikke klar til behandling i ØSC et før end du har afsluttet bestillingen. Rediger data Dette er et handlingsmenupunkt der anvendes til at oprette nye bestillinger til ændring af eksisterende data eller oprettelse af nye dimensionsværdier. Når du afslutter bestillinger af denne type, foretages ændringen med det samme, og bestillingen afsluttes helt. Budget Herfra kan du arbejde med Navisions budgetfunktionalitet. Hvis du ikke er vant til at arbejde med dette, kan du bede ØSC et om at få tilsendt budgettet som Excelark, og arbejde i dette. Når du er færdig sendes Excelarket retur til ØSC et, som indlæser det i Navision Stat. Rapporter Der er samlet en række standard Navision Stat rapporter i mappen Rapporter, disse kan du udskrive efter behov. I mappen Bestillinger rapporter, findes 4 rapporter der specifikt omhandler den decentrale indrapporteringsløsning. Se afsnittet Rapporter for nærmere information. Opsætning Institution Det er herfra godkendelsesfunktionaliteten sættes op. Du kan bl.a. bestemme hvilke typer bestillinger der påkræver godkendelse før end de kan sendes til ØSC et. Det er også her du sætter op hvilke brugere der må godkende andre brugeres bestillinger. 2\n4 Bestillingskortet Debitor eksempel Titelbar Titlen på bestillingen viser informationer om bestillingsnummeret, der er et unikt nummer for hver bestilling, og tildeles så snart bestillingen oprettes. Nummeret genereres ud fra en nummerserie, og fungerer som transaktionsspor på fx salgslinjer og finansposter. Desuden vises bestillingens nuværende status og evt. hvor mange bilag der er indlæst på bestillingen. Fanebladet Nøgledata På dette faneblad er de mest aktuelle felter placeret for den konkrete bestillingstype. Nogle af felterne har et kontroltjek, når data indtastes, andre først når du forsøger at afslutte bestillingen. Hvis du indtaster i et nummerfelt, fx Debitor Nr., vil dette nummer blive anvendt som identifikation af stamdataene, fx debitoren, hvis feltet efterlades tomt, tildeles automatisk et nummer, fra den respektive nummerserie. Fanebladet Øvrige data På dette faneblad er de mindre relevante oplysninger placeret. Bemærkninger Ved at klikke på blyantikonet, kan de tilknytte bemærkninger til bestillingen, hvis du fx ønsker at uddybe hvorfor en given konto er anvendt. Der kan skrives lige så mange bemærkningslinjer som du ønsker. Ved afvisninger vil begrundelsen fra ØSC ofte være angivet her. Menuknappen Debitor navnet afhænger af bestillingstypen Fra denne menuknap kan du fortage diverse handlinger, som knytter sig til den aktuelle bestillingstype. For de fleste typer kan du opsætte standarddimensioner/konteringsdimensioner, gå til bemærkningslinjerne og få vist bestillingsoversigten. Menuknappen Bestilling Fra denne menuknap kan du vælge at afslutte bestillingen, når du er færdig. Derved er bestillingen klar til behandling i ØSC et, og forsvinder fra din bestillingsoversigt. Hvis du fortryder bestillingen kan du også slette den herfra, derved slettes bestillingsnummeret også. Du kan også udskrive bestillingen, hvor alle felter, dimensioner og bemærkninger fremgår. Her kan du også indlæse bilag, og finde godkendelsesfunktionaliteten. 3\n6 Bestillingsoversigten Type Typen viser hvilken serviceopgave den enkelte bestilling omhandler. Du kan sortere listen efter typen. Handlingstype Handlingstypen angiver om bestillingen omhandler ændring af eksisterende data, eller om det er en bestilling vedrørende oprettelse af nye data(stamdata, salgsdokumenter eller posteringer) Bestillingsnummer Her fremgår bestillingsnummeret for den enkelte bestilling. Du kan navigere til bestillingskortet, fra dette felt. Du kan altid åbne bestillingskortet uanset status, og se hvad der blev bestilt. Hvis status ikke er Under udarbejdelse, Afvist eller Godkendelse afvist, kan bestillingen ikke redigeres. Status Feltet angiver den nuværende status på bestillingen. Som standard vil følgende status være synlige: Under udarbejdelse denne status indikerer at bestillingen ikke færdig oprettet hos institutionen, og derfor ikke er klar til at blive behandlet i servicecentret. Godkendelse afvist denne status indikerer at godkender ikke har godkendt bestillingen. Bestillingen skal derfor evt. rettes og afsluttes igen af bestiller. Afvist denne status indikerer at servicecentret har afvist bestillingen, og den derfor ikke er blevet accepteret. Når en bestilling er afvist, bliver den tilgængelig i oversigten igen, og der skal rettes evt. fejl el. mangler. Derefter skal bestillingen afsluttes på ny. Godkendt Hvis en bestilling godkendes sættes status automatisk til Klar til behandling og dette felt udfyldes, for at indikerer at bestillingen er godkendt af 2. person. Oprettet + Oprettet af Her fremgår hvornår bestillingen blev oprettet første gang, og af hvilken bruger. Når du åbner oversigten, vil der som standard være filter på feltet Oprettet af, så kun bestillingen du selv har oprettet er synlige. Menuknappen Bestilling Fra menuknappen kan du navigere til bestillingskortet, de afsluttede bestillinger eller de overførte data fx Debitorkortet. Under menupunktet Institution\_Filter kan du vælge kun, at se de bestillinger du selv har oprettet, eller vælge at se alle bestillinger uanset status. 5\n7 Rapporter Bestillingsrapporter Denne rapport kan anvendes til at udskrive samtlige felter på bestillingen, samt tilknyttede standarddimensioner og bemærkninger. Herunder er vist et eksempel på en debitorbestilling. Rapporterne for de øvrige bestillingstyper, vil minde om denne, men med variationer. For posterings- og salgsfaktura/kreditnotabestillinger, vil samtlige linje blive udskrevet med tilhørende linjedimensioner. Det er dog kun de 8 genvejsdimensioner, der vises i rapporten det er de samme 8 dimensioner der er tilgængelig på posterings- og salgslinjerne på bestillingskortet. Rapporten er kun beregnet til at skrive én bestilling ud af gangen. 6\n8 Bestillinger pr. regnskab Denne rapport kan anvendes til, at vise alle bestillinger uanset status, på tværs af regnskaber hvis man har flere regnskaber på samme database. Du kan se hvornår hver bestilling er oprette, sat klar til behandling i ØSC et og afsluttet, samt af hvem. Der kan frit sættes filtre på fx bestillingstype, status eller datoer for de forskellige statusskift. Posterings-, salgsfaktura- og salgskreditnotabestilling finansposter Disse tre rapporter kan anvendes til at sammenligne de bestilte linjer med de bogførte finansposter. Desuden kan man af disse rapporter se bilagsnummeret, der er blevet genereret i Navision Stat i forbindelse med bogføringen. Alle tre rapporter er opbygget på samme måde således at efter hver bestillingslinje, vises de afledte bogførte poster, inklusive dimensioner. For salgsfakturaer og kreditnotaer vises også værdierne på dokumenthovedet, både for det bestilte og det bogførte. Der kan kun udskrives afsluttede bestillinger. 7\n9 Nyttige tips Indlæsning af bilag Der er nu mulig at indlæse filer direkte på en bestilling i stedet for at anvende link på fællesdrev. Dette betyder at filen fysisk indlæses i Navision databasen, og derfor gemmes sammen med bestillingen, så ØSC let kan hente den frem igen. Indlæsningen sker fra det enkelte bestillingskort: Herved åbnes et nyt vindue hvor alle indlæste bilag til den aktuelle bestilling vises. Du kan indlæse alle de bilag du ønsker og alle typer filer, undtagen eksekverbare filer som.exe,.bat. eller.com. Det er desuden muligt, at markere om bilag skal overføres til salgsdokumenter og evt. sendes med den elektroniske faktura. Transaktionsspor Bestillingsnummeret anvendes som transaktionsspor på de finansposter, der afledes når en salgsfaktura-, salgskreditnota- eller posteringsbestilling bogføres. Når en af de nævnte bestillingstyper er bogført, kan du efterfølgende finde bestillingsnummeret på de bogførte finansposter. Her vil det fremgå som: <bestillingsnummer> + <linjenummer> På denne måde, kan hver enkelt linje fra bestillingen spores til den bogførte part. Der er pt. ingen mulighed for at navigere fra finansposter til bestillingen, kun den anden vej fra bestillingen til finansposterne. Se afsnittet Rapporter for mere information. 8\nVejledning i brug af den decentrale indrapporteringsløsning for medarbejdere i ØSC.\nSide 1 af 61 Navision Stat 7.0 ØSY/JKH 26. oktober 2015 Vejledning i brug af den decentrale indrapporteringsløsning for medarbejdere i ØSC. Overblik Formål Vejledningen giver et overblik over den decentrale